Oficiālais Vēstnesis L 032 , 05/02/2004 Lpp. 0023 - 0033



Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME Eiropas Kopienas vārdā un EIROPAS KOPIENU KOMISIJA (še turpmāk –– "Komisija") Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā, še turpmāk kopā sauktas "Kopienas", no vienas puses, un ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS FEDERĀLĀ PADOME Šveices Konfederācijas vārdā (še turpmāk – "Šveice"), no otras puses, še turpmāk – "Puses", ŅEMOT VĒRĀ, ka cieša saikne starp Šveici un Kopienām dod labumu Pusēm; ŅEMOT VĒRĀ zinātnes un tehnoloģiju pētījumu nozīmīgumu Kopienām un Šveicei, kā arī to savstarpējo interesi sadarboties šajā jomā, lai labāk izmantotu resursus un izvairītos no nevajadzīgas dublēšanas; TĀ KĀ Šveice un Kopienas pašlaik īsteno pētniecības programmas vispārēju interešu jomās; TĀ KĀ Kopienas un Šveice abpusēji ieinteresētas sadarboties šajās programmās; ŅEMOT VĒRĀ, ka Puses ieinteresētas veicināt to pētniecības iestāžu savstarpēju piekļuvi pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām Šveicē, no vienas puses, un Kopienas pamatprogrammām pētniecības un tehnoloģiju attīstībai, no otras puses; TĀ KĀ 1978. gadā Eiropas Atomenerģijas kopiena un Šveice noslēdza Sadarbības nolīgumu vadāmas kodolsintēzes un plazmas fizikas jomā (še turpmāk – "sintēzes nolīgums"); TĀ KĀ 1986. gada 8. janvārī Puses noslēdza Pamatnolīgumu par zinātnisko un tehnisko sadarbību, kas stājās spēkā 1987. gada 17. jūlijā (še turpmāk – "pamatnolīgums"); ŅEMOT VĒRĀ, ka pamatnolīguma 6. pants nosaka to, ka sadarbību, kura ir pamatnolīguma mērķis, veic ar atbilstošu nolīgumu palīdzību; TĀ KĀ 1999. gada 21. jūnijā Kopienas un Šveice parakstīja Nolīgumu par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību [1], kurš bija spēkā līdz 2002. gada 31. decembrim; ŅEMOT VĒRĀ, ka iepriekšminētā nolīguma 9. panta 2. punkts paredz šī nolīguma atjaunošanu, lai piedalītos jaunās daudzgadu pamatprogrammās pētniecības un tehnoloģijas attīstībai, savstarpēji vienojoties par nosacījumiem; TĀ KĀ ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1513/2002/EK [2] un Regulu (EK) Nr. 2321/2002 [3], kā arī ar Padomes Lēmumiem 2002/834/EK [4], 2002/835/EK [5] un 2002/836/EK [6] pieņēma Eiropas Kopienas sesto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2002. līdz 2006. gads) (še turpmāk –– "EK Sestā pamatprogramma") un ar Padomes Lēmumu 2002/668/Euratom [7], Padomes Regulu (Euratom) Nr. 2322/2002 [8] un Padomes Lēmumiem 2002/837/Euratom [9] un 2002/838/Euratom [10] pieņēma Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) sesto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem, kura turklāt sekmē Eiropas Pētniecības telpas izveidi (2002. līdz 2006. gads) (še turpmāk –– "EK un Euratom sestās pamatprogrammas"); TĀ KĀ, neskarot Kopienu dibināšanas līgumu noteikumus, šis nolīgums un jebkuras darbības, kas stājās spēkā saskaņā ar to, nekādā veidā neietekmēs tās pilnvaras, kas piešķirtas dalībvalstīm starpvalstu darbības uzsākšanai ar Šveici zinātnes, tehnoloģijas, pētniecības un attīstības jomā un, ja nepieciešams, nolīgumu noslēgšanai šim nolūkam; ir vienojušās par TURPMĀKO. 1. pants Priekšmets 1. Šveices līdzdalības veids un nosacījumi attiecībā uz pilnīgu EK un Euratom sesto programmu īstenošanu ir tādi, kā paredzēts šajā nolīgumā, neskarot sintēzes nolīguma noteikumus. Šveicē dibinātas juridiskas vienības var piedalīties visās EK un Euratom sesto pamatprogrammu īpašajās programmās. 2. Šveices juridiskas vienības var piedalīties Kopienu Kopīgā pētniecības centra darbībās, ciktāl uz šo līdzdalību neattiecas 1. punkts. 3. Kopienās dibinātas juridiskas vienības, tostarp Kopīgais pētniecības centrs, var piedalīties pētniecības programmās un/vai projektos Šveicē jomās, kas ir līdzvērtīgas programmu jomām EK un Euratom sestajās pamatprogrammās. 4. Šajā nolīgumā "juridiska vienība" ir fiziska vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar reģistrācijas valsts tiesību aktiem vai Kopienu tiesībām un kam ir juridiskas personas statuss, un kas ir tiesīga savā vārdā uzņemties jebkāda veida tiesības un pienākumus. Tās, inter alia, ietver universitātes, pētnieciskas organizācijas, rūpnieciskus uzņēmumus, kā arī mazos un vidējos uzņēmumu un privātpersonas. 2. pants Sadarbības veidi un līdzekļi Sadarbība notiek šādā veidā: 1. Šveicē dibinātu juridisko vienību līdzdalība visās īpašajās programmās, kas pieņemtas saskaņā ar EK un Euratom sestajām pamatprogrammām, saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai gan Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu pasākumos, gan Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību pasākumos. Šveici apsver tāpat kā Eiropas Savienības dalībvalstis, veicot jebkuru netiešu darbību atbilstoši EK sestajai pamatprogrammai, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 169. pantu, ja tajā pašā netiešajā darbībā piedalās vismaz divas dalībvalstis vai asociētas kandidātvalstis. 2. Šveices finanšu iemaksas tādu programmu budžetos, kuras pieņemtas EK un Euratom sesto pamatprogrammu īstenošanai, kā tas ir definēts 5. panta 2. punktā. 3. Kopienā dibinātu juridisku vienību līdzdalība Šveices pētniecības programmās un/vai projektos, par kuriem Federālā padome ir pieņēmusi lēmumu jomās, kas ir līdzvērtīgas EK un Euratom sesto pamatprogrammu jomām, saskaņā ar Šveices noteikumos paredzētajiem attiecīgajiem noteikumiem un vienošanos ar īpašo projektu partneriem, kā arī Šveices atbilstošo programmu pārvaldību. Kopienās dibinātas juridiskās vienības, kas piedalās Šveices pētniecības programmās un/vai projektos, pašas sedz savus izdevumus, tostarp to relatīvo daļu attiecībā uz projekta vispārējās vadības un administratīvajām izmaksām. 4. Papildus laicīgai informācijas un dokumentu sniegšanai par EK un Euratom sesto pamatprogrammu un Šveices programmu un/vai projektu īstenošanu, Pušu sadarbība var ietvert šādus veidus un līdzekļus: a) regulāra viedokļu apmaiņa par pētniecības politikas pamatnostādnēm un prioritātēm, kā arī plāniem Šveicē un Kopienās; b) viedokļu apmaiņa par sadarbības perspektīvām un attīstību; c) laicīga informācijas apmaiņa par pētniecības programmu un projektu īstenošanu Šveicē un Kopienās un saskaņā ar šo nolīgumu veiktā darba rezultātiem; d) apvienotās sanāksmes; e) pētnieku, inženieru un tehniķu vizītes un apmaiņas braucieni; f) Šveices un Kopienu programmu vai projektu vadītāju regulāri kontakti un uzraudzība; g) ekspertu līdzdalība semināros, simpozijos un darba grupās. 3. pants Pielāgošana Sadarbību var pielāgot un attīstīt jebkurā laikā, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. 4. pants Intelektuālā īpašuma tiesības un pienākumi 1. Saskaņā ar A pielikumu un piemērojamiem tiesību aktiem, Šveicē dibinātām juridiskām vienībām, kas piedalās Kopienas pētniecības programmās, attiecībā uz šādas līdzdalības rezultātā radušās informācijas un intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām, izmantošanas tiesībām un izplatīšanu ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Kopienās dibinātām juridiskām vienībām. Šo noteikumu nepiemēro tādos projektos iegūtiem rezultātiem, kas sākti pirms šī nolīguma stāšanās spēkā. 2. Saskaņā ar A pielikumu un piemērojamiem tiesību aktiem, Kopienā dibinātām juridiskām vienībām, kas piedalās Šveices pētniecības programmās un/vai projektos, kā paredzēts 2. panta 3. punktā, attiecībā uz šādas līdzdalības rezultātā radušās informācijas un intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām, izmantošanas tiesībām un izplatīšanu ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Šveicē dibinātām juridiskām vienībām, kas piedalās attiecīgajās programmās un/vai projektos. 5. pants Finanšu noteikumi 1. Saistības, ko Kopienas ir uzņēmušās pirms šā nolīguma stāšanās spēkā, kā arī maksājumi, kas izriet no tām, neprasa nekādas iemaksas no Šveices. Šveices finanšu iemaksas, kas izriet no līdzdalības EK un Euratom sesto pamatprogrammu īstenošanā, nosaka proporcionāli un papildus summai, kas katru gadu ir pieejama Eiropas Savienības vispārējā budžetā saistību asignējumiem, lai izpildītu Komisijas finanšu saistības attiecībā uz darbu, kas jāveic šajā nolīgumā ietverto programmu un pasākumu īstenošanai, pārvaldībai un darbības nodrošināšanai. 2. Proporcionalitātes koeficientu, kas regulē Šveices iemaksas EK un Euratom sestajās pamatprogrammās, izņemot kodolprogrammu, iegūst, nosakot attiecību starp Šveices iekšzemes kopproduktu tirgus cenās un Eiropas Savienības dalībvalstu iekšzemes kopproduktu summu tirgus cenās. Šveices iemaksu kodolprogrammā joprojām aprēķina, pamatojoties uz atbilstošo nolīgumu. Šo attiecību aprēķina, pamatojoties uz jaunākajiem Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistikas datiem, kas ir pieejami tā paša gada Eiropas Savienības provizoriskā budžeta projekta publicēšanas laikā. 3. Noteikumi, kas reglamentē Šveices finanšu iemaksas, ir norādīti B pielikumā. 6. pants Šveices/Kopienu pētījumu komisija 1. Ar pamatnolīgumu izveidotā Šveices/Kopienu pētījumu komiteja pārskata, novērtē un nodrošina šī nolīguma pareizu īstenošanu. Jebkurus jautājumus, kas izriet no šā nolīguma īstenošanas vai interpretācijas, iesniedz šai komitejai. 2. Komiteja var pieņemt lēmumu grozīt atsauces uz Kopienas tiesību aktiem C pielikumā. 7. pants Līdzdalība 1. Neskarot 4. panta noteikumus, Šveicē dibinātām juridiskām vienībām, kas piedalās EK un Euratom sestajās pamatprogrammās, ir tādas pašas līgumtiesības un pienākumi kā Kopienās dibinātām juridiskām vienībām. 2. Attiecībā uz Šveicē dibinātām juridiskām vienībām priekšlikumu iesniegšanai un novērtēšanai piemērojamie noteikumi un līgumu piešķiršanai un noslēgšanai saskaņā ar Kopienu programmām piemērojamie noteikumi ir tie paši, kas ir piemērojami līgumiem, kuri noslēgti ar Kopienā dibinātām juridiskām vienībām saskaņā ar tām pašām programmām. 3. Izvēloties vērtētājus vai arbitrus saskaņā ar Kopienu pētniecības un tehnoloģiskās attīstības programmām, ņem vērā pienācīgu skaitu Šveices ekspertu. 4. Neskarot 1. panta 3. punkta, 2. panta 3. punkta un 4. panta 2. punkta noteikumus un esošos noteikumus un reglamentu, Kopienās dibinātas juridiskās vienības var piedalīties 2. panta 3. punktā minēto Šveices pētniecības programmu programmās un/vai projektos saskaņā ar noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi Šveices partneriem piemērojamiem noteikumiem. Šveices iestādes var paredzēt, ka Kopienās dibināta viena vai vairākas juridiskas vienības var piedalīties kādā projektā, ja tajā piedalās vismaz viena Šveices juridiska vienība. 8. pants Mobilitāte Katra puse apņemas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem un nolīgumiem garantēt ierobežota skaita pētnieku, kuri piedalās šajā nolīgumā ietvertajos pasākumos, ieceļošanu un uzturēšanos, ciktāl tas ir nepieciešams attiecīgā pasākuma veiksmīgai pabeigšanai. 9. pants Pārskatīšana un turpmāka sadarbība 1. Ja Kopienas pārskata vai paplašina to pētniecības programmas, tad šo nolīgumu var pārskatīt vai paplašināt, savstarpēji vienojoties par nosacījumiem. Puses apmainās ar informāciju un viedokļiem par jebkuru šādu pārskatīšanu vai paplašināšanu, kā arī jebkuriem jautājumiem, kas tieši vai netieši ietekmē Šveices sadarbību jomās, uz kurām attiecas EK un Euratom sestās pamatprogrammas. Šveicei paziņo precīzu pārskatīto vai paplašināto programmu saturu divu nedēļu laikā pēc tam, kad Kopienas tās pieņēmušas. Ja šādi pārskata vai paplašina pētniecības programmas, Šveice var pārtraukt šī nolīguma darbību, par to paziņojot sešus mēnešus iepriekš. Puses paziņo par jebkuru nodomu pārtraukt vai paplašināt šo nolīgumu trīs mēnešu laikā pēc Kopienu lēmuma pieņemšanas. 2. Ja Kopienas pieņem jaunu daudzgadu pamatprogrammu par pētniecības un tehnoloģiju attīstību, tad šo nolīgumu var atjaunot vai atkārtoti pārrunāt, Pusēm savstarpēji vienojoties par nosacījumiem. Šveices/Kopienu pētījumu komitejā Puses apmainās ar informāciju un viedokļiem par šādu programmu sagatavošanu vai citiem pašreizējiem un turpmākiem pētniecības pasākumiem. 10. pants Saistība ar citiem starptautiskiem nolīgumiem Šā nolīguma noteikumus piemēro, neskarot priekšrocības, kas paredzētas ar citiem starptautiskiem nolīgumiem, kuri ir saistoši vienai no Pusēm, un attiecas tikai uz minētās Puses teritorijā dibinātām juridiskām vienībām. 11. pants Teritoriālā piemērošana Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Kopienu dibināšanas līgumi, un saskaņā ar minēto līgumu noteikumiem, un no otras puses, Šveices teritorijā. 12. pants Pielikumi Šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa ir A, B un C pielikums. 13. pants Grozījumi un izbeigšana 1. Šo nolīgumu piemēro EK un Euratom sesto pamatprogrammu darbības laikā. 2. Šo nolīgumu var grozīt tikai rakstiski, Pusēm savstarpēji vienojoties. Procedūra attiecībā uz grozījumu stāšanos spēkā ir tāda pati kā šim nolīgumam piemērojamā procedūra. 3. Katra Puse var izbeigt šo nolīgumu jebkurā laikā, par to rakstiski paziņojot sešus mēnešus iepriekš. 4. Projektus un darbības, kas šā nolīguma izbeigšanas un/vai termiņa beigšanās brīdī nav pabeigtas, turpina līdz to pilnīgai izpildei saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šajā nolīgumā. Puses savstarpēji vienojas par jebkurām citām izbeigšanas sekām. 14. pants Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana 1. Šo nolīgumu Puses ratificē vai noslēdz saskaņā ar to attiecīgajiem noteikumiem. Tas stājas spēkā dienā, kad veic galīgo paziņojumu par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu, un stājas spēkā 2004. gada 1. janvārī. 2. Ja parakstītā nolīguma ratificēšanas vai noslēgšanas procedūras nav pabeigtas 2003. gadā, tad Puses piemēro šo nolīgumu provizoriski no 2004. gada 1. janvāra, līdz tas stājas spēkā. Ja viena no Pusēm informē otru, ka tā nenoslēdz nolīgumu, tad ar šo vienojas, ka - Kopienas atmaksā Šveicei tās iemaksas Eiropas Savienības vispārējā budžetā, kā paredzēts 2. panta 2. punktā, - tomēr līdzekļus, ko Kopienas ir iedalījušas Šveicē dibinātu juridisku vienību līdzdalībai netiešās darbībās, tostarp 2. panta 1. punktā paredzētos atmaksājumus, Kopienas atskaita no iepriekš minētajiem atmaksājumiem, - projektus un pasākumus, kas sākti šīs provizoriskās piemērošanas laikā un ko joprojām veic iepriekšminētā paziņojuma veikšanas brīdī, turpina līdz to pabeigšanai saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem. Nolīgums sagatavots divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Hecho en Bruselas, el dieciséis de enero de dos mil cuatro.Udfærdiget i Bruxelles den sekstende januar to tusind og fire.Geschehen zu Brüssel am sechzehnten Januar zweitausendundvier.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δεκαέξι Ιανουαρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.Done at Brussels on the sixteenth day of January in the year two thousand and four.Fait à Bruxelles, le seize janvier deux mille quatre.Fatto a Bruxelles, addì sedici gennaio duemilaquattro.Gedaan te Brussel, de zestiende januari tweeduizendvier.Feito em Bruxelas, em dezasseis de Janeiro de dois mil e quatro.Tehty Brysselissä kuudentenatoista päivänä tammikuuta vuonna kakstituhattaneljä.Som skedde i Bryssel den sextonde januari tjugohundrafyra. Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen +++++ TIFF +++++ Por la Comunidad Europea de la Energía AtómicaFor Det Europæiske AtomenergifællesskabFür die Europäische AtomgemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατομικής ΕνέργειαςFor the European Atomic Energy CommunityPour la Communauté européenne de l'énergie atomiquePer la Comunità europea dell'energia atomicaVoor de Europese Gemeenschap voor AtoomenergiePela Comunidade Europeia da Energia AtómicaEuroopan atomienergiayhteisön puolestaFör Europeiska atomenergigemenskapen +++++ TIFF +++++ Für die Schweizerische EidgenossenschaftPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzera +++++ TIFF +++++ [1] OV L 114, 30.4.2002., 468. lpp. [2] OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp. [3] OV L 355, 30.12.2002., 23. lpp. [4] OV L 294, 29.10.2002., 1. lpp. [5] OV L 294, 29.10.2002., 44. lpp. [6] OV L 294, 29.10.2002., 60. lpp. [7] OV L 232, 29.8.2002., 34. lpp. [8] OV L 355, 30.12.2002., 35. lpp. [9] OV L 294, 29.10.2002., 74. lpp. [10] OV L 294, 29.10.2002., 86. lpp. -------------------------------------------------- A PIELIKUMS PRINCIPI, PĒC KĀDIEM PIEŠĶIR INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS I. DARBĪBAS JOMA Šajā nolīgumā "intelektuālais īpašums" jāsaprot tādā nozīmē, kāda noteikta 2. pantā 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā parakstītajā Konvencijā par Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu. Šajā nolīgumā "zināšanas" ir rezultāti, tostarp informācija, ko ir vai nav iespējams aizsargāt, kā arī autortiesības un tiesības, kuras attiecas uz šādu informāciju un ir saistītas ar pieteikumiem attiecībā uz patentu, dizainparaugu, augu šķirņu, papildu aizsardzības sertifikātu vai tamlīdzīgu aizsardzības veidu saņemšanu vai to izdošanu. II. PUŠU JURIDISKO VIENĪBU INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS 1. Katra Puse nodrošina, ka attieksme pret otras Puses juridisko vienību, kuras piedalās saskaņā ar šo nolīgumu veiktās darbībās, intelektuālā īpašuma tiesībām, kā arī pret tiesībām un pienākumiem, kas izriet no šādas līdzdalības, ir tāda, kas ir saderīga ar attiecīgajām, Pusēm piemērojamām, starptautiskajām konvencijām, jo īpaši ar Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, ko administrē Pasaules tirdzniecības organizācija, ar Bernes konvenciju (1971. gada Parīzes akts) un ar Parīzes konvenciju (1967. gada Stokholmas akts). 2. Šveicē dibinātām juridiskām vienībām, kas piedalās netiešās darbībās saskaņā EK un Euratom sestajām pamatprogrammām, ir intelektuālā īpašuma tiesības un pienākumi saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2321/2002, Padomes Regulā (Euratom) Nr. 2322/2002 un līgumā, kas noslēgts ar Eiropas Kopienu, atbilstoši šīs sadaļas 1. punktam. Ja Šveice piedalās netiešā darbībā saskaņā ar EK sesto pamatprogrammu, kas īstenota atbilstoši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 169. pantam, tad Šveicei ir tādas pašas intelektuālā īpašuma tiesības un pienākumi kā dalībvalstīm, kas tajā piedalās, kā paredzēts ar Eiropas Parlamenta un Padomes attiecīgo lēmumu un ar līgumu, kas noslēgts ar Eiropas Kopienu, atbilstoši šīs sadaļas 1. punktam. 3. Eiropas Savienības dalībvalstī dibinātām juridiskām vienībām, kas piedalās Šveices pētniecības programmās un/vai projektos, ir tādas pašas intelektuālā īpašuma tiesības un pienākumi kā juridiskām vienībām, kas dibinātas Šveicē un kas piedalās šajās pētniecības programmās vai projektos, atbilstoši šīs sadaļas 1. punktam. III. PUŠU INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS 1. Ja Puses nevienojas citādi, tad saskaņā ar šā nolīguma 2. panta 4. punktu veikto darbību laikā Pušu radītajām zināšanām piemēro šādus noteikumus: a) zināšanu īpašuma tiesības ir Pusei, kura tās rada. Ja nav iespējams noteikt to darba daļas, tad zināšanu īpašuma tiesības ir abām pusēm; b) Puse, kurai ir īpašuma tiesības, piešķir otrai Pusei tiesības piekļūt zināšanām attiecībā uz šā nolīguma 2. panta 4. punktā minētajām darbībām. Tiesības piekļūt zināšanās piešķir bez maksas. 2. Ja vien Puses nevienojas citādi, Pušu zinātniskajai literatūrai piemēro šādus noteikumus: a) ja datus, informāciju un tehniskos vai zinātniskos rezultātus, kas izriet no atbilstoši šim nolīgumam veiktām darbībām, Puse publicē žurnālos, rakstos, ziņojumos un grāmatās, ietverot audiovizuālos darbus un programmatūru, tad otrai Pusei piešķir tiesības ar neekskluzīvu, neatsaucamu, bezhonorāra licenci visā pasaulē tulkot, pielāgot un publiski izplatīt attiecīgos darbus; b) ar autortiesībām aizsargāto datu un informācijas visos eksemplāros, kas ir publiski izplatāmi un sagatavoti saskaņā ar šo sadaļu, ir norādīts(-i) autora(-u) vārds(-i), ja vien autors nav skaidri atteicies no sava vārda norādīšanas. Uz eksemplāriem ir arī skaidri redzams Pušu kopējā atbalsta apliecinājums. 3. Ja vien Puses nevienojas citādi, Pušu nepieejamai informācijai piemēro šādus noteikumus: a) sniedzot otrai Pusei informāciju par darbībām, kas veiktas saskaņā ar šo nolīgumu, katra Puse norāda informāciju, kuru tā vēlas saglabāt nepieejamu; b) šī nolīguma piemērošanas īpašajiem mērķiem, saņēmēja Puse var uz savu atbildību nosūtīt nepieejamo informāciju iestādēm vai personām, kuras ir tās pakļautībā; c) ja ir saņemta iepriekšēja rakstveida piekrišana no Puses, kas sniedz nepieejamo informāciju, tad saņēmēja Puse drīkst izplatīt minēto informāciju plašāk, nekā tas atļauts b) apakšpunktā. Puses sadarbojas, izstrādājot procedūras, kas ievērojamas, lai pieprasītu un iegūtu iepriekšēju rakstisku piekrišanu plašākai izplatīšanai, un katra Puse sniedz šādu rakstisku piekrišanu, ciktāl to pieļauj tās politika un normatīvie akti; d) nepieejamai vai citādi konfidenciālai informācijai, kas nav dokumentāra un ko sniedz semināros vai citās Pušu pārstāvju sanāksmēs, kas notiek saskaņā ar šo nolīgumu, vai informācijai, kuru uzzina no personāla vai lietojot iekārtas, vai veicot netiešu darbību, ir jāpaliek konfidenciālai, ja šādas nepieejamas vai citādi konfidenciālas vai īpašas informācijas saņēmējs ir informēts par informācijas konfidencialitāti pirms tās paziņošanas, atbilstoši a) apakšpunktam; e) katra Puse nodrošina, ka nepieejamo informāciju, kuru tā iegūst atbilstoši 3. punkta a) un d) apakšpunktam, kontrolē, kā paredzēts šajā nolīgumā. Ja viena Puse konstatē, ka tā nevarēs ievērot vai ka ir paredzams, ka nevarēs ievērot a) un d) apakšpunktā iekļautos noteikumus par nepieejamību, tā tūlīt informē otru Pusi. Puses pēc tam apspriežas, lai noteiktu atbilstīgu rīcību. -------------------------------------------------- B PIELIKUMS FINANŠU NOTEIKUMI, KAS REGLAMENTĒ ŠĀ NOLĪGUMA 5. PANTĀ MINĒTĀS ŠVEICES IEMAKSAS I. FINANSIĀLAS LĪDZDALĪBAS NOTEIKŠANA 1. Kopā ar attiecīgajiem vispārējiem materiāliem pēc iespējas drīz un vēlākais katra gada 1. septembrī Komisija paziņo Šveicei: a) saistību asignējuma summu Eiropas Savienības provizoriskā budžeta projekta izdevumu sarakstā atbilstoši abām pamatprogrammām; b) aplēsto iemaksu summu, kas izriet no provizoriskā budžeta projekta, atbilstoši Šveices līdzdalībai abās pamatprogrammās. Tomēr, lai atvieglotu iekšējās budžeta procedūras, Komisijas dienesti sniedz atbilstošos orientējošos skaitļus vēlākais katra gada 30. maijā. 2. Tiklīdz ir pieņemts vispārējā budžeta galīgais variants, Komisija paziņo Šveicei iepriekšminētās summas izdevumu sarakstā, atbilstoši Šveices līdzdalībai. II. MAKSĀJUMA PROCEDŪRAS 1. Vēlākais katra finanšu gada 15. jūnijā un 15. novembrī Komisija sniedz Šveicei līdzekļu pieprasījumu atbilstoši tās iemaksām saskaņā ar šo nolīgumu. Šie līdzekļu pieprasījumi attiecīgi paredz šādus maksājumus: - sešas divpadsmitdaļas no Šveices iemaksām ne vēlāk kā 20. jūlijā, un - sešas divpadsmitdaļas no tās iemaksām – ne vēlāk kā 15. decembrī. Tomēr abu pamatprogrammu pēdējā gadā Šveices iemaksas pilnu summu maksā ne vēlāk kā 20. jūlijā. 2. Šveices iemaksas izsaka un maksā euro. 3. Šveice veic savas iemaksas saskaņā ar šo nolīgumu atbilstoši grafikam 1. punktā. Jebkura maksājuma aizkavēšana paaugstina procentu maksas likmi, kas ir līdzvērtīga piedāvātajai viena mēneša starpbanku likmei (Euribor), kā norādīts Telerate 248. lappusē. Šo likmi palielina par 1,5 % par katru kavējuma mēnesi. Palielināto likmi piemēro visam kavējuma periodam. Tomēr procenti jāmaksā tikai tad, ja iemaksas veic vairāk kā 30 dienas pēc 1. punktā paredzētajiem maksājumu datumiem. 4. Komandējumu izdevumus, kas radušies Šveices pārstāvjiem un ekspertiem, piedaloties pētniecības komiteju darbā un īstenojot abas pamatprogrammas, Komisija atmaksā saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas tobrīd ir spēkā attiecībā uz Kopienu dalībvalstu pārstāvjiem un ekspertiem. III. ĪSTENOŠANAS NOSACĪJUMI 1. Šveices finanšu iemaksas abās pamatprogrammās atbilstoši šā nolīguma 5. pantam parasti paliek nemainītas attiecīgajam finanšu gadam. 2. Komisija, slēdzot katra finanšu gada (n) kontus un ņemot vērā ieņēmumu un izdevumu pārskata veidošanas sistēmu, noteiktā kārtībā noformē kontus attiecībā uz Šveices līdzdalību, ņemot vērā pārveidojumus, kas veikti vai nu ar pārvedumiem, anulēšanu, pārnesumiem vai papildinot vai grozot budžetu finanšu gada laikā. Šo noformēšanu veic gada n + 1 pirmā maksājuma brīdī. Tomēr pēdējo šādu noformēšanu veic ne vēlāk kā ceturtā gada jūlijā pēc abu pamatprogrammu beigām. Šveices maksājumus kreditē Eiropas Kopienu programmās kā budžeta ieņēmumus, kas iekļauti attiecīgajā budžeta pozīcijā Eiropas Savienības vispārējā budžeta ieņēmumu tāmē. IV. INFORMĀCIJA 1. Vēlākais katra finanšu gada (n + 1) 31. maijā sagatavo abu pamatprogrammu apropriāciju ziņojumu par iepriekšējo finanšu gadu (n) un nosūta Šveicei zināšanai atbilstoši Komisijas ieņēmumu un izdevumu pārskata veidam. 2. Komisija paziņo Šveicei visus citus vispārējus finanšu datus, kas attiecas uz abu pamatprogrammu īstenošanu un kas ir pieejami asociētajām valstīm. -------------------------------------------------- C PIELIKUMS ŠAJĀ NOLĪGUMĀ IETVERTO KOPIENAS PROGRAMMU ŠVEICES DALĪBNIEKU FINANŠU KONTROLE I. TIEŠA SAZIŅA Komisija tieši sazinās ar EK un Euratom sesto pamatprogrammu dalībniekiem, kas dibināti Šveicē, un to apakšuzņēmējiem. Tie var iesniegt tieši Komisijai visu būtisko informāciju un dokumentus, kas tiem ir jāiesniedz, pamatojoties uz šajā nolīgumā minētiem instrumentiem un līgumiem, kas noslēgti to īstenošanai. II. REVĪZIJAS 1. Atbilstoši Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 [1] un Komisijas Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 [2] un citiem noteikumiem, kas minēti šajā nolīgumā, ar Šveicē dibinātiem programmu dalībniekiem noslēgtajos līgumos var paredzēt, ka zinātniskās, finanšu, tehnoloģiskās un citu darbību revīzijas veic Komisijas pārstāvji vai citas Komisijas pilnvarotas personas jebkurā laikā dalībnieku un to apakšuzņēmēju telpās. 2. Komisijas pārstāvjiem vai citām Komisijas pilnvarotām personām ir atbilstoša pieeja atrašanās vietām, darbiem un dokumentiem un visai informācijai, tostarp elektroniskā veidā, kas ir vajadzīga, lai veiktu šādas revīzijas. Piekļuves tiesības skaidri norādītas līgumos, kas noslēgti, lai īstenotu šajā nolīgumā minētos instrumentus. 3. Eiropas Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai. 4. Revīzijas var veikt pēc EK un Euratom sesto pamatprogrammu vai šī nolīguma termiņa beigām saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti attiecīgajos līgumos. 5. Šveices federālo finanšu kontroli informē iepriekš par Šveices teritorijā veiktām revīzijām. Šāds paziņojums nav tiesisks priekšnoteikums šādu revīziju veikšanai. III. PĀRBAUDES UZ VIETAS 1. Šajā nolīgumā Komisija (OLAF) ir pilnvarota veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas Šveices teritorijā, atbilstoši noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 [3]. 2. Inspekcijas un pārbaudes uz vietas Komisija sagatavo un veic ciešā sadarbībā ar Šveices federālo finanšu kontroli vai citām kompetentām Šveices iestādēm, kuras noteikusi Šveices federālo finanšu kontrole, kas laikus informējama par inspekciju un pārbaužu priekšmetu, mērķi un tiesisko pamatu, lai tās varētu sniegt vajadzīgo palīdzību. Šai nolūkā inspekcijās un pārbaudēs uz vietas var piedalīties Šveices kompetento iestāžu amatpersonas. 3. Ja attiecīgās Šveices iestādes to vēlas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas tās var veikt kopā ar Komisiju. 4. Ja EK un Euratom sesto pamatprogrammu dalībnieki pretojas pārbaudei uz vietas vai inspekcijai, tad Šveices iestādes saskaņā ar valsts tiesību normām sniedz Komisijas inspektoriem vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu izpildīt savu pienākumu veikt pārbaudi uz vietas vai inspekciju. 5. Komisija pēc iespējas drīz ziņo Šveices federālo finanšu kontrolei par visiem faktiem vai aizdomām par pārkāpumiem, kas ir konstatēti, veicot pārbaudi uz vietas vai inspekciju. Jebkurā gadījumā Komisijai jāinformē iepriekšminētā iestāde par šādu inspekciju un pārbaužu rezultātu. IV. INFORMĀCIJA UN APSPRIEDES 1. Lai pareizi īstenotu šo pielikumu, kompetentās Šveices un Kopienas iestādes regulāri apmainās ar informāciju un pēc Puses pieprasījuma rīko apspriedes. 2. Kompetentās Šveices iestādes nekavējoties informē Komisiju par jebkuru faktu vai aizdomām par pārkāpumiem, kas attiecas uz tādu līgumu noslēgšanu un īstenošanu, kas noslēgti, piemērojot šajā nolīgumā minētos instrumentus. V. KONFIDENCIALITĀTE Uz paziņoto vai citādi saskaņā ar šo pielikumu iegūto informāciju attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, un tā aizsargājama tāpat, kā tamlīdzīgu informāciju aizsargā Šveices likumi un atbilstīgie noteikumi, kas attiecas uz Kopienas iestādēm. Šādu informāciju var paziņot tikai tām personām Kopienas, dalībvalstu vai Šveices iestādēs, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un Kopienas iestādes to var izmantot tikai tālab, lai nodrošinātu Pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību. VI. ADMINISTRATĪVI PASĀKUMI UN SODI Neskarot Šveices krimināllikuma piemērošanu, administratīvos pasākumus un sodus var uzlikt Komisija saskaņā ar Regulām (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 un Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzību [4]. VII. ATGŪŠANA UN IZPILDE Komisijas pieņemtie lēmumi, kas saskaņā ar EK sesto pamatprogrammu ir ietverti šī nolīguma darbības jomā un kas uzliek finansiālas saistības personām, ne valstīm, ir izpildāmi Šveicē. Šveices valdības noteiktās iestādes izsniedz izpildes rīkojumu bez jebkādas papildu kontroles, izņemot tiesību akta autentiskuma apstiprinājumu, un valdība informē Komisiju par to. Izpildi veic saskaņā ar Šveices reglamentu. Eiropas Kopienu Tiesa kontrolē likumību attiecībā uz lēmuma izpildīšanu. Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi atbilstoši šķīrējklauzulai līgumā saskaņā ar EK un Euratom sestajām pamatprogrammām izpildāmi ar tādiem pašiem noteikumiem. [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. [3] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [4] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. --------------------------------------------------