Oficiālais Vēstnesis L 147 , 21/06/2000 Lpp. 0003 - 0171



Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgums, ar ko izveido apvienību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses [1] BEĻĢIJAS KARALISTE, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma Līgumslēdzējas puses, turpmāk "dalībvalstis", un EIROPAS KOPIENA, EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA, turpmāk "Kopiena", no vienas puses, un IZRAĒLAS VALSTS, turpmāk "Izraēla", no otras puses, ŅEMOT VĒRĀ to, kāda nozīme ir vēsturiskajām saitēm, kas pastāv starp Kopienu, tās dalībvalstīm un Izraēlu, un to kopīgās vērtības; ŅEMOT VĒRĀ to, ka Kopiena, tās dalībvalstis un Izraēla vēlas stiprināt šīs saites un izveidot ilgstošas attiecības, kas pamatojas uz savstarpīgumu un partnerattiecībām, un veicināt tālāku Izraēlas ekonomikas integrāciju Eiropas Kopienā; ŅEMOT VĒRĀ svarīgumu, ko puses piešķir brīvai ekonomikai un ANO Statūtu principiem, jo īpaši cilvēktiesību ievērošanai un demokrātijai, kas ir apvienības pamatā; APZINOTIES nepieciešamību apvienot centienus, lai stiprinātu politisko stabilitāti un ekonomisko izaugsmi, izmantojot reģionālās sadarbības veicināšanu; VĒLOTIES izveidot un attīstīt regulāru politisko dialogu par divpusējiem un starptautiskiem jautājumiem, kas interesē abas puses; VĒLOTIES uzturēt un stiprināt dialogu par ekonomikas, zinātnes, tehnoloģiju, kultūras, audiovizuālajiem un sociālajiem jautājumiem abu pušu interesēs; ŅEMOT VĒRĀ atbilstošās Kopienas un Izraēlas saistības attiecībā uz brīvo tirdzniecību, un jo īpaši to tiesību un pienākumu ievērošanu, kuri izriet no Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT), kā tas izriet no sarunu Urugvajas raunda; PĀRLIECINĀTAS, ka Asociācijas nolīgums radīs jaunu klimatu ekonomiskām attiecībām, un jo īpaši tirdzniecības attīstībai, investīcijām un ekonomiskai un tehnoloģiskai sadarbībai, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants 1. Ar šo izveido apvienību starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlu, no otras puses. 2. Šā nolīguma mērķi ir: - nodrošināt pienācīgas politiskā dialoga iespējas, kas ļauj izveidot ciešu politisko attiecību attīstību starp pusēm, - paplašinot, cita starpā, preču un pakalpojumu tirdzniecību, liberalizēt savstarpējās tiesības veikt uzņēmējdarbību, turpmāk pakāpeniski liberalizēt valsts iepirkumus, pastiprināt brīva kapitāla kustību un sadarbību zinātnē un tehnoloģijā, lai veicinātu harmonisku ekonomisko attiecību attīstību starp Kopienu un Izraēlu, un tādējādi Kopienā un Izraēlā veicinātu ekonomisko aktivitāti, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu un palielinātu produktivitāti un finanšu stabilitāti, - veicināt reģionālo sadarbību ar mērķi konsolidēt mierīgu līdzāspastāvēšanu un ekonomisko un politisko stabilitāti, - veicināt sadarbību citās jomās, kuras interesē abas puses. 2. pants Attiecības starp pusēm, kā arī paši nolīguma noteikumi, kas ir valsts un starptautiskās politikas pamatā un sastāda būtisku nolīguma daļu, balstās uz cilvēktiesību un demokrātisko principu ievērošanu. I SADAĻA POLITISKAIS DIALOGS 3. pants 1. Starp pusēm izveido pastāvīgu politisko dialogu. Tas stiprina pušu attiecības, palīdz ilgstošu partnerattiecību attīstīšanā un palielina savstarpējo sapratni un solidaritāti. 2. Politiskais dialogs un sadarbība jo īpaši: - attīsta labāku savstarpējo sapratni un palielina pozīciju tuvināšanos starptautiskos jautājumos, un jo īpaši tajos jautājumos, kuriem ir būtiska ietekme uz vienu vai otru pusi, - sekmē iespēju katrai no pusēm ievērot otras puses nostāju un intereses, - veicina reģionālo drošību un stabilitāti. 4. pants Politiskais dialogs attiecas uz visiem jautājumiem, kas izraisa kopīgu ieinteresētību, un ir orientēts uz jaunu sadarbības formu atrašanu, lai īstenotu kopīgus mērķus, jo īpaši mieru, drošību un demokrātiju. 5. pants 1. Politiskais dialogs veicina kopīgu iniciatīvu īstenošanu un notiek: a) ministru līmenī; b) vecāko ierēdņu līmenī (politiskie vadītāji) starp Izraēlas pārstāvjiem, no vienas puses, un Padomes prezidentūru un Komisiju, no otras puses; c) izmantojot visus diplomātiskos kanālus, to skaitā pastāvīgas tikšanās, apspriešanās starptautisko sanāksmju ietvaros un sakarus starp diplomātiskajiem pārstāvjiem trešās valstīs; d) nodrošinot Izraēlai pastāvīgu informāciju par jautājumiem, kas attiecas uz kopīgo drošības un ārpolitiku, kurai jābūt atgriezeniskai; e) ar jebkādiem citiem līdzekļiem, kas varētu dot noderīgu ieguldījumu, lai apvienotu, attīstītu un pastiprinātu šo dialogu. 2. Pastāv politiskais dialogs starp Eiropas Parlamentu un Izraēlas Knesetu. II SADAĻA BRĪVA PREČU APRITE 1. NODAĻA GALVENIE PRINCIPI 6. pants 1. Brīvo tirdzniecības zonu starp Kopienu un Izraēlu pastiprina saskaņā ar šajā nolīgumā minēto kārtību un ievērojot 1994. gada Vispārējo vienošanos par tirdzniecību un tarifiem, turpmāk "VVTT", un citus daudzpusējus nolīgumus par preču tirdzniecību, kas pievienoti Nolīgumam par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu. 2. Preču klasifikācijai tirdzniecībā starp pusēm izmanto kombinēto nomenklatūru un Izraēlas muitas tarifus. 2. NODAĻA RŪPNIECĪBAS RAŽOJUMI 7. pants Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz produktiem, kuru izcelsme ir Kopienā un Izraēlā, izņemot tos produktus, kas minēti Eiropas Savienības dibināšanas līguma II pielikumā, ciktāl tas attiecas uz Izraēlas izcelsmes produktiem, izņemot tos produktus, kas minēti šā nolīguma I pielikumā. 8. pants Ievedmuitas un izvedmuitas nodevas, kā arī citi maksājumi ar līdzīgu iedarbību Kopienas un Izraēlas starpā ir aizliegti. Šis aizliegums attiecas arī uz fiskālām muitas nodevām. 9. pants 1. a) Šīs nodaļas noteikumi neliedz Kopienai piemērot lauksaimniecības komponentu attiecībā uz precēm, kuru izcelsme ir Izraēlā un kuras minētas šā nolīguma II pielikumā, izņemot III pielikumā minētās preces; b) šo lauksaimniecības komponentu aprēķina, pamatojoties uz starpību starp cenām Kopienas lauksaimniecības produktu tirgū un cenām importam no trešām valstīm, ja kopējā atbilstošā pamatprodukta cena ir augstāka nekā Kopienā. Lauksaimniecības komponents var būt maksājums ar vienoti noteiktu likmi vai procentuālais nodoklis. Gadījumos, ja šim lauksaimniecības komponentam ir piemērota tarifikācija, to aizstāj ar īpašo atbilstošo nodokli. 2. a) Šīs nodaļas noteikumi neliedz Kopienai piemērot lauksaimniecības komponentu attiecībā uz precēm, kuru izcelsme ir Izraēlā un kuras minētas šā nolīguma IV pielikumā, izņemot V pielikumā minētās preces; b) šo lauksaimniecības komponentu aprēķina mutatis mutandis, pamatojoties uz 1. panta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem. Lauksaimniecības komponents var būt maksājums ar vienotu likmi vai procentuālais nodoklis; c) Izraēla var paplašināt to preču sarakstu, uz kurām attiecas šis lauksaimniecības komponents, ar nosacījumu, ka tās nav V pielikumā minētās preces un ir iekļautas šā nolīguma II pielikumā. Pirms tā pieņemšanas, lai veiktu pārbaudi, lauksaimniecības komponentu paziņo Asociācijas komitejai, kura var pieņemt jebkādu nepieciešamo lēmumu. 3. Atkāpjoties no 8. panta, Kopiena un Izraēla attiecībā uz precēm, kas minētas attiecīgi III un V pielikumā, var piemērot nodokļus, kas norādīti attiecībā uz katru preci. 4. Saskaņā ar 1. un 2. punktu piemērotos lauksaimniecības komponentus var samazināt, ja tirdzniecībā starp Kopienu un Izraēlu piemērojamais maksājums lauksaimniecības pamatproduktiem ir samazināts vai ja šāds samazinājums izriet no savstarpējām koncesijām, kas attiecas uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem. 5. Samazinājumu, kas minēts 4. punktā, attiecīgo produktu sarakstu un, vajadzības gadījumā, tarifu kvotas, kuru ietvaros piemēro samazinājumu, nosaka Asociācijas padome. 6. Preču saraksts, uz kurām attiecas koncesija samazināta lauksaimniecības komponenta veidā tirdzniecībā starp Kopienu un Izraēlu, kā arī šo koncesiju apjoms, ir izklāstīts VI pielikumā. 3. NODAĻA LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTI 10. pants Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz produktiem, kuru izcelsme ir Kopienā un Izraēlā un kuri minēti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma II pielikumā. 11. pants Kopiena un Izraēla pakāpeniski ievieš plašāku lauksaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju abu pušu interesēs. No 2000. gada 1. janvāra Kopiena un Izraēla izskata situāciju, lai noteiktu pasākumus, kurus no 2001. gada 1. janvāra piemēros Kopiena un Izraēla saskaņā ar šo mērķi. 12. pants Uz lauksaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir Izraēlā un kuri minēti protokolā Nr. 1 un Nr. 3 par ievešanu Kopienā, attiecas šajos protokolos izklāstītie pasākumi. 13. pants Uz lauksaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir Izraēlā un kuri minēti protokolā Nr. 2 un Nr. 3 par ievešanu Kopienā, attiecas šajos protokolos izklāstītie pasākumi. 14. pants Neskarot 11. pantu un ņemot vērā lauksaimniecības produktu tirdzniecības apjomu starp Kopienu un Izraēlu un to īpašo sensitivitāti, Kopiena un Izraēla Asociācijas padomē saskaņoti un savstarpēji pārbauda katru produktu attiecībā uz iespēju piešķirt viena otrai turpmākas koncesijas. 15. pants Ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas Kopiena un Izraēla vienojas izskatīt iespēju, pamatojoties uz savstarpīgumu un abpusēju ieinteresētību, piešķirt viena otrai koncesijas tirdzniecībā ar zvejniecības produktiem. 4. NODAĻA KOPĪGI NOTEIKUMI 16. pants Kopienas un Izraēlas starpā ir aizliegti importa kvantitātes ierobežojumi un citi pasākumi ar līdzīgu iedarbību. 17. pants Kopienas un Izraēlas starpā ir aizliegti eksporta kvantitātes ierobežojumi un citi pasākumi ar līdzīgu iedarbību. 18. pants 1. Izraēlas izcelsmes produktiem, ievedot tos Kopienā, nepiešķir labvēlīgāku režīmu kā to, kuru dalībvalstis piemēro savā starpā. 2. Šā nolīguma noteikumus piemēro, neskarot Padomes 1991. gada 26. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1911/91 noteikumus par Kopienu tiesību piemērošanu Kanāriju salām. 19. pants 1. Puses atturas no jebkādiem pasākumiem vai iekšējas fiskālas darbības, kas vai nu tieši, vai netieši rada vienas puses produktu diskrimināciju vai līdzīgu otras puses izcelsmes produktu diskrimināciju. 2. Produkti, kurus eksportē uz vienu no pusēm, nedrīkst gūt labumu no netiešo iekšējo nodokļu atmaksas, kas pārsniedz uzlikto tiešo vai netiešo nodokļu apjomu. 20. pants 1. Ja lauksaimniecības politikas īstenošanas rezultātā vai jebkādu spēkā esošo noteikumu izmaiņu rezultātā ievieš īpašus noteikumus, tad attiecīgā puse var pielāgot noteikumus, kas izriet no šā nolīguma, attiecībā uz produktiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi vai grozījumi. 2. Tādos gadījumos attiecīgā puse pienācīgi ņem vērā otras puses intereses. Šajā sakarā puses var apspriesties viena ar otru Asociācijas padomē. 21. pants 1. Šis nolīgums neliedz saglabāt vai veidot muitas ūnijas, brīvās tirdzniecības zonas vai pierobežas tirdzniecības režīmu, ja vien tas neietekmē šajā nolīgumā paredzētās tirdzniecības normas. 2. Apspriešanās starp Kopienu un Izraēlu par nolīgumiem, kas izveido muitas ūnijas vai brīvās tirdzniecības zonas, un vajadzības gadījumā par citiem svarīgiem pasākumiem, kas attiecas uz atbilstošo tirdzniecības politiku ar trešām valstīm, notiek Asociācijas padomē. Jo īpaši attiecībā uz trešām valstīm, kas pievienojas Eiropas Savienībai, šādas apspriešanās notiek, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā savstarpējās Kopienas un Izraēlas intereses. 22. pants Ja viena no pusēm konstatē, ka notiek dempings tirdzniecībā ar otru pusi VVTT VI panta izpratnē, tā var pieņemt atbilstošus pasākumus pret šīm darbībām saskaņā ar nolīgumu, kas attiecas uz VVTT VI panta piemērošanu, un atbilstošo iekšējo likumdošanu, ievērojot nosacījumus un procedūras, kas izklāstītas 25. pantā. 23. pants Ja kādu produktu importē tādos palielinātos daudzumos un ar tādiem nosacījumiem, lai izraisītu vai radītu draudus izraisīt: - nopietnu kaitējumu vietējiem ražotājiem attiecībā uz līdzīgiem vai tieši konkurējošiem produktiem vienā no pušu teritorijām vai - nopietnus traucējumus jebkurā ekonomikas nozarē, vai - grūtības, kas varētu radīt ievērojamu ekonomiskās situācijas pasliktināšanos reģionā, Kopiena vai Izraēla var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un kārtību, kas izklāstīta 25. pantā. 24. pants Ja 17. panta noteikumu ievērošana izraisa: i) produkta, attiecībā uz kuru eksportētāja puse saglabā kvantitatīvos izvešanas ierobežojumus, izvedmuitas nodokļus vai pasākumus ar līdzvērtīgu iedarbību, atkārtotu izvešanu uz trešo valsti, vai ii) tāda produkta, kas ir nozīmīgs eksportētājai pusei, būtisku iztrūkumu vai iztrūkuma draudus, un, ja iepriekšminētās situācijas rada vai varētu radīt nopietnus sarežģījumus eksportētājai pusei, šī puse var pieņemt atbilstošus pasākumus, saskaņā ar noteikumiem un ievērojot kārtību, kas izklāstīta 25. pantā. Pasākumi nav diskriminējoši un tiek atcelti, kad apstākļi vairs neattaisno to piemērošanu. 25. pants 1. Ja Kopiena vai Izraēla uzskata, ka produktu imports varētu radīt 23. pantā minētos sarežģījumus administratīvajās procedūrās, kuru mērķis ir ātri sniegt informāciju par tirdzniecības plūsmu tendencēm, tā informē otru līgumslēdzēju pusi. 2. Gadījumos, kas precizēti 22., 23. un 24. pantā, pirms paredzēto pasākumu veikšanas, kā arī gadījumos, kad piemēro 3. punkta d) apakšpunktu, attiecīgā puse cik vien ātri iespējams sniedz attiecīgo informāciju Asociācijas komitejai, lai tā varētu rūpīgi pārbaudīt situāciju ar nolūku atrast abām pusēm pieņemamu risinājumu. Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Par aizsargpasākumiem tūlīt ziņo Asociācijas komitejai, un par tiem regulāri apspriežas Komitejā, jo īpaši, lai tos atceltu, tiklīdz apstākļi to ļauj. 3. Īstenojot 2. punktu, piemēro šādus noteikumus: a) attiecībā uz 22. pantu Asociācijas komiteju informē par dempinga gadījumiem, tiklīdz importētājas puses iestādes ir ierosinājušas izmeklēšanu. Ja dempings nav izbeigts vai nav panākts cits apmierinošs risinājums 30 dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas dienas, importētāja puse var pieņemt atbilstošus pasākumus; b) attiecībā uz 23. pantu informācija par grūtībām, kas rodas šajā pantā minētas situācijas dēļ, jānosūta izskatīšanai Asociācijas komitejai, kura var pieņemt jebkādu lēmumu, kas vajadzīgs, lai novērstu šādas grūtības. Ja Asociācijas komiteja vai eksportētāja puse nav pieņēmusi lēmumu, kas novērš sarežģījumus, vai ja attiecībā uz izskatāmo jautājumu nav panākts cits apmierinošs risinājums 30 dienu laikā, importētāja puse var piemērot atbilstošus pasākumus, lai novērstu šo problēmu. Šie pasākumi nepārsniedz pasākumu apjomu, kas nepieciešami, lai risinātu radušās grūtības; c) attiecībā uz 24. pantu sarežģījumi, kas rodas no šajā pantā minētajām situācijām, tiek nodoti pārbaudei Asociācijas komitejai. Asociācijas komiteja var pieņemt jebkādu lēmumu, kas nepieciešams, lai izbeigtu šos sarežģījumus. Ja Asociācijas komiteja attiecībā uz atbilstošo jautājumu nav pieņēmusi šādu lēmumu 30 dienu laikā, eksportētāja puse var piemērot atbilstošus pasākumus attiecīgā produkta eksportam; d) ja ārkārtas apstākļu dēļ nepieciešama tūlītēja rīcība, attiecīgi pirms informēšanas un pārbaudes, attiecīgā puse, atkarībā no situācijas, 22., 23. un 24. pantā minētajās situācijās var nekavējoties piemērot drošības pasākumus, kas strikti nepieciešami situācijas labošanai, un nekavējoties par to informē otru pusi. 26. pants Ja vienai vai vairākām Kopienas valstīm vai Izraēlai ir nopietnas maksājumu bilances grūtības vai šādu grūtību draudi, Kopiena vai Izraēla atkarībā no situācijas un saskaņā ar noteikumiem, ko paredz VVTT un Līguma par Starptautisko Valūtas fondu VIII un XIV pants, var pieņemt ierobežojošus pasākumus, kuri darbojas ierobežotu laika posmu un nedrīkst pārsniegt robežas, kas nepieciešamas, lai nokārtotu atlikušo maksājumu situāciju. Kopiena vai Izraēla, atkarībā no situācijas, nekavējoties informē otru pusi un cik drīz vien iespējams iesniedz otrai pusei grafiku pasākumu izbeigšanai. 27. pants Šis nolīgums neizslēdz aizliegumus vai ierobežojumus attiecībā uz importu, eksportu vai tranzītprecēm, pamatojoties uz sabiedrības morāli, sabiedrisko kārtību vai valsts drošību; cilvēku un dzīvnieku dzīvības un veselības vai augu aizsardzības apsvērumiem; valsts māksliniecisko, vēsturisko vai arheoloģisko vērtību aizsardzību, kā arī intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumiem, vai noteikumiem par zeltu un sudrabu. Šādus aizliegumus vai ierobežojumus tomēr nedrīkst piemērot pušu tirdzniecībā kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus. 28. pants Jēdziens "noteiktas izcelsmes produkti" šīs sadaļas īstenošanas mērķiem un administratīvās sadarbības metodēm, kas attiecas uz tiem, ir izklāstīts protokolā Nr. 4. III SADAĻA TIESĪBAS VEIKT UZŅĒMĒJDARBĪBU UN SNIEGT PAKALPOJUMUS 29. pants 1. Puses vienojas paplašināt nolīguma darbības jomu, lai ietvertu vienas puses uzņēmumu tiesības veikt uzņēmējdarbību otras puses teritorijā un liberalizētu vienas puses pakalpojumu sniegšanas noteikumus pakalpojumu patērētājiem otrā līgumslēdzējā valstī. 2. Asociācijas padome sniedz nepieciešamos ieteikumus, lai īstenotu 1. pantā izklāstītos mērķus. Sniedzot šādas rekomendācijas, Asociācijas padome ņem vērā iepriekšējo pieredzi attiecībā uz savstarpēju vislielākās labvēlības attieksmi un katras puses attiecīgajiem pienākumiem saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību, turpmāk "VVPT", jo īpaši attiecībā uz tiem pienākumiem, kas minēti VVPT V pielikumā. 3. Asociācijas padome veic pirmo novērtējumu attiecībā uz šā mērķa sasniegšanu ne vēlāk kā trīs gadus pēc nolīguma stāšanās spēkā. 30. pants 1. Sākumā katra puse atkārtoti apstiprina savu pienākumu saskaņā ar VVPT, jo īpaši pienākumu sniegt vislielākās labvēlības attieksmi pakalpojumu jomās, kuras ietvertas šajā pienākumā. 2. Saskaņā ar VVPT šāda attieksme neattiecas uz: a) priekšrocībām, kuras piešķir viena no pusēm saskaņā ar tāda nolīguma noteikumiem, kāds aprakstīts VVPT V pantā, vai pasākumiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz šādu vienošanos; b) citām priekšrocībām, ko piešķir saskaņā ar vislielākās labvēlības attieksmes izņēmumu sarakstu, ko viena no pusēm pievieno VVPT. IV SADAĻA KAPITĀLA KUSTĪBA, MAKSĀJUMI, PUBLISKAIS IEPIRKUMS, KONKURENCE UN INTELEKTUĀLAIS ĪPAŠUMS 1. NODAĻA KAPITĀLA KUSTĪBA UN MAKSĀJUMI 31. pants Šā nolīguma noteikumu ietvaros un ievērojot 33. un 34. panta noteikumus starp Kopienu, no vienas puses, un Izraēlu, no otras puses, nepastāv kapitāla kustības ierobežojumi un diskriminācija, kas pamatojas uz valstspiederību vai pilsoņu dzīvesvietu, vai vietu, kurā investē kapitālu. 32. pants Uz kārtējiem maksājumiem, kas saitīti ar preču, cilvēku, pakalpojumu vai kapitāla kustību šā nolīguma ietvaros, neattiecas nekādi ierobežojumi. 33. pants Ievērojot citus šā nolīguma noteikumus un citas Kopienas un Izraēlas starptautiskās saistības, 31. un 32. panta noteikumi neattiecas uz jebkādu ierobežojumu piemērošanu, kuri pastāv starp tām šā nolīguma spēkā stāšanās brīdī attiecībā uz kapitāla kustību starp tām, ietverot tiešo investēšanu, tostarp nekustamajā īpašumā, finanšu pakalpojumu noteikumu izveidošanu vai vērtspapīru ieplūšanu kapitāla tirgū. Tomēr tas neskar Izraēlas vai Kopienas iedzīvotāju investīciju pārskaitījumus uz ārvalstīm un peļņu, kas rodas to rezultātā. 34. pants Ja ārkārtas apstākļos kapitāla kustība starp Kopienu un Izraēlu rada vai izraisa draudus radīt nopietnus sarežģījumus valūtas maiņas politikas vai monetārās politikas darbībā Kopienā vai Izraēlā, Kopiena un Izraēla attiecīgi drīkst pieņemt aizsardzības pasākumus, ja šādi pasākumi ir strikti nepieciešami, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti VVPT ietvaros un Līguma par Starptautisko Valūtas fondu VIII un XIV pantā, attiecībā uz kapitāla kustību starp Kopienu un Izraēlu uz laika periodu, kas nepārsniedz sešus mēnešus. 2. NODAĻA PUBLISKAIS IEPIRKUMS 35. pants Puses pieņem pasākumus ar mērķi savstarpēji atvērt atbilstošos valsts pasūtījuma tirgus un to uzņēmumu iepirkuma tirgus, kuri strādā komunālo pakalpojumu sektorā, lai iepirktu preces, būvdarbus un pakalpojumus ārpus tiem nosacījumiem, kas abpusēji un savstarpīgi izklāstīti Valsts pasūtījuma nolīgumā, kas noslēgts PTO ietvaros. 3. NODAĻA KONKURENCE 36. pants 1. Ar šā nolīguma pareizu darbību nav savienojams turpmāk minētais tiktāl, cik tas var ietekmēt tirdzniecību starp Kopienu un Izraēlu: i) visas vienošanās starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas rīcības prakse starp uzņēmumiem, kuru mērķis ir novērst, samazināt vai traucēt konkurenci; ii) tas, ka viens vai vairāki uzņēmumi ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli Kopienas vai Izraēlas teritorijās kopumā vai ievērojamā tās daļā; iii) jebkurš valsts atbalsts, kas traucē vai draud traucēt konkurenci, radot labvēlīgākus apstākļus kādam konkrētam uzņēmumam vai konkrētu preču ražošanai. 2. Asociācijas padome trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā pieņem 1. punkta īstenošanai nepieciešamos noteikumus. Kamēr nav pieņemti šie noteikumi, kā 1. punkta iii) apakšpunkta ieviešanas noteikumus piemēro nolīguma par VVTT interpretāciju un īstenošanu VI, XVI un XXIII pantus. 3. Katra puse nodrošina caurskatāmību valsts atbalsta jomā, cita starpā, ik gadu ziņojot otrai pusei par kopējo piešķirtās palīdzības apjomu un sadalījumu un pēc pieprasījuma nodrošinot informāciju par atbalsta shēmām. Pēc vienas puses pieprasījuma otra puse nodrošina informāciju par konkrētiem individuāliem valsts atbalsta gadījumiem. 4. Uz II sadaļā minētajiem lauksaimniecības produktiem neattiecas 3. panta 1. punkta iii) apakšpunkta noteikumi. 5. Ja Kopiena vai Izraēla uzskata, ka kāda konkrēta prakse nav savienojama ar 1. punkta noteikumiem un - nav atbilstoši īstenota saskaņā ar 2. punktā minētajiem īstenošanas noteikumiem vai - šādu noteikumu neesamības gadījumā, ja šādas darbības izraisa vai rada draudus izraisīt nopietnus ierobežojumus otras puses interesēm vai materiālus zaudējumus savas valsts rūpniecībai, tai skaitā pakalpojumu ražošanai, pēc apspriešanās ar Asociācijas komiteju vai 30 darba dienas pēc lietas nodošanas minētajai komitejai tā var pieņemt atbilstošus pasākumus. Attiecībā uz darbībām, kas nav savienojamas ar 1. panta iii) apakšpunktu šādus atbilstošus pasākumus, ja uz tiem attiecas VVTT, var pieņemt tikai saskaņā ar procedūru un ievērojot nosacījumus, kas noteikti ar VVTT vai citiem atbilstošiem dokumentiem, kuri pieņemti ar tās atbalstu un kurus piemēro pusēm. 6. Neatkarīgi no noteikumiem, kas ir pretrunā tiem, kas pieņemti saskaņā ar 2. punktu, puses apmainās ar informāciju, ņemot vērā ierobežojumus, ko paredz prasības par profesionālo un komerciālo noslēpumu. 37. pants 1. Dalībvalstis un Izraēla pakāpeniski pielāgo visus komerciālos valsts monopolus tā, lai nodrošinātu, ka līdz piektā gada beigām pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas nenotiek nekāda diskriminācija starp dalībvalstu un Izraēlas pilsoņiem attiecībā uz apstākļiem, kādos preces tiek ražotas un tirgotas. 2. Asociācijas komiteja saņem informāciju par pieņemtajiem pasākumiem šā mērķa īstenošanai. 38. pants Attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, Asociācijas padome, sākot no piektā gada pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas, nodrošina, ka netiek pieņemti vai turpināti pasākumi, kas traucē tirdzniecību starp Kopienu un Izraēlu tādā veidā, kas ir pretrunā ar pušu interesēm. Šis noteikums nerada šķēršļus uzņēmumiem juridiski vai faktiski veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. 4. NODAĻA INTELEKTUĀLAIS, RŪPNIECISKAIS UN KOMERCIĀLAIS ĪPAŠUMS 39. pants 1. Saskaņā ar šā panta un VII pielikuma noteikumiem puses uzsāk un nodrošina pienācīgu intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību aizsardzību saskaņā ar augstākajiem starptautiskajiem standartiem, to skaitā efektīviem šo tiesību īstenošanas līdzekļiem. 2. Šā panta un VII pielikuma īstenošanu regulāri izvērtē puses. Ja intelektuālā, rūpnieciskā vai komerciālā īpašuma jomā rodas problēmas, kas skar tirdzniecības nosacījumus, pēc jebkuras puses pieprasījuma Asociācijas komitejā rīko steidzamas konsultācijas, lai rastu savstarpēji pieņemamus risinājumus. V SADAĻA SADARBĪBA ZINĀTNES UN TEHNOLOĢIJAS JOMĀ 40. pants Puses apņemas pastiprināt sadarbību zinātnes un tehnikas jomā. Sīki izstrādāti noteikumi šā mērķa īstenošanai tiks izklāstīti atsevišķos nolīgumos, kas noslēgti šajā sakarā. VI SADAĻA EKONOMISKĀ SADARBĪBA 41. pants Mērķi Kopiena un Izraēla apņemas veicināt abpusēji izdevīgu ekonomisko sadarbību, balstoties uz savstarpīgumu un saskaņā ar nolīguma vispārējiem mērķiem. 42. pants Darbības joma 1. Sadarbība principā ir vērsta uz jomām, kas ir būtiskas Kopienas un Izraēlas ekonomisko attiecību atjaunošanai vai izaugsmes un nodarbinātības palielināšanai. Galvenās sadarbības jomas ir izklāstītas 44. līdz 57. pantā, neskarot iespēju pievienot citas sadarbības jomas, kas interesē abas puses. 2. Īstenojot sadarbību vairākās ekonomikas jomās, jāņem vērā vides un ekoloģijas līdzsvara saglabāšana jomās, uz kurām tas attiecas. 43. pants Metodes un kārtība Ekonomisko sadarbību īsteno jo īpaši ar šādiem pasākumiem: a) ar pastāvīgu ekonomisko dialogu starp pusēm, kas aptver visas ekonomikas politikas jomas, un jo īpaši fiskālo politiku, maksājumu bilanci un monetāro politiku, un kas veicina ciešu sadarbību starp iestādēm, kas nodarbojas ar ekonomikas politiku savā atbilstošajā kompetences jomā Asociācijas padomē vai citā komisijā, ko ieceļ Asociācijas padome; b) ar pastāvīgu informācijas un ideju apmaiņu visās sadarbības jomās, tai skaitā ierēdņu un ekspertu sanāksmes; c) ar konsultāciju, speciālu zināšanu un apmācību nodošanu; d) ar kopīgu rīcību, piemēram, semināru un darba grupu, īstenošanu; e) ar palīdzību tehniskos, administratīvos un regulatīvos jautājumos; f) ar informācijas par sadarbību izplatīšanu. 44. pants Reģionālā sadarbība Puses veicina darbības, kas paredzētas reģionālās sadarbības sekmēšanai. 45. pants Sadarbība rūpniecībā Sadarbība jo īpaši ir vērsta uz šādām jomām: - rūpniecisko sadarbību starp Kopienas un Izraēlas uzņēmējiem, tai skaitā pieeju Kopienas un Izraēlas biznesa un decentralizētas sadarbības attiecību atjaunošanas tīkliem, - rūpnieciskās produkcijas dažādošanu Izraēlā, - sadarbību starp maziem un vidējiem uzņēmumiem Izraēlā un Kopienā, - vieglāku pieeju investīciju finansējumam, - informācijas un atbalsta pakalpojumiem, - jauninājumu stimulēšanai. 46. pants Lauksaimniecība Puses jo īpaši sadarbojas šādās jomās: - to īstenotās politikas produkcijas dažādošanai atbalstīšanā, - videi draudzīgas lauksaimniecības veicināšanā, - ciešāku attiecību veicināšanā starp uzņēmumiem, grupām un organizācijām, kas brīvprātīgi pārstāv arodus un profesijas Izraēlā un Kopienā, - tehniskajā palīdzībā un apmācībā, - fitosanitāro un veterināro standartu saskaņošanā, - lauku rajonu attīstības integrācijā, tostarp pamata pakalpojumu uzlabošanā un saistīto ekonomisko aktivitāšu attīstīšanā, - sadarbībā starp lauku reģioniem, pieredzes un zinātības (know-how) apmaiņā attiecībā uz lauku rajonu attīstību. 47. pants Standarti Puses cenšas samazināt atšķirības standartizācijā un atbilstības novērtēšanā. Šajā sakarā puses vajadzības gadījumā noslēdz līgumus par savstarpēju atzīšanu atbilstības novērtēšanā. 48. pants Finanšu pakalpojumi Puses vajadzības gadījumā sadarbojas, noslēdzot līgumus par vienotu noteikumu un standartu pieņemšanu, cita starpā, attiecībā uz uzskaiti un uzraudzības un normatīvu sistēmu banku, apdrošināšanas jomās un citos finanšu sektoros. 49. pants Muita 1. Puses piedalās muitas sadarbības izveidošanā, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti tirdzniecības noteikumi. Šajā sakarā izveido dialogu muitas jautājumos. 2. Sadarbība koncentrējas uz muitas procedūru vienkāršošanu un datorizāciju, tā jo īpaši notiek informācijas apmaiņas veidā starp ekspertiem un profesionālās apmācības veidā. 3. Neskarot citas sadarbības formas, kas paredzētas šajā nolīgumā, jo īpaši attiecībā uz narkotiku tirdzniecības un naudas atmazgāšanas apkarošanu, pušu administrācijas nodrošina savstarpēju palīdzību saskaņā ar 5. protokola noteikumiem. 50. pants Vide 1. Puses sadarbojas uzdevumos, kas novērš vides piesārņošanos, piesārņojuma kontroles jomā un racionālās dabas resursu izmantošanas jomā, lai nodrošinātu noturīgu attīstību un veicinātu reģionālos vides projektus. 2. Sadarbība īpaši koncentrējas uz: - pārtuksnešošanos, - Vidusjūras ūdens kvalitāti un jūras piesārņojuma kontroli un novēršanu, - atkritumu apsaimniekošanu, - augsnes sasāļošanos, - jutīgu piekrastes zonu vides apsaimniekošanu, - vides izglītību un izpratnes veidošanu, - progresīvu vides apsaimniekošanas, vides monitoringa un uzraudzības metožu izmantošanu, tai skaitā vides informācijas sistēmu (VIS) un ietekmes uz vidi novērtēšanu, - vispārējo rūpniecības attīstības ietekmi uz vidi, jo īpaši ražošanas iekārtu drošību, - lauksaimniecības ietekmi uz augsnes un ūdens kvalitāti. 51. pants Enerģētika 1. Puses uzskata, ka globālā sasilšana un fosilo degvielas krājumu samazināšanās ir nopietns drauds cilvēcei. Tādēļ puses sadarbojas ar nolūku attīstīt atjaunojamas enerģijas resursus, nodrošināt degvielas izmantošanu tā, lai samazinātu vides piesārņojumu un veicinātu enerģijas saglabāšanu. 2. Puses cenšas veicināt darbības, kas izstrādātas, lai sekmētu reģionālo sadarbību gāzes, naftas un elektroenerģijas tranzītā. 52. pants Informācijas infrastruktūras un telekomunikācijas Puses veicina abpusēji izdevīgu sadarbību informācijas infrastruktūras un telekomunikāciju veidošanā. Sadarbība galvenokārt koncentrējas uz darbībām, kuras attiecas uz pētniecību un tehnoloģisko attīstību, standartu saskaņošanu un tehnoloģijas modernizēšanu. 53. pants Transports 1. Puses veicina sadarbību transporta jomā un ar to saistītajā infrastruktūrā, lai uzlabotu pasažieru un preču kustības efektivitāti gan divpusējā, gan reģionālā līmenī. 2. Sadarbība īpaši koncentrējas uz: - augsta drošības un neapdraudētības līmeņa sasniegšanu jūras un gaisa transportā; šim nolūkam puses īsteno apspriešanos ekspertu līmenī, lai apmainītos ar informāciju, - tehniskā aprīkojuma standartizāciju, jo īpaši attiecībā uz vairākveidu pārvadājumiem un pārkraušanu, - kopīgu tehnoloģisko un pētniecības programmu veicināšanu. 54. pants Tūrisms Puses apmainās ar informāciju par plānoto tūrisma attīstību un tūrisma mārketinga projektiem, tūrisma skatēm, izstādēm, konvencijām un publikācijām. 55. pants Likumu tuvināšana Puses dara visu iespējamo, lai tuvinātu savus atbilstošos likumus šā nolīguma īstenošanas veicināšanai. 56. pants Narkotikas un "naudas atmazgāšana" 1. Puses sadarbojas ar mērķi jo īpaši: - uzlabot pret narkotiku un psihotropo vielu piegādi un nelikumīgu tirdzniecību, un atkarību no šiem produktiem vērstas politikas un pasākumu efektivitāti, - veicināt vienotu pieeju pieprasījuma samazināšanai, - nepieļaut pušu finanšu sistēmu izmantošanu tādu līdzekļu legalizēšanai, kas iegūti vispārīgu kriminālu darbību rezultātā, un jo īpaši narkotiku tirdzniecības rezultātā. 2. Sadarbība notiek informācijas apmaiņas ceļā un vajadzības gadījumā ar vienotu rīcību attiecībā uz: - nacionālās likumdošanas plānošanu un īstenošanu, - prekursoru tirdzniecības uzraudzību, - sociālo un veselības iestāžu un informācijas sistēmu izveidošanu un projektu īstenošanu saistībā ar šīm pamatnostādnēm, ietverot arī apmācības un pētniecības projektus, - augstāko iespējamo starptautisko standartu īstenošanu attiecībā uz naudas atmazgāšanas apkarošanu un ķīmisko prekursoru ļaunprātīgu izmantošanu, jo īpaši uz Finanšu darba grupas (FAFT) un Darba grupas par rīcību ar ķimikālijām (CATF) pieņemtajiem standartiem. 3. Puses saskaņā ar atbilstošo likumdošanu kopīgi nosaka stratēģijas un sadarbības metodes, lai pienācīgi īstenotu šos mērķus. Pušu darbības, izņemot kopīgās rīcības, ir jāapspriež un cieši jākoordinē. Atbilstošās valsts un privātā sektora iestādes savas kompetences ietvaros, sadarbojoties ar Izraēlas, Kopienas un tās dalībvalstu kompetentajām iestādēm, var piedalīties šajās darbībās. 57. pants Migrācija Puses sadarbojas ar mērķi jo īpaši: - noteikt abpusējas ieinteresētības jomas attiecībā uz imigrācijas politiku, - palielināt pasākumu efektivitāti, kas paredzēti migrācijas plūsmu novēršanai vai ierobežošanai. VII SADAĻA SADARBĪBA AUDIOVIZUĀLAJOS UN KULTŪRAS, INFORMĀCIJAS UN SAKARU JAUTĀJUMOS 58. pants 1. Puses apņemas veicināt abpusēji izdevīgu sadarbību audiovizuālajā jomā. 2. Puses meklē veidus, kā sasaistīt Kopienas un Izraēlas iniciatīvas šajā sektorā, tādējādi padarot iespējamu sadarbību kopprodukcijas, apmācības, attīstības un izplatīšanas jomās. 59. pants Puses veicina sadarbību izglītībā, apmācībā un jauniešu apmaiņas programmās. Sadarbības jomas jo īpaši var ietvert: jauniešu apmaiņas programmas, sadarbību starp universitātēm un citām izglītības/mācību iestādēm, valodu apmācību, tulkošanu un citus veidus labākas savstarpējās sapratnes veicināšanai par attiecīgajām kultūrām. 60. pants Puses veicina sadarbību kultūras jomā. Sadarbības jomas jo īpaši var ietvert tulkošanu, mākslas darbu un mākslinieku apmaiņu, vēsturisko un kultūras pieminekļu un vietu saglabāšanu, personu, kuras strādā kultūras jomā, apmācību, uz Eiropu orientētu pasākumu organizēšanu, savstarpēju zināšanu palielināšanu un līdzdalību informācijas izplatīšanā par īpašiem kultūras pasākumiem. 61. pants Puses veicina abpusēji izdevīgu sadarbību informācijas un sakaru jomā. 62. pants Sadarbību jo īpaši var īstenot, izmantojot: a) regulāru dialogu starp pusēm; b) pastāvīgu informācijas un ideju apmaiņu visās sadarbības jomās, to skaitā ierēdņu un ekspertu sanāksmes; c) konsultāciju, speciālu zināšanu un apmācību nodošanu; d) vienotas rīcības, piemēram, semināru, īstenošanu; e) palīdzību tehniskos, administratīvos un regulatīvos jautājumos; f) informācijas par sadarbības iniciatīvām izplatīšanu. VIII SADAĻA SOCIĀLIE JAUTĀJUMI 63. pants 1. Puses uztur dialogu, kas aptver visus aspektus, kas interesē abas puses. Dialogs jo īpaši ietver jautājumus, kas attiecas uz pēcindustriālo sabiedrību sociālām problēmām, piemēram, bezdarbu, invalīdu rehabilitāciju, vienādu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, darba attiecības, profesionālo apmācību, darba drošību un higiēnu utt. 2. Sadarbību īsteno ekspertu sanāksmēs, semināros un nodarbībās. 64. pants 1. Lai koordinētu Izraēlas strādnieku, kuri oficiāli strādā dalībvalstu teritorijā, un viņu ģimenes locekļu, kuri likumīgi uzturas dalībvalstīs, sociālās drošības režīmus, katrā dalībvalstī jāpiemēro šādi nosacījumi un kārtība: - visus apdrošināšanas, nodarbinātības vai nodzīvotā laika periodus, kuros darba ņēmēji atrodas dažādās dalībvalstīs, summē, lai darba ņēmēji un viņu ģimenes locekļi varētu saņemt vecuma, invaliditātes un apgādnieka zaudējuma pensiju un pabalstus, kā arī medicīnisko aprūpi, - visas vecuma, apgādnieka zaudējuma, nelaimes gadījumu darbā, arodslimības vai invaliditātes pensijas, izņemot uz iemaksām nebalstītos maksājumus, pārskaita uz Izraēlu par brīvu pēc likmes, kuru piemēro saskaņā ar atbildīgās dalībvalsts(-u) likumdošanu, - attiecīgie strādnieki saņem ģimenes pabalstus par iepriekšminētajiem ģimenes locekļiem. 2. Darbiniekiem, kuri ir dalībvalstu pilsoņi un kuri likumīgi strādā Izraēlas teritorijā, kā arī viņu ģimenes locekļiem, kuri likumīgi uzturas tās teritorijā, Izraēla piešķir tādu pašu režīmu, kāds minēts 1. panta otrajā un trešajā ievilkumā, saskaņā ar nosacījumiem un noteikumiem, ko piemēro Izraēlā. 65. pants 1. Asociācijas padome lemj par 64. pantā minēto mērķu īstenošanas noteikumiem. 2. Asociācijas padome lemj par administratīvās sadarbības noteikumiem, lai garantētu 1. punktā minēto noteikumu īstenošanai nepieciešamo vadību un kontroli. 66. pants Saskaņā ar 65. pantu Asociācijas padomes pieņemtie pasākumi nekādā veidā neietekmē tiesības un pienākumus, kas izriet no divpusējiem nolīgumiem starp Izraēlu un dalībvalstīm, ja šie pasākumi paredz labvēlīgāku režīmu attiecībā pret Izraēlas vai dalībvalstu pilsoņiem. IX SADAĻA INSTITUCIONĀLI, VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 67. pants Ar šo izveido Asociācijas padomi, kas tiekas ministru līmenī vienu reizi gadā, kā arī, ja apstākļi to prasa, pēc tās priekšsēdētāja iniciatīvas un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti tās reglamentā. Tā izskata visus galvenos jautājumus, kas saistīti ar šo nolīgumu, un visus divpusējos vai starptautiskos jautājumus, kas interesē abas puses. 68. pants 1. Asociācijas padomē ir Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas locekļi, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdības pārstāvji, no otras puses. 2. Asociācijas padome pieņem savu reglamentu. 3. Asociācijas padomes locekļi var lemt par pārstāvniecību saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti tās reglamentā. 4. Asociācijas padomes priekšsēdētāju pēc kārtas ieceļ no Eiropas Savienības Padomes locekļu vidus un Izraēlas Valsts valdības locekļu vidus saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti tās reglamentā. 69. pants 1. Asociācijas padome, lai panāktu nolīgumā paredzēto mērķu īstenošanu, ir tiesīga pieņemt lēmumus šajā nolīgumā minētajos gadījumos. Šie lēmumi ir saistoši abām pusēm, tām jāveic pasākumi, kas nepieciešami pieņemto lēmumu īstenošanai. Asociācijas padome var sniegt atbilstošus ieteikumus. 2. Asociācijas padome izstrādā lēmumus un ieteikumus, pusēm savstarpēji vienojoties. 70. pants 1. Ievērojot Asociācijas padomes pilnvaras, ar šo izveido Asociācijas komiteju, kas ir atbildīga par nolīguma īstenošanu. 2. Asociācijas padome jebkuru no savām pilnvarām var deleģēt Asociācijas komitejai. 71. pants 1. Asociācijas komiteja, kas tiekas ierēdņu līmenī, sastāv no Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas locekļiem, no vienas puses, un no Izraēlas valsts valdības locekļiem, no otras puses. 2. Asociācijas komiteja pieņem savu reglamentu. 3. Asociācijas komitejas priekšsēdētājs pēc kārtas ir no Eiropas Savienības Padomes prezidējošās valsts un Izraēlas valsts valdības pārstāvju vidus. 72. pants 1. Asociācijas komiteja ir tiesīga pieņemt lēmumus nolīguma pārvaldīšanai, kā arī lēmumus tajās jomās, kurās Asociācijas padome ir deleģējusi savas tiesības komitejai. Šie lēmumi ir saistoši abām pusēm, tām jāveic pasākumi, kas nepieciešami pieņemto lēmumu īstenošanai. 2. Asociācijas komiteja pieņem lēmumus, pusēm savstarpēji vienojoties. 73. pants Asociācijas padome var lemt par darba grupas vai struktūras izveidi, kas nepieciešama nolīguma īstenošanai. 74. pants Asociācijas padome pieņem visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu sadarbību un kontaktus starp Eiropas Parlamentu un Izraēlas Valsts Knesetu un starp Kopienas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Izraēlas Valsts Ekonomikas un sociālo lietu padomi. 75. pants 1. Katra puse var iesniegt izskatīšanai Asociācijas padomē jebkuru strīdu saistībā ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju. 2. Asociācijas padome var atrisināt strīdu ar lēmuma palīdzību. 3. Katri pusei ir pienākums veikt pasākumus, kas nepieciešami 2. punktā minētā lēmuma piemērošanai. 4. Ja strīdu nav iespējams izšķirt saskaņā ar 2. punktu, katra no pusēm var ziņot otrai par šķīrējtiesneša iecelšanu, un otrai pusei divu mēnešu laikā jāieceļ otrs šķīrējtiesnesis. Lai piemērotu šo procedūru, Kopienu un dalībvalstis uzskata par vienu strīdā iesaistīto pusi. Asociācijas padome ieceļ trešo šķīrējtiesnesi. Šķīrējtiesneši pieņem lēmumu ar balsu vairākumu. Katra strīda puse veic nepieciešamās darbības, kas vajadzīgas šķīrējtiesnešu lēmumu izpildei. 76. pants Šajā nolīgumā nekas neliedz pusēm veikt jebkādus pasākumus: a) ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai nepieļautu tādas informācijas izpaušanu, kura neatbilst tās drošības interesēm; b) kas attiecas uz ieroču, munīcijas vai kara materiālu tirdzniecību vai uz aizsardzības nolūkiem vajadzīgu pētniecību, attīstību vai ražošanu ar noteikumu, ka šādi pasākumi netraucē konkurences apstākļus attiecībā uz produktiem, kuri nav paredzēti īpašiem militāriem nolūkiem; c) kurus tā uzskata par būtiskiem savai drošībai nopietnu starptautisku nekārtību gadījumā, kas skar kārtības un likumības uzturēšanu kara laikā vai nopietna starptautiska saspīlējuma laikā, kas rada kara draudus, lai īstenotu pienākumus, ko tā ir pieņēmusi miera un starptautiskas drošības uzturēšanas nolūkos. 77. pants Šajā nolīgumā minētajās jomās un neskarot nekādus šajā nolīgumā ietvertos īpašus noteikumus: - pasākumi, ko Izraēla piemēro attiecībā uz Kopienu, nedrīkst diskriminēt dalībvalstis, to pilsoņus un uzņēmumus, - pasākumi, ko Kopiena piemēro attiecībā uz Izraēlu, nedrīkst diskriminēt Izraēlas pilsoņus, uzņēmējsabiedrības vai uzņēmumus. 78. pants Attiecībā uz tiešajiem nodokļiem nekas šajā nolīgumā nevar izraisīt: - fiskālo priekšrocību pagarinājumu, ko piešķir jebkura no pusēm jebkādā starptautiskā līgumā vai vienošanās, kura ir tai saistoša, - jebkāda pasākuma, kas paredzēts, lai novērstu krāpšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, pieņemšanas vai piemērošanas aizkavēšanu dēļ jebkuras no pusēm, - vienas vai otras puses tiesību apstrīdēšanu piemērot tās valsts attiecīgos nodokļu likumdošanas noteikumus nodokļu maksātājiem, kuri neatrodas identiskā situācijā attiecībā uz savu dzīvesvietu. 79. pants 1. Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no šā nolīguma. Puses nodrošina nolīgumā noteikto mērķu sasniegšanu. 2. Ja jebkura no pusēm uzskata, ka otra puse nepilda kādu pienākumu saskaņā ar nolīgumu, tā var veikt attiecīgus pasākumus. Pirms tam, izņemot īpašas steidzamības gadījumus, tā sniedz Asociācijas padomei visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga vispusīgai situācijas izpētei, lai rastu abām pusēm pieņemamu risinājumu. Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Par šiem pasākumiem nekavējoties informē Asociācijas padomi un tos apspriež Asociācijas padomē, ja otrā puse to pieprasa. 80. pants Protokoli Nr. 1 līdz Nr. 5 un I līdz VII pielikums ir šā nolīguma sastāvdaļa. Deklarācijas un vēstuļu apmaiņa ir iekļauta Nobeiguma aktā, kas ir šā nolīguma sastāvdaļa. 81. pants Šajā nolīgumā "puses" ir Kopiena vai dalībvalstis vai Kopiena un dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām, no vienas puses, un Izraēla, no otras puses. 82. pants Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku. Katra no pusēm var denonsēt nolīgumu, paziņojot par to otrai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma dienas. 83. pants Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas un Eiropas Ogļu un tērauda apvienības dibināšanas līgumus, un saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz minētie līgumi, un, no otras puses, Izraēlas Valsts teritorijā. 84. pants Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros dāņu, holandiešu, angļu, somu, franču, vācu, grieķu, itāļu, portugāļu, spāņu, zviedru un ebreju valodā, un katrs no šiem tekstiem ir vienādi autentisks un tiek deponēts Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā. 85. pants Šo nolīgumu katra puse apstiprina saskaņā ar savām attiecīgajām procedūrām. Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc datuma, kad puses viena otrai paziņo par 1. punktā noteikto procedūru pabeigšanu. Pēc tā stāšanās spēkā šis nolīgums aizstāj nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti un nolīgumu starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, kas parakstīts Briselē, 1975. gada 11. maijā. +++++ TIFF +++++ Hecho en Bruselas, el veinte de noviembre de mil novecientos noventa y cinco.Udfærdiget i Bruxelles, den tyvende november nitten hundrede og femoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten November neunzehnhundertfünfundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Νοεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.Done at Brussels on the twentieth day of November in the year one thousand, nine hundred and ninety-five.Fait à Bruxelles, le vingt novembre mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Bruxelles, addì venti novembre millenovecentonovantacinque.Gedaan te Brussel, de twintigste november negentienhonderdvijfennegentig.Feito em Bruxelas, em vinte de Novembro de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenä päivänä marraskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.Som skedde i Bryssel den tjugonde november nittonhundranittiofem. Pour le Royaume de BelgiqueVoor het Koninkrijk BelgiëFür das Königreich Belgien +++++ TIFF +++++ Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franstalige Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. På Kongeriget Danmarks vegne +++++ TIFF +++++ Für die Bundesrepublik Deutschland +++++ TIFF +++++ Για την Ελληνική Δημοκρατία +++++ TIFF +++++ Por el Reino de España +++++ TIFF +++++ Pour la République française +++++ TIFF +++++ Thar cheann na hÉireannFor Ireland +++++ TIFF +++++ Per la Repubblica italiana +++++ TIFF +++++ Pour le Grand-Duché de Luxembourg +++++ TIFF +++++ Voor het Koninkrijk der Nederlanden +++++ TIFF +++++ Für die Republik Österreich +++++ TIFF +++++ Pela República Portuguesa +++++ TIFF +++++ Suomen tasavallan puolesta +++++ TIFF +++++ För Konungariket Sverige +++++ TIFF +++++ For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland +++++ TIFF +++++ Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ [1] Vienpadsmit Eiropas Savienības oficiālajās valodās (spāņu, dāņu, vācu, grieķu, angļu, franču, itāliešu, holandiešu, portugāļu, somu un zviedru valodā) sagatavotais nolīgums ir publicēts OV L 147, 21.6.2000., 3. lpp.Čehu, igauņu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, poļu, slovāku un slovēņu valodas versijas publicē šajā 2004. gada Īpašā izdevuma sējumā. -------------------------------------------------- PIELIKUMU SARAKSTS I pielikums | 7. pantā minēto produktu saraksts | II pielikums | 9. pantā minēto produktu saraksts | III pielikums | 9. pantā minēto produktu saraksts | IV pielikums | 9. panta 2. punktā minēto produktu saraksts | V pielikums | 9. pantā minēto produktu saraksts | VI pielikums | To produktu saraksts, uz kuriem attiecas 9. panta 6. punktā minētās koncesijas | VII pielikums | Intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesības, kas minētas 39. pantā | -------------------------------------------------- I PIELIKUMS TO PRODUKTU SARAKSTS, KURI MINĒTI 7. PANTĀ KN kods | Apraksts | ex3502 | Albumīni, albumināti un citi albumīna atvasinājumi: | ex350210 | – Olu albumīns: | – – Citi: | 35021091 | – – – kaltēti (piemēram, plāksnes, zvīņas, pārslas, pulveris) | 35021099 | – – – Cits | ex350290 | – Citi: | – – Albumīni, izņemot olu albumīnu: | – – – Piena albumīns (laktoalbumīns): | 35029051 | – – – – kaltēti (piemēram, plāksnes, zvīņas, pārslas, pulveris) | 35029059 | – – – – Citi | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS TO PRODUKTU SARAKSTS, KURI MINĒTI 9. PANTĀ KN kods | Apraksts | 0403 | Paniņas, rūgušpiens, skābais krējums, jogurts, kefīrs un citi raudzēti vai skābēti piena un krējuma produkti, arī iebiezināti un ar cukura vai cita saldinātāja piedevu, kā arī aromatizēti vai ar augļu, riekstu un kakao piedevu: | 04031051 līdz04031099 | – Jogurts, aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao | 04039071 līdz04039099 | – Citi, aromatizēti vai ar augļiem, riekstiem vai kakao | 07104000 | Cukurkukurūza (neapstrādāta vai tvaicēta, vai vārīta ūdenī), saldēta | 07119030 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservēta cukurkukurūza (piemēram, ar sēra dioksīdu, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas šajā stāvoklī nav derīga tūlītējai lietošanai pārtikā | ex1517 | Margarīns; pārtikas maisījumi vai preparāti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šīs grupas tauku vai eļļu frakcijām, citi nepārtikas tauki vai eļļas, vai to frakcijas, kas iekļautas 1516. pozīcijā | 15171010 | – Margarīns (izņemot šķidro margarīnu), kas satur pēc svara vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk par 15 % piena tauku | 15179010 | – Citi, kas satur vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 15 % no svara piena tauku | ex1704 | Cukura konditorejas izstrādājumi (tostarp baltā šokolāde) bez kakao piedevas; izņemot lakricas ekstraktu, kas satur vairāk nekā 10 % no svara saharozi, bet nesatur citas piedevas, un uz ko attiecas KN kods 17049010 | 1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu | ex1901 | Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao pulveri vai satur kakao pulveri mazāk par 50 % no svara un citur nav minēti vai iekļauti; pārtikas izstrādājumi no pozīcijā 0401 līdz 0404 minētām precēm, kas nesatur kakao pulveri vai satur kakao pulveri mazāk par 10 % no svara un citur nav norādīti vai iekļauti, izņemot izstrādājumus ar KN kodu 19019091 | ex1902 | Makaronu izstrādājumi, izņemot pildītus makaronu izstrādājumus ar KNkodiem 19022010 un 19022030; kuskusi, sagatavoti vai nesagatavoti | 1903 | Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā | 1904 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzbriedinot vai grauzdējot graudus vai graudu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti, izņemot kukurūzu, graudu veidā, iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti | 1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi miltu konditorejas izstrādājumi, ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, tukšas kapsulas, kuras izmanto farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti | 20019030 | Cukurkukurūza (Zea mays var.saccharata) sagatavota vai konservēta etiķī vai etiķskābē | 20019040 | Jamss, saldie kartupeļi un līdzīgas pārtikas augu daļas, kas satur 5 % no svara vai vairāk cietes, sagatavoti vai konservēti ar etiķi vai etiķskābi | 20041091 | Kartupeļi miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā, kas sagatavoti vai konservēti bez etiķa vai etiķskābes, saldēti | 20049010 | Cukurkukurūza (Zea mays var.saccharata), sagatavota vai konservēta etiķī vai etiķskābē, saldēta | 20052010 | Kartupeļi miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā, kas sagatavoti vai konservēti bez etiķa vai etiķskābes, nesaldēti | 20058000 | Cukurkukurūza (Zea mays var.saccharata), sagatavota vai konservēta etiķī vai etiķskābē, nesaldēta | 20089245 | Maisījumu (Müsli) veida izstrādājumi uz neapgrauzdēto graudu granulu pamata | 20089985 | Kukurūza, kas nav cukurkukurūza (Zea may var. saccharata), citādāk sagatavota vai konservēta, bez alkohola vai cukura piedevas | 20089991 | Jamss, saldie kartupeļi un līdzīgas pārtikas augu daļas, kas satur 5 % no svara vai vairāk cietes, citādāk sagatavoti vai konservēti, bez alkohola vai cukura piedevas | 21011098 | Izstrādājumi, kuru pamatā ir kafija | 21012098 | Izstrādājumi, kuru pamatā ir tēja vai mate | 21013019 | Grauzdēti kafijas aizstājēji, izņemot grauzdētus cigoriņus | 21013099 | Grauzdētu kafijas aizstājēju ekstrakti, esences un koncentrāti, izņemot grauzdētu cigoriņu ekstraktus, esences un koncentrātus | 21021031 līdz21021039 | Maizes raugs | ex2103 | Gatavas mērces un produkti to gatavošanai: | – – – Majonēze | 2105 | Saldējums vai citāds pārtikas ledus, ar kakao vai bez tā | ex2106 | Pārtikas produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur un uz ko neattiecas KN kodi 21061020 un 21069092, un kas nav aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi | | Bezalkoholiskie dzērieni, izņemot KN kodā 2009 minētās augļu un dārzeņu sulas, kas satur produktus, uz kuriem attiecas KN kodi 0401 līdz 0404, vai no šiem produktiem iegūtas taukvielas | 29054300 | Mannīts | 290544 | D-glicīts (sorbīts) | ex350510 | Dekstrīni un citas modificētās cietes, izņemot esterificētu un ēterificētu cieti ar KN kodu 35051050 | 350520 | Līmes uz cietes, dekstrīnu vai citādas modificētas cietes bāzes | 380910 | Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un pārējie produkti un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs, kas citur nav minēti | 382360 | Sorbīts, izņemot KN pozīcijā 290544 minēto | -------------------------------------------------- III PIELIKUMS TO PRODUKTU SARAKSTS, KURI MINĒTI 9. PANTĀ KN kods | Preču apraksts | Piemērojamais nodoklis [1] | 3501 | Kazeīns, kazeināti un citi kazeīna atvasinājumi; kazeīna līmes: | | 350110 | – Kazeīns: | | 35011010 | – – Reģenerēto tekstilšķiedru ražošanai [2] | 0 % | 35011050 | – – Rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas produktu un lopbarības ražošanu [2] | 3 % | 35011090 | – – Citi | 12 % | 350190 | – Citi: | | 35019090 | – – Citi | 8 % | [1] Gadījumos, ja šajā slejā minētie nodokļi pārsniedz VVTT paziņotos nodokļus, piemēro pēdējos minētos nodokļus. [2] Izstrādājumus iekļauj šajā apakšpozīcijā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti attiecīgajos Kopienas noteikumos. -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS TO PRODUKTU SARAKSTS, KURI MINĒTI 9. PANTA 2. PUNKTĀ KN kods | Apraksts | | | 1902 | | Makaronu izstrādājumi un kuskuss: | | A | – no cietajiem kviešiem | | B | – Citi | 190510 | | Sausmaizītes | 19052090 | | Piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas nav īpaši paredzēti diabētiķiem: | | A | – kas satur vairāk nekā 15 % no svara labības miltus, izņemot kviešu miltus, no kopējā miltu satura | | B | – Citi | ex3000 | A | – Vafeles un oblātas: | | A1 | – – Bez pildījuma, ar pārklājumu vai bez tā: | | A1a | – – – kas satur vairāk nekā 15 % no svara labības miltus, izņemot kviešu miltus, no kopējā miltu satura | | A1b | – – – Citas | | A2 | – – Citas: | | A2a | – – – Ar ne mazāk kā 1,5 % piena tauku saturu vai mazāk kā 2,5 % piena proteīnu | | A2b | – – – Citas | 19054010 | | Sausiņi, kas satur pievienotu cukuru, medu, citus saldinātājus, olas, taukus, sieru, augļus, kakao vai līdzīgas vielas: | | A | – kas satur vairāk nekā 15 % no svara labības miltus, izņemot kviešu miltus, no kopējā miltu satura | | B | – Citi | 1905 | | | ex3000 + 9019 | B | – Citi konditorejas izstrādājumi, kas satur pievienotu cukuru, medu, citus saldinātājus, olas, taukus, sieru, augļus, kakao vai līdzīgas vielas: | | B1 | – – Kas satur olas, ne vairāk kā 10 % no svara | | B2 | – – Kas satur žāvētus augļus vai riekstus: | | B2a | – – – ar ne mazāk kā 1,5 % piena tauku saturu vai ne mazāk kā 2,5 % piena proteīnu; skatīt V pielikumu | | B2b | – – – Citi: | | B3 | – – Kas satur mazāk nekā 10 % no svara pievienotu cukuru, bet kam nav pievienotas olas, žāvēti augļi vai rieksti: | | B3a i) | – – – – Ar vairāk nekā 15 % no svara labības miltu saturu, izņemot kviešu miltus, no kopējā miltu satura | | B3a ii) | – – – – Citi | | B3 b) | – – – Citi: | | B3b i) | – – – – Ar vairāk nekā 15 % no svara labības miltu saturu, izņemot kviešu miltus, no kopējā miltu satura | | B3b ii) | – – – – Citi | | B4 | – – Citi: | | B4a | – – – Ar ne mazāk nekā 1,5 % piena tauku saturu vai ne mazāk kā 2,5 % piena proteīnu; skatīt V pielikumu | | B4b | – – – Citi | 2105 | | Saldējums un cits pārtikas ledus, ar vai bez kakao: | | A | – kas nesatur piena taukus vai satur mazāk nekā 3 % no svara tādu tauku | | B | – ar 3 % no svara vai vairāk piena tauku saturu, bet mazāk kā 7 % | | C | – ar piena tauku saturu 7 % vai vairāk | ex22071050 | | Alkohols, kas iegūts no vīnogu vīna ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 tilp. % vai augstāku, ko izmanto alkoholisko dzērienu ražošanā | ex1099 | | Alkohols, kas iegūts no vīnogu vīna, ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 tilp. % vai augstāku, cits | ex220820 | | Stiprie alkoholiskie dzērieni, kas iegūti, destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu čagas, kuru cena ir līdz USD 0,05/cl, kas satur mazāk kā 17 tilpuma % alkohola | 35021000 | | Olu albumīns: | | A | – Žāvēts | | B | – Cits | -------------------------------------------------- V PIELIKUMS TO PRODUKTU SARAKSTS, KURI MINĒTI 9. PANTĀ Izraēlas muitas kodekss | Preču apraksts | Piemērojamais nodoklis [1] | 1704 | Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas: | | 170410 | – Košļājamā gumija ar cukura pārklājumu vai bez tā: | | – – kas satur 60 svara % vai vairāk saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) | | – – Citi | USD 0,075/kg [2] | 170490 | – Citi | | – – Citi | | 1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu | 0 % | | Miltu, rupja maluma miltu, cietes vai iesala ekstrakta izstrādājumi, kurus lieto kā pārtiku zīdaiņiem vai diētas vai kulinārijas mērķiem, kas satur mazāk par 50 svara % kakao, izņemot diētiskos izstrādājumus, ko gatavo no sojas pupiņu miltiem un kuri satur sojas eļļu vai citu augu eļļu, ogļhidrātus un sāli, un diētiskie izstrādājumi, kuri gatavoti uz glutēnu nesaturošu miltu bāzes: | | 19011020 | – no miltiem, rupja maluma miltiem vai iesala ekstrakta | 8 % | 19012020 | – no miltiem, rupja maluma miltiem vai iesala ekstrakta | 8 % | 19019030 | – no miltiem, rupja maluma miltiem vai iesala ekstrakta | 8 % | 20041010 | – produkti no miltiem vai rupja maluma miltiem | 8 % | 20049010 | – produkti no miltiem vai rupja maluma miltiem | 8 % | 20052010 | – produkti no miltiem vai rupja maluma miltiem | 8 % | 20054010 | – produkti no miltiem vai rupja maluma miltiem | 8 % | 20055910 | – produkti no miltiem vai rupja maluma miltiem | 8 % | 20059010 | – produkti no miltiem vai rupja maluma miltiem | 8 % | 21039020 | – no miltiem, rupja maluma miltiem vai iesala ekstrakta | 8 % | 21041010 | – no miltiem, rupja maluma miltiem vai iesala ekstrakta | 8 % | 190410 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus | 8 % | 3505 | Dekstrīni un citas modificētās cietes (piemēram, uzbriedinātas vai esterificētas cietes); līmes uz cietes, dekstrīnu vai citādas modificētas cietes bāzes, izņemot cietes: | | 350510 | – Dekstrīni un citas modificētas cietes: | | 35051030 | – – Esterificētas un ēterificētas cietes | 8 % | 35051090 | – – Citas modificētas cietes un dekstrīni | 8 % | 35052000 | – – Līmes | 8 % | [1] Gadījumos, ja šajā ailē minētās nodevas pārsniedz VVTT paziņotās nodevas, tad piemēro pēdējās minētās likmes. [2] Ievērojot ikgadējo kvotu – 5000 tonnu – šo nodokli samazina līdz USD 0,0375/kg. -------------------------------------------------- VI PIELIKUMS TO PRODUKTU SARAKSTS, KURI MINĒTI 9. PANTA 6. PUNKTĀ 1. tabula: Turpmāk uzskaitīto Izraēlas izcelsmes produktu ievedumiem Kopienā piemēro turpmāk norādītās koncesijas KN kods | Preču apraksts | Gada kvota (tonnās) | Koncesija, ievērojot kvotas | | Cukurkukurūza, saldēta | 10600 [1] | Lauksaimniecības komponenta samazinājums 30 % apmērā | | Cukurkukurūza, nesasaldēta | 5400 [2] | Lauksaimniecības komponenta samazinājums 30 % apmērā | 17049030 | Baltā šokolāde | 100 | Lauksaimniecības komponenta samazinājums 30 % apmērā | 1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu | 2500 | Lauksaimniecības komponenta samazinājums 15 % apmērā | | Zīdaiņu pārtika, kas satur pienu un piena produktus | 100 | Lauksaimniecības komponenta samazinājums 30 % apmērā | 1904 | Sagatavota pārtika, kas iegūta, uzbriedinot vai grauzdējot graudus vai graudu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); labība, izņemot kukurūzu, graudu veidā, pirms tam vārīta vai citādi sagatavota | 200 | Lauksaimniecības komponenta samazinājums 30 % apmērā | 1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi miltu konditorejas izstrādājumi, ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, tukšas kapsulas, kuras izmanto farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti | 3200 | Lauksaimniecības komponenta samazinājums 30 % apmērā | 2. tabula: Uz tabulā minēto Kopienas izcelsmes produktu importu Izraēlā attiecas turpmāk izklāstītās koncesijas KN kods | Preču apraksts | Gada kvota (tonnās) | Koncesija, ievērojot kvotas | 1902 | Makaronu izstrādājumi | bez ierobežojumiem | Lauksaimniecības komponentu piemēro pie USD 0,25/kg | ex1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi miltu konditorejas izstrādājumi, ar kakao piedevu vai bez tās; hostijas, tukšas kapsulas, kuras izmanto farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti: | bez ierobežojumiem | Piemēro pie USD 0,10/kg | – kas nesatur piena produktus | ex1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi miltu konditorejas izstrādājumi, ar kakao piedevu vai bez tās; hostijas, tukšas kapsulas, kuras izmanto farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti: | bez ierobežojumiem | Piemēro pie USD 0,25/kg | – kas satur piena produktus | 2105 | Saldējums | 500 | Lauksaimniecības komponenta samazinājums 30 % apmērā | ex220710 | Nedenaturēts etilspirts, kas iegūts no vīnogām vai vīnogu vīna ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 tilp. % vai lielāku, ko izmanto alkoholisko dzērienu ražošanā | bez ierobežojumiem | Piemēro, ja alkohols USD 2,75/litrā | ex220820 | Alkoholiskie šķidrumi, kas iegūti, destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu čagas, ar spirta tilpumkoncentrāciju 17 tilp. % vai augstāku, par cenu, kas nepārsniedz USD 0,05/cl | bez ierobežojumiem | Piemēro, ja alkohols USD 2,75/litrā | ex220820 | Alkoholiskie šķidrumi, kas iegūti destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu čagas, ar spirta tilpumkoncentrāciju 17 tilp. % vai augstāku, par cenu, kas nepārsniedz USD 0,05/cl | 2000 tah [3] | Piemēro pie 0 % | 320510 | Olu albumīns | 50 | Lauksaimniecības komponenta izņēmums | bez ierobežojumiem | Piemēro pie USD 2/kg | [1] Šo kvotu samazina līdz 9275 tonnām šīs koncesijas pirmajā ieviešanas gadā un līdz 9940 tonnām otrajā gadā. [2] Šo kvotu samazina līdz 4725 tonnām šīs koncesijas pirmajā ieviešanas gadā un līdz 5060 tonnām otrajā gadā. [3] Tīra alkohola hektolitri. -------------------------------------------------- VII PIELIKUMS INTELEKTUĀLĀ, RŪPNIECISKĀ UN KOMERCIĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS, KAS MINĒTAS 39. PANTĀ 1. Beidzoties trešajam gadam pēc nolīguma stāšanās spēkā, Izraēla pievienojas turpmāk minētajām daudzpusējām konvencijām par intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesībām, kuru puses ir dalībvalstis vai kuras dalībvalstis piemēro faktiski: - Bernes Konvencija par literāro un mākslas darbu aizsardzību (Parīzes redakcija 1971. gadā), - Madrides Nolīgums par atšķirības zīmju starptautisko reģistrāciju (1967. gada Stokholmas redakcijā ar 1979. gadā pieņemtajiem grozījumiem), - Protokols par Madrides Nolīgumu par atšķirības zīmju starptautisko reģistrāciju (pieņemts 1989. gadā Madridē), - Budapeštas Līgums par mikroorganismu nosēdumu starptautisko atzīšanu patentēšanas vajadzībām (pieņemts 1977. gadā, grozīts 1980. gadā), - Līgums par patentu kooperāciju (noslēgts Vašingtonā 1970. gadā, grozīts un mainīts 1979. un 1984. gadā). Asociācijas padome var lemt, ka šis punkts attiecas uz citām daudzpusējām konvencijām šajā jomā. 2. Līdz otrā gada beigām pēc nolīguma spēkā stāšanās dienas Izraēla ratificē Starptautisko konvenciju par izpildītāju, fonogrammu izgatavotāju un raidorganizāciju tiesību aizsardzību (pieņemta 1961. gadā Romā). 3. Puses apliecina, ka piešķir lielu nozīmi saistībām, kas izriet no šādām daudzpusējām konvencijām: - Parīzes Konvencijas par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību (1967. gada Stokholmas redakcija, kurā grozījumi izdarīti 1979. gadā), - Nicas Nolīgums par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju atšķirības zīmju reģistrēšanai (pieņemts Ženēvā 1977. gadā un grozīts 1979. gadā), - Starptautiskā jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencija (UPOV) (1991. gada Ženēvas redakcija). -------------------------------------------------- PROTOKOLU SARAKSTS 1. protokols | par pasākumiem, ko piemēro Izraēlas izcelsmes lauksaimniecības produktiem, kurus ieved Kopienā | 2. protokols | par pasākumiem, ko piemēro Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktiem, kurus ieved Izraēlā | 3. protokols | par augu aizsardzības jautājumiem | 4. protokols | par jēdziena "noteiktas izcelsmes produkti" definīciju un administratīvās sadarbības metodēm | 5. protokols | par pārvaldes iestāžu savstarpējo palīdzību muitas jautājumos | -------------------------------------------------- 1. PROTOKOLS par pasākumiem, ko piemēro Izraēlas izcelsmes lauksaimniecības produktiem, kurus ieved Kopienā 1. Pielikumā minētos produktus, kuru izcelsme ir Izraēlā, var importēt Kopienā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti turpmāk un pielikumā. 2. a) Muitas nodokļus vai nu atceļ, vai samazina, kā minēts "A" slejā; b) attiecībā uz atsevišķiem produktiem, kuriem kopējais muitas tarifs paredz vērtībai atbilstoša vai īpaša nodokļa piemērošanu, samazinājuma likmes, kas norādītas "A" un "C" slejā, attiecas tikai uz vērtībai atbilstošo nodokli. Tomēr attiecībā uz produktiem, kuri atbilst kodiem 020722, 020742 un 220421, nodokļu samazinājumu piemēro, kā norādīts "E" slejā. 3. Ievērojot tarifu kvotas, kas katram produktam norādītas "B" slejā, dažiem produktiem atceļ muitas nodokļus. Attiecībā uz daudzumiem, kuri importēti, pārsniedzot kvotas, kopējā muitas tarifa nodokļus atbilstoši attiecīgajam produktam piemēro pilnā apmērā vai samazina, kā norādīts "C" slejā. 4. Noteiktiem produktiem, kuriem nepiemēro muitas nodokļus, tiek noteiktas atsauces normas, kā norādīts "D" slejā. Ja viena no produktiem importējamie daudzumi pārsniedz atsauces normas, Kopiena, ņemot vērā ikgadējo tirdzniecības plūsmu pārskatu, kuru tā sagatavo, attiecīgajam produktam piemēro Kopienas tarifu kvotas, kuru daudzums ir vienāds ar references daudzumiem. Šādā gadījumā attiecībā uz daudzumiem, kuri importēti, pārsniedzot kvotas, kopējā muitas tarifa nodokļus atbilstoši attiecīgajam produktam piemēro pilnā apmērā vai samazina, kā norādīts "C" slejā. 5. Attiecībā uz dažiem produktiem, kas minēti 3. punktā un norādīti "E" slejā, tarifu kvotas no 1997. gada 1. janvāra līdz 2000. gada 1. janvārim palielina, pamatojoties uz četriem vienādiem maksājumiem, no kuriem katrs atbilst 3 % no minētā daudzuma. 6. Kā norādīts "E" slejā, attiecībā uz dažiem produktiem, izņemot tos, kas minēti 3. un 4. punktā, Kopiena var noteikt references daudzumus, kā paredzēts 4. punktā, ņemot vērā ikgadējo tirdzniecības pārskatu, kuru tā sagatavo, ja Kopiena konstatē, ka šāds importa daudzums varētu radīt traucējumus Kopienas tirgū. Ja pēc tam attiecībā uz daudzumiem, kas ievesti, pārsniedzot kvotu, produktam jāpiemēro tarifu kvota saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 4. punktā, muitas nodokļus piemēro pilnā apmērā vai samazina attiecīgajam produktam, kā norādīts "C" slejā. -------------------------------------------------- PIELIKUMS KN kods [2] [3] | Apraksts [3] | MFN muitas nodokļa samazinājums [1] (%) | Tarifu kvotas apjoms (tonnās) | Muitas nodokļa samazinājums, kas pārsniedz patreizējo vai iespējamo tarifu kvotu [1] (%) | References norma (tonnas) | Īpaši noteikumi | A | B | C | D | E | | Tītari, nesadalīti, saldēti | skatīt E sleju | 1400 | 0 | — | Attiecībā uz 1400 tonnām piemēro šādas nodokļu likmes: ECU 170/tECU 186/tECU 134/tECU 93/tECU 339/tECU 127/tECU 230/t | | Saldētu tītaru izgriezumi un subprodukti, izņemot aknas | 02073110 | Zoss taukās aknas | 100 | — | 0 | — | | | Sīpoli un līdzīgi augi un citi dzīvie augi | 100 | — | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 060310 | Griezti ziedi un ziedu pumpuri, svaigi | 100 | 19500 | 0 | — | Saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem vienošanās panākta vēstuļu apmaiņas ceļā | ex06031069 | Citi griezti ziedi un ziedu pumpuri, svaigi no 1. novembra līdz 15. aprīlim | 100 | 5000 | 0 | — | | 06039000 | Sausie ziedi | 100 | 100 | 0 | — | | ex06041090 | Sūnas un ķērpji, izņemot briežu ķērpi, svaigi | 100 | — | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 060491 | Lapotne, zari un citas augu daļas, svaigas | 100 | — | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 06049910 | Kaltēta lapotne, bet tālāk neapstrādāta | 100 | — | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex07019051 | Jaunie kartupeļi, no 1. janvāra līdz 31. martam | 100 | 20000 | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 5. punktu | ex070200 | Tomāti, svaigi vai dzesināti | 100 | 1000 | 0 | — | | | Sīpoli, no 15. februāra līdz 15. maijam | 100 | 13400 | 60 | — | | ex07099090 | Muscari comosum sugas savvaļas sīpoli, no 15. februāra līdz 15. maijam | | ex07049090 | Ķīniešu kāposti, no 1. novembra līdz 31. martam | 100 | 1000 | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 5. punktu | ex070511 | Kraukšķīgie galviņkāposti, no 1. novembra līdz 31. martam | 100 | 300 | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 5. punktu | ex07061000 | Burkāni, no 1. janvāra līdz 30. aprīlim | 100 | 6100 | 40 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 5. punktu | ex07093000 | Baklažāni, no 1. decembra līdz 30. aprīlim | 100 | — | 60 | 1440 | | ex07094000 | Seleriju kāti, no 1. janvāra līdz 30. aprīlim | 100 | 13000 | 50 | — | | 07096010 | Saldā paprika | 100 | 8900 | 40 | — | | | Citi augļi un dārzeņi | 100 | 2000 | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 5. punktu | | Tumšzaļie kabači, no 1. decembra līdz februāra beigām | 100 | — | 60 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex07108059 | Capsicum ģints augļi, no 15. novembra līdz 30. aprīlim | 100 | — | 30 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 07129030 | Žāvēti tomāti | 100 | 100 | 0 | — | | 07129050 | Žāvēti burkāni | | 07129090 | Žāvēti dārzeņi, citi | | 08041000 | Dateles | 100 | — | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 080440 | Avokado | 100 | — | 80 | 37200 | | 08045000 | Gvajaves, mango un mangostāni | 100 | — | 40 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex080510 | Svaigi apelsīni | 100 | 290000 | 60 | — | | 080520 | Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un līdzīgi citrusaugļu hibrīdi, svaigi | 100 | 21000 | 60 | _ | | | Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un tamlīdzīgi citrusu hibrīdi, no 15. maija līdz 30. septembrim | 100 | 14000 | 0 | — | | ex080530 | Svaigi citroni | 100 | 7700 | 40 | — | | ex08053090 | Laimi, svaigi | 100 | 1000 | 0 | — | | ex080540 | Greipfrūti, svaigi | 100 | — | 80 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex08059000 | Kumkvati | 100 | — | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex08061029 | Galda vīnogas, svaigas, no 15. maija līdz 15. jūlijam | 100 | — | 0 | 2280 | | ex08071010 | Arbūzi, no 1. aprīļa līdz 15. jūnijam | 100 | 9400 | 50 | — | | ex08071090 | Melones, no 1. novembra līdz 31. maijam | 100 | 11400 | 50 | — | | ex08101090 | Zemenes, no 1. novembra līdz 31. martam | 100 | 2600 | 60 | — | | ex08109010 | Kivi augļi, no 1. janvāra līdz 30. aprīlim | 100 | — | 0 | 240 | | ex08109085 | Granātāboli | 100 | — | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex08109085 | Dateļplūmes, no 1. novembra līdz 31. jūlijam | 100 | — | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex08119019 | Greipfrūta daiviņas | 80 | — | — | — | | ex08119039 | Greipfrūta daiviņas | 80 | — | — | — | | ex08119085 | Saldētas dateles | 100 | — | 0 | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex08119095 | Saldētas greipfrūtu daiviņas | 100 | — | 80 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex08129020 | Apelsīni, sasmalcināti, konservēti īslaicīgai glabāšanai | 100 | 10000 | 80 | — | | ex08129095 | Citi citrusaugļi, sasmalcināti, konservēti īslaicīgai glabāšanai | 100 | — | 80 | 1320 | | 09041200 | Pipari, grūsti vai malti | 100 | — | 30 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 09042010 | Saldā paprika, negrūsta un nemalta | 100 | — | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex09042039 | Jamaikas pipari, negrūsti un nemalti, no 15. novembra līdz 30. aprīlim | 100 | — | 30 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex09042090 | Jamaikas pipari, grūsti vai malti | 100 | — | 30 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 130220 | Pektīni, pektināti un pektāti | 100 | — | 25 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 160231 | Sagatavota vai konservēta tītara gaļa | skatīt E sleju | 300 | 0 | — | Nodokļa likme: 8,5 % attiecībā uz 300 t tarifu kvotu | | Mazie sīpoli, kuru vidus diametrs nepārsniedz 30 mm, un okra, sagatavota vai konservēta ar etiķi vai etiķskābi | 100 | — | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex20019020 | Capsicum ģints augļi, no 15. novembra līdz 30. aprīlim | 100 | — | 30 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 20021010 | Mizoti tomāti | 100 | 3500 | 30 | — | | ex20049099 | Sakņu selerija, izņemot mikstūras veidā | 100 | — | 30 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 20049099 | Citi dārzeņi, saldēti | 100 | 1000 | 0 | — | | | Sakņu selerija, kāposti (izņemot ziedkāpostus), okra, izņemot maisījumu veidā | 100 | — | 30 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex20059010 | Capsicum ģints augļi, no 15. novembra līdz 30. aprīlim | 100 | — | 30 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 20081191 | Zemesrieksti | 100 | — | 0 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | | Greipfrūta daiviņas | 100 | — | 80 | 16440 | | ex20083055 | Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi, sasmalcināti | 100 | — | 80 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex20083059 | Greipfrūti, izņemot daiviņās sadalītus, sasmalcināti apelsīni un citroni | 100 | — | 80 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex20083075 | Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi, sasmalcināti | 100 | — | 80 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | ex20083079 | Greipfrūti, izņemot daiviņās sadalītus | 100 | — | 80 | 2400 | | ex20083079 | Sasmalcināti apelsīni un citroni | 100 | — | 80 | — | | ex20083091 | Greipfrūta daiviņas | 100 | — | 80 | 3480 | | ex20083091 | Greipfrūti, izņemot daiviņās sadalītus | 100 | — | 60 | | ex20083091 | Citrusaugļu mīkstums | 100 | — | 40 | | ex20083091 | Sasmalcināti citrusaugļi | 100 | — | 80 | | ex20083099 | Greipfrūta daiviņas | 100 | — | 80 | 5000 | | ex20083099 | Greipfrūti, izņemot daiviņās sadalītus, sasmalcināti citrusaugļi | 80 | — | — | — | | ex20084071 | Bumbieru šķēlītes, apceptas eļļā | 100 | 100 | 0 | — | | ex20085071 | Aprikozu šķēlītes, apceptas eļļā | | ex20087071 | Persiku šķēlītes, apceptas eļļā | | ex20089274 | Šķēlītēs sagrieztu augļu maisījumi, apcepti eļļā | | ex20089278 | Šķēlītēs sagrieztu augļu maisījumi, apcepti eļļā | | ex20089968 | Ābolu šķēlītes, apceptas eļļā | | 20085061 | Aprikozes | 100 | — | 20 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 20085069 | Citi | 100 | — | 20 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | | Aprikožu pusītes | 100 | — | 20 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | | Aprikožu mīkstums | 100 | 180 | 0 | — | | | Augļu maisījumi | 100 | 250 | 0 | — | | | Apelsīnu sula | 100 | 92600, no kuriem iepakojumos pa 2 l vai mazāk, ne vairāk kā 22400 | 70 | — | | | Greipfrūtu sula | 100 | — | 70 | 34440 | | 20092091 | Greipfrūtu sula | 70 | — | — | — | | 20093011 | Citu viena veida citrusaugļu sula | 100 | — | 60 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | | Citu viena veida citrusaugļu sula, kuras blīvums 20 °C temperatūrā nepārsniedz 1,33 g/cm3 un vērtība pārsniedz ECU 30 par 100 kg tīrā svara, izņemot citronu sulu | 100 | — | 60 | — | Ievērojot 1. protokola 1. līdz 6. punktu | 20093019 | Citu viena veida citrusaugļu sulas | 60 | — | — | — | | 200950 | Tomātu sula | 100 | 10200 | 60 | — | | 220421 | Citi vīni | 100 | 1610 hl | 0 | — | Attiecībā uz 1610 hl: īpašā nodokļa samazinājums 100 % apmērā | [1] Nodokļa samazinājums attiecas tikai uz vērtībai atbilstošajiem muitas nodokļiem, kuri atbilst šādiem kodiem: 020722, 020742 un 220421. [2] KN kodi, kas atbilst Regulai (EK) Nr. 1359/95, OV L 142, 26.6.1995. [3] Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem izstrādājumu apraksta formulējums ir uzskatāms par orientējošu, un atvieglojumu shēmu šajā pielikumā nosaka, izmantojot KN kodus. Ja ir norādīti ex KN kodi, muitas atvieglojumu sistēmu nosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan attiecīgo aprakstu piemērošanu kopā. -------------------------------------------------- 2. PROTOKOLS par pasākumiem, ko piemēro Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktiem, kurus ieved Izraēlā 1. Pielikumā minētos produktus, kuru izcelsme ir Kopienā, var importēt Izraēlā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti turpmāk un pielikumā. 2. Ievedmuitas nodokļi ir vai nu jāatceļ, vai jāsamazina līdz līmenim, kas norādīts "A" slejā, ņemot vērā tarifu kvotu, kas norādīta "B" slejā, un ņemot vērā īpašos noteikumus "C" slejā. 3. Attiecībā uz daudzumiem, kas ievesti, pārsniedzot tarifu kvotas, piemēro vispārējos parastos muitas nodokļus, kas attiecas uz trešām valstīm, saskaņā ar "C" slejā minētajiem īpašajiem noteikumiem. 4. Attiecībā uz dažiem produktiem, kuriem nav noteiktas tarifu kvotas, nosaka atsauces normas, kā norādīts "C" slejā. Ja viena no produktiem importējamie daudzumi pārsniedz references daudzumus, Izraēla, ņemot vērā ikgadējo tirdzniecības plūsmu pārskatu, kuru tā sagatavo, attiecīgajam produktam piemēro tarifu kvotas, kuru daudzums ir vienāds ar references daudzumiem. Šajā gadījumā daudzumiem, kuri pārsniedz kvotu, piemēro nodokli, kas minēts 3. punktā. 5. Attiecībā uz produktiem, kuriem nav noteiktas ne tarifu kvotas, ne references daudzums, Izraēla var noteikt references daudzumu, kā paredzēts 4. punktā, ja, ņemot vērā ikgadējo pārskatu par tirdzniecības plūsmām, kuru tā sagatavo, tā nosaka, ka produkta vai produktu importa apjomi draud izraisīt sarežģījumus Izraēlas tirgū. Ja pēc tam saskaņā ar 4. punktā izklāstītajiem noteikumiem produktam piemēro tarifu kvotu, tad ir spēkā 3. punkta noteikumi. 6. Attiecībā uz sieru un rūgušpiena biezmasu tarifu kvotu palielina no 1997. gada 1. janvāra līdz 2000. gada 1. janvārim, pamatojoties uz četriem vienādiem maksājumiem, no kuriem katrs atbilst 10 % no šā daudzuma. -------------------------------------------------- PIELIKUMS Izraēlas kods | Apraksts | Nodokļa likme | Tarifu kvota (tonnās) | Īpaši noteikumi | A | B | C | 020230 | Saldēta liellopu gaļa bez kauliem | 0 % | 6000 | | 020629 | Citi saldēti liellopu gaļas subprodukti, kurus lieto pārtikā | 0 % | 500 | | 040210 | Piena pulveris, tauku saturs < 1,5 % | USD 1,5/kg | 3000 | | 040221 | Piena pulveris, tauku saturs > 1,5 %, bez cukura | 3500 | | 0404 | Sūkalas | 0 % | 500 | | 040500 | Sviests un no piena iegūti tauki | USD 1,6/kg | 350 | | 0406 | Siers un rūgušpiena biezmasa | USD 4/kg | 200 | Saskaņā ar 6. punktu | 0601 | Sīpoli, sakneņi utt., cigoriņa stādi un saknes | 0 % | Saskaņā ar 5. punktu | 0602 | Citi dzīvi augi | Saskaņā ar 5. punktu | 060310 | Griezti ziedi, svaigi | References norma: 1000 tonnu | 060390 | Kaltētas puķes | 50 | | ex060410 | Sūnas un ķērpji, svaigi | Saskaņā ar 5. punktu | 060491 | Lapotne, zari un citas augu daļas, svaigi | Saskaņā ar 5. punktu | ex060499 | Kaltēta lapotne, bet tālāk neapstrādāta | Saskaņā ar 5. punktu | 070110 | Sēklas kartupeļi | 0 % | 8000 | | 070190 | Pārējie kartupeļi | 2500 | | 07032000 | Ķiploki | Vispārējās tarifu likmes samazinājums par 25 % | | 071021 | Zirņi, saldēti | 14 % | 700 | | 071022 | Pupas, saldētas | 250 | | 071029 | Citi pākšu dārzeņi, saldēti | 350 | | 071030 | Spināti, saldēti | 300 | | 071080 | Citi dārzeņi, saldēti | 500 | | 071290 | Citi žāvēti dārzeņi un to maisījumi | 16 % | 200 | | 071333 | Kāršu pupiņas, to skaitā baltās pupiņas, žāvētas | 0 % | 100 | | 071339 | Pārējās pupas, žāvētas | 150 | | 071350 | Cūku pupas un lauka pupas, žāvētas | 2500 | | 071390 | Pārējie pākšu dārzeņi, žāvēti | 100 | Pārsniedz kvotu, vispārējā tarifa samazinājums 15 % apmērā | 080290 | Citi rieksti | 0 % | 500 | Pārsniedz kvotu, vispārējā tarifa samazinājums 15 % apmērā | 08042090 | Žāvētas vīģes | 0 % | 500 | Pārsniedz kvotu, vispārējā tarifa samazinājums 20 % apmērā | 080620 | Žāvētas vīnogas | Vispārējās tarifu likmes samazinājums par 25 % | | 080810 | Āboli | 0 % | 750 | | 08082090 | Cidonijas | 500 | | 100110 | Cietie kvieši | 0 % | 9500 | | 100190 | Citi kvieši un labības maisījumi | 150000 | | 100200 | Rudzi | 0 % | 10000 | | 100300 | Mieži | 0 % | 210000 | | 100590 | Kukurūza, izņemot sēklas materiālu | 0 % | 11000 | | 100630 | Daļēji slīpēti vai pilnīgi slīpēti rīsi | 3,75 % | 25000 | | 110313 | Kukurūzas putraimi | 0 % | 235000 | | 110329 | Citas labības granulas | 7500 | | 11041210 | Auzu pārslas | 10 % | Saskaņā ar 5. punktu | 110710 | Negrauzdēts iesals | 0 % | 7500 | | 1108 | Ciete, inulīns | Vispārējās tarifu likmes samazinājums par 25 % | | 120810 | Milti un sojas milti | 0 % | 400 | | 120991 | Dārzeņu sēklas | 0 % | 500 | | 120999 | Pārējās sēklas | 500 | | 121410 | Lucernas (alfalfa) milti un granulas | 0 % | 1500 | | 140420 | Kokvilnas īsšķiedras | 0 % | 1000 | | 150710 | Sojas eļļa, neapstrādāta | 13 % | 7000 | | 150790 | Sojas eļļa, citā veidā | 4000 | | 151211 | Saulespuķu un neapstrādāta saflora eļļa | 9 % | 1500 | | 151219 | Saulespuķu un saflora eļļa, citā veidā | 1500 | | 151221 | Cita kokvilnas eļļa | 500 | | 151410 | Neapstrādāta rapšu eļļa | 13 % | 3000 | | 151490 | Rapšu eļļa, cita veida | | 151519 | Linsēklu eļļa, cita veida | 0 % | 150 | | 151529 | Kukurūzas eļļa, cita veida | 9 % | 600 | | 16041300 | Sardīnes hermētiskā tarā | 0 % | 300 | | 16041400 | Tuncis hermētiskā tarā | | 1701 | Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un saharoze | | 170191 | Izņemot jēlcukuru, ar aromatizējošām piedevām | 0 % | 265000 | | 170199 | Izņemot jēlcukuru, cits | | 170230 | Glikoze ar fruktozes saturu < 20 % no svara | USD 0,1/kg | 1200 | Vispārējās tarifu likmes samazinājums par 15 % | 170260 | Cita fruktoze, ar fruktozes saturu > 50 % no svara | 0 % | 200 | | 20029020/3 | Tomāti pulvera veidā | 6 % | 100 | | 20031000 | Sēnes | 10 % | 5000 | | 20049010 | Citi sagatavoti dārzeņi, saldēti | 7,5 % | 300 | | 20049090 | Citi sagatavoti dārzeņi, saldēti | 10,5 % | | 200799 | Džemi un želejas | 10 % | 500 | | 20085010 | Aprikozes | 12,0 % | 150 | | 20085020/90 | Aprikozes | 13,5 % | | 20087010 | Persiki | 12,0 % | 1600 | | 20087030/90 | Persiki | 13,5 % | | 20089220 | Maisījumi (izņemot zemenes, riekstus un citronus) | 12,0 % | 500 | | 20089230/90 | Maisījumi (izņemot zemenes, riekstus un citronus) | 13,5 % | | 200970 | Koncentrēta ābolu sula, pakā > 100 1 | 0 % | 750 | | 220710 | Nedenaturēts etilspirts, ar spirta tilpumkoncentrāciju > 80 % alkohola | USD 2,75 uz 1 alkohola litru | 3000 | | 230110 | Gaļas vai gaļas subproduktu milti, rupja maluma milti un granulas | 0 % | 14000 | | 230310 | Cietes ražošanas atlikumi | 0 % | 2200 | | 230410 | Sojas eļļas rauši | 10 % | 1800 | | 230640 | Rapšu sēklu milti | 10 % | 3500 | | 23091010 | Cepumi suņiem | 25 % | 1700 | | 23091020 | Ar 15 % līdz 35 % proteīnu saturu un ne mazāk kā 4 % tauku saturu | 8 % | | 23091090 | Cita suņu vai kaķu barība | 2 % | | 23099010 | Cepumi suņiem | 25 % | 7000 | | 23099020 | Ar proteīnu saturu 15 % līdz 35 % un tauku saturu ne mazāku kā 4 % | 8 % | | 23099030 | Barība dekoratīvajām zivīm un putniem | 40 % | | 23099090 | Cita veida dzīvnieku barība | 2 % | | 240110 | Tabaka ar neizgrieztu vidējo dzīslu | 0,07 nis/k | 1700 | | 240120 | Tabaka ar daļēji vai pilnīgi izgrieztu vidējo dzīslu | | -------------------------------------------------- 3. PROTOKOKLS par augu aizsardzības jautājumiem Neskarot Nolīguma, kas pievienots PTO dibināšanas līguma pielikumā, par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu noteikumus, un jo īpaši tā 2. un 6. pantu, puses vienojas, ka no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas: a) pušu savstarpējā tirdzniecībā piemēro prasību par fitosanitāro sertificēšanu: - attiecībā uz grieztiem ziediem: - tikai attiecībā uz Dentrahema, Dianthus un Ppelargonium ģinti, ievedot to kopienā, - un tikai attiecībā uz Rosa,Dendranthema, Dianthus, Pelargonium, Gypsophilia un Aanemone ģinti, ievedot to Izraēlā, un - attiecībā uz augļiem: - tikai attiecībā uz Citrus, Fortunella, Poncirus ģinti un to hibrīdiem Annona, Cydonia, Diospyros, Malus, Mangifera, Passiflore, Prunus, Psidium, Pyrus, Ribes, Syzygium un Vaccinum, ievedot tos Kopienā, - un attiecībā uz visām ģintīm, ievedot tās Izraēlā; b) savstarpējā tirdzniecībā, ievedot augus vai augu produktus, prasību par fitosanitāro atļauju piemēro tikai tāpēc, lai ļautu ievest tos augus vai augu produktus, kurus citādi būtu aizliegts ievest, pamatojoties uz kaitīgo organismu riska analīzi; c) puse, kura paredz ieviest jaunus fitosanitāros pasākumus, kas varētu negatīvi ietekmēt pastāvošo tirdzniecību starp pusēm, organizē apspriešanos ar otru pusi, lai izskatītu paredzētos pasākumus un to ietekmi. -------------------------------------------------- 4. PROTOKOLS par jēdziena "noteiktas izcelsmes produkti" definīciju un administratīvās sadarbības metodēm I SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Definīcijas Šajā protokolā: a) "ražošana" ir jebkura apstrāde vai pārstrāde, ieskaitot montāžu vai īpašas darbības; b) "materiāls" ir jebkuras sastāvdaļas, izejvielas, daļas vai detaļas utt., ko izmanto izstrādājuma ražošanai; c) "izstrādājums" ir saražotais izstrādājums, pat ja to vēlāk paredzēts izmantot citā ražošanas operācijā; d) "preces" ir gan materiāli, gan izstrādājumi; e) "muitas vērtība" ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar 1994. gada nolīguma par Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) VII panta īstenošanu (PTO nolīgums par muitas vērtējumu); f) "ražotāja cena" ir cena, ko par produkta ražošanu maksā ražotājam, kura uzņēmumā ir veikta produkta pēdējā apstrāde vai pārstrāde, vai personai, kura organizēja produkta pēdējo apstrādi ārpus pušu teritorijām, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība, atskaitot jebkurus iekšējos nodokļus, ko atmaksā vai ko varētu atmaksāt, kad iegūto produktu eksportē; g) "materiālu vērtība" ir izmantoto materiālu bez noteiktas izcelsmes muitas vērtība to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, tad pirmā cena, ko var noskaidrot, kas minētajā teritorijā samaksāta par šiem materiāliem; h) "noteiktas izcelsmes materiālu vērtība" ir to g) apakšpunktā noteikto materiālu vērtība, ko piemēro mutatis mutandis; i) "nodaļas" un "pozīcijas" ir nodaļas un pozīcijas (četru ciparu kodi) nomenklatūrā, kas veido Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kura šajā protokolā minēta kā "Harmonizētā sistēma" vai "HS"; j) "klasificēts" norāda uz produkta vai materiāla iekļaušanu konkrētās pozīcijās; k) "sūtījums" ir produkti, ko vai nu reizē nosūta no viena eksportētāja vienam saņēmējam vai uz ko attiecas vienots pārvadājuma dokuments par to nosūtīšanu no eksportētāja saņēmējam, vai, ja šāda dokumenta nav, vienots faktūrrēķins. II SADAĻA NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMU JĒDZIENA DEFINĪCIJA 2. pants Izcelsmes kritēriji Šā nolīguma īstenošanas nolūkos un neskarot šā protokola 3. panta noteikumus, turpmāk minētie produkti tie uzskatīti par: 1. Kopienas izcelsmes produktiem: a) produkti, kurus pilnībā iegūst Kopienā šā protokola 4. panta nozīmē; b) Kopienā iegūti produkti, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav tur iegūti pilnībā, ar noteikumu, ka šādi produkti ir Kopienā pienācīgi apstrādāti vai pārstrādāti šā protokola 5. panta nozīmē. 2. Izraēlas izcelsmes produkti ir: a) produkti, kas pilnībā iegūti Izraēlā šā protokola 4. panta nozīmē; b) Izraēlā iegūti produkti, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav tur iegūti pilnībā, ar noteikumu, ka šādi produkti ir pienācīgi apstrādāti vai pārstrādāti Izraēlā šā protokola 5. panta nozīmē. 3. pants Divpusēja kumulācija 1. Neskarot 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Izraēlas izcelsmes materiālus šā protokola izpratnē uzskata par materiāliem, kuru izcelsme ir Kopienā, un nav nepieciešams, lai šiem produktiem būtu veikta apstrāde vai pārstrāde. 2. Neskarot 2. panta 2. punkta b) apakšpunktu, Kopienas izcelsmes materiālus šā protokola izpratnē uzskata par materiāliem, kuru izcelsme ir Izraēlā, un nav nepieciešams, lai šiem produktiem būtu veikta apstrāde vai pārstrāde. 4. pants Pilnībā iegūti produkti 1. Par izstrādājumiem, kas pilnībā iegūti Kopienā vai Izraēlā, uzskata šādus izstrādājumus: a) minerālproduktus, ko iegūst no zemes vai jūras gultnes; b) tur novāktos dārzeņu produktus; c) dzīvus dzīvniekus, kas dzimuši un audzēti minētajās teritorijās; d) produktus, kas iegūti no tur audzētiem dzīviem dzīvniekiem; e) produktus, kas iegūti no tur veiktām medībām vai zvejas; f) jūras zvejniecības produktus un pārējos produktus, ko ar šo valstu kuģiem iegūst jūrā; g) produktus, kas izgatavoti uz Kopienas vai Izraēlas zivju apstrādes kuģiem tikai no f) apakšpunktā minētajiem produktiem; h) lietotus priekšmetus, kas savākti Kopienā vai Izraēlā un ir derīgi vienīgi izejvielu iegūšanai, tostarp lietotas riepas, kuras derīgas vienīgi atjaunošanai vai lai tās izmantotu kā atkritumus; i) atkritumus un lūžņus, ko rada ražošanas darbības šajās teritorijās; j) izstrādājumus, kas iegūti no jūras gultnes ārpus teritoriālajiem ūdeņiem ar noteikumu, ka Kopienai vai Izraēlai ir ekskluzīvas tiesības izmantot šo jūras gultni; k) preces, ko šajās valstīs ražo tikai no produktiem, kas precizēti a) līdz j) apakšpunktā. 2. Termini "kuģi" un "zivju pārstrādes kuģi" 1. punkta f) un g) apakšpunktā attiecas tikai uz kuģiem un zivju pārstrādes kuģiem: - kas ir reģistrēti vai pierakstīti kādā Kopienas dalībvalstī vai Izraēlā, - kas kuģo ar kādas Kopienas dalībvalsts vai Izraēlas karogu, - kas vismaz 50 % apmērā pieder Kopienas dalībvalstu vai Izraēlas pilsoņiem vai uzņēmumam, kura galvenais birojs atrodas kādā no šīm valstīm un kura vadītājs vai vadītāji, direktoru padomes vai uzraudzības padomes priekšsēdētājs un lielākā daļa šādu padomju locekļu ir Kopienas dalībvalstu vai Izraēlas pilsoņi, un turklāt attiecībā uz līgumsabiedrībām vai sabiedrībām ar ierobežotu atbildību, kurās vismaz puse kapitāla pieder minētajām valstīm, Izraēlai, to struktūrām vai pilsoņiem, - kuru kapteiņi un virsnieki ir kādas Kopienas dalībvalsts vai Izraēlas pilsoņi, - kuru komandā vismaz 75 % ir dalībvalstu vai Izraēlas pilsoņi. 3. Jēdzieni "Kopiena" un "Izraēla" attiecas arī uz teritoriālajiem ūdeņiem, kas ieskauj Kopienas dalībvalstis un Izraēlu. Kuģi, kas kuģo atklātā jūrā, ieskaitot apstrādes kuģus, uz kuriem apstrādā vai pārstrādā nozvejotās zivis, ir uzskatāmi par Kopienas vai Izraēlas teritorijas daļu, ja tie atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti 2. punktā. 5. pants Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti izstrādājumi 1. Regulas 2. pantā produktus, kas nav pilnīgi iegūti Kopienā vai Izraēlā, uzskata par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem šajās valstīs, ja ir ievēroti II pielikuma sarakstā paredzētie nosacījumi kopā ar I pielikuma piezīmēm. Minētie nosacījumi attiecībā uz visiem nolīgumā iekļautajiem produktiem paredz to, kā jāapstrādā vai jāpārstrādā materiāli bez noteiktas izcelsmes, kurus izmanto šo produktu ražošanā, un šie nosacījumi attiecas tikai šādiem materiāliem. Tādējādi, ja kādu produktu, kas atbilstīgi sarakstā paredzētajiem nosacījumiem ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, izmanto kāda cita produkta ražošanā, tad nosacījumus, kas piemērojami produktam, kurā to ietver, sākotnējam produktam nepiemēro un neņem vērā materiālus bez noteiktas izcelsmes, kas varētu būt izmantoti sākotnējā produkta ražošanā. 2. Neatkarīgi no 1. punkta un izņemot 12. panta 4. punktā minētos gadījumus, nenoteiktas izcelsmes materiālus, ko saskaņā ar sarakstā izklāstītajiem nosacījumiem nevajadzētu izmantot izstrādājuma ražošanā, tomēr var izmantot, ja: a) to kopējā vērtība nepārsniedz 10 % no produkta ražotāja cenas; b) ja sarakstā ir dots viens vai vairāki varianti, cik procentus materiālu bez noteiktas izcelsmes atļauts izmantot, tad noteiktos procentus nedrīkst pārsniegt, piemērojot šo punktu. Šo punktu nepiemēro izstrādājumiem, uz ko attiecas harmonizētās sistēmas 50. līdz 63. nodaļa. 3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, izņemot gadījumus, kas noteikti 6. pantā. 6. pants Nepietiekamas apstrādes darbības Šādas darbības ir uzskatāmas par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, lai piešķirtu noteiktas izcelsmes izstrādājumu statusu, neņemot vērā to, vai ir izpildītas 5. panta prasības: a) darbības, lai nodrošinātu produktu saglabāšanu labā stāvoklī, tos transportējot un uzglabājot (vēdināšana, izklāšana, žāvēšana, saldēšana, sālīšana, apstrāde ar sēra dioksīdu vai citiem ūdens šķīdumiem, bojāto daļu noņemšana un līdzīgas darbības); b) vienkāršas darbības – putekļu noslaucīšana, sijāšana, šķirošana, klasificēšana, saskaņošana (ieskaitot priekšmetu komplektu veidošanu), mazgāšana, krāsošana, sagriešana; c) i) iesaiņojuma maiņa, kā arī iesaiņojumu sadalīšana un apvienošana; ii) vienkārša iepildīšana pudelēs, flakonos, maisos, somās, kārbās, piestiprināšana pie dēlīšiem utt., kā arī citas vienkāršās iesaiņošanas darbības; d) marķēšana, etiķešu un citu līdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana izstrādājumiem vai to iesaiņojumam; e) vienkārša vienādu vai dažādu produktu sajaukšana, ja viena vai vairākas maisījuma sastāvdaļas neatbilst šajā protokolā noteiktajiem nosacījumiem, lai tos varētu uzskatīt par produktiem ar Kopienas vai Izraēlas izcelsmi; f) vienkārša daļu salikšana, lai izveidotu gatavu izstrādājumu; g) divu vai vairāku a) līdz f) apakšpunktā norādīto darbību apvienojums; h) dzīvnieku kaušana. 7. pants Kvalifikācijas vienība 1. Piemērojot šā protokola noteikumus, kvalifikācijas vienība ir konkrēts izstrādājums, ko uzskata par pamatvienību, klasificējot pēc Harmonizētās sistēmas nomenklatūras. Tādējādi uzskata: a) ja izstrādājumu, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, klasificē vienā pozīcijā saskaņā ar vienotās sistēmas noteikumiem, viss kopums veido kvalifikācijas vienību; b) ja vienā sūtījumā ir vairāki identiski produkti, kas vienotajā sistēmā klasificēti vienā pozīcijā, tad, piemērojot šā protokola noteikumus, katru produktu ņem vērā atsevišķi. 2. Ja saskaņā ar Harmonizētās sistēmas 5. vispārējo noteikumu klasifikācijas nolūkiem iesaiņojumu uzskata par produkta daļu, tad iesaiņojumu ņem vērā, lai noteiktu izcelsmi. 8. pants Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus, ko nosūta ar kādu iekārtas vienību, mašīnu, aparatūru vai transportlīdzekli un kas ir parastā iekārtas daļa un ir iekļauti cenā vai arī nav norādīti atsevišķā faktūrrēķinā, uzskata par saistītiem ar attiecīgo iekārtas vienību, mašīnu, aparatūru vai transportlīdzekli. 9. pants Komplekti Uzskata, ka komplekti, kas definēti harmonizētās sistēmas vispārīgo noteikumu 3. punktā, ir ar noteiktu izcelsmi, ja visas to sastāvdaļas ir noteiktas izcelsmes izstrādājumi. Tomēr, ja komplektu veido produkti ar noteiktu izcelsmi un bez noteiktas izcelsmes, tad uzskata, ka visam komplektam ir noteikta izcelsme, ar noteikumu, ka sastāvdaļu bez noteiktas izcelsmes vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas. 10. pants Neitrālie elementi Lai noteiktu, vai produkta izcelsme ir Kopienā vai Izraēlā, nav nepieciešams noteikt, vai elektroenerģija, degviela, rūpnīca un aprīkojums, kā arī mašīnas un darbarīki, ko izmanto šā produkta izgatavošanai, vai jebkādas preces, ko izmanto ražošanas gaitā, kuras neietilpst un kuras nav paredzēts iekļaut produkta gala komplektācijā, ir noteiktas izcelsmes vai nav. III SADAĻA TERITORIĀLAS PRASĪBAS 11. pants Teritorialitātes princips Šā protokola II sadaļā izklāstītie nosacījumi attiecībā uz noteiktas izcelsmes statusa iegūšanu Kopienā vai Izraēlā jāpilda nepārtraukti. Šajā sakarā noteiktas izcelsmes statusa iegūšana tik uzskatīta par pārtrauktu, ja preces, kurām veikta apstrāde vai pārstrāde attiecīgās puses teritorijā, ir izvestas no šīs teritorijas, izņemot 12. un 13. pantā minētos gadījumus. 12. pants Ārpus pušu teritorijām veikta apstrāde vai pārstrāde 1. Noteiktas izcelsmes statusa piešķiršana vienā no pusēm saskaņā ar II sadaļā izklāstītajiem noteikumiem neattiecas uz apstrādi vai pārstrādi, kas veikta ārpus šīs puses teritorijas un pēc tam ievesta minētajā teritorijā, ar nosacījumu, ka: a) pirms to eksportēšanas minētie materiāli ir pilnībā iegūti attiecīgajā pusē un ir pienācīgi apstrādāti vai pārstrādāti, nevis tiem veiktas tikai 6. pantā minētās nepietiekamās darbības; un b) muitas iestādēm var pierādīt, ka: i) atkārtoti ievestās preces ir iegūtas izvesto materiālu apstrādes vai pārstrādes rezultātā; un ii) kopējā pievienotā vērtība, kas iegūta ārpus atbilstošās puses teritorijas, piemērojot šo pantu, nepārsniedz 10 % no tā gala produkta ražotāja cenas, kuram tiek pieprasīts noteiktas izcelsmes statuss. 2. Šā panta 1. punkta īstenošanai nepiemēro II sadaļā minētos noteikumus attiecībā uz noteiktas izcelsmes statusa iegūšanu attiecībā uz apstrādi vai pārstrādi, kas veikta ārpus attiecīgās puses teritorijas. Tomēr, ja II pielikuma atbilstošajā sarakstā attiecīgā gala produkta izcelsmes noteikšanai piemēro noteikumus, kas paredz visu izmantoto materiālu bez noteiktas izcelsmes maksimālo vērtību, kopējā materiālu bez noteiktas izcelsmes, kurus izmantojusi atbilstoša puse, vērtība un kopējā pievienotā vērtība, kas, piemērojot šo pantu, iegūta ārpus šīs puses teritorijas, kopā nepārsniedz doto procentuālo daudzumu. 3. Panta 1. un 2. punktā "kopēja pievienotā vērtība" nozīmē visas izmaksas, kas radušas ārpus atbilstošas puses teritorijas, tai skaitā pievienoto materiālu vērtību. 4. Panta 1. un 2. punkts neattiecas uz produktiem, kuri neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti atbilstošajā sarakstā, un kurus var uzskatīt par pienācīgi apstrādātiem vai pārstrādātiem tikai 5. panta 2. punkta vispārējās pielaides piemērošanas rezultātā. 5. Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz produktiem, kas ietilpst Harmonizētās sistēmas 50. līdz 63. nodaļā. 13. pants Preču atkārtota ievešana Uzskata, ka preces, kas atkārtoti izvestas no Kopienas vai Izraēlas uz trešo valsti un pēc tam atgrieztas, nav izvestas ārpus puses teritorijas, ja muitas iestādēm var pierādīt, ka: a) atpakaļ nosūtītas ir tās pašas preces, ko eksportēja, un b) ar tām nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai saglabātu preces labā stāvoklī, kamēr tās atrodas attiecīgajā valstī vai kamēr tās eksportē. 14. pants Tiešie pārvadājumi 1. Atvieglojumu režīms, kas paredzēts saskaņā ar nolīgumu, piemērojams tikai produktiem, ko transportē tieši no Kopienas uz Izraēlu, nešķērsojot citas valsts teritoriju. Tomēr Izraēlas vai Kopienas izcelsmes preces, kuras veido vienu sūtījumu un nav sadalītas partijās, vajadzības gadījumā var pārvadāt caur citu valstu, ne tikai Kopienas vai Izraēlas, teritorijām ar pārkraušanu vai īslaicīgu uzglabāšanu šajās valstīs, ar nosacījumu, ka preces paliek tranzītvalsts vai īslaicīgas uzglabāšanas valsts muitas iestāžu uzraudzībā un ka ar tām nav veiktas nekādas darbības, izņemot izkraušanu, atkārtotu iekraušanu vai jebkādu citu darbību, lai saglabātu tās labā stāvoklī. Kopienas vai Izraēlas izcelsmes produktus var transportēt pa cauruļvadiem pa teritoriju, kas nav Kopienas vai Izraēlas teritorija. 2. Importētājvalsts muitas iestādēm sniedz pierādījumus par to, ka 1. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, uzrādot: a) vienotu preču pavadzīmi, kas izdota eksportētājā valstī un attiecas uz vešanu cauri tranzītvalstij; vai b) tranzītvalsts muitas iestāžu izsniegtu apliecību, kurā: i) sniegts precīzs izstrādājumu apraksts; ii) norādīta preču izkraušanas un atkārtotās iekraušanas diena un vajadzības gadījumā izmantoto kuģu nosaukumi; un iii) kurā apliecināti nosacījumi, ar kādiem preces atradās tranzītvalstī; vai c) ja nav šādu dokumentu, tad jebkurus citus pamatojuma dokumentus. 15. pants Izstādes 1. Produktiem, kas sū