PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS
zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Repub liku laikposmam no 2007.
gada 16. jūnija līdz 2011. gada 15. jūnijam
EIROPAS KOPIENA, turpmāk “Kopiena”,
unGVINEJAS-BISAVAS REPUBLIKA, turpmāk “Gvineja-Bisava”,abas kopā turpmāk sauktas par “Pusēm”,ŅEMOT VĒRĀ Kopienas un Gvinejas-Bisavas ciešo sadarbību, jo īpaši saistī bā ar Kotonū nolīgumu, ar ko izveido ciešu sa-
darbības saikni starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gvi neju-Bisavu, no otras puses, kā arī Pušu kopējo
vēlmi šo sadarbību pastiprināt,
IEVĒROJOT to, ka Kopiena un Gvineja-Bisava ir parakstījušas Apvienoto Nā ciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un
ka saskaņā ar šo konvenciju Gvineja-Bisava ir izveidojusi ekskluzīvu eko nomikas zonu, kura sniedzas 200 jūras jūdžu attā-
lumā no tās krastiem un kurā tā realizē savas suverēnās tiesības šīs zonas i zpētē, saglabāšanā un pārvaldīšanā,
APŅEMOTIESievērotlēmumusunsaistošosieteikumus,kuruspieņēmusiSta rptautiskāAtlantijastunzivjusaglabāšanasko-
misija (turpmāk – ICCAT), Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komiteja ( CECAF) vai cita reģionāla vai starptautiska šā
apgabala organizācija, kurā Puses ir dalībnieces vai kurā tās ir pārstāvē tas,
APŅEMOTIES saskaņā ar principiem, kas ietverti Pārtikas un lauksaimniec ības organizācijas ( FAO) 1995. gada konferencē
pieņemtajā Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksā, ar savstarpēji izdevīgu sadarbību veicināt atbildīgu zivsaimniecību,
lai nodrošinātu jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu ilgtermiņā un ilgt spējīgu izmantošanu, un jo īpaši nostiprināt kon-
troles sistēmu pār zvejas darbību kopumā, lai nodrošinātu minēto resursu uzlabošanas un saglabāšanas pasākumu efektivi-
tāti, kā arī jūras vides aizsardzību,
APSTIPRINOT, ka suverēno tiesību īstenošanai, kuru piekrastes valstis a ttiecībā uz dzīvajiem resursiem to jurisdikcijā eso-
šajos ūdeņos veic, lai šos resursus pētītu, izmantotu, saglabātu un pārva ldītu, ir jānotiek saskaņā ar starptautisko tiesību
normām,
PĀRLIECĪBĀ par to, ka cieša zinātniskā un tehniskā sadarbība apstākļos, k uri nodrošina zivju krājumu saglabāšanu un ra-
cionālu izmantošanu, veicinās attiecīgo ekonomisko un sociālo mērķu sas niegšanu zivsaimniecībā,
PĀRLIECĪBĀ par to, ka šai sadarbībai jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasāku mu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru
papildina, nodrošinot politikas saskanību un pasākumu sinerģismu;
CIEŠĀ APŅĒMĪBĀ panākt virzību uz atbildīgu un ilgtspējīgu zvejniecību,NOLEMJOTtādēļsekmētpartnerattiecībunozīmespieaugumuGvinejas-Bis avaszivsaimniecībaspolitikā,joīpašilainoteik-
tu piemērotākos līdzekļus šīs politikas efektīvai īstenošanai, kā arī uz ņēmēju un sabiedrības iesaistei,
VĒLOTIESpieņemtsīkiizstrādātusnoteikumusunnosacījumus,arkādiemK opienaskuģivarzvejotGvinejas-Bisavaszvejas
zonās un ar kādiem var saņemt Kopienas atbalstu atbildīgas zvejniecības i eviešanai šajās zvejas zonās,
APŅEMOTIES panākt ciešāku ekonomisko sadarbību zivsaimniecībā un ar to s aistītajās jomās un tādēļ veikt un izvērst ie-
guldījumus Gvinejā-Bisavā ar abu Pušu uzņēmumu līdzdalību,27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/5
IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
1. pants
Priekšmets
Ar šo nolīgumu paredz principus, noteikumus un procedūras šā-
dās jomās:
— ekonomiskā,finansiālā,tehniskāunzinātniskāsadarbībaziv-
saimniecības nozarē, lai Gvinejas-Bisavas zvejas zonās ie-viestu atbildīgu zvejniecību, kas nodrošina zvejas resursusaglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un lai attīstītuGvinejas-Bisavas zivsaimniecības nozari,
— nosacījumi, ar kādiem Kopienas zvejas kuģi piekļūst
Gvinejas-Bisavas zvejas zonām,
— zvejniecības uzraudzības kārtība Gvinejas-Bisavas zvejas zo-
nās, lai nodrošinātu iepriekš minēto nosacījumu ievērošanu,zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efekti-vitāti un lai novērstu nelegālu, nereģistrētu un neregulētuzveju,
— uzņēmumu partnerība, kopējās interesēs izvēršot ekonomi-
skudarbībuzivsaimniecībasnozarēunartosaistītajāsjomās.
2. pants
Definīcijas
Šajā nolīgumā, protokolā un tā pielikumos:a) “Gvinejas-Bisavas zvejas zonas” ir Gvinejas-Bisavas suvereni-
tātēvaijurisdikcijāesošieūdeņi.ŠajānolīgumāparedzētāKo-pienas kuģu zvejas darbība var notikt tikai zonās, kurāszvejot ir atļauts ar Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem;
b) “Ministrija” ir valdības departaments, kura pārziņā atrodas
zivsaimniecības nozare;
c) “Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija;d) “Kopienas kuģis” ir Kopienā reģistrēts zvejas kuģis, kas peld
ar Kopienas dalībvalsts karogu;
e) “Apvienotā komiteja” ir komiteja, kuras sastāvā ir Kopienas
un Gvinejas-Bisavas pārstāvji un kuras funkcijas ir izklāstītasšā nolīguma 10. pantā;f) “uzraudzības iestāde” ir zvejas uzraudzību nodrošinošā
iestāde;
g) “Delegācija” ir Eiropas Komisijas delegācija Gvinejā-Bisavā;h) “ĀKK jūrnieki” ir jūrnieki no valstīm, kas nav Eiropas valstis
un ir parakstījušas Kotonū nolīgumu. Tādējādi Gvinejas-Bisavas jūrnieks ir ĀKK jūrnieks;
i) “kuģa īpašnieks” ir persona, kura ir juridiski atbildīga par at-
tiecīgo zvejas kuģi.
3. pants
Nolīguma pamatprincipi un mērķi
1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību un zvejas re-
sursu ilgtspējīgu izmantošanu Gvinejas-Bisavas zvejas zonās, ne-diskriminējot nevienu no dažādajām flotēm, kas zvejo šajosūdeņos.
2. Puses apņemas ieviest dialoga un iepriekšējas apspriešanās
principu, jo īpaši attiecībā uz Gvinejas-Bisavas zivsaimniecībaspolitikasīstenošanu,novienaspuses,unKopienaspolitikuunpa-sākumiem,kurivarietekmētGvinejas-Bisavaszivsaimniecībasno-zari, no otras puses.
3. Puses apņemas nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā
ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem.
4. Pusesturklātsadarbojas,veicotiepriekšējudarbībaslaikaun
pēcdarbības izvērtējumu pasākumiem, programmām un darbī-bām, kas vajadzīgas šā nolīguma īstenošanai.
5. Gvinejas-Bisavas un/vai ĀKK jūrnieku nodarbināšanu uz
Kopienas kuģiem reglamentē ar Starptautiskās Darba organizāci-jas(ILO)Deklarācijuparpamatprincipiemunpamattiesībāmdar-
bā, kuru piemēro atbilstīgajiem darba līgumiem un vispārējiemdarbanosacījumiem.Tasjoīpašiattiecasuzapvienošanāsbrīvībuundarbakoplīgumaslēgšanastiesībufaktiskuatzīšanu,kāarīdis-kriminācijasnovēršanuattiecībāuznodarbinātībuunprofesijām.
4. pants
Zinātniskā sadarbība
1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Gvineja-Bisava pa-
stāvīgi vērtē resursu stāvokli Gvinejas-Bisavas zvejas zonā. Tālabik gadu pārmaiņus Kopienā un Gvinejā-Bisavā tiek rīkotas kopē-jas zinātniskas sanāksmes.L 342/6
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
2. Pamatojoties uz ikgadējās zinātniskās sanāksmes rezultā-
tiem un ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko informāciju unsaistošos ieteikumus un rezolūcijas, kurus pieņēmusi Starptautis-kā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT) un Aus-
trumuVidusatlantijasZvejniecībaskomiteja( CECAF)vaikādacita
reģionālavaistarptautiskašīsjomasorganizācija,kurāPusesirda-lībniecesvaikurātāsirpārstāvētas,Pusesapspriežas10.pantāpa-redzētajā Apvienotajā komitejā, lai ar kopīgu vienošanosvajadzības gadījumā pieņemtu pasākumus zvejas resursu ilgtspē-jīgai pārvaldībai.
3. Puses apņemas tieši vai kompetentās starptautiskajās vai
reģionālajās organizācijās apspriesties par to, kā nodrošināt zve-jas resursu pārvaldību un saglabāšanu, un par sadarbību attiecīgozinātniskās izpētes rezultātu izmantošanā.
5. pants
Kopienas kuģu piekļuve zvejniecībām Gvinejas-Bisavas
zvejas zonās
1. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic atbil-
stīgi Gvinejas-Bisavas normatīvajiem aktiem. Gvinejas-Bisavaskompetentās iestādes paziņo Komisijai par visiem minētajos tie-sību aktos izdarītajiem grozījumiem. Neskarot noteikumus, parkuriem Puses varētu vienoties, Kopienas kuģiem šie tiesību aktugrozījumi jāsāk ievērot vienu mēnesi pēc to paziņošanas.
2. Gvineja-Bisava apņemas ļaut Kopienas kuģiem veikt zvejas
darbībasGvinejas-Bisavaszvejaszonāssaskaņāaršonolīgumuuntam pievienoto protokolu un pielikumiem.
3. Gvineja-Bisava nodrošina protokolā paredzētās zvejas kon-
troles faktisko veikšanu. Kopienas kuģi sadarbojas ar Gvinejas-Bisavas iestādēm, kuras atbild par minēto kontroli.
4. Kopiena apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai ar
Kopienas dalībvalsts karogu peldošie kuģi ievērotu šā nolīgumanoteikumus,kāarītiesībuaktus,arkuriemreglamentēzvejuūde-ņos,kasirGvinejas-Bisavasjurisdikcijā,saskaņāarApvienotoNā-ciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju.
6. pants
Zvejas nosacījumi
1. Kopienas kuģi var veikt zvejas darbības Gvinejas-Bisavas
zvejas zonās tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu izdotazvejas licence. Kopienas kuģu zvejas licenci jābūt izdevušāmGvinejas-Bisavas kompetentajām iestādēm pēc Kopienas kompe-tentoiestāžupieprasījuma.Licencessaņemšanasprocedūra,ieka-sējamāsmaksasunzinātniskonovērotājuizmaksusegšana,kāarīciti nosacījumi Kopienas kuģu veiktajai zvejai Gvinejas-Bisavaszvejas zonās ir noteikti pielikumos.2. Ministrija var piešķirt Kopienas kuģiem zvejas licences spē-
kāesošajāprotokolāneparedzētāmzvejaskategorijām,kāarīeks-perimentālajaizvejai.TomēršolicenčupiešķiršanaivajadzīgsabuPušu labvēlīgs atzinums.
3. Ar šā nolīguma protokolu nosaka zvejas iespējas, kuras
Gvineja-Bisava piešķir Kopienas kuģiem Gvinejas-Bisavas zvejaszonās, kā arī šā nolīguma 7. pantā paredzēto finansiāloieguldījumu.
4. Puses nodrošina šo procedūru un nosacījumu pareizu īste-
nošanu, izmantojot pienācīgu administratīvu sadarbību starp tokompetentajām iestādēm.
7. pants
Finansiālais ieguldījums
1. Kopiena piešķir Gvinejai-Bisavai finansiālu ieguldījumu
saskaņā ar šā nolīguma protokolā un pielikumos paredzētajiemnoteikumiem un nosacījumiem. Šim ieguldījumam ir divas sav-starpēji saistītas daļas, proti:
a) finansiāla kompensācija par Kopienas kuģu piekļuvi
Gvinejas-Bisavas zvejas zonām, neskarot Kopienas kuģumaksas par licenču saņemšanu;
b) Kopienas finansiāls atbalsts tādas valsts zivsaimniecības po-
litikas īstenošanai, kuras pamatā ir atbildīga zvejniecība unzvejas resursu ilgtspējīga izmantošana Gvinejas-Bisavasūdeņos.
2. Iepriekš 1. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālo atbal-
stunosaka,vienojotiesunsaskaņāarprotokolanoteikumiemparPušu izvirzītajiem mērķiem, kas īstenojami saskaņā ar Gvinejas-Bisavas zivsaimniecības nozares politiku.
3. Kopienas piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā ik gadu,
ievērojotšānolīgumaprotokolāparedzētomaksāšanaskārtībuunpiemērojot šā nolīguma un minētā protokola noteikumus, jamaksājamās summas apjomu maina šādu iemeslu dēļ:
a) neparedzēti apstākļi, kas nav dabas parādības un kas traucē
zvejot Gvinejas-Bisavas ūdeņos;
b) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazināšana, ko
pēc abpusējas vienošanās veic, piemērojot attiecīgo krājumupārvaldības pasākumus, kurus, pamatojoties uz labāko pie-ejamozinātniskoinformāciju,uzskataparvajadzīgiemresur-su saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai;
c) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielināšana, ko
pēcabpusējasvienošanāsveic,jasaskaņāarlabākopieejamozinātnisko informāciju krājumu stāvoklis to ļauj;27.12.2007.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/7
d) Gvinejas-Bisavas zivsaimniecības politikas īstenošanai pie-
šķirtā Kopienas finansiālā atbalsta nosacījumu pārvērtēšana,ja tās pamatā ir Pušu konstatētie gada un daudzgadu pro-grammu rezultāti;
e) šā nolīguma darbības izbeigšana saskaņā ar 14. pantu;f) šā nolīguma darbības apturēšana saskaņā ar 15. pantu vai
protokolu.
8. pants
Sadarbības veicināšana uzņēmēju vidū
1. Pusesatbalstaekonomisku,zinātniskuuntehniskusadarbī-
bu zivsaimniecības nozarē un ar to saistītajās jomās. Tās apsprie-žas, lai saskaņotu dažādos iespējamos pasākumus.
2. Puses atbalsta informācijas apmaiņu par zvejas paņēmie-
niem un rīkiem, zvejas produktu saglabāšanas metodēm un rūp-niecisko apstrādi.
3. Puses izveido labvēlīgus apstākļus Pušu uzņēmumu tehnis-
kās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbal-stotuzņēmējdarbībaiunieguldījumiemlabvēlīgasvidesradīšanu.
4. Puses jo īpaši atbalsta abpusēji izdevīgu investīciju piesaisti
saskaņā ar spēkā esošajiem Gvinejas-Bisavas un Kopienas tiesībuaktiem.
9. pants
Administratīvā sadarbība
Puses,tiecotiesnodrošinātzvejasresursuuzlabošanasunsaglabā-
šanas pasākumu efektivitāti:
— katra izvērš administratīvu sadarbību, lai nodrošinātu to, ka
Pušu kuģi ievēro šā nolīguma noteikumus un Gvinejas-Bisavas jūras zvejniecības noteikumus,
— sadarbojas,lainovērstuunapkarotunelegālu,nereģistrētuun
neregulētu zveju, jo īpaši ar informācijas apmaiņu un ciešuadministratīvu sadarbību.
10. pants
Apvienotā komiteja
1. Šā nolīguma izpildes uzraudzībai izveido Apvienoto komi-
teju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas:a) pārraugašānolīgumaizpildi,interpretācijuunpiemērošanas
pareizību, izšķir domstarpības;
b) uzrauga un novērtē šā partnerattiecību nolīguma devumu
Gvinejas-Bisavas zivsaimniecības politikas īstenošanā;
c) nodrošina vajadzīgo saziņu Puses savstarpēji interesējošos
zivsaimniecības jautājumos;
d) darbojaskāforumsizlīgumapanākšanaidomstarpībāsparšā
nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu;
e) vajadzības gadījumā no jauna novērtē zvejas iespēju apjomu
un līdz ar to – finansiālā ieguldījuma apjomu;
f) nosakapraktiskospasākumusadministratīvajāsadarbībā,kas
paredzēta šā nolīguma 9. pantā;
g) uzraugaunnovērtēstāvoklišānolīguma8.pantāparedzēta-
jā sadarbībā starp uzņēmējiem un vajadzības gadījumā iesa-ka veidus un līdzekļus minētās sadarbības veicināšanai;
h) veic citas funkcijas, par kurām Puses savstarpēji vienojas, to-
starp funkcijas saistībā ar nelegālas zvejas apkarošanu un aradministratīvo sadarbību.
2. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus
Gvinejā-BisavāunKopienā,unsanāksmivadatāsrīkotājaPuse.JakādanoPusēmtopieprasa,Apvienotākomitejapulcējasārkārtassanāksmē.
11. pants
Piemērošanas joma
Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām at-
tiecasEiropasKopienasdibināšanaslīgums,unarminētajālīgumāparedzētajiemnosacījumiemun,nootraspuses,Gvinejas-Bisavasteritorijā un Gvinejas-Bisavas jurisdikcijā esošajos ūdeņos.
12. pants
Nolīguma termiņš
Šo nolīgumu piemēro četrus gadus, sākot no tā spēkā stāšanās
dienas. To pagarina uz turpmākiem četru gadu laikposmiem, javiensaskaņāar14.pantunavsaņemtspaziņojumsparnolīgumadarbības izbeigšanu.
13. pants
Domstarpību izšķiršana
Domstarpības par šā nolīguma piemērošanu Puses apspriež Ap-
vienotajā komitejā.L 342/8
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
14. pants
Nolīguma darbības izbeigšana
1. ŠānolīgumadarbībuvarizbeigtjebkuranoPusēm,jarodas
neparedzētiapstākļi,piemēram,jairsamazinājušiesattiecīgiekrā-jumivaijakonstatēts,kasamazinājiesKopienaskuģiempiešķirtozvejas iespēju izmantojums, vai ja Puses nepilda apņemšanos ap-karot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.
2. Ja kāda no Pusēm vēlas izbeigt šā nolīguma darbību, tā vis-
mazsešusmēnešuspirmssākotnējāvaikatranākamātermiņabei-gām rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu.
3. Ar 2. punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu
apspriedes.
4. Šā nolīguma 7. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksā-
jumugadam,kurātiekizbeigtašānolīgumadarbība,samazinasa-mērīgi un proporcionāli laikam.
15. pants
Nolīguma darbības apturēšana
1. Nolīguma darbību var apturēt pēc jebkuras Puses pieprasī-
juma, ja radušās nopietnas nesaskaņas par šā nolīguma notei-kumu piemērošanu. Lai nolīguma darbību apturētu, attiecīgajaiPusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājasspēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. Pēc šāda paziņoju-ma saņemšanas Puses apspriežas, lai nesaskaņas atrisinātu
izlīgstot.
2. Šā nolīguma 7. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksā-
jumusamērīgiunproporcionālilaikamsamazinaatkarībānono-līgumadarbībasapturēšanasilguma,neskarotprotokola9.panta4. punktu.16. pants
Protokols un pielikumi
Protokols, tā pielikumi un papildinājumi ir šā nolīguma
sastāvdaļa.
17. pants
Piemērojamie valsts tiesību akti
Kopienas zvejas kuģu darbības Gvinejas-Bisavas ūdeņos regla-
mentē Gvinejā-Bisavā piemērojamie tiesību akti, izņemot tad, jašajā nolīgumā vai tā protokolā, pielikumos vai papildinājumos irnoteikts citādi.
18. pants
Atcelšana
Šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas
EkonomikaskopienasunGvinejas-BisavasZvejniecībasnolīgumupar zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem, kurš stājās spēkā1980. gada 29. augustā.
Tomērprotokolu,arkurunosakazvejasiespējasunfinansiāloie-
guldījumu,kasparedzētsšajānolīgumālaikposmamno2007.ga-da 16. jūnija līdz 2011. gada 15. jūnijam, piemēro minētāprotokola 1. panta 1. punktā paredzētajā laikposmā, un minētaisprotokols ir šā nolīguma sastāvdaļa.
19. pants
Stāšanās spēkā
Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par
vajadzīgo procedūru pabeigšanu, tas ir sagatavots divos eksem-plāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu,igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu,rumāņu,slovāku,slovēņu,somu,spāņu,ungāru,vācuunzviedruvalodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/9
PROTOKOLS
ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts P artnerattiecību
nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas kopienu un Gvinejas-Bisa vas Republiku laikposmam
no 2007. gada 16. jūnija līdz 2011. gada 15. jūnijam
1. pants
Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas
1. Zvejasiespējas,kasno2007.gada16.jūnijauzčetriemga-
diem piešķirtas saskaņā ar nolīguma 5. un 6. pantu, ir šādas:
— vēžveidīgajiem un bentiskajām sugām:
a) garneļu saldētājtraleri: 4 400 tonnu (GRT) gadā;b) zivju un galvkāju saldētājtraleri: 4 400 tonnu (GRT)
gadā;
— tālu migrējošajām sugām (sugām, kas minētas ANO
1982. gada konvencijas 1. pielikumā):
c) tunzivju saldētājseineri un kuģi zvejai ar āķu jedām: 23
kuģi;
d) kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm: 14 kuģi.
2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar protokola 5. un
6. pantu.
3. Saskaņā ar nolīguma 6. pantu kuģi, kas peld ar Eiropas Ko-
pienas dalībvalsts karogu, veikt zvejas darbības Gvinejas-Bisavaszvejas zonās var tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kura izdotasaskaņā ar protokolu un tā pielikumiem.
2. pants
Finansiālais ieguldījums, īpašais maksājums un maksāšanas
kārtība
1. Nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums par
protokola 1. pantā minēto laikposmu gadā ir EUR 7 000 000.
2. Tomēr, ja Kopienas kuģiem uzlabojas protokola 1. panta
1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto zvejas iespēju izman-tojums,Kopiena,nepārsniedzotšajāprotokolānoteiktāszvejasie-spējas, piešķir Gvinejai-Bisavai izmantojamo zvejas iespējupalielinājumam proporcionālu papildu summu, kuras maksimā-lais apmērs gadā ir EUR 1 000 000. Puses vienojas vēlākais trīsmēnešus pēc protokola spēkā stāšanās dienas Apvienotajā komi-tejā noteikt atskaites periodu, bāzes indeksu un konkrētu maksā-šanas kārtību.
3. Šāpanta1.punktupiemēroatbilstīgiprotokola5.,6.,7.,8.,
9., 11. un 12. pantam.4. Finansiālo ieguldījumu, kas noteikts 1. punktā, Kopiena iz-
maksā vēlākais 2008. gada 30. aprīlī par pirmo gadu un vēlākais15. jūnijā par turpmākajiem gadiem.
5. Atbilstīgi protokola 8. pantam lēmumus par finansiālā ie-
guldījuma sadali pieņem saskaņā ar Gvinejas-Bisavas likumu parfinansēm,unlīdzekļuizmantošanairekskluzīvāGvinejas-Bisavasiestāžu kompetencē.
6. Papildus1.punktāminētajaisummaiKopienaizmaksāīpa-
šusummu,kurasapmērsgadāirEUR500000unkuraparedzētaarzvejasproduktiemsaistītasveterinārāsunhigiēnasunfitosani-tārās sistēmas ieviešanai. Tomēr vajadzības gadījumā Puses varnolemt daļu no šā īpašā maksājuma novirzīt arī Gvinejas-Bisavaszvejaszonuuzraudzības,kontrolesunpārraudzībassistēmasnos-tiprināšanai. Minēto summu pārvalda saskaņā ar protokola3. pantu.
7. Neskarot protokola 3. pantu, 6. punktā paredzēto īpašo
maksājumuveicvēlākais2008.gada30.aprīlīparpirmogaduunvēlākais 15. jūnijā par turpmākajiem gadiem.
8. Šajā pantā paredzētos maksājumus ieskaita Valsts kases
kontā, kurš atvērts Gvinejas-Bisavas Centrālajā bankā, un kontarekvizītus Ministrija paziņo reizi gadā.
3. pants
Īpašais maksājums, lai atbalstītu ar zvejas produktiem
saistīto veterināro un higiēnas un fitosanitāro nosacījumu
uzlabošanu, un zvejas uzraudzībai, kontrolei un
pārraudzībai
1. Protokola 2. panta 6. punktā minēto Kopienas īpašo maksā-
jumu izmanto, lai zivsaimniecības nozarē atbalstītu atbilstī-bu veterinārajiem un higiēnas standartiem, un vajadzībasgadījumā – Gvinejas-Bisavas īstenotās uzraudzības, kontro-
les un pārraudzības politikai.
2. Atbilstīgo summu pārvalda Gvineja-Bisava saskaņā ar pasā-
kumiemunartiemsaistītajāmgadaundaudzgaduprogram-mām, par kuru veikšanu Puses ir vienojušās.
3. Neskarot Pušu izvirzītos mērķus un saskaņā ar protokola
8. un 9. pantu, Puses vienojas galveno uzmanību pievērst:
a) pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot ar zvejas produk-
tiem saistītos veterināros un higiēnas un fitosanitārosnosacījumus, proti, kompetentās iestādes darbības nos-tiprināšanai, CIPA(Centro de Investigação Pesqueira Apli-
quada) atbilstības ISO 9000 standartam nodrošināšanai,
personālaapmācībaiunvajadzīgātiesiskāregulējumaat-bilstības nodrošināšanai,L 342/10
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
un, vajadzības gadījumā;
b) atbalsta pasākumiem zvejas uzraudzībai, kontrolei un
pārraudzībai, proti, Gvinejas-Bisavas ūdeņu uzraudzībainojūrasunnogaisa,zvejaskuģusatelītnovērošanassis-tēmas (VMS) izveidošanai, pārkāpumu tiesiskā regulē-
juma un tā piemērošanas uzlabošanai.
4. Apstiprināšanainolīguma10.pantāparedzētajāApvienotajā
komitejā ik gadu tiek iesniegts attiecīgs detalizēts ziņojums.
5. Tomēr no protokola piemērošanas pirmā gada Kopiena pa-
tur tiesības apturēt protokola 2. panta 6. punktā paredzētāsīpašās summas izmaksāšanu, ja rodas domstarpības par pa-sākumuprogrammāmvai–izņemotārkārtējusapstākļus–jasasniegtie rezultāti nesaskan ar minētajām programmām.
4. pants
Zinātniskā sadarbība
1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Gvinejas-
Bisavaszvejaszonā,pamatojotiesuzilgtspējīgaspārvaldībasprin-cipiem,unjoīpašiatbalstotsadarbību,kasatbildīgaszvejniecībasjomā notiek apakšreģiona mērogā, konkrēti Apakšreģionālajāzvejniecības komisijā ( CSRP).
2. ProtokolapiemērošanaslaikāPusessadarbosies,laisīkākiz-
pētītu konkrētus jautājumus saistībā ar resursu stāvokli Gvinejas-Bisavas zvejas zonās; tālab vismaz reizi gadā notiek Apvienotāszinātniskās komitejas sanāksme saskaņā ar nolīguma 4. panta1. punktu. Ja to pieprasa kāda no Pusēm un ja vajadzīgs saskaņāar nolīgumu, šī Apvienotā zinātniskā komiteja var sanākt arībiežāk.
3. Pamatojotiesuzikgadējāsapvienotāszinātniskāssanāksmes
rezultātiemunņemotvērāsaistošosieteikumusunrezolūcijas,kopieņēmusi Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisi-ja (ICCAT) un Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komiteja
(CECAF) vai kāda cita reģionāla vai starptautiska šīs jomas orga-
nizācija,kurāPusesirdalībniecesvaikurātāsirpārstāvētas,Pusesapspriežasnolīguma10.pantāparedzētajāApvienotajākomitejā,lai ar kopīgu vienošanos vajadzības gadījumā pieņemtu pasāku-mus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai.
5. pants
Zvejas iespēju pārskatīšana
1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, pēc savstarpējas vie-
nošanās var palielināt, ciktāl nolīguma 4. panta 2. punktā minē-tās ikgadējās apvienotās zinātniskās sanāksmes secinājumiapstiprinato,kašādspalielinājumsneapdraudēsGvinejas-Bisavasresursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktāminēto finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikampalielina. Tomēr Eiropas Kopienas samaksātā finansiālā ieguldī-juma kopējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 2. panta1. punktā minēto summu.
2. JaturpretimPusesvienojasveiktpasākumus,kasminētino-
līguma 4. panta 2. punktā un ietver 1. pantā noteikto zvejasiespējusamazināšanu,finansiāloieguldījumusamērīgiunpropor-
cionāli laikam samazina. Neskarot protokola 8. pantu, EiropasKopiena var apturēt finansiālā ieguldījuma maksājumus, ja tā ne-spēj izmantot protokolā paredzētās zvejas iespējas.
3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu dažādu tipu
kuģiem, ja Puses par to vienojas un ja pārskatīšanu veic saskaņāarikgadējāsapvienotāszinātniskāssanāksmesieteikumiempartokrājumu pārvaldību, kurus šāda pārdale var ietekmēt. Puses vie-nojas par attiecīgu finansiālā ieguldījuma korekciju, ja tā vajadzī-ga pārskatītā zvejas iespēju sadalījuma dēļ.
4. Paršāpanta1.,2.un3.punktāparedzētozvejasiespējupār-
skatīšanu Puses vienojas nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvie-notajā komitejā.
6. pants
Jaunas zvejas iespējas un eksperimentālā zveja
1. Ja Kopienas zvejas kuģi vēlas izmantot protokola 1. pantā
neminētas zvejas iespējas, Kopiena un Gvineja-Bisava apspriežasparšādasatļaujassaņemšanasiespējām.AttiecīgāgadījumāPusesvienojas par jauno zvejas iespēju piešķiršanas nosacījumiem un,ja vajadzīgs, izdara grozījumus protokolā un tā pielikumā.
2. Puses var veikt eksperimentālās zvejas reisus Gvinejas-
Bisavaszvejaszonāssaskaņāarnolīguma4.pantāparedzētāsAp-vienotāszinātniskāskomitejasatzinumu.Tālab,jakādanoPusēmto pieprasa, Puses apspriežas un katrā atsevišķā gadījumā nosakaattiecīgos jaunos zvejas resursus, nosacījumus un citusparametrus.
3. Eksperimentālās zvejas atļaujas izdod izmēģinājuma nolū-
kā un uz laiku, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem.
4. Ja eksperimentālās zvejas reisu rezultātus Puses atzīst par
labvēlīgiem, tad, vienlaikus rūpējoties par ekosistēmu un jūrasūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, Kopienas kuģiem uz laiku līdzprotokola piemērošanas beigām, ievērojot pieļaujamo zvejas pie-pūli, var piešķirt jaunas zvejas iespējas saskaņā ar protokola5. pantā paredzēto apspriešanās procedūru. Finansiālo ieguldī-jumu palielina saskaņā ar protokola 5. pantu.27.12.2007.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/11
5. Eksperimentālajā zvejā gūtā nozveja pieder kuģa īpašnie-
kam. Aizliegts zvejot nereglamentēta izmēra zivis un to sugu zi-vis, kuru zveju, turēšanu uz kuģa un tirdzniecību neatļaujGvinejas-Bisavas tiesību akti.
7. pants
Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un
pārskatīšana neparedzētu apstākļu gadījumā
1. Ja rodas neparedzēti apstākļi, kuri nav dabas parādības un
traucē veikt zvejas darbības Gvinejas-Bisavas ekskluzīvajā ekono-mikas zonā (EEZ), Eiropas Kopiena var apturēt protokola 2. pan-tā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumus un īpašomaksājumu veikšanu. Lēmumu par maksājumu apturēšanupieņem pēc Pušu apspriešanās, kas notikusi vēlākais divus mēne-šuspēcPusesizteiktapieprasījuma,unarnosacījumu,kaEiropasKopiena ir izmaksājusi visas summas, kuras pienācās izmaksātlīdz maksājumu apturēšanas dienai.
2. Protokola 2. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksāju-
mus un īpašā maksājuma veikšanu atsāk, tiklīdz Puses pēc ap-spriešanās ir vienojušās par to, ka zvejas darbības traucējošieapstākļi vairs nepastāv un/vai ka ir iespējams zvejas darbībasatsākt.
3. Derīgumatermiņulicencēm,kurasizdotasKopienaskuģiem
un kuru darbība tiek apturēta, tiklīdz ir pārtraukti finansiālā ie-guldījuma maksājumi, pagarina uz laiku, kas atbilst zvejas darbī-bu pārtraukuma ilgumam.
8. pants
Partnerattiecību nolīguma ieguldījums Gvinejas-Bisavas
zivsaimniecības politikas īstenošanā
1. Protokola 2. panta 1. punktā paredzētā finansiālā ieguldī-
juma daļa – 35 % no kopsummas jeb EUR 2 450 000 – sekmēGvinejas-Bisavaszivsaimniecībaspolitikasizstrādāšanuunīsteno-šanu, lai ieviestu atbildīgu zvejniecību tās ūdeņos.
2. Gvineja-Bisava ir atbildīga par atbilstīgās summas pārvaldī-
bu saskaņā ar mērķiem, kurus Puses izvirzījušas, savstarpēji vie-nojoties,unartiemsaistītajāmgadaundaudzgaduprogrammām,jo īpaši attiecībā uz zvejas resursu labu pārvaldību, zinātniskāspētniecības darba stiprināšanu, Gvinejas-Bisavas kompetento ie-stāžu kontroles spējas palielināšanu un zvejas produktu ieguvesapstākļu uzlabošanu.
3. Neskarot Pušu izvirzītos mērķus un saskaņā ar prioritātēm,
kas noteiktas Gvinejas-Bisavas stratēģijā zivsaimniecības nozaresilgtspējīgai attīstībai, un lai nodrošinātu ilgstspējīgu un atbildīgunozarespārvaldību,Pusesvienojasgalvenouzmanībupievērstšā-dāmatbalstajomām:zvejasdarbībuuzraudzība,kontroleunpār-raudzība, zinātniskā pētniecība un zvejniecības jomas pārvaldībaun attīstība.9. pants
Gvinejas-Bisavas zivsaimniecības politikas īstenošanai
paredzētā atbalsta sniegšanas metodes
1. Neskarot 8. panta 3. punktu, pēc protokola stāšanās spēkā
Eiropas Kopiena un Ministrija nolīguma 10. pantā paredzētajāApvienotajā komitejā vienojas par šādiem jautājumiem:
a) gada un daudzgadu pamatnostādnes Gvinejas-Bisavas ziv-
saimniecības politikas prioritāšu īstenošanai, lai ieviestu ilgt-spējīgu un atbildīgu zvejniecību, un jo īpaši tās prioritātes,kas minētas 8. panta 2. punktā;
b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, kā arī kritēriji un
rādītāji,kasjāizmantoikgadējāiegūtorezultātunovērtējumā.Pamatelementi, kas raksturo mērķus un darbības rādītājus,kurijāsasniedzsaskaņāarprotokolu,irnorādītiIVpielikumā.
2. Šopamatnostādņu,mērķu,kritērijuunnovērtējumarādītā-
ju grozījumus Puses apstiprina Apvienotajā komitejā.
3. Protokolapiemērošanaspirmajāgadā,tiklīdzApvienotāko-
miteja apstiprina pamatnostādnes, mērķus, kritērijus un novērtē-juma rādītājus, Eiropas Kopiena ir jāinformē par to, kā Gvineja-Bisava paredzējusi izlietot protokola 8. panta 1. punktā minētofinansiālo atbalstu.
4. Ik gadu vēlākais četrus mēnešus pēc protokola spēkā stāša-
nās dienas (pirmajā gadā) vai vēlākais 15. jūnijā (turpmākajos ga-dos) Ministrija Eiropas Kopienai paziņo par to, kā tiek plānotsizmantot minēto finansiālo atbalstu.
5. Apstiprināšanai nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvieno-
tajā komitejā ik gadu tiek iesniegts ziņojums par plānoto un fi-nansēto pasākumu īstenošanas gaitu, rezultātiem unkonstatētajām grūtībām.
6. TomērEiropasKopienapaturtiesībaspēcapspriešanāsAp-
vienotajākomitejākoriģētvaiapturētprotokola8.panta1.punk-tā noteiktās summas izmaksāšanu, ja konkrētajā brīdīzivsaimniecības politikas īstenošanas faktisko rezultātu gadskār-tējais novērtējums tam dod attiecīgu pamatojumu.
10. pants
Kopienas uzņēmēju ekonomiskā integrēšanās
Gvinejas-Bisavas zivsaimniecības nozarē
1. PusesapņemasveicinātKopienasuzņēmējuekonomiskoin-
tegrēšanos Gvinejas-Bisavas zivsaimniecības nozarē kopumā.
2. Puses apņemas veicināt Kopienas un Gvinejas-Bisavas
kopuzņēmumu veidošanu, lai kopīgi izmantotu zvejas resursusGvinejas-Bisavas ekskluzīvajā ekonomikas zonā.L 342/12
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
3. Arkopuzņēmumiemsaprotapvienības,kurasarlīgumuuz
noteiktu laiku ir izveidojuši Kopienas kuģu īpašnieki un fiziskasvai juridiskas personas Gvinejā-Bisavā, lai kopīgi zvejotu vai ap-gūtu Gvinejas-Bisavas zvejas kvotas, izmantojot vienu vai vairā-kuskuģus,kaspeldarEiropasKopienasdalībvalstskarogu,unlaidalītos peļņā vai zaudējumos, kurus nes kopīgi veiktā saimnieci-skā darbība.
4. Gvineja-Bisava piešķir atļaujas, kas vajadzīgas, lai zvejas re-
sursu izmantošanai izveidotie kopuzņēmumi varētu darboties šīsvalsts zvejas zonās.
5. Kopienas kuģi, kuri iesaistās kopuzņēmumos saskaņā ar
spēkāesošoprotokolu,attiecībāuzšāprotokola1.panta1.punk-taa)unb)apakšpunktāminētajāmzvejaskategorijāmiratbrīvotino licences maksas. Turklāt, sākot ar trešo protokola piemēroša-nas gadu, Gvineja-Bisava paredz finansiālu atbalstu šādukopuzņēmumu veidošanai. Šāda atbalsta kopējais apjoms nepār-sniedz 20 % no kopējās summas, kas kuģu īpašnieku maksu vei-dā samaksāta saskaņā ar protokolu.
6. Apvienotā komiteja paredz finansiālos un tehniskos notei-
kumus, kas ļauj sniegt šādu atbalstu un veicināt kopuzņēmumuveidošanu saskaņā ar protokolu.
11. pants
Domstarpības un protokola piemērošanas apturēšana
1. Visas Pušu domstarpības par protokola un tā pielikumu in-
terpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties Apvie-notajā komitejā, kuru vajadzības gadījumā sapulcina ārkārtassanāksmē.
2. Protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses inicia-
tīvas, ja Pušu domstarpības uzskata par nopietnām un ja apsprie-dēs Apvienotajā komitejā, kā paredzēts iepriekš 1. punktā, navpanākts izlīgums.
3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei
vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā,rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu.
4. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai dom-
starpībasatrisinātuizlīgstot.Jatasizdodas,protokolapiemēroša-nu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionālilaikam samazina atbilstīgi laikposmam, kurā protokola piemēro-šana bija apturēta.12. pants
Protokola piemērošanas apturēšana, ja Gvineja-Bisava
nepilda savas apņemšanās par atbildīgu un ilgtspējīgu
zvejniecību
Ievērojot protokola 4. pantu, ja Gvineja-Bisava nepilda savu
apņemšanos virzīties uz atbildīgu un ilgtspējīgu zvejniecību, joīpaši izpildot Gvinejas-Bisavas valdības izstrādātos gada plānuszvejniecības pārvaldībai, protokola piemērošanu var pārtrauktsaskaņā ar 11. panta 3. un 4. punktu.
Zvejniecībaspārvaldībasplānsprotokolapiemērošanaspirmajam
gadam ir pievienots protokola III pielikumā. Turpmākajos gadosPuses pilda atjauninātā zvejniecības pārvaldības plāna prasības,kuras ik gadu nosaka nolīguma 10. pantā paredzētā Apvienotākomiteja.
13. pants
Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas
gadījumā
Ievērojot 4. pantu, ja Eiropas Kopiena neveic 2. pantā paredzētos
maksājumus, protokola piemērošanu var apturēt ar šādiemnosacījumiem:
a) Gvinejas-BisavaskompetentāsiestādespaziņoEiropasKomi-
sijai par nemaksāšanu. Eiropas Komisija izdara vajadzīgāspārbaudes un attiecīgā gadījumā ne vēlāk kā 30 darbdienāspēc paziņojuma saņemšanas veic maksājumu;
b) ja maksājums nav veikts un tas nav ticis pienācīgi pamatots
iepriekša)punktānoteiktajātermiņā,Gvinejas-Bisavaskom-petentās iestādes ir tiesīgas apturēt protokola piemērošanu.Par to tās tūlīt informē Eiropas Komisiju.
Protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikti attiecīgie
maksājumi.
14. pants
Atcelšana
AršoprotokoluuntāpielikumiematceļunaizstājspēkāesošoEi-
ropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Zvejniecībasprotokolu par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem.
15. pants
Stāšanās spēkā
1. Šis protokols un tā pielikumi stājas spēkā dienā, kad Puses
viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
2. Tos piemēro no 2007. gada 16. jūnija.27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/13
I PIELIKUMS
KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI GVINEJAS-BISAVAS ZVEJAS ZONĀ
I NODAĻA
Zvejas licenču pieprasīšana un izdošana
1. IEDAĻA
Vispārīgi noteikumi visiem kuģiem
1. Tikai uz licenci tiesīgi kuģi var saņemt šādu licenci, lai zvejotu Gvine jas-Bisavas zvejas zonā.
2. Kuģisirtiesīgszvejot,janedztāīpašniekam,nedzkapteinim,nedzpaš amkuģimnavaizliegtszvejotGvinejā-Bisavā.
To saistībām pret Gvinejas-Bisavas iestādēm jābūt nokārtotām tādā nozīm ē, ka tiem jābūt izpildījušiem visas saistī-
bas, kuras izriet no zvejas darbībām, ko tie Gvinejā-Bisavā veic saskaņā a r šīs valsts un Kopienas noslēgtajiem ziv-
saimniecības nolīgumiem.
3. ZvejaslicencipieprasījušosKopienaskuģusvarpārstāvētGvinejā-Bi savārezidējošsaģents.Aģentanosaukumuunad-
resi norāda licences pieprasījumā.
4. Kopienaskompetentāsiestādesvismaz20dienaspirmsvēlamālicencesd erīgumatermiņasākumaarGvinejā-Bisavā
atrodošāsEiropasKomisijasdelegācijasstarpniecībuiesniedzMinistr ijaipieprasījumuparkatrukuģi,kasvēlaszvejot
saskaņā ar nolīgumu.
5. Pieprasījumus Ministrijai iesniedz, izmantojot Gvinejas-Bisavas va ldības piedāvātās veidlapas, kuru paraugs pievie-
nots 1. papildinājumā. Gvinejas-Bisavas kompetentās iestādes veic visu s vajadzīgos pasākumus, lai ar licences pie-
prasījumiem saņemtos datus uzskatītu par konfidenciāliem. Šos datus izm anto vienīgi saistībā ar zivsaimniecības
nolīguma īstenošanu.
6. Licences pieprasījumam pievieno šādus dokumentus:
— pierādījumu par maksas nokārtošanu uz licences derīguma termiņa laiku, kā arī VII nodaļas 13. punktā pare-
dzētās summas samaksas pierādījumu,
— citus dokumentus vai apliecinājumus, kas vajadzīgi saskaņā ar īpašajie m noteikumiem, kurus atbilstīgi proto-
kolam piemēro attiecīgā tipa kuģiem.
7. Maksas ieskaita Gvinejas-Bisavas iestāžu norādītajā bankas kontā.8. Licences maksā ietilpst valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodo kļus un maksu par pakalpojumiem.
9. Visiemkuģiemlicencesizdod20dienāspēctam,kadMinistrijairsaņēmu sivisus6.punktāminētosdokumentus,un
kuģuīpašniekivaiviņuaģentilicencessaņemarGvinejā-Bisavāatrodošā sEiropasKomisijasdelegācijasstarpniecību.
10. Ja licences parakstīšanas dienā Eiropas Komisijas delegācijas biroj i ir slēgti, licenci var nosūtīt tieši kuģa aģentam, un
tās kopiju nosūta Delegācijai.
11. Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis.12. TomērpēcEiropasKopienaspieprasījuma,jairpierādītsnepārvarama svarasgadījums,kuģalicencibezpapildumak-
sasaizstājarjaunulicenci,koizdodcitamkuģimarlīdzīgiemraksturlie lumiem.Jaaizstājējamkuģimreģistrētābruto
tilpība (GRT) ir lielāka par aizstājamā kuģa GRT, licences maksas starpīb u sedz proporcionāli atbilstīgajam laikam.
13. AizstājamākuģaīpašnieksvaiaģentsarEiropasKomisijasdelegācija sstarpniecībunogādāanulētolicenciMinistrijai.L 342/14 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
14. Jaunā licence kļūst derīga dienā, kad kuģa īpašnieks nogādā anulēto li cenci Ministrijai. Eiropas Komisijas delegāciju
Gvinejā-Bisavā informē par licences tiesību tālāknodošanu.
15. Neskarot I nodaļas 2. iedaļas 1. punktu, licencei vienmēr jāatrodas uz kuģa.
16. Puses vienojas veicināt tādas licenču sistēmas ieviešanu, kurā iepri ekš minētās informācijas un dokumentu apmaiņa
pilnībānotiekelektroniski.Pusesvienojasveicinātdrīzupapīralicen čuaizstāšanuarelektroniskutoekvivalentu,pie-
mēram, ar to kuģu sarakstu, kuriem ir atļauts zvejot Gvinejas-Bisavas zve jas zonā.
17. Puses apņemas Apvienotajā komitejā visas protokolā iekļautās atsauc es uz GRT aizstāt ar GT un attiecīgi koriģēt vi-
sus saistītos noteikumus. Pirms šādas aizstāšanas Puses tiekas attiecīg ās tehniskajās apspriedēs.
2. IEDAĻA
Īpaši noteikumi tunzivju zvejas kuģiem un kuģiem zvejai ar peldošām āķu je dām
1. Licencei vienmēr jāatrodas uz kuģa. Eiropas Kopiena pastāvīgi atjauni na to kuģu provizorisku sarakstu, kuri ir pie-
prasījuši zvejas licences saskaņā ar protokolu. Tūlīt pēc šā saraksta izv eidošanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu
darazināmuGvinejas-Bisavasiestādēm.Saņēmusiprovizoriskosarakstu unpaziņojumuparavansamaksājumu,kuru
EiropasKomisijanosūtaGvinejas-Bisavasiestādēm,Gvinejas-Bisavask ompetentāiestādeattiecīgokuģiiekļaujzvejot
tiesīgo kuģu sarakstā un šo sarakstu nosūta par zvejas inspekciju atbildī gajām iestādēm un Eiropas Komisijas dele-
gācijaiGvinejā-Bisavā.ŠādāgadījumāEiropasKomisijasdelegācijakuģ aīpašniekamnosūtaapliecinātuminētāsarak-
sta kopiju, kuru viņš glabā uz kuģa un kurš aizstāj zvejas licenci līdz tās i zdošanai, ko veic Gvinejas-Bisavas
kompetentā iestāde.
2. Licences ir derīgas vienu gadu. Tās var atjaunot.3. Maksasaprēķinakatramkuģim,pamatojotiesuzgadalikmēm,kasnorādīt asprotokolampievienotajāstehniskodatu
lapās. Licencēm, kas izdotas uz trim vai uz sešiem mēnešiem, maksas aprēķi na proporcionāli laikam, pieskaitot at-
tiecīgi 3 % vai 2 %, lai segtu licences sagatavošanas izmaksas.
4. Licences izdod pēc tam, kad saskaņā ar atbilstīgo tehnisko datu lapu ir v eikti vienotas likmes maksājumi kompeten-
tajām valsts iestādēm.
5. Galīgo paziņojumu par maksām, kuras jāveic par kārtējo gadu, Eiropas Ko misija sagatavo vēlākais nākamā gada
15. jūnijā, pamatojoties uz kuģu īpašnieku veiktajām nozvejas deklarāci jām, kuras ar Eiropas Komisijas delegācijas
starpniecību apstiprinājuši par nozvejas datu pārbaudi atbildīgie dalī bvalstu zinātniskie institūti, piemēram, IRD(In-
stitutdeRecherchepourleDéveloppement ),IEO(InstitutoEspañoldeOceanografia )unIPIMAR(InstitutoPortuguêsdeInves-
tigaçao Maritima ).
6. Šo paziņojumu nosūta vienlaikus Ministrijai un kuģu īpašniekiem.7. Visus papildu maksājumus kuģu īpašnieki vēlākais 31. jūlijā gadā, kurā sagatavots galīgais paziņojums par maksām,
samaksā kompetentajām Gvinejas-Bisavas iestādēm, attiecīgās summas ie skaitot 1. iedaļas 7. punktā minētajā kontā.
8. Tomēr,jagalīgajāpaziņojumānorādītāsummairmazākanekā3.punktāno teiktaisavansamaksājums,starpībukuģa
īpašniekam neatlīdzina.
3. IEDAĻA
Īpaši noteikumi traleriem
1. Papildusšīsnodaļas1.iedaļas6.punktāminētajiemdokumentiemvisie mlicencespieprasījumiem,kurusiesniedzpar
šajā iedaļā minētajiem kuģiem, jāpievieno:
— apliecināta kopija dalībvalsts izdotam dokumentam, kurš apliecina kuģ a tilpību, kas izteikta kā GRT, un
— Ministrijas izdots atbilstības apliecinājums par to, ka kuģis ir izgāji s tehnisko pārbaudi, kas veikta saskaņā ar
VIII nodaļas 3.2. punktu.27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/15
2. Ja licences pieprasījumu iesniedz par kuģi, kuram jau ir bijusi izdota l icence saskaņā ar protokolu un kura tehniskie
raksturlielumi nav mainījušies, minēto pieprasījumu ar Bisavā atrodošā s Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību
iesniedz Ministrijai, tam pievienojot vienīgi pierādījumu par to, ka ir v eiktas attiecīgajiem laikposmiem atbilstīgās
maksas un ir iemaksāta VII nodaļas 13. punktā paredzētā summa. Ministrija atļauj izdot jaunu licenci, kurā iekļauj
atsauci uz pirmo licences pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar spēkā es ošo protokolu.
3. Licences derīguma termiņu nosaka, pamatojoties uz šādiem gadu ilgiem l aikposmiem:
— pirmais laikposms: no 2007. gada 16. jūnija līdz 2007. gada 31. decembrim ,
— otrais laikposms: no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim,— trešais laikposms: no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim ,
— ceturtais laikposms: no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembr im,
— piektais laikposms: no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 15. jūnijam.
4. Licence nedrīkst stāties spēkā vienā no minētajiem laikposmiem un beig ties citā laikposmā.
5. Ceturksnisirviensnotrīsmēnešusilgiemlaikposmiem,kassākas1.jan vārī,1.aprīlī,1.jūlijāvai1.oktobrī,izņemot
protokola pirmo un pēdējo laikposmu, kad tas ilgst no 2007. gada 16. jūnija līdz 2007. gada 30. septembrim un
2011. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 15. jūnijam.
6. Licences derīguma termiņš ir viens gads, seši mēneši vai trīs mēneši. To var atjaunot.
7. Licencei pastāvīgi jāatrodas uz kuģa.8. Maksasaprēķinakatramkuģim,pamatojotiesuzgadalikmēm,kasnorādīt asprotokolampievienotajāstehniskodatu
lapās. Licencēm, kas izdotas uz trim vai uz sešiem mēnešiem, maksas aprēķi na proporcionāli laikam, pieskaitot at-
tiecīgi 3 % vai 2 %, lai segtu licences sagatavošanas izmaksas.
II NODAĻA
Zvejas zonas
Protokola 1. pantā minētie Kopienas kuģi zvejas darbības drīkst veikt ūde ņos, kas atrodas tālāk par 12 jūras jūdzēm no bā-
zes līnijām.
III NODAĻA
Nozvejas datu paziņošanas kārtība kuģiem, kam atļauts zvejot Gvinejas-B isavas ūdeņos
1. Šajā pielikumā Kopienas kuģa reisa ilgums ir:
— laikposms, kas aizritējis no ieiešanas Gvinejas-Bisavas zvejas zonā lī dz iziešanai no tās, vai
— laikposms, kas aizritējis no ieiešanas Gvinejas-Bisavas zvejas zonā lī dz nozvejas pārkraušanai citā kuģī, vai
— laikposms, kas aizritējis no ieiešanas Gvinejas-Bisavas zvejas zonā lī dz nozvejas izkraušanai Gvinejā-Bisavā.
2. Visiem kuģiem, kam saskaņā ar nolīgumu ir atļauts zvejot Gvinejas-Bisa vas ūdeņos, nozvejas dati jāpaziņo Ministri-
jai, ievērojot šādu kārtību.
2.1. Ziņojumājānorādakatrāatsevišķāreisāgūtāsnozvejas.Ikvienazve jasreisabeigāsunkatrāziņāpirmskuģaiziešanas
no Gvinejas-Bisavas ūdeņiem nozvejas datus pa faksu, pa pastu vai pa e-pas tu paziņo Ministrijai, bet šā paziņojuma
kopiju ar Komisijas delegācijas Gvinejā-Bisavā starpniecību nosūta Eir opas Komisijai. Ja paziņošanai izmanto elek-
tronisko pastu, ziņojuma saņemšanas apstiprinājumu abi tā saņēmēji neka vējoties elektroniskā veidā nosūta kuģim,
papildusnosūtotkopijuviensotram.Tunzivjuzvejaskuģišāduspaziņoju musnosūtakatratirdzniecībasgadabeigās.L 342/16 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
2.2. Oriģināleksemplārus nozvejas datu paziņojumiem, kuri pa faksu vai p a e-pastu nosūtīti licences gadu ilgā derīguma
laikāInodaļas2.iedaļas2.punktanozīmē(tunzivjuzvejaskuģiem)un3.i edaļas3.punktanozīmē(traleriem),45die-
nāspēcpēdējāreisa,kasveiktsminētajātermiņā,nosūtaMinistrijai,iz mantojotfiziskudatunesēju.Cietāskopijasno-
sūta Eiropas Komisijas delegācijai Gvinejā-Bisavā.
2.3. Nozvejotos daudzumus tunzivju zvejas kuģi un kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām deklarē attiecīgajā zvejas žurnāla
lapā, kuras paraugs pievienots 2. papildinājumā. Par laiku, kurā kuģis na v atradies Gvinejas-Bisavas ūdeņos, zvejas
žurnālā veic ierakstu “Ārpus Gvinejas-Bisavas EEZ”.
2.4. Traleri nozveju deklarē, izmantojot veidlapu, kuras paraugs pievie nots 3. papildinājumā, un norāda kopējos nozve-
jotos daudzumus katrai sugai par katru kalendāra mēnesi vai tā daļu.
2.5. Veidlapu aizpilda salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis.3. Ja netiek ievēroti šīs nodaļas noteikumi, Gvinejas-Bisavas valdībai i r tiesības līdz attiecīgo formalitāšu nokārtošanai
apturētpārkāpējakuģalicencesdarbībuunpiemērotkuģaīpašniekamsank cijassaskaņāarspēkāesošajiemGvinejas-
Bisavas tiesību aktiem, bet atkārtota pārkāpuma gadījumā – neatjaunot li cenci. Par to informē Eiropas Komisiju.
Puses vienojas meklēt risinājumu, lai izveidotu sistēmu elektroniskai š īs informācijas apmaiņai.
IV NODAĻA
Piezveja
Piezvejasapjomukatrānoprotokolāparedzētajāmzvejaskategorijāmnos akasaskaņāarGvinejas-Bisavastiesībuaktiemun
norāda atbilstīgajās tehnisko datu lapās.
V NODAĻA
Jūrnieku nodarbināšana
Kuģu īpašnieki, kuriem saskaņā ar nolīgumu ir izdotas zvejas licences, pi edalās Gvinejas-Bisavas valstspiederīgo praktiskajā
arodapmācībā un dod ieguldījumu darba tirgus uzlabošanā ar šādiem nosacī jumiem un ierobežojumiem.
1. Katrs tralera īpašnieks apņemas nodarbināt:
— trīs zvejniekus, ja kuģa GRT ir mazāka nekā 250 tonnas,— četrus zvejniekus, ja kuģa GRT ir no 250 līdz 400 tonnām,— piecus zvejniekus, ja kuģa GRT ir no 400 līdz 650 tonnām,— sešus zvejniekus, ja kuģa GRT ir lielāka nekā 650 tonnas.
2. Kuģu īpašnieki tiecas nodarbināt iespējami vairāk Gvinejas-Bisavas j ūrnieku.
3. Kuģu īpašnieki ar aģentu starpniecību brīvi izvēlas zvejniekus, kurus tie nodarbina uz saviem kuģiem.
4. KuģaīpašnieksvaiviņaaģentsMinistrijaipaziņouzattiecīgākuģanod arbinātoGvinejas-Bisavasjūrniekuvārdus,no-
rādot viņu statusu apkalpē.
5. UzESkuģiemnodarbinātojūrniekutiesībasirtādas,kānoteiktsStarpt autiskāsDarbaorganizācijas( ILO)Deklarācijā
parpamatprincipiemunpamattiesībāmdarbā.Tasjoīpašiattiecasuzapvi enošanāsbrīvībuundarbakoplīgumaslēg-
šanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attie cībā uz nodarbinātību un profesijām.
6. Gvinejas-Bisavas jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģent s vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbied-
rības vai pārstāvji saziņā ar Ministriju; katrs līguma parakstītājs saņe m vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūr-
nieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināša nu un apdrošināšanu pret nelaimes
gadījumiem.27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/17
7. Gvinejas-Bisavas jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru pirms licences izdošanas vienojas kuģu īpaš-
nieki vai viņu aģenti un Gvinejas-Bisavas iestādes. Tomēr Gvinejas-Bisa vas jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst
būt neizdevīgāki par Gvinejas-Bisavas kuģu apkalpes atalgojuma nosacīj umiem un – nekādā ziņā – par ILOstandar-
tos paredzētajiem nosacījumiem.
8. Uz Kopienas kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā k uģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms pare-
dzētās stāšanās darbā. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no
pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.
9. JaGvinejas-Bisavasjūrniekusuzkuģanenodarbinaiepriekšējāpunktā neminētuiemesludēļ,attiecīgoKopienaskuģu
īpašniekiemparattiecīgozvejasgaduiespējamidrīzjāsamaksāvienotas likmessumma,kurasapmērsatbilstuzkuģa
nenodarbināto jūrnieku atalgojumam.
10. Šosummuiemaksāīpašākontā,kuruiepriekšnorādījušasGvinejas-Bis avaskompetentāsiestādes,untoizmantos,lai
papildinātu finansējumu valsts arodizglītības struktūrām zvejniecība s jomā.
VI NODAĻA
Tehniskie pasākumi
1. Kuģiem,kaszvejotālumigrējošosuguzivis,jāievēro ICCATpieņemtiepasākumiunsaistošieieteikumiparzvejasrī-
kiemuntotehniskajāmspecifikācijām,kāarīvisipārējietehniskiepasā kumi,kaspiemērojamišokuģuveiktajāmzve-
jas darbībām.
2. Konkrēti pasākumi attiecībā uz traleriem ir paredzēti atbilstīgajās t ehnisko datu lapās.
3. Zvejasaizliegumusvaizvejaszonuslēgšanubioloģiskāsatjaunošanās laikāGvineja-Bisavanediskriminējošāveidāpie-
mēro visiem kuģiem, kuri piedalās attiecīgajā zvejā, vai tie būtu pašu kuģ i, Kopienas kuģi vai kuģi, kas peld ar trešo
valstu karogu.
4. Vajadzības gadījumā, pamatojoties uz ietekmes analīzi, Puses Apvieno tajā komitejā vienojas par koriģējošu pasāku-
mu piemērošanu saistībā ar bioloģisko atjaunošanos.
5. JaGvinejai-Bisavaijāveicārkārtaspasākumi,kuriietverzvejasaizl iegšanuiepriekš3.punktāneminētosapstākļosvai
šādaaizliegumapaturēšanuspēkāuzilgākulaiku,nekāparedzēts,tieksa sauktaApvienotākomiteja,lainovērtētuto,
kāda būs šādu pasākumu piemērošanas ietekme uz Kopienas kuģiem.
6. Ja4.un5.punktapiemērošanairsaistītaarzvejasaizliegumalaikposm upagarināšanu,PusesapspriežasApvienotajā
komitejā,laikoriģētufinansiālāieguldījumaapjomuatbilstīgizvejas iespējusamazinājumam,kuruKopienairadašie
pasākumi.
VII NODAĻA
Novērotāji uz traleriem
1. Kuģi, kuriem atļauts zvejot Gvinejas-Bisavas ūdeņos saskaņā ar nolīgu mu, uzņem Gvinejas-Bisavas izraudzītus no-
vērotājus, ievērojot šādus noteikumus:
1.1. Katrs traleris uzņem uz kuģa novērotāju, kuru izraudzījusies par ziv saimniecību atbildīgā ministrija. Šādā gadījumā
ostu, kurā novērotājs uzkāpj uz kuģa, nosaka pēc vienošanās starp ministr iju, kas atbild par zivsaimniecības nozari,
un kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem.
1.2. Ministrija izveido to kuģu sarakstu, kuriem jāuzņem novērotāji, un s agatavo izraudzīto novērotāju sarakstu. Šos sa-
rakstus pastāvīgi atjaunina. Tiklīdz saraksti ir gatavi, tos nosūta Eiro pas Komisijai, un turpmāk šādus sūtījumus veic
ik pēc trim mēnešiem, ja saraksti šajā laikā ir tikuši atjaunināti.
1.3. Reizē ar licences izdošanu Ministrija paziņo attiecīgajiem kuģu īpa šniekiem vai viņu aģentiem tā novērotāja vārdu,
kurš izraudzīts uzņemšanai uz kuģa.
2. To, cik ilgi novērotājs paliek uz kuģa, nosaka Ministrija, bet parasti š is laiks nepārsniedz novērotāja pienākumu iz-
pildei vajadzīgo laiku. Ministrija kuģa īpašnieku vai viņa aģentu par to i nformē tad, kad paziņo, kurš novērotājs iz-
raudzīts darbam uz konkrētā kuģa.L 342/18 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
3. KuģuīpašniekivaiviņuaģentiunGvinejas-Bisavasiestādesvienojasp arnosacījumiem,arkādiemnovērotājusuzņem
uz kuģa.
4. Pirmā zvejas reisa sākumā novērotāju uz kuģa uzņem Gvinejas-Bisavas os tā, bet licences atjaunošanas gadījumā –
kuģa īpašnieka izraudzītā ostā.
5. Attiecīgie kuģu īpašnieki divās nedēļās un desmit dienas iepriekš pazi ņo, kurā datumā un ostā plānots uzņemt
novērotājus.
6. Ja novērotāju uz kuģa uzņem ārvalsts ostā, viņa ceļa izdevumus sedz kuģa īpašnieks. Ja kuģis, uz kura atrodas
Gvinejas-Bisavasnovērotājs,izietnoGvinejas-Bisavaszvejaszonas,j āveicvisiattiecīgiepasākumi,lainodrošinātuie-
spējami drīzu novērotāja atgriešanos, un tās izdevumus sedz kuģa īpašnie ks.
7. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turp mākajās 12 stundās pēc norunātā laika, kuģa
īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju u z kuģa.
8. Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Kamēr kuģis atrodas Gvinejas -Bisavas ūdeņos, viņa uzdevumi ir šādi:
8.1. Kuģa zvejas darbību novērošana.8.2. Zvejojošu kuģu atrašanās vietas koordinātu pārbaude.8.3. Bioloģisko paraugu ņemšana zinātniskajām programmām.8.4. Izmantotā zvejas rīka norādīšana.8.5. Zvejas žurnālā reģistrēto datu pārbaude attiecībā uz Gvinejas-Bisa vas ūdeņos gūto nozveju.
8.6. Piezvejas procentuālā daudzuma pārbaude un izmetumu apjoma novērtē šana.
8.7. Nozvejas datu, tostarp uz kuģa esošās nozvejas un piezvejas datu, pār raidīšana pa radio vismaz reizi nedēļā.
9. Kapteinisdaravisuiespējamo,lainodrošinātunovērotājafiziskodro šībuunlabklājībuviņapienākumuizpildeslaikā.
10. Novērotāju apgādā ar visu, kas nepieciešams viņa pienākumu veikšanai . Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sakaru
līdzekļiem, kas vajadzīgi novērotāja pienākumu izpildei; dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veikto zvejas dar-
bību, tostarp zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam; kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu no-
vērotāja pienākumu izpildi.
11. Atrazdamies uz kuģa, novērotājs:11.1. veicvisusvajadzīgospasākumus,lainodrošinātuto,kaviņaieraša nāsunuzturēšanāsuzkuģanepārtraucunnekavē
zvejas darbības;
11.2. saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti;
11.3. sagatavo ziņojumu par savu darbību, kuru nosūta kompetentajām Gvin ejas-Bisavas iestādēm. Minētās iestādes, vei-
kušas šā ziņojuma apstrādi, nedēļas laikā nosūta ziņojuma kopiju Eiropas Kopienas delegācijai Bisavā.
12. Novērošanaslaikabeigāspirmsnokāpšanasnokuģanovērotājssagatav oziņojumuparsavudarbību,konosūtakom-
petentajāmGvinejas-Bisavasiestādēm,unšāziņojumakopijunosūtaEiro pasKomisijai.Novērotājsziņojumuparak-
sta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis var ziņojumam pievienot vai likt pie vienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras
kapteinis paraksta. Kad novērotājs nokāpj no kuģa, vienu ziņojuma kopiju nodod kuģa kapteinim.
13. Kuģaīpašniekssedzizmaksasparnovērotājauzturēšanosuzkuģatādos pašossadzīvesapstākļos,kādosuzturaskuģa
virsnieki, ņemot vērā praktiskās iespējas, kas pieejamas uz kuģa.
Laipalīdzētusegtizmaksas,kassaistītasarnovērotājaatrašanosuzkuģ a,vienlaikusarcitāmmaksāmkuģaīpašnieks
pārskaita Gvinejas-Bisavas iestādēm arī summu, kuras apjoms par vienu ku ģi, kurš veic zvejas darbības Gvinejas-
Bisavas ūdeņos, ir EUR 12 par GRT tonnu gadā (proporcionāli iesaistītajam laikam).
14. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Ministrija.27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/19
VIII NODAĻA
Novērotāji uz tunzivju zvejas kuģiem
Puses savstarpēji un ar citām ieinteresētajām valstīm iespējami drīz aps priežas par reģionālo novērotāju sistēmas izveidoša-
nu un par kompetentās reģionālās zivsaimniecības organizācijas izvēli.
IX NODAĻA
Uzraudzība
1. SaskaņāarInodaļas2.iedaļas1.punktuEiropasKopienasrīcībāirpast āvīgiatjauninātstokuģusaraksts,kamsaskaņā
ar protokolu ir izdotas zvejas licences. Tūlīt pēc šā saraksta izveidošan as un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu nosūta
par zvejas kontroli atbildīgajām Gvinejas-Bisavas iestādēm.
2. Kopienas kuģus, kas zvejo tālu migrējošo sugu zivis, iepriekšējā punkt ā minētajā sarakstā iekļauj pēc tam, kad ir sa-
ņemts paziņojums par šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 3. punktā minētā ava nsa iemaksu. Šādā gadījumā kuģa īpaš-
niekamnosūtaapliecinātuminētātunzivjuzvejaskuģusarakstakopiju,k uruviņšglabāuzkuģaunkuršaizstājzvejas
licenci līdz tās izdošanai, ko veic Gvinejas-Bisavas kompetentā iestāde .
3.Traleru tehniskās pārbaudes
3.1. Reizi gadā, kā arī pēc tilpības vai zvejas kategorijas maiņas, kuras r ezultātā zvejo ar citiem zvejas rīkiem, Kopienas
traleriemjāpiesakāsGvinejas-Bisavasostāpārbaudei,koparedzspēkāe sošietiesībuakti.Šādaipārbaudeijānotiek48
stundu laikā pēc kuģa ienākšanas ostā.
3.2. Japārbaudepabeigtaarapmierinošurezultātu,kuģakapteinimizsni edzsertifikātu,kuraderīgumatermiņširtādspats
kā zvejas licencei un kurš tiek automātiski atjaunots, ja kuģa licenci atj auno attiecīgā gada laikā. Tomēr maksimālais
derīguma termiņš nedrīkst pārsniegt vienu gadu. Šim sertifikātam vienmē r jābūt uz kuģa.
3.3. Tehniskajā pārbaudē novērtē kuģa tehnisko parametru un zvejas rīku a tbilstību prasībām, kā arī pārliecinās par no-
teikumu ievērošanu attiecībā uz kuģa apkalpi.
3.4. Kuģa īpašnieks sedz maksu par pārbaudi pēc Gvinejas-Bisavas tiesību aktos noteiktā tarifa. Izdevumu summa nepār-
sniedz summu, ko citi kuģi parasti maksā par tiem pašiem pakalpojumiem.
3.5. Ja kuģa īpašnieks neievēro iepriekš 3.1. punktā un 3.2. punktā paredz ētos noteikumus, zvejas licences darbība tiek
automātiski apturēta līdz attiecīgo saistību izpildei.
4.Ieiešana zvejas zonā un iziešana no tās
Eiropas Kopienas kuģi, kuri zvejas darbības Gvinejas-Bisavas zvejas zon ā veic saskaņā ar nolīgumu, pa radio paziņo
par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai datumu, laiku un kuģa atraš anās vietu ikreiz, kad šis kuģis ieiet Gvinejas-
Bisavas zvejas zonā vai iziet no tās.
Attiecīgoradioizsaukumasignālu,frekvenciunradiostacijasdarbalai kuparzivsaimniecībuatbildīgāministrijakuģa
īpašniekiem paziņo tad, kad tā izdod licenci.
Ja informāciju pa radio paziņot nav iespējams, kuģi drīkst izmantot citus sakaru līdzekļus, piemēram, teleksu, faksu
(numuri 20 11 57, 20 19 57, 20 69 50) vai telegrāfu.
4.1. Kopienaskuģivismaz24stundasiepriekšziņoMinistrijaiparplānot oienākšanuGvinejas-Bisavaszvejaszonāvaipar
iziešanu no tās. Tunzivju zvejas kuģiem šis termiņš ir sešas stundas.
4.2. Ziņojot par iziešanu no zvejas zonas, kuģi dara zināmu gan atrašanās v ietu, gan uz kuģa esošās nozvejas apjomu pa
sugām. Šo informāciju vēlams paziņot pa faksu vai – kuģiem, kuri nav aprīko ti ar faksu, – pa radio vai pa e-pastu.
4.3. Ja kuģis zvejo, neinformējot par to Ministriju, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez licences.
4.4. Izdodot zvejas licenci, kuģiem paziņo arī attiecīgos faksa un tālruņ a numurus un e-pasta adreses.L 342/20 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
5.Kontroles procedūras
5.1. Gvinejas-Bisavas ūdeņos zvejojošo Kopienas kuģu kapteiņi atļauj uz ņemt uz kuģa par zvejas darbību inspekciju un
kontroli atbildīgās Gvinejas-Bisavas amatpersonas un atvieglo viņu pie nākumu izpildi.
5.2. Minētās amatpersonas paliek uz kuģa tikai tik ilgi, cik vajadzīgs viņ u pienākumu izpildei.
5.3. Pēc katras veiktās inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izdod att iecīgu sertifikātu.
6.Kuģa aizturēšana
6.1. MinistrijaarGvinejā-BisavāatrodošāsEiropasKomisijasdelegāci jasstarpniecībunevēlākkāpēc48stundāminformē
Eiropas Komisiju par visiem Kopienas kuģu aizturēšanas gadījumiem Gvine jas-Bisavas ūdeņos un par piemērotajām
sankcijām.
6.2. Eiropas Komisija vienlaikus saņem īsu ziņojumu par kuģa aizturēšana s apstākļiem un iemesliem.
7.Aizturēšanas protokols
7.1. Kuģa kapteinis paraksta piekrastes valsts kompetento iestāžu sagat avoto aizturēšanas protokolu.
7.2. Parakstīšanās neierobežo kapteiņa tiesības un iespējas aizstāvēti es pret apsūdzību viņam inkriminētos pārkāpumos.
7.3. Saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem kapteinim var būt jāieved k uģis kompetento iestāžu norādītā ostā.
8.Informatīva sanāksme pēc aizturēšanas
8.1. Pirms lemt par jebkādiem pasākumiem attiecībā uz kuģa kapteini vai ap kalpi vai attiecībā uz kuģa kravu un aprīko-
jumu,izņemotpasākumuspotenciālāpārkāpumapierādījumusaglabāšanai ,pēcKopienaspieprasījumavienasdarb-
dienas laikā pēc minētās informācijas saņemšanas Eiropas Komisija un Min istrija tiekas informatīvā sanāksmē, kurā
var piedalīties arī attiecīgās dalībvalsts pārstāvis.
8.2. Šajā sanāksmē Puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai infor māciju, kas var palīdzēt noskaidrot apstākļus
saistībā ar konstatētajiem faktiem. Kuģa īpašnieku vai viņa aģentu infor mē par šīs sanāksmes rezultātiem un par pa-
sākumiem, kas izriet no veiktās aizturēšanas.
9.Izlīgums
9.1. Pirms uzsākt tiesvedību, potenciālā pārkāpuma situāciju mēģina atr isināt izlīgstot. Izlīgums jāpanāk vēlākais četras
darbdienas pēc kuģa aizturēšanas.
9.2. Izlīguma gadījumā naudas soda lielumu nosaka atbilstīgi Gvinejas-B isavas tiesību aktiem.
9.3. Jaizlīgumupanāktnaviespējamsunlietajāiesniedzkompetentāties uiestādē,kuģaīpašnieksMinistrijasnorādītāban-
kas kontā iemaksā drošības naudu, kuras apmēru nosaka atkarībā no kuģa aiz turēšanas izmaksām, kā arī no naudas
soda un kompensācijas, kas jāmaksā pārkāpuma izdarītājam.
9.4. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām. To atbrīvo, j a tiesvedība beidzas bez notiesāšanas. Līdzīgi,
ja piespriestais naudas sods ir mazāks par iemaksāto drošības naudu, Mini strija atbrīvo šo summu starpību.
9.5. Kuģim un tā apkalpei atļauj atstāt ostu, ja:
— ir izpildītas izlīgumā paredzētās saistības vai ja— ir iemaksāta 9.3. punktā minētā drošības nauda, kuru Ministrija pieņēmu si uz laiku, līdz noslēdzas tiesvedība.27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/21
10.Noteikumu ievērošana
Informāciju par Kopienas kuģu izdarītajiem pārkāpumiem ar Delegācijas s tarpniecību regulāri nosūta Komisijai.
11.Pārkraušana citā kuģī
11.1. VisiKopienaskuģi,kurinozvejaspārkraušanucitākuģīvēlasveikt Gvinejas-Bisavasūdeņos,todaraGvinejas-Bisavas
ostās.
11.2. Šo kuģu īpašniekiem vismaz 24 stundas iepriekš jāpaziņo Ministrija i šāda informācija:
— pārkraušanā iesaistīto zvejas kuģu vārds,— kravas kuģa vārds,— citā kuģī pārkraujamie daudzumi tonnās, norādot sugas,— citā kuģī pārkraušanas diena.
11.3. Pārkraušanu citā kuģī uzskata par iziešanu no Gvinejas-Bisavas zve jas zonas. Tāpēc kuģiem jāiesniedz kompetenta-
jām iestādēm nozvejas deklarācija un jāpaziņo, vai tie grasās turpināt zv eju Gvinejas-Bisavas zvejas zonā vai iziet no
tās.
11.4. Nozvejas pārkraušana citā kuģī, ja to veic jebkādā iepriekš neminēt ā veidā, Gvinejas-Bisavas zvejas zonā ir aizliegta.
Personas, kas pārkāpj šo noteikumu, soda saskaņā ar spēkā esošajiem Gvine jas-Bisavas tiesību aktiem.
12. Gvinejas-Bisavas ostā nozveju izkraujošu vai citā kuģī pārkraujošu K opienas kuģu kapteiņi ļauj Gvinejas-Bisavas in-
spektoriempārbaudītminētāsdarbībasunsadarbojasarviņiemšāuzdevum aizpildē.Pēctam,kadinspekcijasunkon-
troles darbības ostā ir pabeigtas, kuģa kapteinim izdod attiecīgu sertif ikātu.
X NODAĻA
Zvejas kuģu satelītnovērošana
Puses Apvienotajā komitejā vienojas par pasākumiem saskaņā ar nolīgumu z vejojošo Kopienas zvejas kuģu satelītnovēro-
šanai, ja ir izpildīti tehniskie nosacījumi.L 342/22 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
Papildinājumi
1. Zvejas licences pieprasījuma veidlapa2. Nozvejas un zvejas piepūles statistikas datu lapa3. Tunzivju zvejas žurnāls27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/23
1. PAPILDINĀJUMS
L 342/24 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/25
L 342/26 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
2. PAPILDINĀJUMS
27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/27
L 342/28 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
3. PAPILDINĀJUMS
27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/29
II PIELIKUMS
1. DATU LAPA – 1. ZVEJAS KATEGORIJA
ZIVJU UN GALVKĀJU SALDĒTĀJTRALERI
1.Zvejas zona
Sākot no 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas un ietverot Gvinejas-Bisavas un S enegālas kopīgi pārvaldīto apgabalu, uz zie-
meļiem, līdz azimuts ir 268°.
2.Atļautie zvejas rīki
Atļauts izmantot parastos durvju traļus un citus selektīvos zvejas rīkus .
Atļauts zvejot no izliekamiem blokiem.Jebkura veida zvejas rīkos ir aizliegts izmantot jebkādus paņēmienus vai ierīces, kas nosprosto linuma acis vai mazina
zvejas rīku selektivitāti. Tomēr, lai mazinātu nolietojumu un novērstu b ojājumus, grunts traļa āmja apakšpusē izņēmu-
makārtādrīkstpiestiprinātaizsargapvalkunolinumavainocitamateriā la.Šāduapvalkupiestiprinatikaipietraļaāmja
priekšējām un sānu malām. Traļa augšpusē aizsargapvalku izmantot ir atļa uts, ja vien tas sastāv no vienlaidus linuma
gabala, kurš izgatavots no tāda paša materiāla kā āmis un kuram minimālais acs izmērs izstieptā veidā ir 300 mm.
Neatkarīgi no tā, vai āmja linuma aukla ir no vienas vai no vairākām kārtām, aizliegts āmī veidot dubultkārtas linumu.
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
70mm
4.Bioloģiskā atjaunošanās
Saskaņā ar Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem.Ja Gvinejas-Bisavas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus šajā jomā, Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz
labāko pieejamo zinātnisko informāciju, kura apstiprināta kopējā zināt niskā sanāksmē, vienojas par piemērotāko
bioloģiskās atjaunošanās periodu.
5.Piezveja
Saskaņā ar Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem.Beidzoties zvejas reisam, kas definēts protokola pielikuma III nodaļā, u z zivju traleriem esošās vēžveidīgo un galvkāju
piezvejas daudzums attiecībā pret kopējo nozveju, kas gūta Gvinejas-Bis avas zvejas zonā, abos gadījumos nedrīkst būt
lielāks par 9 %.
Beidzoties zvejas reisam, kas definēts protokola pielikuma III nodaļā, u z galvkāju traleriem esošās vēžveidīgo piezvejas
daudzums attiecībā pret kopējo nozveju, kas gūta Gvinejas-Bisavas zveja s zonā, nedrīkst būt lielāks par 9 %.
Ja atļautais piezvejas daudzums ir pārsniegts, sankcijas piemēro atbils tīgi Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem.
Vajadzības gadījumā Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai koriģēt u atļauto piezvejas daudzumu.
6.Atļautā tilpība/Maksas
Atļautā tilpība (GRT) gadā 4 400
Maksas (EUR) par GRT tonnu gadā EUR 229/GRT tonna/gadā
Licencēm, kas izdotas uz trim vai uz sešiem mēnešiem, maksas aprēķina prop or-
cionālilaikam,pieskaitotattiecīgi3 %vai2 %,laisegtulicencessagata vošanasiz-
maksas.
7.Piezīmes
Kopienas kuģu zvejas darbības nosacījumi ir paredzēti protokola pieliku mā.L 342/30 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
2. DATU LAPA – 2. ZVEJAS KATEGORIJA
GARNEĻU TRALERI
1.Zvejas zona
Sākot no 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas un ietverot Gvinejas-Bisavas un S enegālas kopīgi pārvaldīto apgabalu, uz zie-
meļiem, līdz azimuts ir 268°.
2.Atļautie zvejas rīki
Atļauts izmantot parastos durvju traļus un citus selektīvos zvejas rīkus .
Atļauts zvejot no izliekamiem blokiem.Jebkura veida zvejas rīkos ir aizliegts izmantot jebkādus paņēmienus vai ierīces, kas nosprosto linuma acis vai mazina
zvejas rīku selektivitāti. Tomēr, lai mazinātu nolietojumu un novērstu b ojājumus, grunts traļa āmja apakšpusē izņēmu-
makārtādrīkstpiestiprinātaizsargapvalkunolinumavainocitamateriā la.Šāduapvalkupiestiprinatikaipietraļaāmja
priekšējām un sānu malām. Traļa augšpusē aizsargapvalku izmantot ir atļa uts, ja vien tas sastāv no vienlaidus linuma
gabala, kurš izgatavots no tāda paša materiāla kā āmis un kuram minimālais acs izmērs izstieptā veidā ir 300 mm.
Neatkarīgi no tā, vai āmja linuma aukla ir no vienas vai no vairākām kārtām, aizliegts āmī veidot dubultkārtas linumu.
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
40mmGvineja-Bisava apņemas vēlākais 12 mēnešus pēc protokola stāšanās spēkā grozīt savus tiesību aktus, lai minimālais at-
ļautais linuma acu izmērs būtu 50 mm, kā to prasa apakšreģionā spēkā esošie tiesību akti, un lai šī prasība attiektos uz
visām flotēm, kuras zvejo vēžveidīgos Gvinejas-Bisavas zvejas zonā.
4.Bioloģiskā atjaunošanās
Saskaņā ar Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem.Ja Gvinejas-Bisavas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus šajā jomā, Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz
labāko pieejamo zinātnisko informāciju, kura apstiprināta kopējā zināt niskā sanāksmē, vienojas par piemērotāko
bioloģiskās atjaunošanās periodu.
5.Piezveja
Saskaņā ar Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem.Beidzotieszvejasreisam,kasdefinētsprotokolapielikumaIIInodaļā,u zgarneļutraleriemesošāsgalvkājuunzivjupiez-
vejas daudzums attiecībā pret kopējo nozveju, kas gūta Gvinejas-Bisavas zvejas zonā, abos gadījumos nedrīkst būt lie-
lāks par 50 %.
Ja atļautais piezvejas daudzums ir pārsniegts, sankcijas piemēro atbils tīgi Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem.
6.Atļautā tilpība/Maksas
Atļautā tilpība (GRT) gadā 4 400
Maksas (EUR) par GRT tonnu gadā EUR 307/GRT tonna/gadā
Licencēm, kas izdotas uz trim vai uz sešiem mēnešiem, maksas aprēķina prop or-
cionālilaikam,pieskaitotattiecīgi3 %vai2 %,laisegtulicencessagata vošanasiz-
maksas.
7.Piezīmes
Kopienas kuģu zvejas darbības nosacījumi ir paredzēti protokola pieliku mā.27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/31
3. DATU LAPA – 3. ZVEJAS KATEGORIJA
KUĢI TUNZIVJU ZVEJAI AR MAKŠĶERĒM
1.Zvejas zona
Sākot no 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas un ietverot Gvinejas-Bisavas un S enegālas kopīgi pārvaldīto apgabalu, uz zie-
meļiem, līdz azimuts ir 268°.
Kuģiemtunzivjuzvejaiarmakšķerēmiratļautszvejotdzīvoēsmu,kuruizm antozvejasdarbībās,kasnorisināsGvinejas-
Bisavas zvejas zonā.
2.Atļautie zvejas rīki un tehniskie pasākumi
Makšķeres.Riņķvadi ar dzīvo ēsmu: 16 mmKuģiem, kuri zvejo tālu migrējošo sugu zivis, jāievēro Starptautiskās At lantijas tunzivju saglabāšanas komisijas ( ICCAT)
pieņemtie pasākumi un saistošie ieteikumi par zvejas rīkiem un to tehnisk ajām specifikācijām, kā arī visi pārējie tehnis-
kie pasākumi, kas piemērojami šo kuģu veiktajai zvejai.
3.Piezveja
Saskaņāar ICCATunFAOsaistošajiemieteikumiemaizliegtszvejotmilzuhaizivi( Cetorhinusmaximus ),baltohaizivi( Carc-
harodon carcharias ), pelēko smilšhaizivi ( Carcharias taurus ) un bara haizivi ( Galeorhinus galeus ).
4.Atļautā tilpība/Maksas
Maksa par nozvejoto tonnu EUR 25 par tonnu
Ikgadējā maksa EUR 500 par 20 tonnāmTo kuģu skaits, kam atļauts zvejot 14
5.Piezīmes
Kopienas kuģu zvejas darbības nosacījumi ir paredzēti protokola pieliku mā.L 342/32 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
4. DATU LAPA – 4. ZVEJAS KATEGORIJA
TUNZIVJU SALDĒTĀJSEINERI UN KUĢI ZVEJAI AR ĀĶU JEDĀM
1.Zvejas zona
Sākot no 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas un ietverot Gvinejas-Bisavas un S enegālas kopīgi pārvaldīto apgabalu, uz zie-
meļiem, līdz azimuts ir 268°.
2.Atļautie zvejas rīki un tehniskie pasākumi
Zvejas vadi un peldošas āķu jedas.Kuģiem, kuri zvejo tālu migrējošo sugu zivis, jāievēro Starptautiskās At lantijas tunzivju saglabāšanas komisijas ( ICCAT)
pieņemtie pasākumi un saistošie ieteikumi par zvejas rīkiem un to tehnisk ajām specifikācijām, kā arī visi pārējie tehnis-
kie pasākumi, kas piemērojami šo kuģu veiktajai zvejai.
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
Saskaņā ar ICCATstandartiem.
4.Piezveja
Saskaņāar ICCATunFAOsaistošajiemieteikumiemaizliegtszvejotmilzuhaizivi( Cetorhinusmaximus ),baltohaizivi( Carc-
harodon carcharias ), pelēko smilšhaizivi ( Carcharias taurus ) un bara haizivi ( Galeorhinus galeus ).
5.Atļautā tilpība/Maksas
Maksa par nozvejoto tonnu EUR 35 par tonnu
Ikgadējā maksa EUR 3 150 par 90 tonnāmTo kuģu skaits, kam atļauts zvejot 23
6.Piezīmes
Kopienas kuģu zvejas darbības nosacījumi ir paredzēti protokola pieliku mā.27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/33
III PIELIKUMS
Pārvaldības plāns 2007. gadam – vēžveidīgie un bentiskās sugas
Sugas GRT 2006 GRT 2007 GRT starpība GRT starpība,%
Vēžveidīgie 11 000 8 000 – 3 000 – 27 %
Galvkāji 8 000 5 600 – 2 400 – 30 %Bentisko sugu zivis 12 000 18 000 6 000 50 %Pelaģisko sugu zivis 20 000 23 000 3 000 15 %Tunzivis 49 000 49 000 0 0 %KOPĀ 100 000 103 600 3 600 0
Šā nolīguma darbības laikā, ja vien netiek sniegts labvēlīgs zinātnisks a tzinums, Gvineja-Bisava samazina garneļu un galv-
kāju zvejas piepūli, 2007. gadā saglabājot spēkā iepriekš noslēgtos nolī gumus ar trešām valstīm un ar Eiropas Kopienu.
Tomēr, ja trešām valstīm iedalītās zvejas iespējas 2007. gada 1. janvārī i r palikušas neapgūtas, šīs iespējas 2008. gadā un
turpmāk vairs netiks izmantotas.
Zvejas iespējas minētajās kategorijās netiek iedalītas fraktētajiem ku ģiem.
Visu to nolīgumu darbība, kas noslēgti ar Eiropas uzņēmējsabiedrībām vai apvienībām, vai uzņēmumiem, tiek pilnībā pār-
traukta un oficiāli izbeigta trīsdesmit dienu laikā no protokola spēkā st āšanās dienas.L 342/34 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
IV PIELIKUMS
Pamatelementi, kas raksturo mērķus un darbības rādītājus, kuri jāsasnie dz saskaņā ar protokola 3., 8. un
9. pantu
Stratēģiskās prioritātes un mērķi Darbības rādītāji
1. Veterināro un higiēnas apstākļu
uzlabošana zivsaimniecības noza-res attīstībai
1.1. Sagatavošanās darbi, lai saņemtu
piekrišanu eksportamParlamentaizstrādātivaipieņemtiuniestāžuīstenotinoteikumiparobl igātajiem
veterinārajiem un higiēnas standartiem, kurus piemēro zvejas kuģiem, la ivām un
zvejniecības uzņēmumiem.
Ir kompetentā iestāde.Nodrošināta CIPA(CentrodeInvestigaçãoPesqueiraApliquada )atbilstībastandartiem
(ISO 9000).
Ir laboratorija mikrobioloģisko un ķīmisko analīžu veikšanai.Pieņemtsuntiesībuaktosiestrādātsgarneļuzvejasuzraudzībasunanalī zesplāns
(PNVAR 2008).
Apmācīts noteikts skaits veterināro un higiēnas inspektoru.Veterināro un higiēnas standartu jomā apmācīts noteikts skaits šīs jomas darbi-
nieku un Ministrijas ierēdņu.
Saņemta piekrišana eksportam uz ES.
1.2. Rūpnieciskās zvejas un mazap-
joma zvejas flotes modernizēšanaun veterināro un higiēnas apstāk-ļu uzlabošanaStandartiem atbilst noteikts skaits rūpnieciskās zvejas kuģu.
Noteikts skaits koka laivu aizstāts ar laivām no piemērotākiem materiāli em (ab-
solūtos skaitļos un procentuāli).
Noteikts skaits laivu apgādāts ar leduskastēm.Noteikts lielāks skaits izkraušanas vietu.Mazapjoma zvejas un piekrastes zvejas kuģi atbilst veterinārajiem un hig iēnas
standartiem (absolūtos skaitļos un procentuāli).
1.3. Infrastruktūras,joīpašiostuinfra-
struktūras, attīstīšanaRenovēta Bisavas osta un paplašināta zvejas osta.
Renovēts un standartiem atbilstīgs Bisavas ostas zivju tirgus mazapjoma un rūp-
niecisko nozveju izkrāvumiem.
Starptautisko standartu ievērošana Bisavas ostā (ratificēta SOLASkonvencija).
No ostas aizvākti kuģu vraki.
1.4. Zvejas produktu kvalitātes uzla-
bošana (veterinārie, higiēnas unfitosanitārie nosacījumi, ko pie-mēro izkrautajiem un apstrādāta-jiem produktiem)Pielāgota un darbojas zvejas produktu inspekcijas sistēma.
Tirgus dalībnieki informēti par veterinārajiem un higiēnas noteikumiem (organi-
zēti kursi un apmācīts noteikts skaits cilvēku).
Darbojas analīžu laboratorija.Iekārtots noteikts skaits vietu mazapjoma nozveju izkraušanai un apstrā dei.
Tiek veicināta tehniskā un komerciālā partnerība ar ārvalstu privātuzņē mējiem.
Sākta Gvinejas-Bisavas produktu ekomarķēšanas sistēmas ieviešana.27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/35
Stratēģiskās prioritātes un mērķi Darbības rādītāji
2. Zvejaszonasuzraudzības,kontro-
les un pārraudzības uzlabošana
2.1. Tiesiskā regulējuma uzlabošana Pieņemtszivsaimniecībasunaizsar dzībasministrijunolīgumsparpārraudzībuun
kontroli.
Pieņemts un īstenots valsts plāns par uzraudzību, kontroli un pārraudzīb u.
2.2. Uzraudzības,kontrolesunpārrau-
dzības nostiprināšanaDarbojas neatkarīgi (zvērināti) inspektori (pieņemts darbā un apmācīts noteikts
skaitscilvēku),unlikumāparfinansēmirparedzētsatbilstīgsbudžetap iešķīrums.
Uzraudzībai jūrā veltīto dienu skaits: 250 dienas gadā līdz protokola pie mēroša-
nas laikposma beigām.
Veikts noteikts skaits inspekciju ostā un jūrā.Veikts noteikts skaits inspekciju no gaisa.Publicēts noteikts skaits statistikas biļetenu.Noteiktā procentuālajā daļā teritorijas nodrošināts radara segums.Noteiktam procentuālajam daudzumam flotes nodrošināts VMS pārklājums.Izmantoto pārraudzības metožu vajadzībām pielāgota mācību programma (m ā-
cību stundu skaits, apmācīto tehnisko darbinieku skaits u. c.).
2.3. Kuģu aizturēšanas pārraudzība Uzlabotakuģuaizturēšanas,sankcij uunsodanaudassamaksassistēmaspārredza-
mība.
Pilnveidotinoteikumiparsodanaudassamaksuunieviestsaizliegumsmak sāt“so-
danaudas”, kas nav finansiālas dabas.
Uzlabota sodanaudas iekasēšanas sistēma.Regulāri publicēta gada statistika par iekasētajām sodanaudām.Izveidots to kuģu “melnais saraksts”, kuriem piemērotas sankcijas.Sagatavota un reizi gadā publicēta statistika par piemērotajām sankcijā m.
PublicētsFISCAPgada ziņojums.
3. Zvejas pārvaldības uzlabošana3.1. Garneļuungalvkājuzvejaspiepū-
les pārvaldība2007. gadā saglabāti spēkā ar trešām valstīm un Eiropas Kopienu noslēgtie nolī-
gumi. Tomēr, ja trešām valstīm iedalītās zvejas iespējas 2007. gada 1. jan vārī ir
palikušas neapgūtas, šīs iespējas 2008. gadā un turpmāk vairs netiek izma ntotas.
Zvejas iespējas netiek iedalītas fraktētajiem kuģiem.Trīsdesmit dienu laikā no protokola spēkā stāšanās dienas pilnībā pārtra ukta un
oficiāli izbeigta visu to nolīgumu darbība, kas noslēgti ar Eiropasuzņēmējsabiedrībām vai apvienībām, vai uzņēmumiem.
3.2. Pētnieciskā darba modernizēšana
un nostiprināšana zvejniecībasjomāNostiprināts CIPApētnieciskais potenciāls.
3.3. Zvejas resursu pilnīgāka apzinā-
šanaVeikti gadskārtēji tralējumi.
Novērtēts zināms krājumu skaits.Ir pētniecības programmas.Sniegts zināms skaits ieteikumu un kontrolēta to ievērošana saistībā ar g alveno
zvejasresursustāvokli(joīpašizvejasaizliegumiunpārzvejotokrājum usaglabā-
šanas pasākumi).
Gadskārtējszvejaspiepūlesnovērtējumssugām,kurāmizstrādātsresurs uizman-
tojuma plāns.
Izveidoti līdzekļi zvejas piepūles praktiskajai pārvaldībai (datu bāze , statistiskās
uzraudzības instrumenti, par flotes pārvaldību atbildīgo dienestu sada rbība, sta-
tistikas biļetenu publicēšana u. c.).L 342/36 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27.12.2007.
Stratēģiskās prioritātes un mērķi Darbības rādītāji
3.4. Kontrolēta zvejniecības jomas at-
tīstībaPirms kārtējā gada sākuma pieņemts rūpnieciskās zvejas pārvaldības gada plāns.
Pieņemts un īstenots pārmērīgi izmantoto resursu izmantojuma plāns.Sagatavots un pastāvīgi atjaunināts EEZ zvejojošo kuģu saraksts, arī att iecībā uz
mazapjoma zveju.
Sagatavots, īstenots un novērtēts zināms skaits resursu izmantojuma plā nu.
3.5. Zivsaimniecības un jūras ekono-
mikas ministrijas tehnisko die-nestu un nozares pārvaldībāiesaistīto dienestu darbības efekti-vitātes uzlabošanaNostiprināta administratīvā veiktspēja.
Izstrādāta un ieviesta apmācību un kvalifikācijas saglabāšanas program ma (no-
teikts skaits apmācīto darbinieku, mācību stundu u. c.).
Nostiprināts partnerības koordinācijas, apspriešanās un sadarbības me hānisms.
Nostiprināta zvejas datu vākšanas un statistiskās uzraudzības sistēma.
3.6. Licenču pārvaldības un kuģu uz-
raudzībassistēmasnostiprināšanaStundu skaits, kas veltīts tehnisko darbinieku apmācībai.
Apmācīto tehnisko darbinieku skaits.Izveidots atbildīgo dienestu un statistikas dienestu sadarbības tīkls.27.12.2007. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 342/37