Oficiālais Vēstnesis L 111 , 20/04/2001 Lpp. 0016 - 0028

Oficiālais Vēstnesis L 234 , 31/08/2002 Lpp. 0040 - 0055



PIELIKUMS Konvencija par dienvidaustrumu atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Šīs konvencijas Līgumslēdzējas puses, APŅEMOTIES nodrošināt visu dzīvo jūras resursu saglabāšanu un ilgstošu izmantošanu Dienvidaustrumu Atlantijā un aizsargāt vidi un jūras ekosistēmas, kurās ir šie resursi; ATZĪSTOT steidzamo un pastāvīgo vajadzību efektīvi saglabāt un pārvaldīt zvejas resursus Dienvidaustrumu Atlantijas tāljūrā; ATSAUCOTIES UZ ATTIECĪGAJIEM NOTEIKUMIEM Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā un 1995. gada Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību un ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1993. gada Nolīgumu par starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ievērošanas veicināšanu uz zvejas kuģiem tāljūrā un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu; ATZĪSTOT valstu pienākumus savstarpēji sadarboties Dienvidaustrumu Atlantijas dzīvo resursu saglabāšanā un pārvaldībā; VĒLOTIES zvejas resursu pārvaldībā ievērot un īstenot tālredzīgu pieeju atbilstoši principiem, kas noteikti 1995. gada Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, un saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu; ATZĪSTOT, ka tāljūras zivju resursu ilglaicīgas saglabāšanas un ilgstošas izmantošanas labad valstīm jāsadarbojas attiecīgās apakšreģiona vai reģiona organizācijās, kas vienojas par šim nolūkam vajadzīgajiem pasākumiem; APŅEMOTIES praktizēt atbildīgu zveju; IEVĒROJOT, ka piekrastes valstis saskaņā ar 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un vispārīgiem starptautisko tiesību principiem ir izveidojušas valsts jurisdikcijas zonas, kurās tās izmanto savas suverēnās tiesības, lai izmantotu, pētītu, saglabātu un pārvaldītu dzīvos jūras resursus; VĒLOTIES sadarboties ar piekrastes valstīm un ar visām pārējām valstīm un organizācijām, kurām Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursi ir īpaši nozīmīgi, nodrošinot saglabāšanas un pārvaldības pasākumu savstarpējo atbilstību; ATZĪSTOT ekonomiskos un ģeogrāfiskos apsvērumus un jaunattīstības valstu un to piekrastes iedzīvotāju īpašo vajadzību, lai dzīvie jūras resursi tiktu izmantoti taisnīgi; AICINOT valstis, kas nav šīs konvencijas Līgumslēdzējas puses un kas citādā veidā nepiekrīt piemērot šajā konvencijā pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, neļaut kuģiem, kas peld ar to karogiem, zvejot resursus, uz kuriem attiecas šī konvencija; PĀRLIECĪBĀ, ka šiem mērķiem vislabāk kalpos organizācijas izveidošana Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu ilglaicīgai saglabāšanai un ilgstošai izmantošanai; IEVĒROJOT, ka minēto mērķu sasniegšana veicinās taisnīgas un objektīvas ekonomikas kārtības īstenošanu visas cilvēces interesēs, jo īpaši ņemot vērā jaunattīstības valstu īpašās intereses un vajadzības, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Izmantotie termini Šajā konvencijā: a) "1982. gada Konvencija" ir 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija; b) "1995. gada Nolīgums" ir 1995. gada Nolīgums par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību; c) "piekrastes valsts" ir jebkura Līgumslēdzēja puse, kuras jurisdikcijas ūdeņi atrodas blakus konvencijas darbības zonai; d) "komisija" ir Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisija, kas izveidota saskaņā ar 5. pantu; e) "Līgumslēdzēja puse" ir valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kas piekritusi uzņemties saistības, kas izriet no šīs konvencijas, un attiecībā uz kuru šī konvencija ir spēkā; f) "kontroles pasākums" ir jebkurš komisijas pieņemts lēmums vai rīcība attiecībā uz novērošanu, inspekciju, atbilstību un izpildi saskaņā ar 16. pantu; g) "zvejas pārvaldības organizācija" ir jebkura valdību organizācija, kuras kompetencē ietilpst regulējošu pasākumu veikšana attiecībā uz dzīvajiem jūras resursiem; h) "zveja" ir: i) faktiska zvejas resursu meklēšana, zvejošana, ieguve vai ievākšana, vai mēģinājums veikt šādas darbības; ii) visas darbības, no kurām var pamatoti gaidīt zvejas resursu atrašanās vietas noteikšanu, to zvejošanu, ieguvi vai ievākšanu jebkuriem mērķiem, ieskaitot zinātnisko izpēti; iii) jebkādu zvejas resursu iegūšanas ierīču vai ar tiem saistīto iekārtu, tostarp radiobāku, izvietošana, meklēšana vai savākšana; iv) jebkāda darbība jūrā, kas atbalsta vai sagatavo jebkādu šajā definīcijā aprakstītu darbību, izņemot ārkārtas operācijas, kuras saistītas ar apkalpes locekļu veselību un drošību vai kuģa drošību, vai v) lidaparāta izmantošana attiecībā uz jebkuru šajā definīcijā aprakstītu darbību, izņemot ārkārtas lidojumus, kas saistīti ar apkalpes locekļu veselību un drošību vai kuģa drošību; i) "zvejas tiesību subjekts" ir jebkurš zvejas tiesību subjekts, kas minēts 1995. gada Nolīguma 1. panta 3. punktā; j) "zvejas kuģis" ir jebkurš kuģis, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot zvejas resursu komerciālai izmantošanai, tostarp bāzes kuģi, jebkādi citādi kuģi, kas tieši veic šādas zvejas darbības, un kuģi, kas veic pārkraušanu; k) "zvejas pētniecības kuģis" ir jebkurš h) apakšpunktā definēts kuģis, kas nodarbojas ar zveju zinātniskas izpētes nolūkos, tostarp pastāvīgas pētniecības kuģi vai kuģi, kuri parasti veic komerciālas zvejas darbības vai zvejas palīgdarbības; l) "zvejas resursi" ir zivju, gliemju, vēžveidīgo un citu nometnieku sugu resursi konvencijas darbības zonā, izņemot: i) nometnieku sugas, uz kurām attiecas piekrastes valstu zvejas jurisdikcija saskaņā ar 1982. gada Konvencijas 77. panta 4. punktu, un ii) tālu migrējošas sugas, kas uzskaitītas 1982. gada Konvencijas I pielikumā; m) "karoga valsts", ja nav norādīts citādi, ir: i) valsts, kuras kuģiem ir tiesības peldēt ar tās karogu, vai ii) reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kuras kuģiem ir tiesības peldēt ar šīs reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas dalībvalsts karogu; n) "dzīvie jūras resursi" ir visi jūras ekosistēmu dzīvie komponenti, tostarp jūras putni; o) "reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija", ja nav noteikts citādi, ir reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kuras pārziņā tās dalībvalstis ir nodevušas jautājumus, uz kuriem attiecas šī konvencijā, tostarp pilnvarojumu pieņemt tās dalībvalstīm saistošus lēmumus par minētajiem jautājumiem, un p) "pārkraušana" ir visu vai daļas tālu migrējošu zivju resursu pārkraušana no viena zvejas kuģa uz citu zvejas kuģi jūrā vai ostā, ja ostas valsts šos produktus nereģistrē kā izkrautus krastā. 2. pants Mērķis Šīs konvencijas mērķis ir nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu konvencijas darbības zonā, efektīvi īstenojot šo konvenciju. 3. pants Vispārīgi principi Līgumslēdzējas puses, ievērojot šīs konvencijas mērķus, attiecīgā gadījumā ar organizācijas starpniecību: a) pieņem pasākumus, kas balstās uz vislabākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, lai nodrošinātu to zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un ilgstošu izmantošanu, uz kuriem attiecas šī konvencija; b) saskaņā ar 7. pantu piemēro tālredzīgu pieeju; c) piemēro šīs konvencijas noteikumus attiecībā uz zvejas resursiem, pienācīgi ņemot vērā zvejas darbību ietekmi uz ekoloģiskā ziņā saistītām sugām, piemēram, jūras putniem, vaļveidīgajiem, roņiem un jūras bruņurupučiem; d) vajadzības gadījumā pieņem saglabāšanas un pārvaldības pasākumus attiecībā uz sugām, kas pieder pie tās pašas ekosistēmas vai ir saistītas ar iegūtajiem zvejas resursiem, vai ir atkarīgas no tiem; e) nodrošina, lai zvejas praksē un pārvaldības pasākumos pienācīgi ņemtu vērā nepieciešamību kopumā samazināt kaitīgo ietekmi uz dzīvajiem jūras resursiem, un f) aizsargā jūras vides bioloģisko dažādību. 4. pants Ģeogrāfiskā piemērošana Ja nav noteikts citādi, šo konvenciju piemēro konvencijas darbības zonā, ko veido visi ūdeņi apgabalā ārpus valstu jurisdikcijas, ko ierobežo līnija, kura pa paralēlēm un meridiāniem savieno šādus punktus: - no valstu jurisdikcijas ūdeņu ārējās robežas punktā 6o dienvidu platuma pa 6o dienvidu paralēli uz rietumiem līdz 10o rietumu meridiānam, no turienes pa 10o rietumu meridiānu uz ziemeļiem līdz ekvatoram, no turienes pa ekvatoru uz rietumiem līdz 20o rietumu meridiānam, no turienes pa 20o rietumu meridiānu uz dienvidiem līdz 50o dienvidu paralēlei, no turienes pa 50o dienvidu paralēli uz austrumiem līdz 30o austrumu meridiānam, no turienes pa 30o austrumu meridiānu uz ziemeļiem līdz Āfrikas kontinenta krastam. 5. pants Organizācija 1. Līgumslēdzējas puses izveido un vienojas uzturēt Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizāciju, še turpmāk — "organizācija". 2. Organizācijā ietilpst: a) komisija; b) rīcības komiteja un zinātniskā komiteja kā palīgstruktūras, un visas citas palīgstruktūras, ko komisija nodibina, lai palīdzētu sasniegt šīs konvencijas mērķi, un c) sekretariāts. 3. Organizācijai ir juridiskas personas statuss, un katras Līgumslēdzējas puses teritorijā tai ir tāda tiesībspēja un rīcībspēja, kāda vajadzīga tās funkciju pildīšanai un šīs konvencijas mērķa sasniegšanai. Organizācijas un tās personāla privilēģijas un imunitāti, kāda pastāvēs Līgumslēdzējas puses teritorijā, nosaka ar nolīgumu starp organizāciju un attiecīgo Līgumslēdzēju pusi. 4. Organizācijas oficiālās valodas ir angļu un portugāļu valoda. 5. Organizācijas mītne atrodas Namībijā. 6. pants Komisija 1. Katra Līgumslēdzēja puse ir komisijas locekle. 2. Katra locekle ieceļ komisijā pārstāvi, ko var pavadīt vietnieki un padomdevēji. 3. Komisijas funkcijas ir: a) identificēt saglabāšanas un pārvaldības vajadzības; b) izstrādāt un pieņemt saglabāšanas un pārvaldības pasākumus; c) noteikt kopējo pieļaujamo nozveju un/vai zvejas intensitāti, ņemot vērā kopējo zivju mirstību, ieskaitot arī blakussugas; d) noteikt veidu un apjomu līdzdalībai zvejā; e) pastāvīgi uzraudzīt krājumu stāvokli un vākt, analizēt un izplatīt attiecīgos datus par krājumiem; f) veicināt, sekmēt un, ja tas atbilst nolīgumam, koordinēt zvejas resursu zinātnisko izpēti konvencijas darbības zonā un valstu jurisdikcijas ūdeņos tai blakus; g) pārvaldīt krājumus, pamatojoties uz tālredzīgu pieeju, kas jāizstrādā saskaņā ar 7. pantu; h) izveidot piemērotus sadarbības mehānismus efektīvai novērošanai, kontrolei, uzraudzībai un izpildei; i) pieņemt pasākumus, kas attiecas uz kontroli un izpildi konvencijas darbības zonā; j) izstrādāt pasākumus attiecībā uz zveju zinātnisku pētījumu vajadzībām; k) izstrādāt noteikumus par datu vākšanu, iesniegšanu, pārbaudi, piekļuvi tiem un to izmantošanu; l) apkopot un izplatīt precīzus un pilnīgus statistikas datus, lai nodrošinātu to, ka ir pieejama vislabākā zinātniskā informācija, vienlaikus attiecīgā gadījumā saglabājot konfidencialitāti; m) vadīt rīcības komiteju un zinātnisko komiteju, citas palīgstruktūras un sekretariātu; n) apstiprināt organizācijas budžetu un o) veikt citas darbības, kas var būt vajadzīgas tās funkciju izpildei. 4. Komisija pieņem savus procedūras noteikumus. 5. Komisija saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem pieņem pasākumus, kas veicina to, ka kuģi, kas peld ar to valstu karogiem, kas nav šīs konvencijas Līgumslēdzējas puses, ievēro pasākumus, par ko pieņēmusi lēmumu komisija. 6. Komisija, izstrādājot savus lēmumus, rūpīgi iepazīstas ar zinātniskās komitejas un rīcības komitejas ieteikumiem un atzinumiem. Jo īpaši komisija pilnībā ņem vērā krājumu bioloģisko vienotību un citas bioloģiskās īpašības. 7. Komisija publicē savus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un spēkā esošos kontroles pasākumus un, cik iespējams, veic uzskaiti par citiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kas ir spēkā konvencijas darbības zonā. 8. Pasākumi, kas minēti 3. punktā, attiecas uz: a) visu to sugu daudzumiem, ko var nozvejot; b) rajoniem un laikposmiem, kuros var veikt zveju; c) visu to sugu izmēru un dzimumu, ko var nozvejot; d) zvejas rīkiem un tehnoloģiju, ko var izmantot; e) pieļaujamo zvejas intensitāti, arī to kuģu skaitu, tipu un lielumu, ko var izmantot; f) rajonu un apakšrajonu noteikšanu; g) citiem zveju regulējošiem pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt kādu sugu, un h) citiem pasākumiem, ko komisija uzskata par vajadzīgiem, lai sasniegtu šīs konvencijas mērķi. 9. Saglabāšanas, pārvaldības un kontroles pasākumi, ko komisija pieņem saskaņā ar šo konvenciju, stājas spēkā saskaņā ar 23. pantu. 10. Komisija, ņemot vērā 1982. gada Konvencijas 116. līdz 119. pantu, visu to valstu vai zvejas tiesību subjektu, kas nav šīs konvencijas Līgumslēdzējas puses, uzmanību var vērst uz visām darbībām, kas pēc komisijas domām ietekmē šīs konvencijas mērķa īstenošanu. 11. Komisija vērš visu Līgumslēdzēju pušu uzmanību uz visām darbībām, kas pēc komisijas domām traucē: a) kādu Līgumslēdzēju pusi īstenot šīs konvencijas mērķi vai traucē šo Līgumslēdzēju pusi pildīt saistības, kas izriet no šīs konvencijas, vai b) šo Līgumslēdzēju pusi pildīt saistības, kas izriet no šīs konvencijas. 12. Komisija ņem vērā citu organizāciju noteiktos pasākumus, kas ietekmē dzīvos jūras resursus konvencijas darbības zonā, un, neskarot šīs konvencijas mērķi, cenšas panākt saskanību ar šiem pasākumiem. 13. Ja komisija konstatē, ka kāda Līgumslēdzēja puse vairs nepiedalās organizācijas darbā, tad komisija apspriežas ar attiecīgo Līgumslēdzēju pusi un var lemt par jautājumu tā, kā uzskata par lietderīgu. 7. pants Tālredzīgas pieejas piemērošana 1. Komisija plaši piemēro tālredzīgu pieeju zvejas resursu saglabāšanai, pārvaldībai un izmantošanai, lai aizsargātu šos resursus un saglabātu jūras vidi. 2. Komisija rīkojas vēl piesardzīgāk, ja informācija ir neskaidra, neuzticama vai neatbilstīga. Tas, ka nav pieejama atbilstīga zinātniska informācija, nav iemesls, lai atliktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus vai tos neveiktu nemaz. 3. Īstenojot šo pantu, komisija iepazīstas ar labāko starptautisko praksi, kas saistīta ar tālredzīgas pieejas piemērošanu, arī ar 1995. gada Nolīguma II pielikumu un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu. 8. pants Komisijas sanāksmes 1. Komisija rīko gada sanāksmi un visas citas sanāksmes, ko tā uzskata par vajadzīgām. 2. Komisijas pirmo sanāksmi rīko trīs mēnešu laikā pēc šīs konvencijas stāšanās spēkā, ja starp Līgumslēdzējām pusēm ir vismaz divas valstis, kas veic zvejas darbības konvencijas darbības zonā. Pirmo sanāksmi noteikti rīko sešu mēnešu laikā pēc konvencijas stāšanās spēkā. Par komisijas pirmo sanāksmi Namībijas valdība apspriežas ar Līgumslēdzējām pusēm. Pagaidu darba kārtību paziņo katram parakstītājam un katrai Līgumslēdzējai pusei vismaz vienu mēnesi pirms sanāksmes dienas. 3. Komisijas pirmā sanāksme, inter alia, prioritārā kārtā lemj par izmaksām, kas saistītas ar to, ka sekretariāts īsteno pielikuma noteikumus, un ar pasākumiem, ko veic, lai izpildītu 6. panta 3. punkta k) un l) apakšpunktā noteiktās komisijas funkcijas. 4. Komisijas pirmo sanāksmi rīko organizācijas mītnē. Pēc tam komisijas sanāksmes rīko mītnē, ja vien komisija nelemj citādi. 5. Komisija no Līgumslēdzēju pušu pārstāvjiem ievēlē priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku, kuru amata termiņš ir divi gadi, un viņus var ievēlēt atkārtoti vēl uz diviem gadiem. Pirmo priekšsēdētāju ievēlē pirmajā komisijas sanāksmē uz sākotnējo termiņu, kas ir trīs gadi. Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks nav vienas un tās pašas Līgumslēdzējas puses pārstāvji. 6. Komisija pieņem procedūras noteikumus, kas reglamentē to valstu pārstāvju piedalīšanos novērotāja statusā, kas nav šīs konvencijas Līgumslēdzējas puses. 7. Komisija pieņem procedūras noteikumus, kas reglamentē valdību organizāciju pārstāvju piedalīšanos novērotāja statusā. 8. Pārstāvjiem no nevalstiskām organizācijām, kas risina jautājumus, kuri saistīti ar krājumiem konvencijas darbības zonā, dod iespēju piedalīties organizācijas sanāksmēs kā novērotājiem saskaņā ar komisijas pieņemtiem noteikumiem. 9. Komisija pieņem noteikumus, kas reglamentē šādu līdzdalību un nodrošina organizācijas darbības pārredzamību. Šajā ziņā noteikumi nav nevajadzīgi ierobežojoši, un tie nodrošina iespēju laikus piekļūt organizācijas dokumentiem un ziņojumiem, ievērojot procedūras noteikumus par piekļuvi tiem. Komisija pieņem šos procedūras noteikumus, tiklīdz iespējams. 10. Līgumslēdzējas puses, panākot konsensu, var nolemt uzaicināt pārstāvjus no valstīm, kas nav šīs konvencijas Līgumslēdzējas puses, un no valdību organizācijām piedalīties novērotāju statusā, līdz komisija pieņem noteikumus par šādu līdzdalību. 9. pants Rīcības komiteja 1. Katra Līgumslēdzēja puse var iecelt rīcības komitejā vienu pārstāvi, ko var pavadīt vietnieki un padomdevēji. 2. Ja komisija nelemj citādi, rīcības komitejas funkcijas ir informācijas, konsultāciju un ieteikumu sniegšana komisijai attiecībā uz saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu un ievērošanu. 3. Pildot funkcijas, rīcības komiteja rīkojas saskaņā ar komisijas norādījumiem un: a) koordinē organizācijas vai tās vārdā veiktos atbilstības pasākumus; b) saskaņo ar zinātnisko komiteju vispārsvarīgus jautājumus un c) veic citus uzdevumus, ko norādījusi komisija. 4. Rīcības komiteja sanāk, kad komisija to uzskata par vajadzīgu. 5. Rīcības komiteja pieņem un vajadzības gadījumā groza procedūras noteikumus par tās sanāksmju norisi un funkciju pildīšanu. Šos noteikumus un visus to grozījumus apstiprina komisija. Šie noteikumi attiecas arī uz procedūru, ar ko saskaņā iesniedzami mazākuma ziņojumi. 6. Rīcības komiteja ar komisijas apstiprinājumu var izveidot palīgstruktūras, kas vajadzīgas tās funkciju pildīšanai. 10. pants Zinātniskā komiteja 1. Katra Līgumslēdzēja puse var iecelt zinātniskajā komitejā vienu pārstāvi, ko var pavadīt vietnieki un padomdevēji. 2. Zinātniskā komiteja var lūgt nepieciešamo eksperta padomu ad hoc. 3. Zinātniskās komitejas funkcijas ir zinātnisku konsultāciju un ieteikumu sniegšana komisijai, lai formulētu to zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, uz kuriem attiecas šī konvencija, un lai sekmētu un veicinātu sadarbību zinātniskajā pētniecībā, uzlabojot zināšanas par dzīvajiem jūras resursiem konvencijas darbības zonā. 4. Pildot funkcijas, zinātniskā komiteja rīkojas saskaņā ar komisijas norādījumiem un: a) apspriežas, sadarbojas un veicina informācijas vākšanu, pētīšanu un apmaiņu par dzīvajiem jūras resursiem konvencijas darbības zonā; b) izstrādā kritērijus un metodes, kas jāizmanto, nosakot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus; c) novērtē dzīvo jūras resursu attiecīgo populāciju stāvokli un tendences; d) analizē datus par zvejas un citu cilvēka darbību tiešo un netiešo ietekmi uz zvejas resursu populācijām; e) novērtē, kādas var būt ierosināto zvejas paņēmienu vai apjoma izmaiņu un ierosināto saglabāšanas un pārvaldības pasākumu sekas, un f) saskaņā ar norādījumiem vai pēc savas ierosmes nosūta komisijai ziņojumus un ieteikumus par saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem un izpēti. 5. Pildot funkcijas, zinātniskā komiteja cenšas ņemt vērā citu zvejas pārvaldības organizāciju un citu tehnisko un zinātnisko struktūru darbu. 6. Zinātniskās komitejas pirmo sanāksmi rīko trīs mēnešu laikā pēc komisijas pirmās sanāksmes. 7. Zinātniskā komiteja pieņem un vajadzības gadījumā groza procedūras noteikumus par sanāksmju norisi un funkciju pildīšanu. Šos noteikumus un visus to grozījumus apstiprina komisija. Šie noteikumi attiecas arī uz procedūru, ar ko saskaņā iesniedzami mazākuma ziņojumi. 8. Zinātniskā komiteja ar komisijas apstiprinājumu var izveidot palīgstruktūras, kas vajadzīgas tās funkciju pildīšanai. 11. pants Sekretariāts 1. Komisija ieceļ izpildsekretāru saskaņā ar komisijas noteiktu procedūru un noteikumiem. 2. Izpildsekretāru ieceļ uz četriem gadiem un var iecelt uz vēl vienu termiņu, kas nepārsniedz četrus gadus. 3. Komisija atļauj pieņemt sekretariātam vajadzīgo personālu, un izpildsekretārs ieceļ, vada un uzrauga šo personālu saskaņā ar komisijas apstiprinātiem civildienesta noteikumiem. 4. Izpildsekretārs un sekretariāts pilda funkcijas, ko tiem deleģējusi komisija. 12. pants Finanses un budžets 1. Komisija katrā gada sanāksmē pieņem organizācijas budžetu. Nosakot budžeta lielumu, komisija pienācīgi apsver izmaksu lietderības principu. 2. Izpildsekretārs sagatavo organizācijas nākamā finanšu gada budžeta projektu un iesniedz to Līgumslēdzējām pusēm vismaz 60 dienas pirms komisijas gada sanāksmes. 3. Katra Līgumslēdzēja puse veic iemaksas budžetā. Katras Līgumslēdzējas puses veiktā iemaksa budžetā atbilst kombinācijai — vienāda pamatmaksa un maksa, kuras pamatā ir to sugu kopējā nozveja konvencijas darbības zonā, uz kurām attiecas šī konvencija. Komisija pieņem un groza attiecību, kādā šīs iemaksas piemēro, ņemot vērā katras Līgumslēdzējas puses ekonomikas situāciju. Attiecībā uz tām Līgumslēdzējām pusēm, kuru teritorija atrodas blakus konvencijas darbības zonai, tā ir šādas teritorijas ekonomikas situācija. 4. Pirmos trīs gadus pēc konvencijas stāšanās spēkā vai īsāku laikposmu — to nolemj komisija — visu Līgumslēdzēju pušu iemaksas ir vienādas. 5. Komisija var lūgt un pieņemt finanšu iemaksas un citādu palīdzību no organizācijām, privātpersonām un citiem avotiem mērķiem, kas saistīti ar tās funkciju pildīšanu. 6. Organizācijas finanšu darbības, tostarp 3. punktā minētās iemaksu attiecības noteikšana, notiek saskaņā ar komisijas pieņemtajām finanšu regulām, un uz tām attiecas gada revīzija, ko veic komisijas iecelti neatkarīgie revidenti. 7. Katra Līgumslēdzēja puse sedz savas izmaksas, kas radušās saistībā ar organizācijas struktūrvienību sanāksmju apmeklējumu. 8. Ja komisija nav nolēmusi citādi, Līgumslēdzēja puse, kas ilgāk nekā divus gadus kavējusi kādas organizācijai maksājamas summas maksājumus: a) nepiedalās nevienā komisijas lēmumu pieņemšanā un b) nevar paziņot, ka tā neakceptē komisijas pieņemtu lēmumu, kamēr nav samaksātas visas organizācijai maksājamās summas. 13. pants Līgumslēdzējas puses pienākumi 1. Katra Līgumslēdzēja puse attiecībā uz savu darbību konvencijas darbības zonā: a) vāc zinātniskus, tehniskus un statistikas datus par zvejas resursiem, uz ko attiecas šī konvencija, un apmainās ar tiem; b) nodrošina pietiekami detalizētu datu vākšanu, lai atvieglotu efektīvu krājumu novērtējumu, un to iesniegšanu laikus, lai varētu izpildīt komisijas prasības; c) veic piemērotus pasākumus, lai pārbaudītu šo datu pareizību; d) katru gadu sniedz organizācijai statistikas, bioloģijas un citus datus un informāciju, kādus pieprasa komisija; e) tādā veidā un ar tādiem intervāliem, kā pieprasa komisija, sniedz organizācijai informāciju par zvejas darbībām, tostarp par zvejas rajoniem un zvejas kuģiem, lai atvieglotu ticamu nozvejas un zvejas intensitātes statistikas datu apkopošanu, un f) ar tādiem intervāliem, kā pieprasa komisija, sniedz tai informāciju par rīcību, kas veikta, īstenojot komisijas pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. 2. Katra piekrastes valsts sniedz organizācijai 1. punktā prasītos datus par darbībām savas jurisdikcijas zonā, kas attiecas uz transzonālajiem zvejas resursu krājumiem. 3. Katra Līgumslēdzēja puse nekavējoties īsteno šo konvenciju un visus saglabāšanas, pārvaldības un citus pasākumus vai jautājumus, par ko pieņēmusi lēmumu komisija. 4. Katra Līgumslēdzēja puse saskaņā ar komisijas pieņemtiem pasākumiem un starptautisko tiesību aktiem veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu komisijas pieņemto pasākumu efektivitāti. 5. Katra Līgumslēdzēja puse nosūta komisijai gada ziņojumu par īstenošanas un atbilstības pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, tostarp par to, kādas sankcijas piemērotas par pārkāpumiem. 6. a) Neierobežojot karoga valsts prioritāro kompetenci, katra Līgumslēdzēja puse cik iespējams plaši veic pasākumus vai sadarbojas, nodrošinot, lai tās pilsoņi, kas zvejo konvencijas darbības zonā, un tās ražotāji ievērotu šīs konvencijas noteikumus. Katra Līgumslēdzēja puse regulāri informē komisiju par šādiem pieņemtajiem pasākumiem. b) Zvejas iespējas, ko komisija piešķīrusi Līgumslēdzējām pusēm, izmanto vienīgi tie kuģi, kas peld ar Līgumslēdzējas puses karogu. 7. Visas piekrastes valstis regulāri informē organizāciju par pasākumiem, ko tās ir pieņēmušas attiecībā uz zvejas resursiem to jurisdikcijas ūdeņu rajonos, kas atrodas blakus konvencijas darbības zonai. 8. Visas Līgumslēdzējas puses godprātīgi pilda saistības, ko tās uzņēmušās saskaņā ar šo konvenciju, un neizmanto ļaunprātīgi šajā konvencijā atzītās tiesības. 14. pants Karoga valsts pienākumi 1. Katra Līgumslēdzēja puse veic pasākumus, kas var būt vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka kuģi, kas peld ar tās karogu, ievēro komisijas pieņemtos saglabāšanas, pārvaldības un kontroles pasākumus un neveic darbības, kas apdraud šo pasākumu efektivitāti. 2. Katra Līgumslēdzēja puse kuģiem, kas peld ar tās karogu, konvencijas darbības zonā atļauj zvejot tikai tad, ja tā atbilstīgi šai konvencijai spēj efektīvi pildīt savus pienākumus attiecībā uz šiem kuģiem. 3. Katra Līgumslēdzēja puse attiecībā uz kuģiem, kas peld ar tās karogu, veic pasākumus, kas ir saskaņā ar komisijas pieņemtajiem pasākumiem, ar kuriem tos īsteno un kuros ņemta vērā pastāvošā starptautiskā prakse. Šie pasākumi, inter alia, ir: a) pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, lai karoga valsts nekavējoties noskaidrotu un izsmeļoši ziņotu par darbībām, kas veiktas, reaģējot uz to, ka kuģis, kas peld ar tās karogu, varētu būt pārkāpis komisijas pieņemtus pasākumus; b) šādu kuģu kontrole konvencijas darbības zonā ar zvejas atļaujām; c) to zvejas kuģu valsts reģistra izveide, kuriem atļauts zvejot konvencijas darbības zonā, un šādas informācijas regulāra paziņošana komisijai; d) prasības attiecībā uz zvejas kuģu un zvejas rīku marķēšanu identifikācijas nolūkā; e) prasības laikus fiksēt un ziņot kuģu atrašanās vietu, mērķa un ārpusmērķa sugu nozveju, krastā izkrautos lomus, pārkrautos lomus, zvejas intensitāti un citas ziņas par zveju; f) pārkraušanas noteikumi, kas nodrošina to, ka netiek apdraudēta saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāte; g) pasākumi, ar ko citu Līgumslēdzēju pušu novērotājiem atļauj piekļuvi, lai tie varētu pildīt savas funkcijas, par ko pieņēmusi lēmumu komisija, un h) pasākumi, ar ko pieprasa izmantot kuģu novērošanas sistēmu, par ko pieņēmusi lēmumu komisija. 4. Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, lai kuģi, kas peld ar tās karogu, neapdraudētu pasākumus, par ko pieņēmusi lēmumu komisija, konvencijas darbības zonai blakus esošajos rajonos neatļauti zvejojot krājumus, kas ir konvencijas darbības zonā un tai blakusesošajā rajonā. 15. pants Ostas valsts pienākumi un pasākumi, ko veic ostas valsts 1. Pasākumos, ko veic ostas valsts saskaņā ar šo konvenciju, ir pilnībā ievērotas ostas valsts tiesības un pienākums saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem veikt pasākumus, kuru mērķis ir sekmēt apakšreģionu, reģionu un pasaules saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. 2. Katra Līgumslēdzēja puse saskaņā ar pasākumiem, par ko pieņēmusi lēmumu komisija, inter alia, pārbauda dokumentus, zvejas rīkus un lomu uz zvejas kuģiem, ja tie brīvprātīgi atrodas tās ostās vai tās stacijās atklātā jūrā. 3. Katra Līgumslēdzēja puse saskaņā ar pasākumiem, par ko pieņēmusi lēmumu komisija, saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem pieņem noteikumus, lai kuģiem, kas peld ar tādas valsts karogu, kura nav šīs konvencijas Līgumslēdzēja puse, aizliegtu veikt izkraušanu un pārkraušanu, ja konstatē, ka to krājumu zvejošana, uz kuriem attiecas šī konvencija, ir veikta tā, ka tiek apdraudēta komisijas pieņemto saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāte. 4. Ja ostas valsts uzskata, ka Līgumslēdzējas puses kuģis ir pārkāpis komisijas pieņemto saglabāšanas un pārvaldības vai kontroles pasākumu, ostas valsts vērš uz to karoga valsts un, attiecīgā gadījumā, komisijas uzmanību. Ostas valsts iesniedz karoga valstij un komisijai pilnīgu dokumentāciju par šo jautājumu, tostarp inspekcijas protokolu. Šajā gadījumā karoga valsts nosūta komisijai sīkus datus par šajā sakarā veikto rīcību. 5. Šā panta noteikumi netraucē valstīm izmantot savu suverenitāti ostās, kas atrodas to teritorijā, saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem. 6. Visus pasākumus, uz kuriem attiecas šis pants, veic saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem. 16. pants Novērošana, inspekcija, atbilstība un izpilde 1. Līgumslēdzējas puses ar komisijas starpniecību izveido novērošanas, inspekcija, atbilstības un izpildes sistēmu, še turpmāk — "sistēma", lai Līgumslēdzējas puses efektīvāk izmantotu savu karoga valsts kompetenci attiecībā uz zvejas kuģiem un zvejas pētniecības kuģiem, kas peld ar to karogiem konvencijas darbības zonā. Sistēmas galvenais mērķis ir nodrošināt, lai Līgumslēdzējas puses efektīvi izpildītu saistības, kas izriet no šīs konvencijas, un attiecīgā gadījumā — no 1995. gada Nolīguma, nodrošinot to saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ievērošanu, par kuriem pieņēmusi lēmumu komisija. 2. Izveidojot sistēmu, komisija, inter alia, vadās pēc šādiem principiem: a) sadarbības veicināšana starp Līgumslēdzējām pusēm, lai nodrošinātu sistēmas efektīvu īstenošanu; b) sistēma ir objektīva un nav diskriminējoša; c) pārbaude attiecībā uz to saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ievērošanu, par kuriem pieņēmusi lēmumu komisija, un d) tūlītēja reaģēšana uz ziņojumiem par to pasākumu pārkāpumiem, par kuriem pieņēmusi lēmumu komisija. 3. Piemērojot šos principus, sistēmā, inter alia, ietilpst šādi elementi: a) kontroles pasākumi, tostarp atļauja kuģiem zvejot, kuģu un zvejas rīku marķēšana, zvejas darbību reģistrācija un gandrīz faktiskā laika ziņojumi par kuģu pārvietošanos un darbībām, piemēram, izmantojot satelītnovērošanu; b) savstarpēji saskaņota inspekcijas programma jūrā un ostā, tostarp procedūras uzkāpšanai uz kuģa un inspekcijai uz tā; c) novērošanas programma, kuras pamatā ir kopīgi novērojumu veikšanas standarti, inter alia, noteikumi par to, kā Līgumslēdzēja puse iekārto novērotājus uz kuģiem, kas peld ar citas Līgumslēdzējas puses karogu, ar citas Līgumslēdzējas puses piekrišanu; pienācīga pārklājuma nodrošinājums ar dažādu lielumu un tipu zvejas kuģiem un zvejas pētniecības kuģiem un pasākumi, kā novērotāji ziņo informāciju, kas attiecas uz iespējamiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pārkāpumiem, ņemot vērā nepieciešamību garantēt novērotāju drošību, un d) procedūras, kā kontrolē paveikto darbu attiecībā uz pārkāpumiem, kas atklāti, izmantojot sistēmu, tostarp izmeklēšanas standarti, ziņošanas procedūras, ziņošana par tiesas procesiem un sankcijām, un citi izpildes pasākumi. 4. Sistēma ir daudzpusēja un integrēta. 5. Lai Līgumslēdzējas puses efektīvāk izmantotu savu karoga valsts kompetenci attiecībā uz zvejas kuģiem un zvejas pētniecības kuģiem, kas peld ar to karogiem konvencijas darbības zonā, pielikumā noteikto pagaidu režīmu, kas ir šīs konvencijas sastāvdaļa, piemēro līdz laikam, kad stāsies spēkā šī konvencija, un tas paliek spēkā, līdz tiek izveidota sistēma vai līdz laikam, par ko lemj komisija. 6. Ja divu gadu laikā pēc šīs konvencijas stāšanās spēkā komisija nav izveidojusi sistēmu, tad komisija pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma steidzami lemj par procedūru pieņemšanu par to, kā uzkāpj uz kuģa un veic inspekciju, lai Līgumslēdzējas puses efektīvi izpildītu saistības, kas izriet no šīs konvencijas un attiecīgā gadījumā — no 1995. gada Nolīguma. Tālab var sasaukt īpašu komisijas sanāksmi. 17. pants Lēmumu pieņemšana 1. Komisijas lēmumus par būtiskiem jautājumiem pieņem, panākot klātesošo Līgumslēdzēju pušu konsensu. Jautājumu par to, vai kāds jautājums ir uzskatāms par būtisku, izskata kā būtisku jautājumu. 2. Lēmumus par jautājumiem, kas nav minēti 1. punktā, pieņem ar klātesošo un balsojošo Līgumslēdzēju pušu vienkāršu balsu vairākumu. 3. Pieņemot lēmumus saskaņā ar šo konvenciju, reģionālajai ekonomikas integrācijas organizācijai ir tikai viena balss. 18. pants Sadarbība ar citām organizācijām 1. Organizācija attiecīgi sadarbojas ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju un citām specializētām aģentūrām un organizācijām, kas izskata visām pusēm nozīmīgus jautājumos. 2. Organizācija cenšas veidot sadarbību ar citām valdību organizācijām, kas var palīdzēt šā darba veikšanā un ir ieinteresētas nodrošināt dzīvo jūras resursu ilglaicīgu saglabāšanu un ilgstošu izmantošanu konvencijas darbības zonā. 3. Komisija var slēgt līgumus ar šajā pantā minētajām organizācijām un, attiecīgā gadījumā, ar citām organizācijām. Komisija var aicināt šādas organizācijas sūtīt savus novērotājus uz organizācijas sanāksmēm vai uz tās palīgstruktūru sanāksmēm. 4. Piemērojot šīs konvencijas 2. un 3. pantu, organizācija sadarbojas ar citām attiecīgām zvejas pārvaldības organizācijām un ņem vērā reģionā spēkā esošos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. 19. pants Saglabāšanas un pārvaldības pasākumu saderība 1. Līgumslēdzējas puses atzīst, ka ir jānodrošina to saglabāšanas un pārvaldības pasākumu saderība, kas pieņemti attiecībā uz transzonālo zivju krājumiem atklātā jūrā un valstu jurisdikcijas zonās. Tādēļ Līgumslēdzējām pusēm ir pienākums sadarboties, lai panāktu pasākumu savietojamību attiecībā uz zivju resursu krājumiem, kas sastopami konvencijas darbības zonā un visu Līgumslēdzēju pušu jurisdikcijas zonās. Attiecīgā Līgumslēdzēja puse un komisija atbilstoši sekmē šādu pasākumu saderību. Šo saderību nodrošina tā, lai netiktu apdraudēti pasākumi, kas noteikti saskaņā ar 1982. gada Konvencijas 61. un 119. pantu. 2. Atbilstoši šā panta 1. punktam piekrastes valstis un komisija izstrādā un vienojas par datu ziņošanas un apmaiņas standartiem attiecībā uz minēto krājumu zveju un statistikas datiem par krājumu stāvokli. 3. Katra Līgumslēdzēja puse informē komisiju par pasākumiem un lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu. 20. pants Zvejas iespējas 1. Nosakot zvejas iespēju izmantošanas tiesību raksturu un apjomu, komisija, inter alia, ņem vērā: a) zvejas resursu, tostarp pārējo dzīvo jūras resursu, stāvokli un esošās zvejas intensitātes apjomus, ievērojot zinātniskās komitejas atzinumus un ieteikumus; b) attiecīgās intereses, agrākos un tagadējos zvejas veidus, tostarp nozveju un praksi konvencijas darbības zonā; c) zvejniecības attīstības pakāpi; d) to jaunattīstības valstu intereses, kuru jurisdikcijas zonās ir krājumi; e) ieguldījumu zvejas resursu saglabāšanā un pārvaldībā konvencijas darbības zonā, ieskaitot informācijas sniegšanu, pētījumus un rīcību, kas veikta, veidojot sadarbības mehānismus efektīvai novērošanai, kontrolei, uzraudzībai un izpildei; f) ieguldījumu jaunos zvejniecības veidos un pētnieciskajā zvejā, ņemot vērā 1995. gada Nolīguma 6. panta 6. punktā noteiktos principus; g) to iedzīvotāju vajadzības, kas nodarbojas ar piekrastes zveju un kas galvenokārt atkarīgi no krājumu zvejas Dienvidaustrumu Atlantijā, un h) to piekrastes valstu vajadzības, kuru ekonomika ir lielā mērā atkarīga no zvejas resursu izmantošanas. 2. Piemērojot 1. punkta noteikumus, komisija, inter alia, var: a) noteikt gada kvotu piešķīrumu Līgumslēdzējām pusēm vai zvejas intensitātes ierobežojumus; b) piešķirt nozvejas daudzumus izpētes un zinātnisko pētījumu vajadzībām un c) vajadzības gadījumā rezervēt zvejas iespējas valstīm, kas nav šīs konvencijas Līgumslēdzējas puses. 3. Komisija saskaņā ar pieņemtajiem noteikumiem pārskata kvotu piešķīrumu, zvejas intensitātes ierobežojumus un Līgumslēdzēju pušu dalību zvejas iespēju izmantošanā, ņemot vērā informāciju, atzinumus un ieteikumus par saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu un to, kā tos ievēro Līgumslēdzējas puses. 21. pants Jaunattīstības valstu īpašo vajadzību atzīšana reģionā 1. Līgumslēdzējas puses pilnībā atzīst jaunattīstības valstu īpašās vajadzības reģionā saistībā ar zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldīšanu un šo resursu attīstību. 2. Īstenojot pienākumu sadarboties, lai izstrādātu to zivju krājumu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, uz kuriem attiecas šī konvencija, Līgumslēdzējas puses ņem vērā šo jaunattīstības valstu īpašās vajadzības, jo īpaši: a) jaunattīstības valstu neaizsargātību tajos reģionos, kas ir atkarīgi no dzīvo jūras resursu izmantošanas, tostarp to iedzīvotāju vai iedzīvotāju daļas vajadzību pēc pārtikas; b) vajadzību novērst negatīvu ietekmi uz zvejas vietām un nodrošināt, lai tajās varētu zvejot pašnodrošinājumam, lai tajās varētu zvejot sīkzvejotāji, individuālie zvejnieki un zvejniecībā nodarbinātās sievietes, un c) vajadzību nodrošināt, lai šie pasākumi tieši vai netieši neuzliktu reģiona jaunattīstības valstīm nesamērīgu slogu uzņemties rūpes par saglabāšanu. 3. Līgumslēdzējas puses ar komisijas starpniecību sadarbojas ar citām apakšreģiona vai reģiona organizācijām, kas iesaistītas zvejas resursu pārvaldībā, a) lai palielinātu reģiona jaunattīstības valstu spēju saglabāt un pārvaldīt zvejas resursus un attīstīt pašām savu zivsaimniecību attiecībā uz šiem resursiem un b) lai palīdzētu reģiona jaunattīstības valstīm, kas var veikt resursu zveju, lai atvieglotu tām piedalīšanos šādu resursu zvejā, arī lai atvieglotu piekļuvi atbilstoši šai konvencijai. 4. Sadarbība ar reģiona jaunattīstības valstīm šajā pantā noteiktajos nolūkos ietver finansiālas palīdzības, ar cilvēku resursu attīstību saistītas palīdzības un tehniskas palīdzības sniegšanu, tehnoloģiju nodošanu un darbības, kuru mērķis ir: a) to zvejas resursu uzlabota saglabāšana un pārvaldība, uz kuriem attiecas šī konvencija; to panāk, savācot, paziņojot, pārbaudot datus par zveju un ar to saistītu informāciju, kā arī apmainoties ar tiem un tos analizējot; b) krājumu novērtēšana un zinātniski pētījumi, un c) novērošana, kontrole, uzraudzība, atbilstība un izpilde, ieskaitot mācības un resursu palielināšanu vietējā līmenī, valsts un reģionālo novērošanas programmu izstrādāšanu un finansēšanu, kā arī piekļuvi tehnoloģijai un aprīkojumam. 22. pants Valstis, kas nav šīs konvencijas Puses 1. Līgumslēdzējas puses vai nu tieši, vai ar komisijas starpniecību valstīm, kas nav šīs konvencijas Puses un kā kuģi zvejo konvencijas darbības zonā, pieprasa pilnībā sadarboties ar organizāciju, vai nu kļūstot par konvencijas Pusi, vai arī piekrītot piemērot komisijas pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, lai nodrošinātu šo pasākumu piemērošanu visām konvencijas darbības zonā veiktajām zvejas darbībām. Šādas valstis, kas nav konvencijas Puses, gūst labumu no dalības zvejā proporcionāli savām saistībām ievērot attiecīgo krājumu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. 2. Līgumslēdzējas puses cita ar citu vai ar komisijas starpniecību var apmainīties ar informāciju un informē komisiju par to zvejas kuģu darbībām, kas peld ar to valstu karogiem, kuras nav šīs konvencijas Puses, un kas veic zvejas darbības konvencijas darbības zonā, un par rīcību, kas veikta, reaģējot uz to, ka zveju veic valstis, kas nav šīs konvencijas Puses. Komisija dalās informācijā par šādām darbībām ar citām attiecīgām reģiona vai apakšreģiona organizācijām. 3. Līgumslēdzējas puses vai nu tieši, vai ar komisijas starpniecību var veikt pasākumus, kas ir saskanīgi ar starptautisko tiesību aktiem un ko tās uzskata par vajadzīgiem un piemērotiem, lai atturētu to valstu zvejas kuģus, kas nav šīs konvencijas Puses, no zvejas, kura apdraud komisijas pieņemto saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. 4. Līgumslēdzējas puses atsevišķi vai kopā pieprasa tiem zvejas tiesību subjektiem, kuriem ir zvejas kuģi konvencijas darbības zonā, pilnībā sadarboties ar organizāciju, īstenojot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, lai šādus pasākumus de facto cik iespējams plaši piemērotu zvejas darbībām konvencijas darbības zonā. Zvejas tiesību subjekti gūst labumu no dalības zvejā proporcionāli savām saistībām ievērot krājumu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Komisija var aicināt valstis, kas nav šis konvencijas Puses, sūtīt savus novērotājus uz organizācijas sanāksmēm vai uz tās palīgstruktūru sanāksmēm. 23. pants Īstenošana 1. Saglabāšanas, pārvaldības un kontroles pasākumi, ko pieņēmusi komisija, kļūst saistoši Līgumslēdzējām pusēm šādi: a) izpildsekretārs rakstiski paziņo visām Līgumslēdzējām pusēm par šādu pasākumu tūlīt pēc tam, kad to pieņēmusi komisija; b) pasākums kļūst saistošs visām Līgumslēdzējām pusēm 60 dienas pēc tam, kad sekretariāts saskaņā ar a) apakšpunktu paziņojis, ka komisija pieņēmusi pasākumu saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu, ja vien pasākumā nav noteikts citādi; c) ja 60 dienu laikā pēc a) apakšpunktā minētā paziņojuma kāda Līgumslēdzēja puse paziņo, ka tā nevar akceptēt pasākumu, tad pasākums noteiktajā apmērā nav saistošs šai Līgumslēdzējai pusei; tomēr pasākums paliek saistošs visām pārējām Līgumslēdzējām pusēm, ja vien komisija nelemj citādi; d) Līgumslēdzēja puse, kas iesniedz paziņojumu saskaņā ar c) apakšpunktu, vienlaikus sniedz rakstisku paskaidrojumu par sava paziņojuma iemesliem un, attiecīgā gadījumā, sniedz ierosinājumus par alternatīviem pasākumiem, ko Līgumslēdzēja puse īstenos. Paskaidrojumā, inter alia, precizē, vai paziņojums balstās uz to, ka: i) Līgumslēdzēja puse uzskata, ka minētais pasākums neatbilst šīs konvencijas noteikumiem; ii) Līgumslēdzēja puse nevar praktiski ievērot šo pasākumu; iii) minētais pasākums formāli vai faktiski neattaisnojami diskriminē šo Līgumslēdzēju pusi vai iv) ir citi īpaši apstākļi; e) izpildsekretārs tūlīt paziņo visām Līgumslēdzējām pusēm sīkākus datus par katru paziņojumu un paskaidrojumu, kas saņemts saskaņā ar c) un d) apakšpunktu; f) ja kāda no Līgumslēdzējām pusēm izmanto c) un d) apakšpunktā noteikto procedūru, komisija pēc jebkuras citas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma rīko sanāksmi, kurā pārskata pasākumu. Šādā sanāksmē un 30 dienu laikā pēc sanāksmes ikvienai Līgumslēdzējai pusei ir tiesības paziņot komisijai, ka tā vairs nevar akceptēt pasākumu, un tādā gadījumā šai Līgumslēdzējai pusei pasākums vairs nav saistošs, un g) līdz tiek pieņemti saskaņā ar f) apakšpunktu sasauktās pārskatīšanas sanāksmes secinājumi, ikviena Līgumslēdzēja puse var lūgt ad hoc ekspertu komisiju, kas izveidota saskaņā ar 24. pantu, sniegt ieteikumus par jebkādiem pagaidu pasākumiem pēc procedūru ierosināšanas saskaņā ar c) un d) apakšpunktu, kas var būt vajadzīgi attiecībā uz pārskatāmo pasākumu. Saskaņā ar 3. punkta noteikumiem šādi pagaidu pasākumi ir saistoši visām Līgumslēdzējām pusēm, ja visas Līgumslēdzējas puses (izņemot tās, kuras saskaņā ar c) un d) apakšpunktu ir norādījušas, ka nevar akceptēt pasākumus) vienojas par to, ka bez šādiem pasākumiem būs apdraudēta to krājumu ilglaicīga noturība, uz kuriem attiecas šī konvencija. 2. Līgumslēdzēja puse, kas izmanto 1. punktā noteikto procedūru, jebkurā laikā var atsaukt savu paziņojumu par neakceptēšanu, un tad minētais pasākums tai kļūst saistošs tūlīt, ja tas jau ir stājies spēkā, vai tad, kad tas var stāties spēkā atbilstoši šim pantam. 3. Šis pants neierobežo nevienas Līgumslēdzējas puses tiesības izmantot 24. pantā noteiktās strīdu izšķiršanas procedūras attiecībā uz strīdiem, kas skar šīs konvencijas interpretāciju vai piemērošanu, ja ir izsmelti visi pārējie strīdu izšķiršanas paņēmieni, arī šajā pantā noteiktās procedūras. 24. pants Strīdu izšķiršana 1. Līgumslēdzējas puses sadarbojas, lai nepieļautu strīdu izcelšanos. 2. Ja starp divām vai vairākām Līgumslēdzējām pusēm rodas strīds par šīs konvencijas interpretāciju vai īstenošanu, tad šīs Līgumslēdzējas puses savā starpā apspriežas par strīda izšķiršanu vai strīdu izšķir sarunu, izmeklēšanas, starpniecības, samierināšanas, arbitrāžas, tiesas ceļā vai ar citiem mierīgiem līdzekļiem pēc pašu izvēles. 3. Ja starp divām vai vairākām Līgumslēdzējām pusēm ir tehniskas domstarpības un Līgumslēdzējas puses nespēj strīdu izšķirt savā starpā, tās var nodot strīdu izskatīšanai ad hoc ekspertu komisijai, kas izveidota saskaņā ar procedūrām, ko komisija pieņem savā pirmajā sanāksmē. Ekspertu komisija apspriežas ar Līgumslēdzējām pusēm un cenšas ātri izšķirt strīdu, neizmantojot saistošas strīdu izšķiršanas procedūras. 4. Ja strīdu samērīgā laikā nenodod izšķiršanai 2. punktā minētajās konsultācijās vai ja strīds nav samērīgā laikā atrisināts ar citiem šajā pantā minētajiem līdzekļiem, tad šādu strīdu pēc jebkuras strīdā iesaistītās puses pieprasījuma nodod saistoša lēmuma pieņemšanai saskaņā ar strīdu izšķiršanas procedūrām, kas paredzētas 1982. gada Konvencijas XV daļā, vai — ja strīds attiecas uz vienu vai vairākiem transzonālo zivju krājumiem — ar 1995. gada Nolīguma VIII daļas noteikumiem. Piemēro attiecīgo 1982. gada Konvencijas un 1995. gada Nolīguma daļu neatkarīgi no tā, vai strīdā iesaistītās puses ir arī šo aktu Puses. 5. Tiesa, tribunāls vai komisija, kam saskaņā ar šo pantu ir nodots izskatīšanai strīds, piemēro attiecīgos šīs konvencijas, 1982. gada Konvencijas un 1995. gada Nolīguma noteikumus, kā arī vispārpieņemtus dzīvo jūras resursu saglabāšanas un pārvaldības standartus un citus starptautisko tiesību aktu noteikumus, kas ir saskanīgi ar 1982. gada Konvenciju un 1995. gada Nolīgumu, lai nodrošinātu attiecīgo zivju krājumu saglabāšanu. 25. pants Parakstīšana, ratificēšana, atzīšana un apstiprināšana 1. Šī konvencija ir atvērta parakstīšanai 2001. gada 20. aprīlī Vindhūkā, Namībijā un pēc tam ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas mītnē vienu gadu pēc tās pieņemšanas 2001. gada 20. aprīlī visām valstīm un reģionālajām ekonomikas integrācijas organizācijām, kas piedalās 2001. gada 20. aprīlī rīkotajā konferencē par Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizāciju, un visām valstīm un reģionālajām ekonomikas integrācijas organizācijām, kuru kuģi konvencijas darbības zonā četrus gadus pirms šīs konvencijas pieņemšanas zvejo vai ir zvejojuši zvejas resursus, uz kuriem attiecas šī konvencija. 2. Šo konvenciju ratificē, atzīst vai apstiprina 1. punktā minētās valstis un reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas. Ratifikācijas, atzīšanas vai apstiprināšanas dokumentus deponē ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerālsekretāram, še turpmāk — "depozitārs". 26. pants Pievienošanās 1. Šai konvencijai var pievienoties piekrastes valstis un visas citas valstis un reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, kuru kuģi konvencijas darbības zonā zvejo resursus, uz kuriem attiecas šī konvencija. 2. Šai konvencijai var pievienoties reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, izņemot to reģionālo ekonomikas integrācijas organizāciju, kas 25. panta ietvaros kvalificējama kā Līgumslēdzēja puse, kuru dalībvalstu vidū ir viena vai vairākas tādas valstis, kas pilnībā vai daļēji ir nodevušas kompetenci jautājumos, uz ko attiecas šī konvencija. Šādu reģionālo ekonomikas integrācijas organizāciju pievienošanos izskata komisijas apspriedēs, kas attiecas uz piedalīšanos komisijas darbā. 3. Pievienošanās dokumentus deponē depozitāram. Pievienošanās dokumenti, ko depozitārs saņem pirms šīs konvencijas stāšanās spēkā, stāsies spēkā 30 dienas pēc konvencijas spēkā stāšanās dienas. 27. pants Stāšanās spēkā Šī konvencija stājas spēkā 60 dienas pēc dienas, kad depozitāram nodots trešais ratifikācijas, pievienošanās, atzīšanas vai apstiprināšanas dokuments, no kuriem vismaz vienu ir deponējusi piekrastes valsts. Attiecībā uz katru valsti vai reģionālu ekonomikas integrācijas organizāciju, kas pēc šīs konvencijas spēkā stāšanās dienas deponē ratifikācijas vai pievienošanās dokumentu, šī konvencija stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc šādas deponēšanas. 28. pants Atrunas un izņēmumi Šai konvencijai nedrīkst paredzēt nekādas atrunas vai izņēmumus. 29. pants Deklarācijas un paziņojumi Konvencijas 28. pants nekavē valsti vai reģionālu ekonomikas integrācijas organizāciju, parakstot, ratificējot šo konvenciju vai pievienojoties tai, izdarīt deklarācijas vai paziņojumus neatkarīgi no to formulējuma vai nosaukuma, lai, inter alia, saskaņotu savus normatīvos aktus ar šā līguma noteikumiem, ar nosacījumu, ka šādu deklarāciju vai paziņojumu mērķis nav izslēgt vai mainīt šīs konvencijas noteikumu juridiskās sekas, to piemērojot attiecīgai valstij vai reģionālai ekonomikas integrācijas organizācijai. 30. pants Saistība ar citiem nolīgumiem Šī konvencija nemaina tās Līgumslēdzēju pušu tiesības un pienākumus, kas rodas no 1982. gada Konvencijas un citiem ar 1982. gada Konvenciju saderīgiem nolīgumiem un kas netraucē citām Līgumslēdzējām pusēm izmantot savas tiesības vai pildīt saistības, kas izriet no šīs konvencijas. 31. pants Jūras prasības Šī konvencija neparedz kādas Līgumslēdzējas puses prasību vai nostājas atzīšanu attiecībā uz ūdeņu un zonu juridisko statusu un apmēru, ko prasa šāda Līgumslēdzēja puse. 32. pants Grozījumi 1. Visas Līgumslēdzējas puses jebkurā laikā var ierosināt šīs konvencijas grozījumus. 2. Visus ierosinātos grozījumus rakstiski paziņo izpildsekretāram vismaz 90 dienas pirms sanāksmes, kurā ir ierosināts lemt par šo jautājumu, un izpildsekretārs tūlīt nosūta priekšlikumu visām Līgumslēdzējām pusēm. Par ierosinātajiem konvencijas grozījumiem lemj komisijas gada sanāksmē, ja vien Līgumslēdzēju pušu vairākums nepieprasa sasaukt īpašu sanāksmi, lai apspriestu ierosinātos grozījumus. Par īpašās sanāksmes sasaukšanu jāpaziņo vismaz 90 dienas iepriekš. 3. Visu komisijas pieņemtu grozījumu tekstu izpildsekretārs tūlīt nosūta visām Līgumslēdzējām pusēm. 4. Grozījumi stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc visu Līgumslēdzēju pušu ratifikācijas, atzīšanas vai apstiprināšanas dokumentu deponēšanas. 33. pants Atkāpšanās 1. Līgumslēdzēja puse ar depozitāram adresētu rakstisku paziņojumu var atkāpties no šīs konvencijas un var norādīt šādas rīcības iemeslus. Iemeslu nenorādīšana neietekmē atkāpšanās spēkā esamību. Atkāpšanās stājas spēkā vienu gadu pēc dienas, kad depozitārs saņēmis paziņojumu, ja vien paziņojumā nav noteikta vēlāka diena. 2. Atkāpšanās no šīs konvencijas Līgumslēdzēju pusi neatbrīvo no finanšu saistībām, kas izriet no šīs konvencijas un kas tai radušās, pirms stājusies spēkā atkāpšanās. 34. pants Reģistrācija 1. Šīs konvencijas un tās grozījumu vai labojumu depozitārs ir ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektors. Depozitārs: a) nosūta apliecinātas šīs konvencijas kopijas katram šīs konvencijas parakstītājam un visām Līgumslēdzējām pusēm; b) konvencijai stājoties spēkā, sagatavo tās reģistrāciju pie Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu; c) informē katru šīs konvencijas parakstītāju un visas Līgumslēdzējas puses: i) par ratifikācijas, pievienošanās, pieņemšanas un apstiprināšanas dokumentiem, kas deponēti attiecīgi saskaņā ar 25. un 26. pantu; ii) par dienu, kad šī konvencija stājas spēkā saskaņā ar 27. pantu; iii) par šīs konvencijas grozījumu stāšanos spēkā saskaņā ar 32. pantu; iv) par atkāpšanos no šīs konvencijas saskaņā ar 33. pantu. 2. Saziņas valoda depozitāra funkciju pildīšanai ir angļu valoda. 35. pants Autentiskie teksti Šīs konvencijas teksti angļu un portugāļu valodā ir vienlīdz autentiski. TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo konvenciju angļu un portugāļu valodā. Vindhūkā, Namībijā, 2001. gada 20. aprīlī, vienā eksemplārā angļu un portugāļu valodā. --------------------------------------------------