Oficiālais Vēstnesis L 126 , 12/05/1984 Lpp. 0003 - 0019

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 11 Lpp. 0116

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 11 Lpp. 0116

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 02 Sējums 10 Lpp. 0230

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 02 Sējums 10 Lpp. 0230



Starptautiskā konvencija par preču robežkontroļu saskaņošanu PREAMBULA LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, VĒLOTIES uzlabot preču starptautisku apriti, ŅEMOT VĒRĀ to, ka ir jāatvieglo preču plūsma pāri robežām, APZINOTIES, ka kontroles pasākumus pie robežām veic dažādi kontroles dienesti, ATZĪSTOT, ka nosacījumus, saskaņā ar kuriem veic kontroles, var pilnībā saskaņot, nekaitējot to mērķiem, pareizai izpildei un efektivitātei, PĀRLIECĪBĀ, ka pie robežām veicamo kontroļu saskaņošana ir svarīgs līdzeklis minēto mērķu sasniegšanai, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Definīcijas Šajā konvencijā: a) "muita" ir pārvaldes dienests, kas atbild par muitas likumu piemērošanu, importa un eksporta nodevu un nodokļu iekasēšanu, kā arī par citu normatīvo aktu piemērošanu, kas inter alia attiecas uz preču importu, tranzītu un eksportu; b) "muitas kontrole" ir pasākumi, ko piemēro, lai nodrošinātu atbilstību normatīvajiem aktiem, par kuru ievērošanu atbild muita; c) "medicīniski sanitārā inspekcija" ir inspekcija, kas nav veterinārā inspekcija un ko veic, lai aizsargātu cilvēku dzīvību un veselību; d) "veterinārā inspekcija" ir sanitārā inspekcija, ko veic attiecībā uz dzīvniekiem un dzīvnieku valsts produktiem, lai aizsargātu cilvēku un dzīvnieku dzīvību un veselību, kā arī attiecībā uz lietām vai precēm, kas varētu būt dzīvnieku slimību pārnēsātājas; e) "fitosanitārā inspekcija" ir inspekcija, kas paredzēta, lai novērstu augu un augu valsts produktu kaitēkļu izplatīšanos pāri valstu robežām; f) "tehnisko standartu kontrole" ir kontrole, kas paredzēta, lai pārbaudītu preču atbilstību obligātiem starptautiskiem vai valstu standartiem, kuri noteikti attiecīgos normatīvos aktos; g) "kvalitātes kontrole" ir jebkura kontrole, kas nav minēta iepriekš un kas paredzēta, lai pārbaudītu preču atbilstību obligātām starptautiskām vai valstu kvalitātes normām, kuras noteiktas attiecīgos normatīvajos aktos; h) "kontroles dienesti" ir visi dienesti, kas atbild par to, lai tiktu veiktas visas iepriekš definētās kontroles vai daļa no tām, vai arī jebkādas citas kontroles, ko parasti piemēro preču importam, eksportam vai tranzītam. 2. pants Mērķis Lai atvieglotu preču starptautisku apriti, šī konvencija paredz samazināt formalitātes, kā arī kontroļu skaitu un ilgumu, jo īpaši, valstu un starptautiskā līmenī koordinējot kontroles procedūras un to piemērošanas metodes. 3. pants Darbības joma 1. Šī konvencija attiecas uz visām precēm, ko importē, eksportē vai kas atrodas tranzītā, ja šīs preces pārvieto pāri vienai vai vairākām jūras, gaisa vai sauszemes robežām. 2. Šī konvencija attiecas uz visiem līgumslēdzēju pušu kontroles dienestiem. II NODAĻA PROCEDŪRU SASKAŅOŠANA 4. pants Kontroļu koordinācija Līgumslēdzējas puses apņemas muitas dienestu un citu kontroles dienestu darbību organizēt cik iespējams saskaņoti. 5. pants Dienestu resursi Lai nodrošinātu kontroles dienestu pienācīgu darbību, līgumslēdzējas puses rūpējas par to, lai cik vien iespējams un saskaņā ar valstu tiesību aktiem šie dienesti būtu nodrošināti ar: a) kvalificētu personālu pietiekamā skaitā, kas atbilst pārvadājumu vajadzībām; b) iekārtām un aprīkojumu, kas piemērots inspekcijām, ņemot vērā pārvadājumu veidu, pārbaudāmās preces un pārvadājumu vajadzības; c) oficiāliem norādījumiem, lai attiecīgo dienestu darbinieki rīkotos saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem un noteikumiem, kā arī spēkā esošajām valstu tiesību normām. 6. pants Starptautiska sadarbība Līgumslēdzējas puses apņemas savstarpēji sadarboties, kā arī censties panākt vajadzīgo atbalstu no kompetentām starptautiskām organizācijām, lai sasniegtu šīs konvencijas mērķus un vajadzības gadījumā noslēgtu jaunus daudzpusējus vai divpusējus nolīgumus. 7. pants Kaimiņvalstu sadarbība Gadījumos, kad tiek šķērsota kopīga sauszemes robeža, attiecīgās līgumslēdzējas puses, ja vien iespējams, veic piemērotus pasākumus, lai atvieglotu preču apriti, proti, tās: a) cenšas organizēt preču un dokumentu apvienotu kontroli, izmantojot kopīgu aprīkojumu; b) cenšas nodrošināt, lai būtu saskaņoti: - robežposteņu darbalaiki, - kontroles dienesti, kas strādā robežposteņos, - preču kategorijas, pārvadājumu veidi un muitas starptautiskās tranzīta procedūras, kas ir atzītas robežposteņos vai ko tur izmanto. 8. pants Informācijas apmaiņa Līgumslēdzējas puses pēc attiecīga lūguma un saskaņā ar pielikumos paredzētajiem noteikumiem nosūta cita citai informāciju, kas vajadzīga šīs konvencijas piemērošanai. 9. pants Dokumenti 1. Līgumslēdzējas puses cenšas veicināt to, ka savstarpējā saziņā un saziņā ar kompetentām starptautiskajām organizācijām izmanto dokumentus, kas atbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas paraugiem. 2. Līgumslēdzējas puses pieņem dokumentus, kas sagatavoti ar jebkādiem piemērotiem tehniskiem paņēmieniem, ja šo dokumentu forma, autentiskums un apstiprinājums atbilst oficiāliem noteikumiem un tie ir skaidri un saprotami. 3. Līgumslēdzējas puses nodrošina to, ka vajadzīgos dokumentus sagatavo un to autentiskumu nosaka, stingri ievērojot attiecīgus tiesību aktus. III NODAĻA NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ TRANZĪTU 10. pants Tranzītpreces 1. Līgumslēdzējas puses tranzītprecēm, īpaši tādām, ko pārvadā saskaņā ar muitas starptautisko tranzīta procedūru, kad vien iespējams piemēro vienkāršu un ātru procedūru, veicot inspekcijas tikai tad, ja tās pamato faktiskie apstākļi vai riski. Turklāt līgumslēdzējas puses ņem vērā to valstu stāvokli, kurām ir tikai sauszemes robežas. Līgumslēdzējas puses cenšas pagarināt darbalaiku un paplašināt pilnvaras tajos muitas posteņos, kur muito preces, ko pārvadā saskaņā ar muitas starptautisko tranzīta procedūru. 2. Līgumslēdzējas puses cenšas maksimāli atvieglot tranzītu precēm, kuras tiek pārvadātas konteineros vai citās kravas vienībās, kas nodrošina pietiekamu drošību. IV NODAĻA DAŽĀDI NOTEIKUMI 11. pants Sabiedriskā kārtība 1. Šīs konvencijas noteikumi neliedz piemērot aizliegumus vai ierobežojumus importam, eksportam vai tranzītam, lai nodrošinātu sabiedrisko kārtību, jo īpaši sabiedrības drošību, morāli un veselību, vai arī, pamatojoties uz vides, kultūras mantojuma vai rūpnieciska, komerciāla un intelektuāla īpašuma aizsardzības apsvērumiem. 2. Tomēr, ja tas iespējams, nemazinot kontroļu efektivitāti, līgumslēdzējas puses tām kontrolēm, kas saistītas ar 1. punktā minēto pasākumu veikšanu, cenšas piemērot šīs konvencijas noteikumus, inter alia konvencijas 6. līdz 9. pantā paredzētos noteikumus. 12. pants Ārkārtas pasākumi 1. Ārkārtas pasākumiem, ko līgumslēdzējām pusēm var nākties ieviest kādu īpašu apstākļu dēļ, jābūt samērīgiem ar šādu pasā kumu ieviešanas iemesliem, un tie jāpārtrauc vai jāatceļ, tiklīdz minētie iemesli beiguši pastāvēt. 2. Ja tas iespējams, nemazinot minēto pasākumu efektivitāti, līgumslēdzējas puses publicē noteikumus, kas saistīti ar šādiem pasākumiem. 13. pants Pielikumi 1. Šīs konvencijas pielikumi ir tās sastāvdaļa. 2. Šai konvencijai saskaņā ar tās 22. vai 24. pantā noteikto procedūru var pievienot citus pielikumus, kas attiecas uz citām kontroļu jomām. 14. pants Saistība ar citiem līgumiem Neskarot 6. panta noteikumus, šī konvencija neierobežo tiesības un pienākumus, ko paredz līgumi, kurus šīs konvencijas līgumslēdzējas puses noslēgušas, pirms kļuvušas par šīs konvencijas līgumslēdzējām pusēm. 15. pants Šī konvencija neliedz piemērot labvēlīgākus noteikumus, ko divas vai vairākas līgumslēdzējas puses grib piešķirt cita citai, un neskar 16. pantā minēto ekonomikas reģionālas integrācijas organizāciju, kas ir līgumslēdzējas puses, tiesības veikt kontroles pie to iekšējām robežām saskaņā ar saviem tiesību aktiem, ja tas nekādi nepasliktina noteikumus, kas izriet no šīs konvencijas. 16. pants Parakstīšana, ratifikācija, pieņemšana, apstiprināšana un pievienošanās 1. Šī konvencija, ko deponē Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, ir atvērta dalībai visām valstīm un ekonomikas reģionālas integrācijas organizācijām, kuru dalībnieces ir suverēnas valstis un kuras ir tiesīgas apspriest, noslēgt un piemērot starptautiskus nolīgumus jautājumos, uz kuriem attiecas šī konvencija. 2. Šā panta 1. punktā minētās ekonomikas reģionālas integrācijas organizācijas jautājumos, kas ir to kompetencē, var savā vārdā īstenot tiesības un pildīt pienākumus, ko citos gadījumos šī konvencija piešķir to dalībvalstīm, kas ir šīs konvencijas līgumslēdzē jas puses. Tādos gadījumos minēto organizāciju dalībvalstis nevar-individuāli īstenot šādas tiesības, tostarp balsstiesības. 3. Iepriekšminētās valstis un ekonomikas reģionālās integrācijas organizācijas var kļūt par šīs konvencijas līgumslēdzējām pusēm: a) pēc parakstīšanas deponējot ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentu; vai b) deponējot pievienošanās dokumentu. 4. Šī konvencija 1. punktā minētajām valstīm un ekonomikas reģionālas integrācijas organizācijām ir atvērta parakstīšanai no 1983. gada 1. aprīļa līdz 1984. gada 31. martam Apvienoto Nāciju Organizācijas mītnē Ženēvā. 5. No 1983. gada 1. aprīļa tās var pievienoties konvencijai. 6. Ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus deponē Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. 17. pants Stāšanās spēkā 1. Šī konvencija stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad piecas valstis deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus. 2. Pēc tam, kad piecas valstis ir deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus, citām līgumslēdzējām pusēm konvencija stājas spēkā trīs mēnešus pēc dienas, kad tās deponējušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus. 3. Uzskata, ka jebkurš ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokuments, ko deponē pēc tam, kad stājies spēkā kāds šīs konvencijas grozījums, attiecas uz konvencijas grozīto tekstu. 4. Uzskata, ka jebkurš šāds dokuments, ko deponē pēc tam, kad kāds grozījums ir pieņemts saskaņā ar 22. pantā paredzēto procedūru, bet vēl nav stājies spēkā, attiecas uz šīs konvencijas grozīto tekstu, tiklīdz grozījums stājas spēkā. 18. pants Denonsēšana 1. Jebkura līgumslēdzēja puse šo konvenciju var denonsēt, par to paziņojot Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. 2. Denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc dienas, kad ģenerālsekretārs saņēmis paziņojumu par denonsēšanu. 19. pants Darbības izbeigšana Ja pēc šās konvencijas stāšanās spēkā līgumslēdzēju valstu skaits 12 mēnešus pēc kārtas ir mazāks par piecām, tad pēc minētajiem 12 mēnešiem konvencija zaudē spēku. 20. pants Domstarpību izšķiršana 1. Domstarpības divu vai vairāku līgumslēdzēju pušu starpā par šīs konvencijas interpretāciju vai piemērošanu pēc iespējas izšķir savstarpējās sarunās vai kā citādi. 2. Domstarpības divu vai vairāku līgumslēdzēju pušu starpā par šīs konvencijas interpretāciju vai piemērošanu, ko nevar izšķirt, kā paredzēts šā panta 1. punktā, pēc vienas līgumslēdzējas puses lūguma nodod šķīrējtiesai, ko izveido šādi: katra no pusēm, kurām ir domstarpības, ieceļ vienu šķīrējtiesnesi, un šie šķīrējtiesneši kādu citu šķīrējtiesnesi ieceļ par priekšsēdētāju. Ja trīs mēnešos pēc lūguma saņemšanas kāda no pusēm nav iecēlusi šķīrējtiesnesi vai šķīrējtiesneši nav izraudzījušies priekšsēdētāju, tad jebkura no pusēm var lūgt Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāru iecelt vai nu šķīrējtiesnesi, vai šķīrējtiesas priekšsēdētāju. 3. Saskaņā ar 2. punktu izveidotās šķīrējtiesas lēmums ir galīgs un saistošs pusēm, kurām ir domstarpības. 4. Šķīrējtiesa nosaka savus procesa noteikumus. 5. Šķīrējtiesa lemj ar balsu vairākumu, pamatojoties uz līgumiem, kas noslēgti starp pusēm, kurām ir domstarpības, un vispārējām starptautisko tiesību normām. 6. Strīdus, kas pusēm, kurām ir domstarpības, var rasties par lēmuma interpretāciju vai izpildi, ikviena no pusēm var iesniegt izskatīšanai tajā pašā šķīrējtiesā, kas pieņēmusi sākotnējo lēmumu. 7. Katra no pusēm, kurām ir domstarpības, sedz izmaksas, kas saistītas ar tās iecelto šķīrējtiesnesi un tās pārstāvjiem šķīrējtiesas procesā; ar priekšsēdētāju saistītās izmaksas un citas izmaksas puses, kurām ir domstarpības, sedz vienlīdzīgās daļās. 21. pants Atrunas 1. Jebkura līgumslēdzēja puse, parakstot, ratificējot, pieņemot vai apstiprinot šo konvenciju, vai pievienojoties tai, var paziņot, ka neuzskata par tai juridiski saistošu šīs konvencijas 20. panta 2. līdz 7. punktu. Citām līgumslēdzējām pusēm minētie punkti neuzliek saistības attiecībā pret tām līgumslēdzējām pusēm, kuras ir paredzējušas šādu atrunu. 2. Jebkura līgumslēdzēja puse, kas paredzējusi atrunu saskaņā ar šā panta 1. punktu, var jebkurā laikā no tās atteikties, par to paziņojot Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. 3. Par šo konvenciju nav atļautas citas atrunas, izņemot šā panta 1. punktā paredzētās. 22. pants Konvencijas grozīšanas procedūra 1. Šo konvenciju, tostarp tās pielikumus, var grozīt pēc kādas līgumslēdzējas puses priekšlikuma saskaņā ar šajā pantā noteikto procedūru. 2. Visus ierosinātos šīs konvencijas grozījumus saskaņā ar tās 7. pielikumā noteikto reglamentu izskata Administratīvajā komitejā, kurā ir visas līgumslēdzējas puses. Šādus grozījumus, ko izskata vai izstrādā un pieņem Administratīvās komitejas sanāksmē, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs nosūta līgumslēdzējām pusēm pieņemšanai. 3. Jebkurš ierosinātais grozījums, par ko ziņo saskaņā ar iepriekšējo punktu, attiecībā uz visām līgumslēdzējām pusēm stājas spēkā trīs mēnešus pēc 12 mēnešu termiņa beigšanās, kas noteikts no ierosinātā grozījuma paziņošanas dienas, ja šajā laikā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs pret ierosināto grozījumu nav saņēmis nekādus iebildumus ne no vienas valsts, kas ir līgumslēdzēja puse, vai ekonomikas reģionālas integrācijas organizācijas, kas pati ir līgumslēdzēja puse un tādā gadījumā darbojas saskaņā ar šās konvencijas 16. panta 2. punkta nosacījumiem. 4. Ja pret ierosināto grozījumu ir izteikti iebildumi saskaņā ar šā panta 3. punktu, tad uzskata, ka grozījums nav pieņemts, un tas nestājas spēkā. 23. pants Lūgumi, paziņojumi un iebildumi Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs informē līgumslēdzējas puses un visas valstis par ikvienu lūgumu, paziņojumu vai iebildumu, kas izteikts saskaņā ar 22. pantu, kā arī par datumu, kurā stājas spēkā kāds grozījums. 24. pants Pārskatīšanas konference Piecus gadus pēc šīs konvencijas stāšanās spēkā jebkura dalībvalsts Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram var lūgt sasaukt konferenci konvencijas pārskatīšanai, paziņojumā norādot priekšlikumus, kurus konferencē vajadzētu apspriest. Tādā gadījumā: i) Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs par saņemto lūgumu informē visas līgumslēdzējas puses un aicina tās trīs mēnešu laikā iesniegt komentārus par sākotnējiem priekšlikumiem, kā arī citus priekšlikumus, ko tās gribētu apspriest konferencē. ii) Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs dara zināmu līgumslēdzējām pusēm arī pārējos saņemtos priekšlikumus un sasauc pārskatīšanas konferenci, ja sešos mēnešos pēc informēšanas dienas ne mazāk kā viena trešdaļa līgumslēdzēju pušu paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, ka tās piekrīt konferences sasaukšanai. iii) Gadījumos, kad Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs uzskata, ka pārskatīšanas priekšlikumu varētu pielīdzināt grozījuma ierosināšanai saskaņā ar 22. panta 1. punktu, tad ģenerālsekretārs ar tās līgumslēdzējas puses piekrišanu, kas iesniegusi attiecīgo priekšlikumu, pārskatīšanas procedūras vietā var piemērot 22. pantā noteikto grozījumu izdarīšanas procedūru. 25. pants Informēšana Papildus 23. un 24. pantā noteiktajai paziņošanai un informēšanai Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs visas valstis informē par: a) parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu, apstiprināšanu un pievienošanos, kas notikusi saskaņā ar 16. pantu; b) datumiem, kad šī konvencija stājas spēkā saskaņā ar 17. pantu; e) denonsēšanu saskaņā ar 18. pantu; d) konvencijas darbības izbeigšanu saskaņā ar 19. pantu; e) atrunām, kas paredzētas saskaņā ar 21. pantu. 26. pants Apstiprinātas kopijas Pēc 1984. gada 31. marta Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs katrai līgumslēdzējai pusei un visām valstīm, kas nav līgumslēdzējas puses, nosūta divas šīs konvencijas apstiprinātas kopijas. Konvencija noslēgta Ženēvā, tūkstoš deviņi simti astoņdesmit otrā gada divdesmit pirmajā oktobrī, vienā eksemplārā angļu, franču, krievu un spāņu valodā; visi minētie teksti ir vienlīdz autentiski. To apliecinot, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo konvenciju. -------------------------------------------------- 1. PIELIKUMS MUITAS KONTROĻU UN CITU KONTROĻU SASKAŅOŠANA 1. pants Principi 1. Ņemot vērā to, ka muita ir pie visām robežām un ka tās darbība ir vispārēja, tad citas kontroles pēc iespējas jāveic saskaņoti ar muitas kontrolēm. 2. Piemērojot šo principu, visas minētās kontroles vai daļu no tām vajadzības gadījumā var veikt nevis pie robežām, bet citur, ar nosacījumu, ka izmantotās procedūras veicina preču starptautiskās aprites atvieglošanu. 2. pants 1. Muitu pilnībā informē par normatīvo aktu prasībām, kas papildus muitas kontrolēm varētu paredzēt citas kontroles. 2. Ja citas kontroles ir atzītas par vajadzīgām, muita nodrošina to, ka attiecīgos dienestus informē, un sadarbojas ar tiem. 3. pants Kontroļu organizēšana 1. Ja vienā vietā jāveic vairākas kontroles, kompetentie dienesti veic atbilstošus pasākumus, lai tās, ja iespējams, veiktu vienlaikus, vai ar minimāliem starplaikiem. Kompetentie dienesti cenšas saskaņot savas prasības attiecībā uz dokumentiem un informāciju. 2. Kompetentie dienesti veic atbilstošus pasākumus, lai kontroļu veikšanas vietā būtu pieejams vajadzīgais personāls un aprīkojums. 3. Muita, ko kompetentie dienesti attiecīgi pilnvaro, var to vārdā veikt visas vai daļu no kontrolēm, par ko atbild šie dienesti. Šādos gadījumos minētie dienesti rūpējas par to, lai muita būtu apgādāta ar visiem vajadzīgiem līdzekļiem. 4. pants Kontroļu iznākums 1. Lai nodrošinātu kontroļu efektivitāti, kontroles dienesti un muita cik drīz vien iespējams apmainās ar visu derīgo informāciju par visiem jautājumiem, kas paredzēti šajā konvencijā. 2. Pamatojoties uz veikto kontroļu iznākumu, kompetentais dienests pieņem lēmumu par turpmākām procedūrām, ko piemēro precēm, un vajadzības gadījumā informē dienestus, kas atbild par citām kontrolēm. Pamatojoties uz šo lēmumu, muita precēm piemēro atbilstošu muitas procedūru. -------------------------------------------------- 2. PIELIKUMS MEDICĪNISKI SANITĀRĀ INSPEKCIJA 1. pants Principi Medicīniski sanitāro inspekciju vienmēr veic atbilstoši principiem, kas noteikti šajā konvencijā un īpaši tās 1. pielikumā. 2. pants Informācija Katra līgumslēdzēja puse nodrošina to, ka jebkurai ieinteresētai personai ir viegli pieejama informācija par: - precēm, kurām piemēro medicīniski sanitāro inspekciju, - vietām, kur attiecīgās preces var uzrādīt inspekcijai, - normatīvo aktu prasībām attiecībā uz medicīniski sanitāro inspekciju, kā arī parastajām to piemērošanas procedūrām. 3. pants Kontroļu organizēšana 1. Kontroles dienesti rūpējas par to, lai robežposteņos, kur var veikt sanitāri medicīnisko inspekciju, būtu nodrošināts vajadzīgais aprīkojums. 2. Medicīniski sanitāro inspekciju var veikt arī valsts iekšienē, ja pēc uzrādītajiem sertifikātiem un izmantotā pārvadāšanas paņēmiena ir saprotams, ka preces to pārvadāšanas laikā nevar sabojāties vai izraisīt inficēšanos. 3. Atbilstoši spēkā esošajām konvencijām līgumslēdzējas puses cenšas pēc iespējas samazināt fiziskas kontroles attiecībā uz ceļā esošām precēm, kas ātri bojājas. 4. Ja preces jāuzglabā, kamēr gaida medicīniski sanitārās inspekcijas iznākumu, līgumslēdzēju pušu kompetentie kontroles dienesti nodrošina to, ka šāda glabāšana notiek apstākļos, kas nodrošina preču saglabāšanu un paredz pēc iespējas mazāk muitas formalitāšu. 4. pants Tranzītpreces Atbilstoši spēkā esošajām konvencijām līgumslēdzējas puses pēc iespējas nepiemēro medicīniski sanitāro inspekciju tranzītprecēm apstākļos, kad nav inficēšanas riska. 5. pants Sadarbība 1. Medicīniski sanitāro inspekciju dienesti sadarbojas ar citu līgumslēdzēju pušu attiecīgiem dienestiem, inter alia apmainoties ar noderīgu informāciju, lai paātrinātu tādu preču pārvadāšanu, kurām piemēro medicīniski sanitāro inspekciju un kas ātri bojājas. 2. Ja medicīniski sanitārās inspekcijas laikā ir aizturēts kāds sūtījums ar precēm, kas ātri bojājas, kompetentais dienests cenšas cik ātri vien iespējams par to informēt eksportētājas valsts attiecīgo dienestu, norādot aizturēšanas iemeslus un pasākumus, ko veic attiecībā uz šādām precēm. -------------------------------------------------- 3. PIELIKUMS VETERINĀRĀ INSPEKCIJA 1. pants Principi Veterināro inspekciju vienmēr veic atbilstoši principiem, kas noteikti šajā konvencijā un īpaši tās 1. pielikumā. 2. pants Definīcijas Šīs konvencijas 1. panta d) punktā definētā veterinārā inspekcija ir arī dzīvnieku un dzīvnieku valsts produktu pārvadāšanas veidu un apstākļu inspekcija. Tā var būt arī kvalitātes standartu un dažādu noteikumu ievērošanas pārbaude, piemēram, inspekcija, kuru mērķis ir apdraudētu sugu aizsardzība un kuras efektivitātes nolūkos bieži apvieno ar veterināro inspekciju. 3. pants Informācija Katra līgumslēdzēja puse nodrošina to, ka jebkurai ieinteresētai personai ir viegli pieejama informācija par: - precēm, kurām piemēro veterināro inspekciju, - vietām, kur attiecīgās preces var uzrādīt inspekcijai, - slimībām, kas obligāti jāpaziņo, - normatīvo aktu prasībām attiecībā uz veterināro inspekciju, kā arī parastajām to piemērošanas procedūrām. 4. pants Kontroļu organizēšana 1. Līgumslēdzējas puses cenšas: - ja vajadzīgs un iespējams, nodrošināt veterinārai inspekcijai piemērotu aprīkojumu atbilstoši pārvadājumu vajadzībām, - atvieglot preču apriti, jo īpaši, saskaņojot veterināro un muitas dienestu darbalaikus un vienojoties par preču muitošanu arī pirms un pēc parastā darbalaika, ja par preču pienākšanu paziņots iepriekš. 2. Dzīvnieku valsts produktu veterināro inspekciju var veikt arī valsts iekšienē, ja ir iespējams pierādīt, ka produkti pārvadāšanas laikā nevar sabojāties vai izraisīt inficēšanos, un ja to nodrošina izmantotie transportlīdzekļi. 3. Atbilstoši spēkā esošajām konvencijām līgumslēdzējas puses cenšas pēc iespējas samazināt fiziskas kontroles attiecībā uz ceļā esošām precēm, kas ātri bojājas. 4. Ja preces jāuzglabā, kamēr gaida veterinārās inspekcijas iznākumu, līgumslēdzēju pušu kompetentie kontroles dienesti nodrošina to, ka šāda glabāšana notiek, veicot pēc iespējas mazāk muitas formalitāšu un tādos apstākļos, kas nodrošina preču karantīnas drošību un to saglabāšanu. 5. pants Tranzītpreces Atbilstoši spēkā esošajām konvencijām līgumslēdzējas puses pēc iespējas nepiemēro veterināro inspekciju dzīvnieku valsts tranzītproduktiem apstākļos, kad nav inficēšanās riska. 6. pants Sadarbība 1. Veterināro inspekciju dienesti sadarbojas ar citu līgumslēdzēju pušu attiecīgiem dienestiem, inter alia apmainoties ar noderīgu informāciju, lai paātrinātu to preču pārvadāšanu, kurām piemēro veterināro inspekciju. 2. Ja veterinārās inspekcijas laikā ir aizturēts kāds sūtījums ar precēm, kas ātri bojājas, vai ar dzīviem dzīvniekiem, kompetentais dienests cenšas cik drīz vien iespējams par to informēt eksportētājas valsts attiecīgo dienestu, norādot aizturēšanas iemeslus un pasākumus, ko veic attiecībā uz šādām precēm. -------------------------------------------------- 4. PIELIKUMS FITOSANITĀRĀ INSPEKCIJA 1. pants Principi Fitosanitāro inspekciju vienmēr veic atbilstoši principiem, kas noteikti šajā konvencijā un īpaši tās 1. pielikumā. 2. pants Definīcijas Šīs konvencijas 1. panta e) punktā definētā fitosanitārā inspekcija ir arī augu un augu valsts produktu pārvadāšanas veidu un apstākļu inspekcija. Tā var būt arī pasākumi, kuru mērķis ir apdraudētu augu sugu aizsardzība. 3. pants Informācija Katra līgumslēdzēja puse nodrošina to, ka jebkurai ieinteresētai personai ir viegli pieejama informācija par: - precēm, kurām piemēro īpašus fitosanitāros noteikumus, - vietām, kur konkrētos augus un augu valsts produktus var uzrādīt inspekcijai, - sarakstiem, kuros minēti to augu un augu valsts produktu kaitēkļi, uz kuriem attiecas kādi aizliegumi un ierobežojumi, - normatīvo aktu prasībām attiecībā uz fitosanitāro inspekciju, kā arī parastajām to piemērošanas procedūrām. 4. pants Kontroļu organizēšana 1. Līgumslēdzējas puses cenšas: - ja vajadzīgs un iespējams, nodrošināt piemērotu aprīkojumu fitosanitārajai inspekcijai, uzglabāšanai, kaitēkļu iznīcināšanai un dezinfekcijai atbilstoši pārvadājumu vajadzībām, - atvieglot preču apriti, jo īpaši, saskaņojot fitosanitāro un muitas dienestu darbalaikus un vienojoties par to preču, kas ātri bojājas, muitošanu arī pirms un pēc parastā darbalaika, ja par preču pienākšanu paziņots iepriekš. 2. Augu un augu valsts produktu fitosanitāro inspekciju var veikt arī valsts iekšienē, ja ir iespējams pierādīt, ka preces pārvadāšanas laikā neizraisīs kaitēkļu invāziju, un ja to nodrošina izmantotie transportlīdzekļi. 3. Atbilstoši spēkā esošajām konvencijām līgumslēdzējas puses cenšas pēc iespējas samazināt fiziskās kontroles attiecībā uz ceļā esošiem augiem un augu valsts produktiem, kas ātri bojājas. 4. Ja preces jāuzglabā, kamēr gaida fitosanitārās inspekcijas iznākumu, līgumslēdzēju pušu kompetentie kontroles dienesti nodrošina to, ka uzglabāšana notiek, veicot pēc iespējas mazāk muitas formalitāšu un apstākļos, kas nodrošina preču karantīnas drošību un to saglabāšanu. 5. pants Tranzītpreces Atbilstoši spēkā esošajām konvencijām līgumslēdzējas puses pēc iespējas nepiemēro fitosanitāro inspekciju tranzītprecēm, ja vien inspekcija nav vajadzīga pašas attiecīgās līgumslēdzējas puses augu aizsardzībai. 6. pants Sadarbība 1. Fitosanitārās inspekcijas dienesti sadarbojas ar citu līgumslēdzēju pušu attiecīgiem dienestiem, inter alia apmainoties ar noderīgu informāciju, lai paātrinātu tādu augu un augu valsts produktu pārvadāšanu, kuriem piemēro fitosanitāro inspekciju. 2. Ja fitosanitārās inspekcijas laikā ir aizturēts kāds sūtījums ar augiem vai augu valsts produktiem, kompetentais dienests cenšas cik drīz vien iespējams par to informēt eksportētājas valsts attiecīgo dienestu, norādot aizturēšanas iemeslus un pasākumus, ko veic attiecībā uz šādām precēm. -------------------------------------------------- 5. PIELIKUMS TEHNISKO STANDARTU KONTROLE 1. pants Pamatprincipi Šajā konvencijā minēto preču tehnisko standartu kontroli vienmēr veic atbilstoši principiem, kas noteikti šajā konvencijā un īpaši tās 1. pielikumā. 2. pants Informācija Katra līgumslēdzēja puse nodrošina to, ka jebkurai ieinteresētai personai ir viegli pieejama informācija par: - standartiem, ko tā piemēro, - vietām, kur attiecīgās preces var uzrādīt inspekcijai, - normatīvo aktu prasībām attiecībā uz tehnisko standartu kontroli, kā arī parastajām to piemērošanas procedūrām. 3. pants Standartu saskaņošana Ja nav starptautisku standartu, līgumslēdzējas puses, kas piemēro savus standartus, cenšas tos saskaņot starptautiskos nolīgumos. 4. pants Kontroļu organizēšana 1. Līgumslēdzējas puses cenšas: - ja vajadzīgs un iespējams, ierīkot vietas, kurās veikt tehnisko standartu kontroli atbilstoši pārvadājumu vajadzībām, - atvieglot preču apriti, jo īpaši, saskaņojot par tehnisko standartu kontroli atbildīgo dienestu un muitas dienestu darbalaikus un vienojoties par to preču, kas ātri bojājas, muitošanu arī pirms un pēc parastā darbalaika, ja par preču pienākšanu paziņots iepriekš. 2. Preču, jo īpaši to, kas ātri bojājas, tehnisko standartu kontroli var veikt arī valsts iekšienē, ja ir iespējams pierādīt, ka tās pārvadāšanas laikā nevar sabojāties, un ja to nodrošina izmantotie transportlīdzekļi. 3. Atbilstoši spēkā esošajām konvencijām līgumslēdzējas puses cenšas pēc iespējas samazināt fiziskās kontroles attiecībā uz ceļā esošām precēm, kas ātri bojājas un kurām piemēro tehnisko standartu kontroli. 4. Līgumslēdzējas puses tehnisko standartu kontroli organizē, pēc iespējas saskaņojot par šādām kontrolēm atbildīgā dienesta procedūras ar procedūrām, ko piemēro par citām kontrolēm un inspekcijām atbildīgie dienesti. 5. Ja preces, kas ātri bojājas, jāuzglabā, kamēr gaida tehnisko standartu kontroles iznākumu, līgumslēdzēju pušu kompetentie kontroles dienesti nodrošina to, ka preču uzglabāšana vai transporta novietošana stāvvietā notiek, veicot pēc iespējas mazāk muitas formalitāšu un apstākļos, kas nodrošina preču saglabāšanu. 5. pants Tranzītpreces Tehnisko standartu kontroli parasti nepiemēro tranzītprecēm. 6. pants Sadarbība 1. Par tehnisko standartu kontroli atbildīgie dienesti sadarbojas ar citu līgumslēdzēju pušu attiecīgiem dienestiem, inter alia apmainoties ar noderīgu informāciju, lai paātrinātu tādu preču pārvadāšanu, kas ātri bojājas un kurām piemēro tehnisko standartu kontroli. 2. Ja tehnisko standartu kontroles laikā ir aizturēts kāds sūtījums ar precēm, kas ātri bojājas, kompetentais dienests cenšas cik ātri vien iespējams par to informēt eksportētājas valsts attiecīgo dienestu, norādot aizturēšanas iemeslus un pasākumus, ko veic attiecībā uz šādām precēm. -------------------------------------------------- 6. PIELIKUMS KVALITĀTES KONTROLE 1. pants Principi Šajā konvencijā minēto preču kvalitātes kontroli vienmēr veic atbilstoši principiem, kas noteikti šajā konvencijā un īpaši tās 1. pielikumā. 2. pants Informācija Katra līgumslēdzēja puse nodrošina to, ka jebkurai ieinteresētai personai ir viegli pieejama informācija par: - vietām, kur attiecīgās preces var uzrādīt inspekcijai, - normatīvo aktu prasībām attiecībā uz kvalitātes kontroli, kā arī parastajām to piemērošanas procedūrām. 3. pants Kontroļu organizēšana 1. Līgumslēdzējas puses cenšas: - ja vajadzīgs un iespējams, ierīkot vietas, kur veikt kvalitātes kontroli atbilstoši pārvadājumu vajadzībām, - atvieglot preču apriti, jo īpaši, saskaņojot kvalitātes kontroles un muitas dienestu darbalaikus un vienojoties par to preču, kas ātri bojājas, muitošanu arī pirms un pēc parastā darbalaika, ja par preču pienākšanu paziņots iepriekš. 2. Kvalitātes kontroli var veikt valsts iekšienē, ja izmantotās procedūras veicina preču starptautiskās aprites atvieglošanu. 3. Atbilstoši spēkā esošajām konvencijām līgumslēdzējas puses cenšas pēc iespējas samazināt fiziskās kontroles attiecībā uz ceļā esošām precēm, kas ātri bojājas un kurām piemēro kvalitātes kontroli. 4. Līgumslēdzējas puses kvalitātes kontroli organizē, pēc iespējas saskaņojot par šādām kontrolēm atbildīgā dienesta procedūras ar procedūrām, ko piemēro par citām kontrolēm un inspekcijām atbildīgie dienesti. 4. pants Tranzītpreces Kvalitātes kontroli parasti nepiemēro tranzītprecēm. 5. pants Sadarbība 1. Kvalitātes kontroles dienesti sadarbojas ar citu līgumslēdzēju pušu attiecīgiem dienestiem, inter alia apmainoties ar noderīgu informāciju, lai paātrinātu to preču pārvadāšanu, kas ātri bojājas un kurām piemēro kvalitātes kontroli. 2. Ja kvalitātes kontroles laikā ir aizturēts kāds sūtījums ar precēm, kas ātri bojājas, kompetentais dienests cenšas cik ātri vien iespējams par to informēt eksportētājas valsts attiecīgo dienestu, norādot aizturēšanas iemeslus un pasākumus, ko veic attiecībā uz šādām precēm. -------------------------------------------------- 7. PIELIKUMS ŠĪS KONVENCIJAS 22. PANTĀ MINĒTĀS ADMINISTRATĪVĀS KOMITEJAS REGLAMENTS 1. pants Locekļi Administratīvās komitejas locekļi ir šīs konvencijas līgumslēdzējas puses. 2. pants Novērotāji 1. Administratīvā komiteja var nolemt uzaicināt kompetentās pārvaldes no visām valstīm, kas nav līgumslēdzējas puses, vai pārstāvjus no starptautiskām organizācijām, kas nav līgumslēdzējas puses, piedalīties novērotāju statusā komitejas sanāksmēs, kurās apspriež jautājumus, kas tās interesē. 2. Tomēr, neskarot šā pielikuma 1. pantu, 1. punktā minētajām starptautiskajām organizācijām, kas ir kompetentas jautājumos, uz kuriem attiecas šīs konvencijas pielikumi, ir tiesības piedalīties Administratīvās komitejas darbā novērotāju statusā. 3. pants Sekretariāts Komitejas sekretariātu nodrošina Eiropas Ekonomikas komisijas izpildsekretārs. 4. pants Komitejas sasaukšana Eiropas Ekonomikas komisijas izpildsekretārs komiteju sasauc: i) divus gadus pēc konvencijas stāšanās spēkā; ii) pēc tam — komitejas noteiktos laikos, bet ne retāk kā reizi piecos gados; iii) ja to lūdz vismaz piecu valstu, kas ir līgumslēdzējas puses, kompetentās pārvaldes. 5. pants Amatpersonas Katrā sanāksmē komiteja ievēlē priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. 6. pants Kvorums Lēmumu pieņemšanai vajadzīgais kvorums ir vismaz viena trešā daļa valstu, kas ir līgumslēdzējas puses. 7. pants Lēmumi i) Par priekšlikumiem balso. ii) Katrai valstij, kas ir sanāksmē pārstāvēta līgumslēdzēja puse, ir viena balss. iii) Gadījumos, uz kuriem attiecas šīs konvencijas 16. panta 2. punkts, ekonomikas reģionālas integrācijas organizācijām, kas ir konvencijas puses, balsojot ir tik daudz balsu, cik pavisam ir šādu organizāciju dalībvalstīm, kuras arī ir šīs konvencijas puses. Tādā gadījumā šīs dalībvalstis nebalso. iv) Priekšlikumus pieņem ar klātesošo komitejas locekļu vienkāršu balsu vairākumu, balsojot saskaņā ar šā panta ii) un iii) apakšpunkta nosacījumiem un piemērojot šā panta v) apakšpunkta noteikumus. v) Konvencijas grozījumus pieņem ar klātesošo komitejas locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu, balsojot saskaņā ar šā panta ii) un iii) apakšpunkta nosacījumiem. 8. pants Ziņojumi Pirms sanāksmes slēgšanas komiteja pieņem ziņojumu. 9. pants Papildu noteikumi Ja šajā pielikumā nav attiecīgu noteikumu, tad piemēro Eiropas Ekonomikas komisijas reglamentu, ja vien komiteja nenolemj ko citu. --------------------------------------------------