NOL ĪGUMS
vēstuļu apmai ņas veid ā, lai provizoriski piem ērotu Zvejniec ības partnerattiec ību nol īgumu starp
Eiropas Kopienu, no vienas puses, un D ānijas vald ību un Grenlandes Autonomijas vald ību, no
otras puses
A.Dānijas vald ības un Grenlandes Autonomijas vald ības v ēstule
Godātais kungs!
Atsaucoties uz 2006. gada 2. j ūnijāparaf ēto Zvejniec ības partnerattiec ību nol īgumu starp Eiropas Kopienu,
no vienas puses, un D ānijas vald ību un Grenlandes Autonomijas vald ību, no otras puses, un uz tam
pievienoto protokolu un pielikumu, ar ko nosaka zvejas iesp ējas un finansi ālo ieguld ījumu laikposmam
no 2007. gada 1. janv āra līdz 2012. gada 31. decembrim, man ir tas gods pazi ņot, ka Grenlandes
Autonomijas vald ība ir gatava min ētānolīguma provizoriskai piem ērošanai no 2007. gada 1. janv āra līdz
dienai, kad nol īgums st āsies sp ēkāsaska ņāar tā16. pantu, ja Eiropas Kopiena ir gatava r īkoties t āpat.
Šādāgadījumāprotokola 2. pant ānoteikt āfinansi ālāieguld ījuma pirmais maks ājums b ūtu jāveic l īdz
2007. gada 30. j ūnijam.
Būšu pateic īgs, ja apstiprin āsiet, ka Eiropas Kopiena piekr ītšādai provizoriskai piem ērošanai.
Lūdzu, pie ņemiet manus visdzi ļākās cie ņas apliecin ājumus!
Dānijas vald ības un Grenlandes Autonomijas vald ības v ārdāLV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/17
ZVEJNIEC ĪBAS PARTNERATTIEC ĪBU NOL ĪGUMS
starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un D ānijas vald ību un Grenlandes Autonomijas vald ību, no
otras puses
EIROPAS KOPIENA, turpm āk–“Kopiena ”,u n
DĀNIJAS VALD ĪBA UN GRENLANDES AUTONOMIJAS VALD ĪBA, turpm āk–“Grenlande ”,
abas kop āturpm āk–“Puses ”,
ŅEMOT V ĒRĀProtokolu par Grenlandei piem ērojamo īpašor ežīmu,
ATZ ĪSTOT Eiropas Kopienas un Grenlandes v ēlmi stiprin āttās vienojo šo saikni un izveidot partner ības un sadarb ības
strukt ūru, kas balst ītu, papildin ātu un papla šinātu vēsturiski iedibin ātās attiec ības un sadarb ību,
ATSAUCOTIES uz Padomes 2001. gada novembra L ēmumu par aizj ūras zemju un teritoriju asoci ēšanu ar Eiropas
Kopienu,
IEVĒROJOT to, ka Padome 2003. gada febru ārīatzina vajadz ību izv ērst un nostiprin āt Eiropas Kopienas un Grenlandes
turpm ākās attiec ības, ņemot v ērāzvejniec ības lielo noz īmi un t ādu struktur ālu un nozares reformu nepiecie šamību
Grenland ē, kuru pamat āir vispus īga partner ība ilgtsp ējīgai att īstībai,
IEVĒROJOT Eiropas Kopienas, no vienas puses, un Grenlandes Autonomijas vald ības un D ānijas vald ības, no otras puses,
2006. gada 27. j ūnija Kop īgo deklar āciju par Eiropas Kopienas un Grenlandes partner ību,
ATSAUCOTIES uz Padomes 2006. gada 17. j ūlija L ēmumu par attiec ībām starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un
Grenlandi un D ānijas Karalisti, no otras puses,
ATSAUCOTIES uz Grenlandes statusu (gan autonoma teritorija, gan Kopienas dal ībvalsts sast āvdaļa),
ŅEMOT V ĒRĀKopienas un Grenlandes attiec ības kopum āun abpus ējo vēlmi t ās turpin āt,
ŅEMOT V ĒRĀApvienoto N āciju Organiz ācijas J ūras ties ību konvenciju un Nol īgumu par ANO J ūras ties ību konvencijas
noteikumu īsteno šanu attiec ībāuz transzon ālo zivju kr ājumu un t ālu migr ējošo zivju kr ājumu saglab āšanu un p ārvald ību,
APZINOTIES to, cik svar īgi ir principi, kas noteikti ar P ārtikas un lauksaimniec ības organiz ācijas 1995. gada konferenc ē
pieņemto Atbild īgas zivsaimniec ības r īcības kodeksu,
APŅEMOTIES ar savstarp ēji izdev īgu sadarb ību past āvīgi nodro šināt atbild īgu zveju, lai garant ētu jūrasūdeņud z īvo
resursu saglab āšanu ilgtermi ņāun ilgtsp ējīgu izmanto šanu,
PĀRLIEC ĪBĀpar to, ka šai sadarb ībai j āizpau žas tādu iniciat īvu un pas ākumu veid ā, kas gan kop ā, gan atsevi šķi viens otru
papildina, saskan ar pie ņemto politiku un nodro šina darb ības siner ģismu,
APŅEMOTIES t ādēļturpin āt dialogu, lai pilnveidotu Grenlandes zvejniec ības politiku, un noteikt piem ērotākos l īdzek ļus
šīs politikas faktiskai īsteno šanai, k āarīuzņēmēju un pilsonisk ās sabiedr ības iesaistei,LV L 27/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.
VĒLOTIES paredz ēt noteikumus un nosac ījumus, ar k ādiem Kopienas ku ģi var zvejot Grenlandes ekskluz īvajāekono-
miskaj āzonāun ar k ādiem var sa ņemt Kopienas atbalstu past āvīgai atbild īgas zvejas nodro šināšanai šajos ūdeņos,
APŅEMOTIES pan ākt cie šāku ekonomisko sadarb ību zvejniec ībāun ar to saist ītajās jom āsu nt ādēļdibin āt un att īstīt
kopuz ņēmumus, kuros iesaist ās abu Pu šuu z ņēmējsabiedr ības, un atbalst īt pagaidu kopuz ņēmumu veido šanu,
IR VIENOJU ŠĀS PAR TURPM ĀKO.
1. pants
Priek šmets un m ērķi
Aršo nol īgumu paredz principus, noteikumus un proced ūras
šādās jom ās:
—ekonomisk ā, finansi ālā, tehnisk āun zin ātnisk āsadarb ība
zvejniec ībā, lai nodro šinātu zvejas resursu izmanto šanu
tādāveidā, kas rada ilgtsp ējīgus ekonomiskos un soci ālos
apstākļus, tostarp nodro šina Grenlandes zvejniec ības nozares
attīstību,
—nosac ījumi Kopienas zvejas ku ģu piek ļuvei Grenlandes
ekskluz īvajai ekonomiskajai zonai (turpm āk–“Grenlandes
EEZ”),
—Kopienas ku ģu zvejas darb ību reglament ējošākārtība Gren-
landes EEZ, lai nodro šinātu attiec īgo noteikumu un nosac ī-
jumu iev ērošanu, zivju resursu saglab āšanas un p ārvald ības
pasākumu efektivit āti un lai nov ērstu neleg ālu, nere ģistrētu
un neregul ētu zveju,
—uzņēmējsabiedr ību partner ība, kop ējās interes ēs izv ēršot
ekonomisko darb ību zvejniec ības nozar ēun ar to saist ītajās
jomās.
2. pants
Defin īcijas
Šajānolīgum ā, protokol āun pielikum ā:
a)“Grenlandes iest ādes”ir Grenlandes Autonomijas vald ība;
b)“Kopienas iest ādes”ir Eiropas Komisija;
c)“Kopienas ku ģis”ir Kopien āreģistrēts zvejas ku ģis, kas peld
ar Kopienas dal ībvalsts karogu;
d)“kopuz ņēmums ”ir uz ņēmējsabiedr ība, kuras darb ību regla-
ment ēGrenlandes ties ību akti, kuras sast āvāietilpst viens
vai vair āki Kopienas ku ģuīpašnieki un viens vai vair āki part-neri Grenland ēun kuras m ērķis ir zvejot –iespējams, izman-
tojot Grenlandes zvejas kvotas –Grenlandes EEZ ar ku ģiem,
kas peld ar Grenlandes karogu, un apg ādāt galvenok ārt
Kopienas tirgu;
e)“pagaidu kopuz ņēmums ”ir apvien ība, kura uz noteiktu
termi ņu izveidota ar l īgumisku vieno šanos starp Kopienas
kuģuīpašniekiem un fizisk ām vai juridisk ām person ām
Grenland ē, kuras m ērķis ir kop īgi zvejot un izmantot Gren-
landes zvejas kvotas ar ku ģiem, kas peld ar Eiropas Kopienas
dalībvalsts karogu, solid āri segt izmaksas un dal ītp eļņu vai
zaud ējumus par kop īgi veikto ekonomisko darb ību, un
apgādāt galvenok ārt Kopienas tirgu;
f)“Apvienot ākomiteja ”ir komiteja, kuras sast āvāir Kopienas
un Grenlandes p ārstāvji un kura veic šānolīguma 10. pant ā
izklāstītās funkcijas.
3. pants
Nolīguma īsteno šanas principi
1. Puses ap ņemas past āvīgi nodro šināt atbild īgu zveju Gren-
landes EEZ, nediskrimin ējot nevienu no da žādajām flot ēm, kas
zvejo min ētajos ūdeņos, un neierobe žojot protokola notei-
kumus.
2. Grenlande turpina zvejniec ības politikas pl ānošanu un
vada t āsīsteno šanu ar gada un daudzgadu programmu pal ī-
dzību,ņemot v ērāmērķus, kas izvirz īti, Pus ēm savstarp ēji vieno-
joties. T ālab Puses turpina politisko dialogu par vajadz īgajām
reform ām. Grenlandes iest ādes ap ņemas inform ēt Kopienas
iestādes par turpm āku noz īmīgu pas ākumu pie ņemšanu šajā
jomā.
3. P ēc vienas Puses piepras ījuma t ās turkl āt sadarbojas, gan
kopā, gan atsevi šķivērtējot saska ņāaršo nol īgumu īstenoto
pasākumu, programmu un darb ību izpildi.
4. Puses ap ņemas nodro šinātšānolīguma īsteno šanu saska ņā
ar labas ekonomisk ās un soci ālāspārvald ības principiem.LV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/19
4. pants
Zinātnisk āsadarb ība
1. Šānolīguma darb ības laik āKopiena un Grenlande veic
resursu st āvokļa monitoringu Grenlandes EEZ; apvienota zin āt-
niskākomiteja p ēc Apvienot ās komitejas piepras ījuma sagatavo
ziņojumu saska ņāar pēdējās doto darba uzdevumu.
2. Pamatojoties uz lab ākajiem pieejamajiem zin ātniskajiem
atzinumiem, Puses apsprie žas Apvienotaj ākomitej ā,u np ēc
tam Grenlande pie ņem t ādus saglab āšanas un p ārvald ības pas ā-
kumus, k ādus t āuzskata par vajadz īgiem Grenlandes zvejnie-
cības politikas m ērķu sasnieg šanai.
3. Puses ap ņemas tie ši vai kompetentaj ās starptautiskaj ās
organiz ācijās apspriesties par to, k ānodro šinātd z īvo resursu
pārvald ību un saglab āšanu Grenlandes EEZ, un par attiec īgu
sadarb ību zin ātniskaj āpētniec ībā.
5. pants
Piekļuve zvejas zon ām Grenlandes EEZ
1. Grenlande ap ņemas ļaut Kopienas ku ģiem zvejot Gren-
landes EEZ saska ņāaršo nol īgumu un tam pievienoto proto-
kolu un pielikumu. Zvejas iesp ējas, ko Grenlandes iest ādes
piešķir ku ģiem, kuriem ir saska ņāaršānolīguma protokolu
izdotas Kopienas licences, ir sam ērojamas ar zvejas iesp ējām,
kas pie šķirtas saska ņāar min ēto protokolu.
2. Ku ģi, kas peld ar Norv ēģijas, Islandes vai Far ēru salu
karogu un ir re ģistrētišajās valst īs, var izmantot zvejas iesp ējas,
kuras Grenlande saska ņāaršo nol īgumu pie šķīrusi Kopienai,
ciktāl tas vajadz īgs Kopienas un min ēto pu šu zvejniec ības nol ī-
gumu pien ācīgai darb ībai. T ālab Grenlande ap ņemas ļaut sav ā
EEZ zvejot ku ģiem, kas peld ar Norv ēģijas, Islandes vai Far ēru
salu karogu un ir re ģistrētišajās valst īs.
3. Zvejas darb ības, uz kur ām attiecas šis nol īgums, veic atbil-
stīgi Grenlandes ties ību aktiem. Grenlandes iest ādes aicina
Kopienas iest ādes izteikt piez īmes par min ēto ties ību aktu groz ī-
jumiem, pirms tie st ājas sp ēkā, ja vien ties ību aktu pie ņemšanas
mērķis pien ācīgi neattaisno sp ēkāstāšanos bez kav ēšanās, ko
varētu rad ītšāda apsprie šanās ar Kopienas iest ādēm. Grenlandes
iestādes iepriek šun laikus inform ēKopienas iest ādes par min ēto
tiesību aktu groz ījumiem.
4. Grenlande uz ņemas atbild ību par protokol āparedz ēto
zvejas uzraudz ības pas ākumu faktisko veik šanu. Kopienas ku ģi
sadarbojas ar kompetentaj ām iest ādēm, kas atbild par min ēto
uzraudz ību.5. Kopienas iest ādes ap ņemas veikt visus attiec īgos pas ā-
kumus, lai Kopienas ku ģi iev ērotu šo nol īgumu un ties ību
aktus, ar kuriem reglament ēzveju Grenlandes EEZ.
6. pants
Zvejas licences
1. Kopienas ku ģi var zvejot Grenlandes EEZ vien īgi tad, ja
tiem ir saska ņāaršo nol īgumu izdota der īga zvejas licence.
2. Ku ģa zvejas licences sa ņemšanas proced ūra, iekas ējamās
maksas un maks āšanas k ārtība ku ģuīpašniekiem ir noteikta
protokola pielikum ā.
3. Ar pien ācīgas administrat īvās sadarb ības pal īdzību Pu šu
kompetent ās iest ādes nodro šina šo proced ūru un nosac ījumu
pareizu īsteno šanu.
7. pants
Finansi ālais ieguld ījums
1. Kopiena pie šķir Grenlandei finansi ālu ieguld ījumu saska ņā
aršānolīguma protokol āun pielikum āparedz ētajiem noteiku-
miem un nosac ījumiem. Šis ieguld ījums ir vienreiz ējs, un to
veido divas saist ītas da ļas, proti:
a) finan šu iemaksas par Kopienas ku ģu piek ļuvi Grenlandes
zvejas zon ām;
b) Kopienas finansi āls atbalsts atbild īgas zvejas un zvejas resursu
ilgtsp ējīgas izmanto šanas past āvīgai nodro šināšanai Gren-
landes EEZ.
2. Šāpanta 1. punkta b) apak špunkt āminētāfinansi ālā
atbalsta izlietojumu p ārzina Grenlandes iest ādes, ņemot v ērā
mērķus, kurus Puses vienojoties izvirz ījušas saska ņāaršānolī-
guma protokolu un kuri j āsasniedz ar Grenlandes zvejniec ības
politiku un gada un daudzgadu programm āmšīs politikas īste-
nošanai.
3. Kopienas pie šķirto finansi ālo ieguld ījumu izmaks āik gadu
saska ņāar protokolu. Atbilst īgišim nol īgumam un protokolam
finansi ālāieguld ījuma apjomu var main īt, ja iemesls ir k āds no
turpm ākm i n ētajiem:
a) iz ņēmuma apst ākļi, kuri nav dabas par ādības un kuru d ēļ
nevar zvejot Grenlandes EEZ;LV L 27/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.
b) Kopienas ku ģiem pie šķirto zvejas iesp ēju samazin ājums, par
ko Puses vienojas attiec īgo kr ājumu p ārvald ības nol ūkā,j a–
pamatojoties uz lab ākajiem pieejamajiem zin ātniskajiem atzi-
numiem –to uzskata par vajadz īgu resursu saglab āšanai un
ilgtsp ējīgai izmanto šanai;
c)īpaša priorit āte attiec ībāuz piek ļuvi papildu zvejas iesp ējām,
kas nav paredz ētasšānolīguma protokol āun ko p ēcP u šu
vieno šanās Apvienotaj ākomitej āKopienai dod tad, ja –
saska ņāar lab ākajiem pieejamajiem zin ātniskajiem atzinu-
miem –krājumu st āvoklis to ļauj;
d) Grenlandes zvejniec ības politikas īsteno šanai pie šķirtā
Kopienas finansi ālāatbalsta nosac ījumu p ārvērtēšana, ja to
prasa Pu šu konstat ētie gada un daudzgadu programmu rezul-
tāti;
e)šānolīguma darb ības aptur ēšana saska ņāar 13. pantu.
8. pants
Sadarb ības veicin āšana uz ņēmēju vid ūun sabiedr ībā
1. Puses atbalsta ekonomisku, komerci ālu, zin ātnisku un
tehnisku sadarb ību zvejniec ībāun ar to saist ītajās nozar ēs. Tās
apsprie žas, lai saska ņotu da žādos iesp ējamos pas ākumus.
2. Puses atbalsta inform ācijas apmai ņu par zvejas pa ņēmie-
niem un r īkiem, zvejas produktu saglab āšanas metod ēmu n
rūpniecisko apstr ādi.
3. Puses jo īpaši atbalsta pagaidu kopuz ņēmumu un kopuz-
ņēmumu veido šanu abpus ējās interes ēs un saska ņāar Pu šu
tiesību aktiem.
9. pants
Izmēģinājuma zveja
Puses atbalsta izm ēģinājuma zveju Grenlandes EEZ. Izm ēģinā-
juma zveju Puses veic kop īgi un saska ņāar protokola pielikum ā
paredz ētajiem noteikumiem.
10. pants
Apvienot ākomiteja
1. K āPušu forumu šānolīguma piem ērošanas uzraudz ībai un
izpildes nodro šināšanai izveido Apvienoto komiteju.
2. Apvienot ākomiteja veic šādas funkcijas:a) uzrauga nol īguma darb ību, interpret āciju un piem ērošanu, jo
īpaši 7. panta 2. punkt āminēto gada un daudzgadu
programmu izstr ādi un to izpildes nov ērtēšanu;
b) nodro šina nepiecie šamo sazi ņu Puses interes ējošajos jaut ā-
jumos, kas saist īti ar zvejniec ību;
c) darbojas k āforums viedok ļu saska ņošanai un izl īguma
panākšanai str īdos par šānolīguma interpret ēšanu vai piem ē-
rošanu;
d) p ārskata un vajadz ības gad ījumā, pamatojoties uz pieejama-
jiem zin ātniskajiem atzinumiem, iesaist ās sarun ās par
esošajām un jaun ām zvejas iesp ējām attiec īgiem kr ājumiem
Grenlandes EEZ, par piesardz ības pieeju un Grenlandes zvej-
niecības nozares vajadz ībāmu nl īdz ar to –par Kopienai
pieejamaj ām zvejas iesp ējām un, attiec īgāgadījumā, par
protokol āminētāfinansi ālāieguld ījuma apjomu;
e) nov ērtēto, vai ir j āizstrādāatjauno šanas pl āns un ilgtermi ņa
pārvald ības pl ānsšānolīguma aptvertajiem kr ājumiem, lai
nodro šinātu kr ājumu ilgtsp ējīgu izmanto šanu un to, ka
zvejas darb ību ietekme neizjauc j ūras ekosist ēmu ilgstp ējību;
f) kontrol ēstāvokli attiec ībāuz pagaidu kopuz ņēmumu un
kopuz ņēmumu dibin āšanas pieteikumiem, kas iesniegti
saska ņāaršo nol īgumu, un jo īpaši, izmantojot šānolīguma
protokola pielikum ānoteiktos krit ērijus, nov ērtēPušu
iesniegtos pagaidu kopuz ņēmumu un kopuz ņēmumu veido-
šanas projektus, k āarīpārrauga to ku ģu darb ību, kas pieder
pagaidu kopuz ņēmumiem un kopuz ņēmumiem, kuri
darbojas Grenlandes EEZ;
g) katr āatsevi šķā gadījumānosaka attiec īgās sugas, izvirza
nosac ījumus un paredz citus parametrus saist ībāar izm ēģi-
nājuma zveju;
h) vienojas par administrat īviem pas ākumiem Kopienas zvejas
kuģu piek ļuvei Grenlandes EEZ un resursiem, tostarp par
licenc ēm, Kopienas zvejas ku ģupārvieto šanos un nozvejas
datu pazi ņošanu;
i) vienojas par s īki izstr ādātiem noteikumiem, kas vajadz īgi, lai
sniegtu Kopienas finansi ālo atbalstu atbild īgas zvejas un
zvejas resursu ilgtsp ējīgas izmanto šanas past āvīgai nodro ši-
nāšanai Grenlandes EEZ;LV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/21
j) nov ērtēGrenlandes zvejniec ības politikas īsteno šanai
piešķirtāKopienas finansi ālāatbalsta nosac ījumus, ja to
prasa Pu šu konstat ētie gada un daudzgadu programmu rezul-
tāti;
k) veic citas funkcijas, par kur ām Puses savstarp ēji vienojas.
3. Apvienot ākomiteja san āk vismaz reizi gad ā,pārmai ņus
Kopien āun Grenland ē, un san āksmi vada t āsrīkotāja Puse. Ja
kāda no Pus ēm to pieprasa, Apvienot ākomiteja pulc ējas
ārkārtas san āksmē.
4. Apvienot ākomiteja pie ņem savu reglamentu.
11. pants
Piem ērošanas ģeogr āfiskājoma
Šo nol īgumu piem ēro, no vienas puses, teritorij ās, uz kur ām
attiecas Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgums, un ar min ētajā
līgum āparedz ētajiem nosac ījumiem un, no otras puses, Gren-
landes teritorij āun Grenlandes EEZ.
12. pants
Nolīguma termi ņšun darb ības izbeig šana
1. Šo nol īgumu piem ēro se šus gadus no t āspēkāstāšanās
dienas; to pagarina uz turpm ākiem se šu gadu periodiem, ja
saska ņāar 2. un 3. punktu nav iesniegts pazi ņojums par nol ī-
guma izbeig šanu.
2. Šo nol īgumu var izbeigt jebkura no Pus ēm, ja rodas iz ņē-
muma apst ākļi, piem ēram, ja ir noplicin āti attiec īgie kr ājumi vai
ja Puse nepilda ap ņemšanos apkarot neleg ālu, nere ģistrētu un
neregul ētu zveju.
3. Ja nol īgumu izbeidz 2. punkt āminēto iemeslu d ēļ, attie-
cīgāPuse vismaz se šus m ēnešus pirms s ākotn ējāvai katra
nākamātermi ņa beig ām rakstiski pazi ņo otrai Pusei par
nodomu izbeigt nol īgumu. Ja nol īgumu izbeidz citu iemesludēļ, attiec īgais pazi ņojums j āsniedz vismaz devi ņus m ēnešus
iepriek š.
13. pants
Nolīguma aptur ēšana
1. Šo nol īgumu var aptur ētpēc vienas Puses iniciat īvas, ja t ā
uzskata, ka otra Puse ir pie ļāvusi nopietnu p ārkāpumu attiec ībā
uz nol īgum āparedz ēto saist ību izpildi. Lai nol īgumu aptur ētu,
attiec īgajai Pusei vismaz se šus m ēnešus pirms dienas, kad aptu-
rēšanai j āstājas sp ēkā, rakstiski j āpaziņo par savu nodomu. P ēc
šāda pazi ņojuma sa ņemšanas Puses apsprie žas, lai nesaska ņas
atrisin ātu, savstarp ēji vienojoties.
2. Finansi ālo ieguld ījumu, kas min ēts 7. pant ā, un 5. pant ā
minētās zvejas iesp ējas samazina proporcion āli aptur ēšanas
ilgumam.
14. pants
Protokols un pielikums
Protokols, pielikums un t āpapildin ājumi ir šānolīguma sast āv-
daļa.
15. pants
Atcel šana
Eiropas Kopienas un Grenlandes 1985. gada 1. febru āra Zvej-
niecības nol īgumu par zveju pie Grenlandes krastiem atce ļun
aizst āja r šo nol īgumu.
16. pants
Valoda un st āšanāss pēkā
Šis nol īgums st ājas sp ēkādienā, kad Puses viena otrai pazi ņo
par pie ņemšanas proced ūru pabeig šanu, tas ir sagatavots divos
eksempl āros ang ļu,čehu, d āņu, fran ču, grie ķu, holandie šu,
igauņu, it āļu, latvie šu, lietuvie šu, maltie šu, po ļu, portug āļu,
slovāku, slov ēņu, somu, sp āņu, ung āru, v ācu un zviedru valod ā,
un visi t āteksti ir vienl īdz autentiski.LV L 27/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.
Hecho en Bruselas, el veintiuno de diciembre de dos mil seis.
V Bruselu dne dvacátého prvního prosince dva tisíce šest.
Udfærdiget i Bruxelles den enogtyvende december to tusind og seks.
Geschehen zu Brüssel am einundzwanzigsten Dezember zweitausendsechs.
Kahe tuhande kuuenda aasta detsembrikuu kahekümne esimesel päeval Brüsselis.'Εγινε στις Βρυξέλλες ,στις είκοσι μία Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες έξι .
Done at Brussels on the twenty-first day of December in the year two thousand and six.
Fait à Bruxelles, le vingt et un décembre deux mille six.Fatto a Bruxelles, addì ventuno dicembre duemilasei.Brisel ē, divt ūkstošsestāgada divdesmit pirmaj ādecembr ī.
Priimta du t ūkstan čiaišeštųmetųgruod žio dvide šimt pirm ądienąBriuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kett őezer-hatodik év december huszonegyedik napján.
Magħmul fi Brussel, fil-wie ħed u g ħoxrin jum ta' Di ċembru tas-sena elfejn u sitta.
Gedaan te Brussel, de eenentwintigste december tweeduizend zes.
Sporz ądzono w Brukseli, dnia dwudziestego pierwszego grudnia roku dwa tysi ące szóstego.
Feito em Bruxelas, em vinte e um de Dezembro de dois mil e seis.V Bruseli d ňa dvadsiateho prvého decembra dvetisíc šesť.
V Bruslju, enaindvajsetega decembra leta dva tiso čšest.
Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna
kaksituhattakuusi.
Som skedde i Bryssel den tjugoförsta december tjugohundrasex.LV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/23
Por la Comunidad Europea
Za Evropské spole čenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas v ārdā
Europos bendrijos vardu
Az Európai Közösség részér ől
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spolo čenstvo
Za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Por el Gobierno de Dinamarca
Za vládu Dánska
For den danske regering
Für die Regierung Dänemarks
Taani valitsuse ja nimel
Για την Κυβέρνηση της Δανίας
For the Government of Denmark
Pour le gouvernement du Danemark
Per il governo della Danimarca
Dānijas vald ības v ārdā
Danijos Vyriausyb ės vardu
Dánia kormánya részér ől
Għall-Gvern tad-Danimarka
Voor de Regering van Denemarken
W imieniu rz ądu Danii
Pelo Governo da Dinamarca
Za vládu DánskaZa vlado Danske
Tanskan hallituksen puolesta
På Danmarks regerings vägnar
Por el Gobierno local de Groenlandia
Za místní vládu Grónska
For det grønlandske landsstyre
Für die örtliche Regierung Grönlands
Gröönimaa kohaliku valitsuse nimel
Για την Τοπική Κυβέρνηση της Γροιλανδίας
For the Home Rule Government of Greenland
Pour le gouvernement local du Groenland
Per il governo locale della Groenlandia
Grenlandes pa švaldības v ārdā
Grenlandijos vietin ės Vyriausyb ės vardu
Grönland Önkormányzata részér ől
Għall-Gvern Lokali tal-Groenlandja
Voor de Plaatselijke Regering van Groenland
W imieniu Rz ądu Lokalnego Grenlandii
Pelo Governo local da Gronelândia
Za miestnu vládu Grónska
Za lokalno vlado Grenlandije
Grönlannin maakuntahallituksen puolesta
På Grönlands lokala regerings vagnar
LV L 27/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.
PROTOKOLS,
ar kuru nosaka zvejas iesp ējas un finansi ālo ieguld ījumu, kas paredz ēts Zvejniec ības partnerattiec ību
nolīgumāstarp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un D ānijas vald ību un Grenlandes Autonomijas
valdību, no otras puses
1. pants
Piem ērošanas laikposms un zvejas iesp ējas
1. Grenlandes iest ādes se šus gadus, s ākot no 2007. gada
1. janv āra, at ļauj Kopienas zvejas ku ģiem zvejot, nep ārsniedzot
pielikuma I noda ļāparedz ētās zvejas iesp ējas un atbilst īgi
2. punktam noteikt ās zvejas iesp ējas.
Pielikuma I noda ļāparedz ēto zvejas iesp ēju apjomu var p ārskat īt
Apvienotaj ākomitej ā.
2. Ne v ēlākkā2007. gada 1. decembr īunšajāpašādatum ā
turpm ākajos gados Apvienot ākomiteja vienojas par pielikuma
I noda ļāminēto sugu zvejas iesp ējāmnākamajam gadam, ņemot
vērāpieejamos zin ātniskos atzinumus, piesardz ības pieeju, zvej-
niecības vajadz ības un jo īpašišāpanta 7. punkt ānoteiktos
daudzumus.
Ja Apvienot ākomiteja zvejas iesp ējas nosaka t ādāapjom ā, kas ir
mazāks par pielikuma I noda ļānoteikto apjomu, Grenlande
Kopienai to kompens ēar atbilsto šām zvejas iesp ējām turpm ā-
kajos gados vai ar cit ām zvejas iesp ējām taj āpašāgadā.
Ja Puses nevienojas par kompens āciju, proporcion āli kori ģēnolī-
guma finansi ālos aspektus, ar īparametrus, kas izmantoti, lai
aprēķinātušāprotokola 2. panta 1. punkt āminēto summu.
3. Austrumgrenlandes garne ļu kvotu var izmantot apgabalos
uz rietumiem no Grenlandes, ja Grenlandes un Eiropas Kopienaskuģuīpašnieki vienojas par kvotas nodevumu no viena uz ņē-
muma otram. Grenlandes iest ādes ap ņemas atbalst ītšādas
vieno šanās. Kvotu nodevuma apm ērs Rietumgrenland ēgadā
nedr īkst p ārsniegt 2 000 tonnas. Nosac ījumi zvejai, kuru
Kopienas ku ģi veic, iev ērojot pielikuma III noda ļas noteikumus,
ir tādi pa šikāGrenlandes ku ģuīpašniekam izdot ās licences
nosac ījumi.
4. Saska ņāar pielikumu izm ēģinājuma zvejas at ļaujas ir
pieejamas uz izm ēģinājuma laiku, kas nep ārsniedz se šus
mēnešus.5. Ja Puses secina, ka izm ēģinājuma zvejas kampa ņas ir
sekm īgas, Grenlandes iest ādes l īdzšāprotokola piem ērošanas
beigām iedala Kopienas flotei 50 % no jauno sugu zvejas
iespējām, attiec īgi palielinot 2. pant āminētāfinansi ālāieguld ī-
juma apjomu.
6. Grenlande pied āvāKopienai papildu zvejas iesp ējas. Ja
Kopiena t ās piln ībāvai da ļēji pie ņem, proporcion āli palielina
2. panta 1. punkt āminēto finansi ālo ieguld ījumu. Proced ūra,
kas j āievēro papildu zvejas iesp ēju iedal īšanā, ir izkl āstītašā
protokola pielikum ā.
7. Minim ālais ikgad ējais daudzums, kas nepiecie šams zvejas
darb ību saglab āšanai Grenland ē,i ršāds:
Suga (svars tonn ās)Rietumu kr ājums
(NAFO 0/1)Austrumu kr ājums
(ICES XIV/V)
Karaliskais krabis 4 000
Menca 30 000 (1)
Sarkanasari 2 500 5 000
Melnais paltuss 4 700 4 000
Garneles 25 000 1 500
(1) Var zvejot rietumos vai austrumos.
8. Kopienas ku ģi Grenlandes licences var sa ņemt tikai
saska ņāaršo protokolu.
2. pants
Finansi ālais ieguld ījums un maks āšanas k ārtība
1. Nol īguma 7. pant āminētais Kopienas finansi ālais ieguld ī-
jums šāprotokola 1. pant āminētajālaikposm āir EUR
85 843 464 (1).Šai summai j āpieskaita EUR 9 240 000 liela
finan šu rezerve, no kuras saska ņāar 3. punkt ānoteikto metodi
veic maks ājumus par mencas un moivas daudzumiem, ko Gren-
lande faktiski dar ījusi pieejamus papildus pielikuma I noda ļā
paredz ētajām zvejas iesp ējām.LV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/25
(1)Šai summai j āpieskaita:
—pielikuma II noda ļas 3. punkt āparedz ētās maksas –aptuveni
EUR 2 000 000 gad ā–kuras ku ģuīpašnieki maks ātieši Gren-
landei.
2. Šāpanta 1. punktu piem ēro saska ņāaršāprotokola
1. panta 2., 5. un 6. punktu un 6. pantu. Eiropas Kopienassamaks ātāfinansi ālāieguld ījuma kop ējāsumma nedr īkst b ūt
lielāka par divk āršotu 2. panta 1. punkt āminēto summu.
3. Neskarot šāprotokola 1. panta 2., 5. un 6. punktu, proto-
kola piem ērošanas laik āKopiena maks āš ā panta 1. punkt ā
minēto finansi ālo ieguld ījumu, un tas ir EUR 14 307 244
gadā. Attiec ībāuz mencu un moivu Grenlande ik gadu pazi ņo
Kopienas iest ādēm, k ādi mencas un moivas daudzumi ir
pieejami zvejai papildus pielikuma I noda ļāparedz ētajiem
daudzumiem. Kopiena par šiem papildu daudzumiem maks ā
17,5 % no pirm āizkrāvuma v ērtības, kuru apr ēķina p ēc likmes
EUR 1 800 par tonnu mencas un EUR 100 par tonnu moivasun no kuras at ņem ku ģuīpašnieku veikt ās maksas –ne vair āk
kāEUR 1 540 000 –par ab ām sug ām. Konkr ētāgadāneizman-
toto finan šu rezerves da ļu var p ārnest, lai samaks ātu Grenlandei
par mencas un moivas papildu daudzumiem, kas dar īti pieejami
zvejai turpm ākajos divos gados.
4. Finansi ālāieguld ījuma ikgad ējo summu Kopiena izmaks ā,
vēlākais, 2007. gada 30. j ūnijāpirmaj āgadāun, v ēlākais,
1. mart āturpm ākajos gados, bet ikgad ējo summu no mencai
un moivai paredz ētās finan šu rezerves izmaks āvai nu šajāpašā
termi ņā, vai iesp ējami dr īzpēc tam, kad pazi ņots par attiec īgo
daudzumu pieejam ību.
5. Iev ērojot šāprotokola 4. pantu, Grenlandes iest ādēmi r
pilnīga rīcības br īvība finansi ālāieguld ījuma un finan šu rezerves
izmanto šanā,i zņemot EUR 500 000 un EUR 100 000, ko
novirza attiec īgi Grenlandes Dabas resursu instit ūtam un zvej-
niecības amatpersonu apm ācības vajadz ībām, un –2007. gad ā–
EUR 186 022 ar mencu p ārvald ības pl ānu saist ītiem p ētīju-
miem.
6. Finansi ālo ieguld ījumu p ārskaita Valsts kases kont ā, kuru
atvērusi Grenlandes iest āžu izraudz īta finan šu iest āde.
3. pants
Protokola piem ērošanas aptur ēšana un finansi ālā
ieguld ījuma maks ājumu p ārskat īšana nep ārvaramas varas
gadījumā
1. Ja zveju Grenlandes EEZ kav ēizņēmuma apst ākļi, izņemot
dabas par ādības, Eiropas Kopiena p ēcP u šu apsprie šanās, ja t āir
iespējama, var aptur ētšāprotokola 2. panta 1. punkt āparedz ētā
finansi ālāieguld ījuma maks ājumus ar nosac ījumu, ka Kopiena ir
pilnāapjom āsamaks ājusi l īdz aptur ēšanas s ākumam maks ā-
jamās summas.2. Finansi ālāieguld ījuma maks ājumus ats āk, tikl īdz Puses
apsprie žoties ir vienoju šās par to, ka zveju kav ējošie apst ākļi
vairs nepast āv.
3. Der īguma termi ņu licenc ēm, kas Kopienas ku ģiem izdotas
saska ņāar nol īguma 5. pantu, pagarina uz laiku, kas atbilst
zvejas p ārtraukuma ilgumam.
4. pants
Atbalsts past āvīgai atbild īgas zvejas nodro šināšanai
Grenlandes EEZ
1. Ik gadu EUR 3 261 449 (iz ņēmuma k ārtā2007. gad ā–
EUR 3 224 244) no šāprotokola 2. panta 1. punkt āminētā
finansi ālāieguld ījuma novirza Grenlandes zvejniec ības politikas
pilnveido šanai un īsteno šanai, lai past āvīgi nodro šinātu atbild īgu
zveju Grenlandes EEZ. Šo ieguld ījumu p ārvalda saska ņāar
mērķiem, ko Puses izvirza vienojoties, un iev ērojot šom ērķu
sasnieg šanai izstr ādātās gada un daudzgadu programmas.
2. Iesp ējami dr īz, ta čun ev ēlākkātrīsmēnešus pēcšāproto-
kola st āšanāss p ēkāApvienot ākomiteja saska ņāar 1. punktu
pieņem nozares daudzgadu programmu un s īki izstr ādātus t ās
īsteno šanas noteikumus, kuros ietverti šādi elementi:
a) gada un daudzgadu pamatnost ādnes par 1. punkt āminētās
finansi ālāieguld ījuma da ļas izmanto šanu;
b) gada un daudzgadu m ērķi, kas j āsasniedz, lai ar laiku past ā-
vīgi nodro šinātu atbild īgu zveju un ilgtsp ējīgu zvejniec ību,
ņemot v ērāGrenlandes zvejniec ības politikas priorit ātes un
priorit ātes cit ās politikas jom ās, kas ir saist ītas ar atbild īgas
zvejas un ilgtsp ējīgas zvejniec ības turpin āšanos vai ietekm ē
to;
c) gada rezult ātu nov ērtēšanas krit ēriji un proced ūras.
3. Visi ierosin ātie groz ījumi nozares daudzgadu programm ā
Pusēmjāapstiprina Apvienotaj ākomitej ā.
4. Katru gadu Grenlande sadala 1. punkt āminētās finansi ālā
ieguld ījuma da ļas līdzek ļus daudzgadu programmas īsteno šanai.
Līdzek ļu sadal ījumu protokola piem ērošanas pirmajam gadam
Kopienai pazi ņo reiz ēar l īdzek ļu sadal ījumu n ākamajam
gadam. Par l īdzek ļu sadal ījumu katram turpm ākajam gadam
Grenlande Kopienai pazi ņon ev ēlākk āiepriek šējāgada
1. decembr ī.LV L 27/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.
5. Eiropas Kopiena ar Apvienot ās komitejas piekri šanu var
prasīt izmai ņasšāprotokola 2. panta 1. punkt āminētāfinan-
siālāieguld ījuma izmanto šanā, ja pras ītās izmai ņas var pamatot
ar nozares daudzgadu programmas izpildes ikgad ējānovērtē-
juma rezult ātiem.
5. pants
Domstarp ības un protokola piem ērošanas aptur ēšana
1. Visas Pu šu domstarp ības par šāprotokola interpret āciju
vai piem ērošanu risina, Pus ēm apsprie žoties Apvienotaj ākomi-
tejā, kuru vajadz ības gad ījumāsapulcina ārkārtas san āksmē.
2. Neierobe žojot šāprotokola 6. pantu, protokola piem ēro-
šanu var aptur ētpēc vienas Puses iniciat īvas, ja k āda no Pus ēm
uzskata, ka otra Puse ir pie ļāvusi protokol āparedz ēto saist ību
smagu p ārkāpumu, un ja apspried ēs Apvienotaj ākomitej ā,kā
noteikts 1. punkt ā, nav pan ākts izl īgums.
3. Lai aptur ētu protokola piem ērošanu, ieinteres ētajai Pusei
vismaz tr īsm ēnešus pirms dienas, kad aptur ēšanai j āstājas
spēkā, rakstveid ājāpaziņo par savu nodomu.
4. Aptur ēšanas gad ījumāPuses turpina apspriesties, lai str īdu
atrisin ātu, savstarp ēji vienojoties. Ja tas izdodas, protokola
piem ērošanu ats āk, un finansi ālo ieguld ījumu un zvejas iesp ējas
samērīgi un proporcion āli laikam samazina atkar ībāno laik-
posma, kur āprotokola piem ērošana bija aptur ēta.
6. pants
Protokola piem ērošanas aptur ēšana nemaks āšanas gad ījumā
Ja Kopiena neveic šāprotokola 2. pant āparedz ētos maks ā-
jumus, protokola piem ērošanu var aptur ēta r šādiem nosac īju-
miem:a) Grenlandes kompetent ās iest ādes pazi ņo Kopienas iest ādēm
par nemaks āšanu. Kopienas iest ādes izdara vajadz īgās
pārbaudes un attiec īgāgadījumāne v ēlākkā30 darbdien ās
pēc pazi ņojuma sa ņemšanas veic maks ājumu;
b) ja maks ājums nav veikts un tas nav ticis pien ācīgi pamatots
a) punkt āparedz ētajātermi ņā, Grenlandes kompetent ās
iestādes ir ties īgas aptur ētšāprotokola piem ērošanu. Par to
tāstūlīt inform ēKopienas iest ādes;
c) protokola piem ērošanu ats āk, tikl īdz ir veikts attiec īgais
maks ājums.
7. pants
Starpposma p ārskat īšana
Ja kāda no Pus ēm 2009. gad āto pieprasa, l īdz min ētāgada
1. decembrim p ārskata šāprotokola 1., 2. un 4. panta piem ē-
rošanu. Šādi Puses var vienoties par protokola groz ījumiem, jo
īpaši par protokola pielikuma I noda ļānoteikto indikat īvo
kvotu, k āarīfinansi ālo aspektu un 4. panta noteikumu groz ī-
jumiem.
8. pants
Stāšanāss pēkā
Šo protokolu un t āpielikumu piem ēro no 2007. gada
1. janv āra.LV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/27
PIELIKUMS
Kopienas ku ģu zvejas darb ības nosac ījumi Grenlandes EEZ
I NODA ĻA
INDIKAT ĪVĀS ZVEJAS IESP ĒJAS 2007. –2012. GADAM UN PIEZVEJA
1. Grenlandes apstiprin ātās zvejas iesp ējas
Suga 2007. g. 2008. g. 2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g.
Menca (NAFO 0/1) (1) 1 000 3 500 3 500 3 500 3 500 3 500
Pelaģiskie sarkanasari (ICES XIV/V) (2) 10 838 8 000 8 000 8 000 8 000 8 000
Melnais paltuss (NAFO 0/1) –uz
dienvidiem no 68°2 500 2 500 2 500 2 500 2 500 2 500
Melnais paltuss (ICES XIV/V) (3) 7 500 7 500 7 500 7 500 7 500 7 500
Garneles (NAFO 0/1) 4 000 4 000 4 000 4 000 4 000 4 000Garneles (ICES XIV/V) 7 000 7 000 7 000 7 000 7 000 7 000
Atlantijas paltuss (NAFO 0/1) 200 200 200 200 200 200
Atlantijas paltuss (ICES XIV/V) (
4) 1 200 1 200 1 200 1 200 1 200 1 200
Moiva (ICES XIV/V) 55 000 (5) 55 000 (5) 55 000 (5) 55 000 (5) 55 000 (5) 55 000 (5)
Karaliskais krabis (NAFO 0/1) 500 500 500 500 500 500
Piezveja (NAFO 0/1) (6) 2 600 2 300 2 300 2 300 2 300 2 300
(1)K rājuma atjauno šanās gad ījumāKopiena dr īkst no t ānozvejot pm tonnas, attiec īgi palielinot protokola 2. panta 1. punkt āminēto
finansi ālo ieguld ījumu. Kvotu, kas paredz ēta 2007. gadam, var s ākt izmantot tikai no 1. j ūnija. Var zvejot austrumos vai rietumos.
(2) Var zvejot austrumos vai rietumos. J āzvejo ar pela ģisko trali.
(3)Šo skaitli var p ārskat īt,ņemot v ērāpiekrastes valstu vieno šanos par zvejas iesp ēju sadali. Šāzvejas veida p ārvald ību nodro šina, regul ējot
vienlaikus zvejojo šok u ģu skaitu.
(4) Kopiena dr īkst nozvejot 1 000 tonnas ar ne vair ākkāsešiem āķu jedu zvejas ku ģiem demers ālai zvejai, kuri zvejo Atlantijas paltusu un
saistītās sugas. Par āķu jedu zvejas ku ģu veikt ās demers ālās zvejas nosac ījumiem vienojas Apvienotaj ākomitej ā.
(5) Ja moiva ir zvejojama, Kopiena l īdz 7,7 % no moivas KPN dr īkst nozvejot zvejas sezon āno 20. j ūnija l īdz 30. apr īlim, attiec īgi
palielinot protokola 2. panta 1. punkt āminēto finansi ālo ieguld ījumu.
(6) Piezveja ir visu to sugu nozveja, kuras nav ku ģa licenc ēnorādītāmērķsuga. Piezvejas sast āvu ik gadu p ārskata Apvienotaj ākomitej ā. Var
zvejot austrumos vai rietumos.
2. Piezvejas ierobe žojumi
Kopienas zvejas ku ģi, kas darbojas Grenlandes EEZ, iev ēro visus attiec īgos piezvejas noteikumus gan par reglament ētajām,
gan nereglament ētajām sug ām. Turkl āt reglament ēto sugu izmetumi Grenlandes EEZ ir aizliegti.
Piezveja ir visu to sugu nozveja, kuras nav ku ģa licenc ēnorādītāmērķsuga.
Maksim ālo at ļauto piezvejas daudzumu nosaka, kad izdod m ērķsugas zvejas licenci. Izdotaj ālicenc ēkatrai reglament ētajai
sugai nor āda maksim ālo daudzumu, kas at ļauts k āpiezveja.
Reglament ēto sugu piezvejas daudzumu atskaita no piezvejas rezerves, kas paredz ēta Kopienai iedal ītajās attiec īgo sugu
zvejas iesp ējās. Nereglament ēto sugu piezvejas daudzumu atskaita no Kopienai paredz ētās nereglament ēto sugu piezvejas
rezerves.
Licences maksu par piezveju neiekas ē. Tom ēr, ja Kopienas zvejas ku ģis pārsniedz reglament ētai sugai at ļauto maksim ālo
piezveju, par p ārsniegumam atbilsto šo daudzumu j āmaks āsods parast ās licences maksas tr īskāršāapm ērā.LV L 27/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.
II NODA ĻA
ZVEJAS LICENCES PIEPRAS ĪŠANA UN IZDO ŠANA
1. Licenci zvejo šanai Grenlandes EEZ var sa ņemt tikai uz šādu licenci ties īgi ku ģi.
2. Ku ģis ir ties īgs zvejot, ja nedz t āīpašniekam, nedz kapteinim, nedz pa šam ku ģim nav aizliegts zvejot Grenlandes
EEZ. Tiem j ābūt izpild ījušiem visas t ās saist ības pret Grenlandes iest ādēm, kuras izriet no to iepriek šējās zvejas darb ības
Grenland ēvai Grenlandes EEZ atbilst īgi zvejniec ības nol īgumiem, kas nosl ēgti ar Kopienu.
3. Zvejas licen ču piepras īšanas un izdo šanas k ārtība, kas min ēta nol īguma 1. panta 3. punkt ā, ir izkl āstīta 1. papildi-
nājumā(administrat īvāvieno šanās par licenc ēm).
III NODA ĻA
ZVEJAS ZONAS
Zvejot dr īkst zvejas zon ā, kas defin ēta kāGrenlandes ekskluz īvāekonomisk āzona atbilst īgi 2004. gada 15. oktobra
noteikumiem Nr. 1020 un saska ņāar 2004. gada 15. oktobra Karalisko dekr ētu Nr. 1005 par Grenlandes ekskluz īvo
ekonomisko zonu st āšanos sp ēkā,īstenojot 1996. gada 22. maija likumu Nr. 411 par ekskluz īvajām ekonomiskaj ām
zonām.
Ja nav nor ādīts cit ādi, zvejot dr īkst vismaz 12 j ūras j ūdzes no b āzes l īnijas saska ņāar 7. panta 2. punktu Grenlandes
parlamenta jeb Landstinga 1996. gada 31. oktobra likum āNr. 18 par zvejniec ību, kur ājaunākie groz ījumi izdar īti ar
Landstinga 2003. gada 18. decembra likumu Nr. 28.
Bāzes l īnijas nosaka saska ņāar 2004. gada 15. oktobra Karalisko dekr ētu Nr. 1004 par groz ījumiem Karaliskaj ādekr ētā
par Grenlandes teritori āloūdeņu robe žu noteik šanu.
IV NODA ĻA
PAPILDU ZVEJAS IESP ĒJAS
Saska ņāar protokola 1. panta 6. punktu Grenlandes iest ādes Kopienas iest ādēm pied āvāpapildu zvejas iesp ējas, k āminēts
nolīguma 7. pant ā.
Kopienas iest ādes ne v ēlākkāsešas ned ēļas p ēc pied āvājuma sa ņemšanas pazi ņo Grenlandes iest ādēm savu nost āju. Ja
Kopienas iest ādes pied āvājumu noraida vai nesniedz atbildi se šās ned ēļās, Grenlandes iest ādēm ir ties ības pied āvātšīs
papildu zvejas iesp ējas citiem interesentiem.
V NODA ĻA
NOZVEJAS DATU PAZI ŅOŠANA, TEHNISKIE RESURSU SAGLAB ĀŠANAS PAS ĀKUMI UN NOV ĒROŠANAS
PROGRAMMA
1. Kopienas zvejas ku ģurīcībānodod attiec īgo Grenlandes ties ību aktu eksempl āru ang ļu valod āpar nozvejas datu
paziņošanu, tehniskajiem resursu saglab āšanas pas ākumiem un nov ērošanas programmu.
2. Kopienas zvejas ku ģu kaptei ņiu zk u ģa glab āzvejas žurnālu, kur āviņi saska ņāar Grenlandes ties ību aktiem re ģistrē
kuģa darb ības.
3. Zvejas darb ību veic saska ņāar tehniskajiem resursu saglab āšanas pas ākumiem, k āparedz ēts Grenlandes ties ību
aktos.
4. Zvejas darb ību Grenlandes EEZ veic saska ņāar Grenlandes ties ību aktos paredz ēto nov ērošanas programmu.
Kopienas zvejas ku ģu kaptei ņi sadarbojas ar Grenlandes iest ādēm, to nor ādītajās ost āsu z ņemot uz ku ģa nov ērotājus.LV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/29
VI NODA ĻA
VMS
ArVMS saistītie nosac ījumi ir paredz ēti 2. papildin ājumā.
VII NODA ĻA
PAGAIDU KOPUZ ŅĒMUMI
Nosac ījumi par pagaidu kopuz ņēmumu piek ļuvi resursiem ir paredz ēti 3. papildin ājumā.
VIII NODA ĻA
IZMĒĢINĀJUMA ZVEJA
Ar izm ēģinājuma zveju saist ītie nosac ījumi ir paredz ēti 4. papildin ājumā.
IX NODA ĻA
UZRAUDZ ĪBA
Ja kompetent ās iest ādes konstat ēGrenlandes ties ību aktu p ārkāpumu, ko pie ļāvis Kopienas zvejas ku ģa kapteinis, par to
iespējami dr īz pazi ņo Eiropas Komisijai un karoga dal ībvalstij. Pazi ņojum ānorāda ku ģavārdu, re ģistra numuru, radio
izsaukuma sign ālu, ku ģaīpašnieku un ku ģa kapteini. Turkl āt pazi ņojum āapraksta apst ākļus, kuros p ārkāpums noticis, un
piem ērotās sankcijas.
Komisija iesniedz Grenlandes iest ādēm dal ībvalstu kompetento iest āžu sarakstu, kuru regul āri atjaunina.LV L 27/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.
Papildin ājumi
1. Administrat īvāvieno šanās par licenc ēm. Kopienas ku ģu zvejas darb ības nosac ījumi Grenlandes EEZ
2. Ar zvejas ku ģu satel ītnov ērošanu saist ītie nosac ījumi
3. Ar pagaidu kopuz ņēmumiem saist ītie nosac ījumi
4. Izm ēģinājuma zvejas noteikumiLV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/31
1. papildin ājums
EIROPAS KOMISIJAS, D ĀNIJAS VALD ĪBAS UN GRENLANDES AUTONOMIJAS VALD ĪBAS
ADMINISTRAT ĪVĀVIENO ŠANĀS PAR LICENC ĒM
Kopienas ku ģu zvejas darb ības nosac ījumi Grenlandes EEZ
A . Licences piepras īšana un izdo šana
1. Kopienas zvejas ku ģuīpašnieki, kas v ēlas izmantot šajānolīgum āparedz ētās zvejas iesp ējas, vai vi ņuaģenti ne v ēlākkā
1. decembr īpirms zvejas gada s ākuma ar attiec īgās valsts iest āžu starpniec ību elektroniski nos ūta Komisijai attiec īgo
kuģu sarakstu, nor ādot datus, kas min ēti licences piepras ījuma veidlap ā(pievienota). Kopienas iest ādesšos sarakstus
pārsūta Grenlandes iest ādēm. Par izmai ņāmšajos sarakstos pazi ņo iepriek šsaska ņāaršop a šu proced ūru.
Kopienas ku ģuīpašnieki vai vi ņuaģenti l īdz 1. martam vai tr īsdesmit dienas pirms zvejas reisa s ākuma ar attiec īgās
valsts iest āžu starpniec ību iesniedz Kopienas iest ādēm licences piepras ījumu par katru ku ģi, kas v ēlas zvejot saska ņāar
nolīgumu. Piepras ījumus iesniedz, izmantojot Grenlandes nodro šinātas veidlapas, kuru paraugi ir pievienoti. Licences
piepras ījumam pievieno apliecin ājumu, ka ir veikts licences maksas maks ājums par licences der īguma termi ņu.Šajā
maks āiekļauj visus valsts un viet ējāmērogāveicamos maks ājumus par piek ļuvi zvejas darb ībai, k āarīkomisijas
maksas, ko bankas iekas ēpar naudas p ārskait īšanu. Ja ku ģis nav samaks ājis par bankas p ārskait ījumu, attiec īgā
summa j āsamaks ā, kad iesniedz n ākamo licences piepras ījumu šim ku ģim, cit ādi jaunu licenci neizdod. Grenlandes
iestādes iekas ēadministrat īvu nodevu, kuras apm ērs ir 1 % no licences maksas.
Kopienas ku ģi, kuriem ir viens īpašnieks vai a ģents, var iesniegt kolekt īvu licences piepras ījumu, ja šie ku ģi peld ar
vienas un t āsp a šas dal ībvalsts karogu. Katr ālicenc ē, kas izdota p ēc kolekt īva piepras ījuma, nor āda kop ējo nozvejas
daudzumu, par kuru ir samaks āta licences maksa, un parind ēieraksta “maksim ālais daudzums, ko dr īkst nozvejot šādi
kuģi: (nor āda visu to ku ģuvārdus, kas iesniegu ši kolekt īvo piepras ījumu) ”.
Kolekt īvam piepras ījumam j āpievieno zvejas pl āns, kur ānorāda katram ku ģim paredz ēto daudzumu. Visas zvejas pl āna
izmai ņas vismaz tr īs dienas pirms izmai ņu ievie šanas j ādara zin āmas Grenlandes iest ādēm, un šāpaziņojuma kopija
jānosūta Eiropas Komisijai un attiec īgās valsts iest ādēm.
Kopienas iest ādes par katru ku ģi, kas v ēlas zvejot saska ņāaršo nol īgumu, iesniedz Grenlandes iest ādēm licences
piepras ījumu vai kolekt īvo piepras ījumu.
Grenlandes iest ādes ir ties īgas aptur ēts pēkāesošu licenci vai neizdot jaunu licenci, ja Kopienas ku ģis nav izpild ījis
prasības par attiec īgo zvejas žurnāla lapu un izkrau šanas deklar āciju nos ūtīšanu Grenlandes iest ādēm saska ņāar
nozvejas datu pazi ņošanas noteikumiem.
2. Pirms šīadministrat īvāvieno šanāss tājas sp ēkā, Grenlandes iest ādes sniedz piln īgas zi ņas par bankas kontiem, kuros
jāiemaks āattiec īgās maksas.
3. Neierobe žojot 4. punkta noteikumus, licenci izdod konkr ētam ku ģim, un t ānav nododama t ālāk. Licenc ēnorāda, k āds
ir maksim ālais daudzums, ko dr īkst nozvejot un patur ētu zk u ģa. Licenc ēnorādīto maksim ālo daudzumu nevar groz īt,
nepieprasot jaunu licenci. Ja ku ģis net īšipārsniedz licenc ēnorādīto maksim ālo daudzumu, par attiec īgo p ārsniegumu ir
jāmaks ā. Min ētajam ku ģim jaunu licenci neizdod tik ilgi, kam ēr nav samaks āts par šopārsniegumu. Maksu apr ēķina
saska ņāar B da ļas 2. punktu, un to iekas ētrīskāršāapm ērā.
4. Tom ēr nep ārvaramas varas gad ījumāpēc Eiropas Komisijas l ūguma ku ģa licenci var aizst āt ar jaunu licenci citam
kuģim, kura raksturlielumi ir l īdzīgi pirm ākuģa raksturlielumiem. Jaunaj ālicenc ēnorāda:
—izdošanas datumu,
—to, ka t āanulēun aizst āj iepriek šējākuģa licenci.LV L 27/32 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.
5. Grenlandes zvejniec ības iest āde 15 darbdien āspēc piepras ījuma sa ņemšanas nos ūta licenci Eiropas Komisijai.
6. Licences ori ģinālam vai t ākopijai vienm ērjāatrodas uz ku ģa, un to j āuzrāda p ēc kompetento Grenlandes iest āžu
piepras ījuma.
B . Licences der īguma termi ņšun licences maksa
1. Licence ir der īga no izdo šanas dienas l īdz izdo šanas gada beig ām (kalend āra gads). To izdod 15 darbdien āspēc
piepras ījuma sa ņemšanas un vajadz īgās licences maksas samaks āšanas par attiec īgo gadu un ku ģi.
Moivas zvejas licences izdod no 20. j ūnija l īdz 31. decembrim un no 1. janv āra līdz 30. apr īlim.
Ja Kopienas ties ību akti, ar kuriem konkr ētam gadam nosaka zvejas iesp ējas Kopienas ku ģiem ūdeņos, kur nepiecie šami
nozvejas ierobe žojumi, l īdz zvejas gada s ākumam v ēl nav pie ņemti un ja zin ātniskie atzinumi to ļauj, Kopienas zvejas
kuģi, kuriem ir at ļauts zvejot iepriek šējāzvejas gada 31. decembr ī,a rt op a šu licenci dr īkst turpin āt zveju ar īgadā,
kuram attiec īgie ties ību akti v ēl nav pie ņemti. Ja kvotai atbilst īgālicences maksa ir samaks āta, paredz provizorisku
kvotas izmantojumu –1/12 no kvotas m ēnesī. Provizorisko kvotu var kori ģēt atkar ībāno zin ātniskajiem atzinumiem
un konkr ētāzvejas veida.
2. Licences maksa ir 5 % no p ārrēķinātās cenas, kas ir šāda:
Suga Cena EUR par tonnu (dz īvsvars)
Menca 1 800
Sarkanasari 1 053
Melnais paltuss 2 571
Garneles 1 600Atlantijas paltuss (
1) 4 348
Moiva 100
Karaliskais krabis 2 410
(1) Atlantijas paltuss un saist ītās sugas: EUR 3 000.
3. Licences maksas ir šādas:
Suga EUR par tonnu
Menca 90
Sarkanasari 53
Melnais paltuss 129
Garneles 80
Atlantijas paltuss (1) 217
Moiva 5
Karaliskais krabis 120
(1) Licences maksa Atlantijas paltusam un saist ītajām sug ām: EUR 150 par tonnu.LV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/33
Kopējo licences maksu (maksim ālais zvejo šanai at ļautais daudzums, kas reizin āts ar cenu par tonnu) iekas ēkopāar
Grenlandes administrat īvo nodevu, kuras apm ērs ir 1 % no licences maksas.
Ja maksim ālais at ļautais daudzums netiek piln ībāizmantots, atbilsto šo licences maksas da ļuk u ģaīpašniekam neatl ī-
dzina.
LV L 27/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.
2. papildin ājums
AR ZVEJAS KU ĢU SATEL ĪTNOV ĒROŠANU SAIST ĪTIE NOSAC ĪJUMI
1. Kam ēr zvejas ku ģi atrodas otras Puses ūdeņos, tos nov ēro ar satel ītnov ērošanas sist ēmas pal īdzību.
Kam ēr zvejas ku ģi darbojas ūdeņos, kas ir otras Puses jurisdikcij ā, tos nov ēro pa šu karoga valsts Zvejas uzraudz ības
centrs ( FMC ).
2. Satel ītnov ērošanas vajadz ībām Puses apmain ās ar sader īgām to jurisdikcij āesošoūdeņu koordin ātām(ģeogr āfiskais
platums un garums). Šīs koordin ātas neierobe žo citas Pu šu pretenzijas un nost āju. Datus pazi ņo datorlas āmāform ā
decim ālgrādosWGS -84 sist ēmā.
3. Ku ģu nov ērošanas sist ēmas aparat ūras un programmat ūras elementiem j ābūt nodro šinātiem pret atra šanās vietas datu
sagroz īšanas un tehnisku manipul āciju iesp ējām. Sist ēmai j ābūt piln ībāautomatiz ētai, tai j ādarbojas bez p ārtraukuma
un neatkar īgi no vides apst ākļiem. Satel ītnov ērošanas ier īci aizliegts izn īcināt, boj āt, padar īt neekspluat ējamu vai cit ādi
iejaukties t ās darb ībā.
Kuģa kapteinis nodro šina to, ka:
—dati netiek sagroz īti,
—satel ītnov ērošanas ier īces antenu uztver šanas lauk ānav fizisku šķēršļu,
—elektroener ģijas padeve satel ītnov ērošanas ier īcei ir nep ārtraukta,
—satel ītnov ērošanas ier īce past āvīgi atrodas uz ku ģa.
Kopienas zvejas ku ģiem ir aizliegts iebraukt Grenlandes EEZ bez darba k ārtībāesošas satel ītnov ērošanas ier īces. Ja
Kopienas zvejas ku ģis iebrauc Grenlandes EEZ bez darba k ārtībāesošas satel ītnov ērošanas ier īces, Grenlandes iest ādes
ir ties īgas t ūlīt aptur ētšākuģa licences darb ību. Grenlandes iest ādes par to nekav ējoties pazi ņo attiec īgajam ku ģim.
Par licences darb ības aptur ēšanu Grenlandes iest ādes t ūlīt pazi ņo Eiropas Komisijai un karoga dal ībvalstij.
4. Nosakot ku ģa atra šanās vietu, k ļūda nedr īkst p ārsniegt 500 m, un ticam ības interv ālam j ābūt9 9 % .
5. L īdzko ku ģis, kuru nov ēro ar satel ītsistēmas pal īdzību, iebrauc otras Puses jurisdikcij āesošosūdeņos vai izbrauc no
tiem, karoga valsts nos ūta otras Puses FMC iebrauk šanas vai izbrauk šanas zi ņojumu, kura paraugs pievienots šim
papildin ājumam. Zi ņojumus nos ūta bez kav ēšanās, un to pamat āir iepriek šējās stundas satel ītnov ērojums. T āda ku ģa
novērojumus, kas atrodas otras Puses jurisdikcij āesošajos ūdeņos, karoga valsts FMC veic reizi stund āvai bie žāk, ja
Puses to v ēlas.
6. Ja ku ģis ir p ārvietojies otras Puses jurisdikcij āesošosūdeņos, karoga valsts FMC tūlīt un vismaz reizi div ās stund ās
nosūta otras Puses FMC jaunāko ku ģaz iņojumu par t āatrašanās vietu. Šo pazi ņojumu sauc “ziņojums par atra šanās
vietu”,u nt āparaugs pievienots šim papildin ājumam.
7. Ku ģim ir aizliegts izsl ēgt satel ītnov ērošanas ier īci, kam ēr tas darbojas ūdeņos, kuri ir otras Puses jurisdikcij ā.
Ja ziņojumos, kurus satel ītnov ērošanas ier īce nos ūta ik stundu, vismaz iepriek šējāsčetrās stund ās ir min ētas vienas un
tāsp a šasģeogr āfiskās koordin ātas, dr īkst s ūtītz iņojumu par atra šanās vietu, nor ādot darb ības kodu “ANC”,kā
aprakst īts pievienotaj āparaug ā.Šādu zi ņojumu periodiskums dr īkst b ūt 12 stundas. Nepilnu stundu p ēc atra šanās
vietas mai ņas zi ņojumus ats āksūtīt reizi stund ā.
8. Zi ņojumiem, kas paredz ēti 5., 6. un 7. punkt ā,jābūt sagatavotiem datorlas āmāform ā, izmantojot X 25 vai citu dro šu
datu apmai ņas protokolu, par kuru iepriek švienojas attiec īgieFMC .
TiklīdzNEAFC pieņem attiec īgu lēmumu, X 25 aizst āj ar HTTPS vai citu dro šu datu apmai ņas protokolu.LV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/35
9. Ja uz ku ģa uzst ādītāsatel ītnov ērošanas ier īce darbojas ar k ļūdām vai nedarbojas nemaz, 7. punkt āparedz ēto
inform āciju ku ģa kapteinis laikus pazi ņo karoga valsts FMC. Šādos apst ākļos, kam ēr vien ku ģis paliek otras Puses
jurisdikcij āesošajos ūdeņos, pietiek, ja četrās stund ās nos ūta vismaz vienu zi ņojumu par atra šanās vietu. Karoga valsts
FMC vai ku ģišādus zi ņojumus t ūlīt nos ūta otras Puses FMC .
Bojāto aparat ūru salabo vai nomaina l īdz n ākamāzvejas reisa s ākumam.
Izņēmumi pie ļaujami tad, ja ir ac īmredzams, ka aparat ūru nevar salabot vai aizst āttādu iemeslu d ēļ, kurus kapteinis
vai ku ģaīpašnieks nesp ēj ietekm ēt.
10. Karoga valsts FMC uzrauga savu ku ģu satel ītnov ērošanu, kam ēr tie atrodas otras Puses jurisdikcij āesošajos ūdeņos. Ja
kuģu satel ītnov ērošana nenoris, k āparedz ēts, par to t ūlīt pazi ņo otras Puses FMC .
11. Ja FMC konstat ē, ka otra Puse nesniedz inform āciju saska ņāar 5., 6. un 7. punktu, par to t ūlīt pazi ņo otrai Pusei.
Saglab ātos, bet nenos ūtītos zi ņojumus nos ūta, tikl īdz ir atjaunoti elektroniskie sakari starp attiec īgajiem FMC .
Sakaru p ārtrūkšana starp FMC nedr īkst ietekm ētk uģu darb ību.
12. Satel ītnov ērošanas datus, kas otrai Pusei pazi ņoti saska ņāaršo nol īgumu, iest ādēm, kuras nav kontroles un uzrau-
dzības iest ādes, nek ādāgadījumāneatkl ājtādāform ā, kas ļauj identific ēt konkr ēto ku ģi.
13. Attiec ībāuz pazi ņojumiem un zi ņojumiem, ko Eiropas Kopiena sniedz Grenlandei saska ņāar 5., 6. un 7. punktu,
Eiropas Kopienas FMC ir karoga valsts FMC . Attiec ībāuzšādiem pazi ņojumiem un zi ņojumiem, ko Grenlande sniedz
Eiropas Kopienai, Eiropas Kopienas FMC ir tās dal ībvalsts FMC , kuras ūdeņos attiec īgais ku ģis darbojas vai ir
darbojies. Grenlandes FMC ir Zvejniec ības direktor āta (Grenlandes zvejas licen ču kontroles iest āde) kontroles noda ļa
Nūkā.
14. Puses apmain ās ar inform āciju par adres ēm un specifik ācijām, kas izmantojamas Pu šuFMC elektroniskaj āsaziņā
saska ņāar 5., 6. un 7. punktu. Šajāinform ācijāpēc iesp ējas iek ļauj v ārdus, t ālruņa numurus un e-pasta adreses, kas
FMC var noder ēt visp ārīgai sazi ņai.
15. Ja 1. punkt āminētu ku ģi, kas peld ar k ādas Puses karogu, nov ēro zvejojam vai gatavojamies zvejot otras Puses
jurisdikcij āesošosūdeņos un ja uz šākuģa nav satel ītnov ērošanas ier īces, kura darbojas, un ku ģis nav sniedzis otrai
Pusei nek ādus pazi ņojumus, šim ku ģim var likt atst āt min ētās Puses ūdeņus. Puses nosaka inform ācijas apmai ņas
kārtību, lai noskaidrotu nezi ņošanas faktiskos iemeslus. Ar šādu inform ācijas apmai ņujātiecas nov ērst netaisn īgu
kuģa izraid īšanu.
16. Atk ārtotu šeit paredz ēto pas ākumu neizpildi var uzskat īt par nopietnu p ārkāpumu.
17. Vajadz ības gad ījumāPuses p ārskata šos nosac ījumus.
VMS ziņojumi otras Puses Zvejas uzraudz ības centram
1) Zi ņojums “IEBRAUK ŠANA ”
Datu elements KodsOblig āti vai
fakultat īviPiezīmes
Ieraksta s ākums SR O Sist ēmas dati –apzīmēieraksta s ākumu
Adres āts AD O Zi ņojuma dati –adres āts.ISO trīsburtu valsts kods
Sūtītājs FR O Zi ņojuma dati –sūtītājs.ISO trīsburtu valsts kodsLV L 27/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.
Datu elements KodsOblig āti vai
fakultat īviPiezīmes
Ieraksta numurs RN F Zi ņojuma dati –ieraksta s ērijas numurs attiec īgajāgadā
Ieraksta datums RD F Zi ņojuma dati –pārraides datums
Ieraksta laiks RT F Zi ņojuma dati –pārraides laiks
Ziņojuma veids TM O Zi ņojuma dati –ziņojuma veids, “ENT”
Radio izsaukuma sign āls RC O Ku ģa dati –starptautiskais radio izsaukuma sign āls
Iekšējais atsauces numurs IR O Ku ģa dati –Nolīguma puses pie šķirts vienotais numurs
(karoga valsts tr īsburtu ISO kods, numurs)
Ārējais re ģistrācijas numurs XR F Ku ģa dati –borta numurs
Ģeogr āfiskais platums LT O Ku ģa atra šanās vietas dati –atrašanās vieta ± 99.999
(WGS -84)
Ģeogr āfiskais garums LG O Ku ģa atra šanās vietas dati –atrašanās vieta ± 999.999
(WGS -84)
Ātrums SP O Ku ģa atra šanās vietas dati –ātrums decim ālmezglos
Kurss CO O Ku ģa atra šanās vietas dati –kurss 360° skal ā
Datums DA O Ku ģa atra šanās vietas dati –atrašanās vietas re ģistrēšanas
datums UTC (GGGGMMDD)
Laiks TI O Ku ģa atra šanās vietas dati –atrašanās vietas re ģistrēšanas
laiks UTC (SSMM)
Ieraksta beigas ER O Sist ēmas dati –apzīmēieraksta beigas
2) Zi ņojums “ATRA ŠANĀS VIETA ”
Datu elements KodsOblig āti vai
fakultat īviPiezīmes
Ieraksta s ākums SR O Sist ēmas dati –apzīmēieraksta s ākumu
Adres āts AD O Zi ņojuma dati –adres āts.ISO trīsburtu valsts kods
Sūtītājs FR O Zi ņojuma dati –sūtītājs.ISO trīsburtu valsts kods
Ieraksta numurs RN F Zi ņojuma dati –ieraksta s ērijas numurs attiec īgajāgadā
Ieraksta datums RD F Zi ņojuma dati –pārraides datums
Ieraksta laiks RT F Zi ņojuma dati –pārraides laiks
Ziņojuma veids TM O Zi ņojuma dati –ziņojuma veids, “POS”(1)
Radio izsaukuma sign āls RC O Ku ģa dati –starptautiskais radio izsaukuma sign āls
Iekšējais atsauces numurs IR O Ku ģa dati - Nol īguma puses pie šķirts vienotais numurs
(karoga valsts tr īsburtu ISO kods, numurs)
Ārējais re ģistrācijas numurs XR F Ku ģa dati –borta numurs
Ģeogr āfiskais platums LT O Ku ģa atra šanās vietas dati –atrašanās vieta ± 99.999
(WGS -84)
Ģeogr āfiskais garums LG O Ku ģa atra šanās vietas dati –atrašanās vieta ± 999.999
(WGS -84)
Darb ība AC F (2)K u ģa atra šanās vietas dati –ar“ANC”norāda zi ņojumu
periodiskuma samazin ājumu
Ātrums SP O Ku ģa atra šanās vietas dati –ātrums decim ālmezglos
Kurss CO O Ku ģa atra šanās vietas dati –kurss 360° skal āLV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/37
Datu elements KodsOblig āti vai
fakultat īviPiezīmes
Datums DA O Ku ģa atra šanās vietas dati –atrašanās vietas re ģistrēšanas
datums UTC (GGGGMMDD)
Laiks TI O Ku ģa atra šanās vietas dati –atrašanās vietas re ģistrēšanas
laiks UTC (SSMM)
Ieraksta beigas ER O Sist ēmas dati –apzīmēieraksta beigas
(1)K u ģiem, kuru satel ītnov ērošanas ier īces ir boj ātas, nor ādāmais zi ņojuma veids ir “MAN ”.
(2) Vien īgi tad, ja ku ģis“POS”ziņojumus p ārraida ret āk.
3) Zi ņojums “IZBRAUK ŠANA ”
Datu elements KodsOblig āti vai
fakultat īviPiezīmes
Ieraksta s ākums SR O Sist ēmas dati –apzīmēieraksta s ākumu
Adres āts AD O Zi ņojuma dati –adres āts.ISO trīsburtu valsts kods
Sūtītājs FR O Zi ņojuma dati –sūtītājs.ISO trīsburtu valsts kods
Ieraksta numurs RN F Zi ņojuma dati –ieraksta s ērijas numurs attiec īgajāgadā
Ieraksta datums RD F Zi ņojuma dati –pārraides datums
Ieraksta laiks RT F Zi ņojuma dati –pārraides laiks
Ziņojuma veids TM O Zi ņojuma dati –ziņojuma veids “EXI”
Radio izsaukuma sign āls RC O Ku ģa dati –starptautiskais radio izsaukuma sign āls
Iekšējais atsauces numurs IR O Ku ģa dati –Nolīguma puses pie šķirts vienotais numurs
(karoga valsts tr īsburtu ISO kods, numurs)
Ārējais re ģistrācijas numurs XR F Ku ģa dati –borta numurs
Datums DA O Ku ģa atra šanās vietas dati –atrašanās vietas re ģistrēšanas
datums UTC (GGGGMMDD)
Laiks TI O Ku ģa atra šanās vietas dati –atrašanās vietas re ģistrēšanas
laiks UTC (SSMM)
Ieraksta beigas ER O Sist ēmas dati –apzīmēieraksta beigas
4) Format ējums
Datus p ārraida p ēcšāda parauga:
—pārraides s ākumu apz īmēar div āms l īpsvītrām (//) un kodu “SR”,
—datu elementa s ākumu apz īmēar div āms l īpsvītrām (//) un attiec īgo kodu,
—datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu sl īpsvītru (/),
—datu elementus atdala ar atstarpi,
—pārraides beigas apz īmēar div āms l īpsvītrām un kodu “ER”.
Visi šajāpapildin ājumāminētie datu elementa kodi ir Zieme ļatlantijas form ātā,kāaprakst ītsNEAFC konvencijas
Kontroles un izpildes nodro šināšanas sh ēmā.LV L 27/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.
3. papildin ājums
PAGAIDU KOPUZ ŅĒMUMU UN KOPUZ ŅĒMUMU VEIDO ŠANAS PROJEKTU NOV ĒRTĒŠANAS METODES
UN KRIT ĒRIJI
1. Puses apmain ās ar inform āciju par iesniegtajiem nol īguma 2. pant ādefin ēto pagaidu kopuz ņēmumu un kopuz ņēmumu
veido šanas projektiem.
2. Min ētos projektus Kopienai iesniedz ar attiec īgās dal ībvalsts vai dal ībvalstu kompetento iest āžu starpniec ību.
3. Kopiena iesniedz Apvienotajai komitejai pagaidu kopuz ņēmumu un kopuz ņēmumu veido šanas projektu sarakstu.
Apvienot ākomiteja projektus nov ērtēgalvenok ārt pēcšādiem krit ērijiem:
a) tehnolo ģijas piem ērotība paredz ētajām zvejas darb ībām;
b) m ērķsugas un zvejas zonas;
c) ku ģa vecums;
d) pagaidu kopuz ņēmumiem –uzņēmuma past āvēšanas un zvejas darb ību ilgums;
e) Kopienas ku ģuīpašnieku un Grenlandes partneru iepriek šējāpieredze zvejniec ībā.
4. P ēc 3. punkt āminētānovērtējuma veik šanas Apvienot ākomiteja sniedz atzinumu par projektiem.
5. Pagaidu kopuz ņēmuma gad ījumā, tikl īdz attiec īgais projekts ir sa ņēmis labv ēlīgu Apvienot ās komitejas atzinumu,
Grenlandes iest ādes izdod vajadz īgāsa tļaujas un zvejas licences.
NOSAC ĪJUMI, KAS REGLAMENT ĒPAGAIDU KOPUZ ŅĒMUMU PIEK ĻUVI RESURSIEM GRENLAND Ē
1. Licences
Grenlandes izdodam ās zvejas licences der īguma termi ņšir tāds pats k āpagaidu kopuz ņēmuma darb ības termi ņš.
Nozveju veic saska ņāar Grenlandes iest āžu iedal ītajām kvot ām.
2. Ku ģu aizst āšana
Kopienas ku ģi, kur šdarbojas pagaidu kopuz ņēmum ā, aizst āt ar citu Kopienas ku ģi, kuram ir l īdzvērtīga zvejas jauda un
tehnisk ās specifik ācijas, var tikai tad, ja tam ir pien ācīgs pamatojums un abu Pu šu piekri šana.
3. Apr īkojums
Kuģi, kas darbojas pagaidu kopuz ņēmum ā, iev ēro Grenlandes ties ību aktu noteikumus par ku ģu apr īkojumu, un šos
noteikumus vien ādi piem ēro k āGrenlandes, t āKopienas ku ģiem.LV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/39
4. papildin ājums
IZMĒĢINĀJUMA ZVEJAS NOTEIKUMI
Grenlandes Autonomijas vald ība un Eiropas Komisija kop īgi pie ņem l ēmumu par attiec īgajiem Eiropas Kopienas opera-
toriem, izm ēģinājuma zvejai piem ērotāko laiku un īsteno šanas pas ākumiem. Lai ku ģiem atvieglotu p ētniecisko darbu,
Grenlandes Autonomijas vald ība (ar Grenlandes Dabas resursu instit ūta starpniec ību) dara pieejamus eso šos zin ātniskos
atzinumus un citu pamatinform āciju.
Ciešijāiesaista Grenlandes zvejniec ības nozare (izm ēģinājuma zvejas pas ākumu koordin ācija un dialogs).
Kampa ņu ilgums: ne vair ākkāsešimēneši un ne maz ākkātrīsmēneši, ja Puses nevienojas cit ādi.
Kandid ātu izv ēle izm ēģinājuma zvejas kampa ņu veik šanai:
Eiropas Komisija nos ūta Grenlandes iest ādēm inform āciju par izm ēģinājuma zvejas licen ču piepras ījumiem. Tehnisko
dokumentu paket ēiekļaujšādas zi ņas:
—kuģa tehniskie raksturlielumi,
—kuģa virsnieku pieredze šāveida zvej ā,
—priek šlikums kampa ņas tehniskajiem parametriem (ilgums, zvejas r īki, p ētāmie re ģioni u. c.).
Grenlandes Autonomijas vald ība vajadz ības gad ījumāorganiz ētehnisku dialogu starp Grenlandes un Kopienas iest ādēm
un attiec īgajiem ku ģuīpašniekiem.
Pirms kampa ņas sākuma ku ģuīpašnieki Grenlandes iest ādēm un Eiropas Komisijai iesniedz:
—uz ku ģa eso šās nozvejas deklar āciju,
—kampa ņas laik āizmantojamo zvejas r īku tehniskos raksturlielumus,
—apliecin ājumu par Grenlandes pie ņemto zvejniec ības noteikumu iev ērošanu.
Zvejas kampa ņas laik āattiec īgo ku ģuīpašnieki:
—ik ned ēļuz iņo Grenlandes Dabas resursu instit ūtam, Grenlandes iest ādēm un Eiropas Komisijai par dienas nozveju
katrāatsevi šķāzvejas r īku iemetiena reiz ē, nor ādot ar īkampa ņas tehniskos parametrus (atra šanās vieta, dzi ļums,
datums un laiks, nozveja un citi nov ērojumi vai piebildes),
—arVMS palīdzību pazi ņok u ģa atra šanās vietu, ātrumu un kursu,
—nodro šina to, ka uz ku ģa ir viens Grenlandes zin ātniskais nov ērotājs vai Grenlandes iest āžu izraudz īts nov ērotājs.
Novērotāja uzdevums ir v ākt zin ātnisku inform āciju par nozveju, k āarīņemt nozvejas paraugus. Nov ērotāja statuss ir
tāds pats k ākuģa virsniekam, un ku ģaīpašnieks sedz nov ērotāja uztur ēšanās izmaksas laik ā, kam ēr nov ērotājs ir uz
kuģa. Lēmumu par nov ērotāja kāpšanu uz ku ģa, viņa uztur ēšanās ilgumu un uzk āpšanas un nok āpšanas ostu pie ņem
pēc vieno šanās ar Grenlandes iest ādēm. Ja Puses nevienojas par pret ējo, ku ģim nav pien ākuma piest āt ost ābiežākkā
reizi divos m ēnešos,
—ja Grenlandes iest ādes to pieprasa, ļauj ku ģipārbaud īt pirms izbrauk šanas no Grenlandes EEZ,
—nodro šina Grenlandes pie ņemto zvejniec ības noteikumu iev ērošanu.LV L 27/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.
Nozveja, kas atbilst izm ēģinājuma zvejas kampa ņas m ērķim un ir g ūta tās laik ā, pieder ku ģaīpašniekam.
To, k āda nozveja atbilst izm ēģinājuma zvejas kampa ņas m ērķim, Grenlandes iest ādes nosaka pirms katras kampa ņas
sākuma un pazi ņo to attiec īgākuģa kapteinim.
Grenlandes iest ādes iece ļkontaktpersonu, kura atbild par visu to neparedz ēto probl ēmu risin āšanu, kas var kav ēt
izmēģinājuma zvejas gaitu.
Grenlandes iest ādes pirms katras kampa ņas sākuma paredz izm ēģinājuma zvejas kampa ņas noteikumus un nosac ījumus
saska ņāar nol īguma 9. un 10. pantu un Grenlandes ties ību aktiem.LV 2.2.2007. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 27/41
B.Eiropas Kopienas v ēstule
Godātais kungs!
Man ir tas gods apstiprin āt, ka ir sa ņemta J ūsušodienas v ēstule, kuras teksts ir šāds:
“Atsaucoties uz 2006. gada 2. j ūnijāparaf ēto Zvejniec ības partnerattiec ību nol īgumu starp Eiropas
Kopienu, no vienas puses, un D ānijas vald ību un Grenlandes Autonomijas vald ību, no otras puses, un
uz tam pievienoto protokolu un pielikumu, ar ko nosaka zvejas iesp ējas un finansi ālo ieguld ījumu
laikposmam no 2007. gada 1. janv āra līdz 2012. gada 31. decembrim, man ir tas gods pazi ņot, ka
Grenlandes Autonomijas vald ība ir gatava min ētānolīguma provizoriskai piem ērošanai no 2007. gada
1. janv āra līdz dienai, kad nol īgums st āsies sp ēkāsaska ņāar tā16. pantu, ja Eiropas Kopiena ir gatava
rīkoties t āpat.
Šādāgadījumāprotokola 2. pant ānoteikt āfinansi ālāieguld ījuma pirmais maks ājums b ūtu jāveic l īdz
2007. gada 30. j ūnijam.
Būšu pateic īgs, ja apstiprin āsiet, ka Eiropas Kopiena piekr ītšādai provizoriskai piem ērošanai.”.
Man ir tas gods apstiprin āt Eiropas Kopienas piekri šanu šādai provizoriskai piem ērošanai.
Lūdzu, pie ņemiet manus visdzi ļākās cie ņas apliecin ājumus!
Eiropas Savien ības Padomes v ārdāLV L 27/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 2.2.2007.