TULKOJUMS  
RE ĢION ĀLA KONVENCIJA  
par Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu preferenci āliem izcelsmes noteikumiem  
EIROPAS SAVIEN ĪBA, 
ISLANDE,  
LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,  
NORV ĒĢIJAS KARALISTE,  
ŠVEICES KONFEDER ĀCIJA,  
turpm āk “EBTA valstis”,  
ALŽ ĪRIJAS TAUTAS DEMOKR ĀTISK Ā REPUBLIKA,  
ĒĢIPTES AR ĀBU REPUBLIKA,  
IZRA ĒLAS VALSTS,  
JORD ĀNIJAS H ĀŠIM ĪTU KARALISTE,  
LIB ĀNAS REPUBLIKA,  
MAROKAS KARALISTE,  
PALEST ĪNAS ATBR ĪVOŠANAS ORGANIZ ĀCIJA ( PLO ) JORD ĀNAS RIETUMKRASTA UN GAZAS SEKTORA PALES ­
TĪNIEŠU PAŠP ĀRVALDES V ĀRD Ā, 
SĪRIJAS AR ĀBU REPUBLIKA,  
TUNISIJAS REPUBLIKA,  
TURCIJAS REPUBLIKA,  
turpm āk “Barselonas procesa dal ībvalstis”,  
ALB ĀNIJAS REPUBLIKA,  
BOSNIJA UN HERCEGOVINA,  
HORV ĀTIJAS REPUBLIKA,  
BIJUS Ī DIENVIDSL ĀVIJAS MA ĶEDONIJAS REPUBLIKA,  
MELNKALNE,  
SERBIJAS REPUBLIKA,  
KĀ AR Ī KOSOVA (SASKA ŅĀ AR APVIENOTO N ĀCIJU ORGANIZ ĀCIJAS DROŠ ĪBAS PADOMES REZOL ŪCIJU 1244 
(1999)),  
turpm āk “Eiropas Savien ības stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa dal ībvalstis”,LV L 54/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
DĀNIJAS KARALISTE ATTIEC ĪBĀ UZ F ĒRU SAL ĀM, 
turpm āk “F ēru salas”,  
turpm āk kop ā “L īgumsl ēdz ējas puses”,  
IEV ĒROJOT, ka Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu izcelsmes kumul ācijas sist ēmu veido virkne br īvās tirdzniec ības 
nol īgumu un t ā paredz identiskus izcelsmes noteikumus, kas ļauj veikt diagon ālu kumul āciju,  
IEV ĒROJOT, ka n ākotn ē diagon ālas kumul ācijas ģeogr āfiskais tv ērums var paplašin āties, aptverot kaimi ņu valstis un 
teritorijas,  
IEV ĒROJOT gr ūtības p ārvald īt pašreiz ējo sist ēmu, kur ā Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu un teritoriju starp ā ir sp ēkā 
divpus ēji protokoli par izcelsmes noteikumiem, ir v ēlams transpon ēt pašreiz ējās divpus ējās sist ēmas par izcelsmes notei ­
kumiem daudzpus ējā satvar ā, neskarot principus, kas noteikti attiec īgajos nol īgumos vai citos saist ītajos divpus ējos 
nol īgumos,  
IEV ĒROJOT, ka katrs groz ījums izcelsmes noteikumus reglament ējošaj ā protokol ā, ko piem ēro starp div ām Eiropas un 
Vidusj ūras re ģiona partnervalst īm, rada nepieciešam ību izdar īt identiskus groz ījumus visos protokolos, ko piem ēro šaj ā 
zon ā, 
IEV ĒROJOT, ka izcelsmes noteikumi b ūs j āgroza, lai lab āk rea ģētu uz notikumu att īstību ekonomik ā, 
IEV ĒROJOT domu balst īt izcelsmes kumul āciju uz vienotu juridisku dokumentu, kas b ūtu re ģion āla konvencija par 
preferenci āliem izcelsmes noteikumiem, uz kuru b ūtu atsauces atseviš ķos br īvās tirdzniec ības nol īgumos, ko piem ēro 
zonas valstu starp ā, 
IEV ĒROJOT, ka š āda re ģion āla konvencija nerada maz āk labv ēlīgu situ āciju par l īdzšin ējo starp tirdzniec ības partneriem, 
kuri piem ēro Eiropas vai Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu izcelsmes kumul āciju,  
IEV ĒROJOT, ka ideju par re ģion ālu konvenciju par preferenci āliem izcelsmes noteikumiem attiec ībā uz Eiropas un 
Vidusj ūras re ģionu 2007. gada 21. oktobr ī Lisabon ā atbalst īja Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu tirdzniec ības ministri,  
IEV ĒROJOT, ka vienotas re ģion ālas konvencijas galvenais m ērķis ir pak āpeniski pan ākt identisku izcelsmes noteikumu 
piem ērošanu izcelsmes kumul ācijas vajadz ībām attiec ībā uz prec ēm, kas tiek tirgotas visu L īgumsl ēdz ēju pušu starp ā, 
IR NOL ĒMUŠAS nosl ēgt šo konvenciju.  
I DA ĻA 
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI  
1. pants  
1. Šaj ā konvencija ir paredz ēti noteikumi par to pre ču izcel ­
smi, kas tiek tirgotas saska ņā ar attiec īgajiem nol īgumiem, kas 
nosl ēgti starp L īgumsl ēdz ējām pus ēm. 
2. J ēdziens “noteiktas izcelsmes izstr ādājumi” un administra ­
tīvas sadarb ības metodes, kas ar tiem ir saist ītas, ir izkl āstītas š īs 
konvencijas papildin ājumos.  
Konvencijas I papildin ājum ā ir izkl āstīti visp ārīgi noteikumi par 
noteiktas izcelsmes izstr ādājumu j ēdziena defin īciju un admini ­
strat īvas sadarb ības metod ēm. 
Konvencijas II papildin ājum ā ir izkl āstīti īpaši noteikumi, kas ir 
piem ērojami konkr ētu L īgumsl ēdz ēju pušu starp ā un kas 
atk āpjas no I papildin ājum ā min ētajiem noteikumiem.  3. Š īs konvencijas L īgumsl ēdz ējas puses ir:  
— Eiropas Savien ība, 
— EBTA valstis, k ā min ēts preambul ā, 
— D ānijas Karaliste attiec ībā uz F ēru sal ām, 
— Barselonas procesa dal ībvalstis, k ā min ēts preambul ā, 
— Eiropas Savien ības stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa dal īb­
valstis, k ā min ēts preambul ā. 
Attiec ībā uz Eiropas Savien ību š ī konvencija attiecas uz terito ­
riju, kur ā piem ēro L īgumu par Eiropas Savien ību, k ā tas noteikts 
min ētā L īguma 52. pant ā un L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 355. pant ā.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/5
2. pants  
Šaj ā konvencij ā: 
1) “L īgumsl ēdz ēja puse” ir valstis, kas min ētas 1. panta 3. 
punkt ā; 
2) “treš ā persona” ir jebkura kaimi ņu valsts vai teritorija, kas 
nav L īgumsl ēdz ēja puse;  
3) “attiec īgais nol īgums” ir divu vai vair āku L īgumsl ēdz ēju pušu 
br īvās tirdzniec ības nol īgums, kur ā ir atsauce uz šo konven ­
ciju.  
II DA ĻA 
APVIENOT Ā KOMITEJA  
3. pants  
1. Ar šo izveido Apvienoto komiteju, kur ā p ārst āvēta katra 
Līgumsl ēdz ēja puse.  
2. Apvienot ā komiteja r īkojas ar vienpr ātīgu l ēmumu, 
neskarot 5. panta 4. punktu.  
3. Apvienot ā komiteja san āk p ēc vajadz ības vismaz vienu 
reizi gad ā. Jebkura L īgumsl ēdz ēja puse var l ūgt san āksmes 
sasaukšanu.  
4. Apvienot ā komiteja pie ņem savu iekš ējo nolikumu, kur ā 
inter alia  paredz ēta san āksmju sasaukšanas, priekšs ēdētāja iecel ­ 
šanas un vi ņa pilnvaru noteikšanas k ārtība. 
5. Apvienot ā komiteja var nolemt izveidot jebk ādu apakš ­
komiteju vai darba grupu, kas tai var pal īdz ēt pien ākumu 
izpild ē. 
4. pants  
1. Apvienot ā komiteja ir atbild īga par š īs konvencijas p ārval ­
dību un par konvencijas pareizas īstenošanas nodrošin āšanu. 
Šaj ā nol ūkā L īgumsl ēdz ējas puses regul āri inform ē komiteju 
par š īs konvencijas piem ērošan ā g ūto pieredzi. Apvienot ā komi ­
teja izstr ādā ieteikumus un š ā panta 3. punkt ā paredz ētajos 
gad ījumos pie ņem l ēmumus.  
2. Apvienot ā komiteja jo īpaši sniedz ieteikumus L īgumsl ē­
dz ējām pus ēm par:  
a) skaidrojošaj ām piez īm ēm un vadl īnij ām konvencijas vienotai 
piem ērošanai;  
b) jebkuriem citiem t ās piem ērošanai vajadz īgiem pas ākumiem.  
3. Apvienot ā komiteja ar l ēmumu pie ņem: 
a) š īs konvencijas groz ījumus, tostarp konvencijas papildin ā­
jumu groz ījumus;  b) aicin ājumus treš ām person ām pievienoties šai konvencijai 
saska ņā ar 5. pantu;  
c) p ārejas posma pas ākumus, kas vajadz īgi jaunu L īgumsl ēdz ēju 
pušu pievienošan ās gad ījum ā. 
Šaj ā punkt ā min ētos l ēmumus L īgumsl ēdz ējas puses īsteno atbil ­
stoši savas valsts likumiem.  
4. Ja Apvienotaj ā komitej ā L īgumsl ēdz ējas puses p ārst āvis ir 
pie ņēmis l ēmumu ar atrunu par konstitucion ālo pras ību izpildi, 
tad l ēmums, ja taj ā nav nor ādīts datums, st ājas sp ēkā otr ā 
m ēneša pirmaj ā dien ā p ēc pazi ņojuma par š īs atrunas atcelšanu.  
III DA ĻA 
TREŠO PERSONU PIEVIENOŠAN ĀS 
5. pants  
1. Treš ā persona var k ļūt par š īs konvencijas L īgumsl ēdz ēju 
pusi ar noteikumu, ka šai kandid ātvalstij vai teritorijai ar vismaz 
vienu no L īgumsl ēdz ējām pus ēm ir sp ēkā br īvās tirdzniec ības 
nol īgums, kur ā paredz ēti preferenci āli izcelsmes noteikumi.  
2. Treš ā persona depozit āram iesniedz rakstisku pieteikumu 
par pievienošanos konvencijai.  
3. Depozit ārs šo pieteikumu iesniedz izskat īšanai Apvieno ­
taj ā komitej ā. 
4. Apvienot ās komitejas l ēmumu, ar kuru konvencijai aicina 
pievienoties treš ās personas, nos ūta depozit āram, kurš divu 
m ēnešu laik ā to nos ūta pieteikuma iesniedz ējai trešai personai 
kop ā ar konvencijas tekstu t ādā redakcij ā, kas ir sp ēkā attiec īgaj ā 
datum ā. Š ādu l ēmumu nedr īkst apstr īdēt neviena L īgumsl ēdz ēja 
puse.  
5. Treš ā persona, ko aicina k ļūt par L īgumsl ēdz ēju pusi, 
iesniedz pievienošan ās dokumentu depozit āram. Min ētiem 
dokumentiem pievieno konvencijas tulkojumu t ās treš ā 
personas ofici ālaj ā(-ās) valod ā(-ās), kura pievienojas konvencijai.  
6. Pievienošan ās ir sp ēkā otra m ēneša pirmaj ā dien ā p ēc 
pievienošan ās dokumenta depon ēšanas.  
7. Depozit ārs pazi ņo vis ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm pievieno ­ 
šan ās dokumenta depon ēšanas datumu un datumu, kur ā pievie ­
nošan ās st āsies sp ēkā. 
8. Pievienošan ās proces ā esošai trešai personai ar depozit āra 
starpniec ību pazi ņo ar ī Apvienot ās komitejas ieteikumus un 
lēmumus, kuri min ēti 4. panta 2. un 3. punkt ā un kurus pie ņem 
laik ā no š ā panta 2. punkt ā min ētā pieteikuma iesniegšanas 
dienas l īdz dienai, kur ā pievienošan ās st ājas sp ēkā.LV L 54/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
Deklar āciju par š ādu aktu pie ņemšanu iek ļauj vai nu pievieno ­ 
šan ās dokument ā, vai atseviš ķā dokument ā, ko depon ē depozi ­
tāram sešu m ēnešu laik ā p ēc pazi ņošanas. Ja deklar ācija min ē­
taj ā laikposm ā nav depon ēta, pievienošanos uzskata par sp ēkā 
neesošu.  
9. S ākot no 4. punkt ā min ētās dienas attiec īgās treš ās 
personas p ārst āvis nov ērot āja status ā var piedal īties Apvienotaj ā 
komitej ā, apakškomitej ā un darba grup ās. 
IV DA ĻA 
DAŽ ĀDI NOTEIKUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
6. pants  
Katra L īgumsl ēdz ēja puse veic atbilst īgos pas ākumus, lai nodro ­ 
šin ātu š īs konvencijas efekt īvu piem ērošanu, ņemot v ērā vaja ­
dz ību pan ākt abpus ēji pie ņemamus risin ājumus gad ījum ā, ja t ās 
piem ērošan ā rodas gr ūtības.  
7. pants  
Līgumsl ēdz ējas puses cita citu ar depozit āra starpniec ību 
inform ē par pas ākumiem, ko t ās pie ņem š īs konvencijas īsteno ­ 
šanai.  
8. pants  
Šīs konvencijas papildin ājumi ir t ās neat ņemama sast āvda ļa. 9. pants  
Ikviena L īgumsl ēdz ēja puse var denons ēt šo konvenciju ar notei ­
kumu, ka t ā 12 m ēnešus iepriekš par to rakstiski pazi ņo depo ­
zit āram, kas to pazi ņo vis ām p ārējām L īgumsl ēdz ējām pus ēm. 
10. pants  
1. Š ī konvencija st ājas sp ēkā 2011. gada 1. janv ārī attiec ībā 
uz t ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, kuras l īdz min ētajam datumam 
būs depon ējušas pie ņemšanas dokumentu depozit āram, ar 
noteikumu, ka l īdz 2010. gada 31. decembrim pie ņemšanas 
dokumentus depozit āram b ūs depon ējušas vismaz divas L īgum ­
slēdz ējas puses.  
2. Ja š ī konvencija nest ājas sp ēkā 2011. gada 1. janv ārī, t ā 
stājas sp ēkā otr ā m ēneša pirmaj ā dien ā p ēc tam, kad vismaz 
divas L īgumsl ēdz ējas puses ir depon ējušas p ēdējos pie ņemšanas 
dokumentus.  
3. Attiec ībā uz L īgumsl ēdz ējām pus ēm, kuras nav min ētas 1. 
un 2. punkt ā, konvencija st ājas sp ēkā otr ā m ēneša pirmaj ā 
dien ā, kurš seko pie ņemšanas dokumenta depon ēšanai.  
4. Depozit ārs pazi ņo L īgumsl ēdz ējām pus ēm katras L īgum ­
slēdz ējas puses pie ņemšanas dokumenta depon ēšanas datumu 
un š īs konvencijas sp ēkā st āšan ās datumu, public ējot šo infor ­
m āciju Eiropas Savien ības Ofici ālā V ēstneša  C s ērij ā. 
11. pants  
Eiropas Savien ības Padomes ģener ālsekret ārs darbojas k ā š īs 
konvencijas depozit ārs.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/7
I papildin ājums  
Jēdziena “noteiktas izcelsmes izstr ādājumi” defin īcija un administrat īvās sadarb ības metodes  
SATURA R ĀDĪTĀJS 
I SADA ĻA VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI  
1. pants  Defin īcijas  
II SADA ĻA J ĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTR ĀD ĀJUMI” DEFIN ĪCIJA  
2. pants  Visp ārīgas pras ības 
3. pants  Izcelsmes kumul ācija 
4. pants  Piln ībā ieg ūti izstr ādājumi  
5. pants  Pietiekami apstr ādāti vai p ārstr ādāti izstr ādājumi  
6. pants  Nepietiekama apstr āde vai p ārstr āde 
7. pants  Kvalific ēšanas vien ība 
8. pants  Pal īgier īces, rezerves da ļas un darbar īki 
9. pants  Komplekti  
10. pants  Neitr āli elementi  
III SADA ĻA TERITORI ĀLĀS PRAS ĪBAS  
11. pants  Teritorialit ātes princips  
12. pants  Tieši p ārvad ājumi  
13. pants  Izst ādes 
IV SADA ĻA ATMAKSA VAI ATBR ĪVOJUMS  
14. pants  Muitas nodok ļu atmaksas vai atbr īvojuma aizliegums  
V SADA ĻA IZCELSMES APLIECIN ĀJUMS  
15. pants  Visp ārīgas pras ības 
16. pants  Pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas k ārtība 
17. pants  Pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED izdošana retrospekt īvi 
18. pants  Pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED dublik āta izdošana  
19. pants  Pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED izdošana uz iepriekš izdota vai sagatavota 
izcelsmes apliecin ājuma pamata  
20. pants  Uzskaites noš ķiršana  
21. pants  Nosac ījumi izcelsmes deklar ācijas vai EUR-MED izcelsmes deklar ācijas sagatavošanai  
22. pants  Atz ītais eksport ētājs 
23. pants  Izcelsmes apliecin ājuma der īgumsLV L 54/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
24. pants  Izcelsmes apliecin ājuma iesniegšana  
25. pants  Import ēšana pa da ļām 
26. pants  Atbr īvojumi no izcelsmes apliecin ājuma  
27. pants  Apstiprinošie dokumenti  
28. pants  Izcelsmes apliecin ājuma, pieg ādātāja deklar ācijas un apstiprinošo dokumentu glab āšana  
29. pants  Neatbilst ība un form ālas k ļūdas 
30. pants  Euro izteiktas summas  
VI SADA ĻA PAS ĀKUMI ADMINISTRAT ĪVAI SADARB ĪBAI  
31. pants  Administrat īvā sadarb ība 
32. pants  Izcelsmes apliecin ājumu p ārbaude  
33. pants  Str īdu izš ķiršana  
34. pants  Sankcijas  
35. pants  Br īvās zonas  
Pielikumu saraksts  
I PIELIKUMS:  Ievada piez īmes II pielikuma sarakstam  
II PIELIKUMS:  Saraksts ar apstr ādes vai p ārstr ādes darb ībām, kas j āveic ar nenoteiktas izcelsmes materi āliem, 
lai ražotais izstr ādājums ieg ūtu noteiktas izcelsmes statusu  
III a PIELIKUMS:  Pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 un pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 pieteikuma 
paraugs  
III b PIELIKUMS:  Pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR-MED un pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR- MED pietei ­
kuma paraugs  
IV a PIELIKUMS:  Izcelsmes deklar ācijas teksts  
IV b PIELIKUMS:  EUR-MED izcelsmes deklar ācijas teksts  
V PIELIKUMS:  L īgumsl ēdz ējas puses, kuras nepiem ēro noteikumus par da ļēju atmaksu saska ņā ar š ā papildi ­
nājuma 14. panta 7. punktuLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/9
I SADA ĻA 
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI  
1. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā konvencij ā: 
a) “ražošana” ir jebkura apstr āde vai p ārstr āde, ieskaitot mont āžu vai īpašas darb ības;  
b) “materi āls” ir jebkura sast āvda ļa, izejviela, da ļa vai deta ļa, utt., ko izmanto izstr ādājuma ražošanai;  
c) “izstr ādājums” ir ražojamais izstr ādājums, pat ja to v ēlāk paredz ēts izmantot cit ā ražošanas darb ībā; 
d) “preces” ir gan materi āli, gan izstr ādājumi;  
e) “muitas v ērtība” ir v ērtība, ko nosaka saska ņā ar 1994. gada nol īgumu par Visp ārējās vienošan ās par tarifiem un 
tirdzniec ību VII panta īstenošanu;  
f) “ražot āja cena” ir cena, ko par gatavo izstr ādājumu maks ā L īgumsl ēdz ējas puses ražot ājam, kura uz ņēmum ā ir veikta 
izstr ādājuma p ēdējā apstr āde vai p ārstr āde, ar noteikumu, ka cen ā ir ietverta visu izmantoto materi ālu v ērtība, 
atskaitot visus iekš ējos nodok ļus, ko tad, ja ieg ūto izstr ādājumu eksport ē, atmaks ā vai var atmaks āt; 
g) “materi ālu v ērtība” ir izlietoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu muitas v ērtība to import ēšanas laik ā vai, ja t ā nav 
zin āma un to nevar noskaidrot, tad pirm ā cena, ko var noskaidrot un kas eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē samaks āta 
par šiem materi āliem;  
h) “noteiktas izcelsmes materi ālu v ērtība” ir t ādu materi ālu v ērtība, k ā noteikts g) apakšpunkt ā, ko piem ēro mutatis 
mutandis ; 
i) “pievienot ā v ērtība” ir izstr ādājumam noteikt ā ražot āja cena, no kuras at ņemta katra t ā izstr ādājuma ražošan ā izman ­
tot ā materi āla muitas v ērtība, kura izcelsme ir L īgumsl ēdz ējās pus ēs, kur ām ir piem ērojama kumul ācija, vai gad ījum ā, 
ja muitas v ērtība nav zin āma vai ja to nevar noskaidrot, t ā ir pirm ā noskaidrot ā cena, kas maks āta par materi āliem 
eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē; 
j) “noda ļas” un “poz īcijas” ir nomenklat ūrā izmantot ās noda ļas un poz īcijas ( četru ciparu kodi), kas veido pre ču aprak ­
stīšanas un kod ēšanas harmoniz ēto sist ēmu, kura šaj ā konvencij ā min ēta k ā “harmoniz ētā sist ēma” vai “HS”;  
k) “klasific ēts” nor āda uz izstr ādājuma vai materi āla iek ļaušanu konkr ētā poz īcij ā; 
l) “s ūtījums” ir izstr ādājumi, kurus vai nu kop ā nos ūta no viena eksport ētāja vienam sa ņēm ējam, vai uz kuriem attiecas 
vienots transporta dokuments par to nos ūtīšanu no eksport ētāja sa ņēm ējam, vai, ja š āda dokumenta nav, viens r ēķins; 
m) termin ā “teritorijas” iek ļauti teritori ālie ūde ņi; 
n) “L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādes” Eiropas Savien ībā noz īm ē jebkuru Eiropas Savien ības dal ībvalsts muitas iest ādi. 
II SADA ĻA 
JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTR ĀD ĀJUMI” DEFIN ĪCIJA  
2. pants  
Visp ārīgas pras ības 
1. Attiec īgā nol īguma īstenošanas vajadz ībām turpm āk min ētos izstr ādājumus uzskata par izstr ādājumiem ar izcelsmi 
Līgumsl ēdz ējā valst ī, kad tos eksport ē uz citu L īgumsl ēdz ēju valsti:  
a) izstr ādājumi, kas 4. panta noz īm ē piln ībā ieg ūti L īgumsl ēdz ējā pus ē; 
b) L īgumsl ēdz ējā pus ē ieg ūti izstr ādājumi, kuru sast āvā ir materi āli, kas nav piln īgi ieg ūti L īgumsl ēdz ējā pus ē, ja šie 
materi āli ir L īgumsl ēdz ējā pus ē pietiekami apstr ādāti vai p ārstr ādāti 5. panta noz īm ē; 
c) preces, kuru izcelsme ir Eiropas Ekonomikas zon ā (EEZ) saska ņā ar L īguma par Eiropas Ekonomikas zonu 4. proto ­
kolu. Š ādas preces uzskata par prec ēm ar izcelsmi Eiropas Savien ībā, Island ē, Lihtenštein ā ( 1 ) vai Norv ēģijā (“EEZ 
Puses”), kad t ās attiec īgi eksport ē no Eiropas Savien ības, Islandes, Lihtenšteinas vai Norv ēģijas uz L īgumsl ēdz ēju 
pusi, kas nav EEZ Puse.LV L 54/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.  
( 1 ) Muitas savien ības starp Lihtenšteinu un Šveici d ēļ izstr ādājumi ar izcelsmi Lihtenštein ā tiek uzskat īti par izstr ādājumiem ar izcelsmi 
Šveic ē.
2. Š ā panta 1. punkta c) apakšpunktu piem ēro tikai gad ījum ā, ja piem ērojams br īvās tirdzniec ības nol īgums starp 
import ētāju L īgumsl ēdz ēju pusi un EEZ Pus ēm. 
3. pants  
Izcelsmes kumul ācija 
1. Neskarot 2. panta 1. punktu, izstr ādājumus uzskata par eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses izcelsmes izstr ādāju­
miem, ja tos eksport ē uz citu L īgumsl ēdz ēju pusi un ja tie ir tur ieg ūti, iek ļaujot Šveices (tostarp Lihtenšteinas) (  1 ), Islandes, 
Norv ēģijas, Turcijas vai Eiropas Savien ības izcelsmes materi ālus, ar noteikumu, ka eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē veikt ā 
apstr āde vai p ārstr āde p ārsniedz darb ības, kas min ētas 6. pant ā. Š ādiem materi āliem nav j ābūt pietiekami apstr ādātiem vai 
pārstr ādātiem.  
2. Neskarot 2. panta 1. punktu, izstr ādājumus uzskata par eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses izcelsmes izstr ādāju­
miem, ja tos eksport ē uz citu L īgumsl ēdz ēju pusi un ja tie taj ā ir ieg ūti, iek ļaujot materi ālus, kuru izcelsme ir F ēru sal ās vai 
jebkur ā cit ā valst ī, kas ir Barselonas procesa dal ībniece, bet ne Turcija, vai k ādas citas L īgumsl ēdz ējas puses izcelsmes 
materi āli, iz ņemot t ās, kuras min ētas š ā panta 1. punkt ā, ar noteikumu, ka eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē veikt ā apstr āde 
vai p ārstr āde p ārsniedz darb ības, kas min ētas 6. pant ā. Š ādiem materi āliem nav j ābūt pietiekami apstr ādātiem vai 
pārstr ādātiem.  
3. Ja eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē veikt ā apstr āde vai p ārstr āde nep ārsniedz 6. pant ā min ētās darb ības, ieg ūto 
izstr ādājumu uzskata par eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses izcelsmes izstr ādājumu tikai t ādā gad ījum ā, ja tur pievienot ā 
vērtība ir liel āka par t ādu izmantoto materi ālu v ērtību, kuru izcelsme ir jebkur ā no p ārējām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, kas 
min ētas 1. un 2. punkt ā. Ja tas t ā nav, ieg ūto izstr ādājumu uzskata par izstr ādājumu ar izcelsmi L īgumsl ēdz ējā pus ē, kur ā 
ir visaugst ākā ražošan ā izmantoto noteiktas izcelsmes materi ālu v ērtība eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē. 
4. Š ā panta 1. un 2. punkt ā min ēto L īgumsl ēdz ēju pušu izcelsmes izstr ādājumi, kuri netiek apstr ādāti vai p ārstr ādāti 
eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē, saglab ā savu izcelsmi, ja tos eksport ē uz vienu no p ārējām L īgumsl ēdz ējām pus ēm. 
5. Šaj ā pant ā paredz ēto kumul āciju var piem ērot tikai tad, ja:  
a) valst īm, kuras ir iesaist ītas attiec īga noteiktas izcelsmes statusa ieg ūšan ā, un galam ērķa L īgumsl ēdz ējai pusei ir piem ē­
rojams preferenci ālas tirdzniec ības nol īgums saska ņā ar Visp ārējās vienošan ās par tarifiem un tirdzniec ību XXIV pantu;  
b) materi āliem un izstr ādājumiem ieg ūstot noteiktas izcelsmes statusu, tika piem ēroti izcelsmes noteikumi, kas identiski 
tiem, kuri ietverti šaj ā konvencij ā; un  
c) ja  Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā V ēstnes ī (C s ērij ā) un L īgumsl ēdz ējās pus ēs, kas ir attiec īgo nol īgumu Puses, saska ņā ar to 
proced ūrām ir public ēti pazi ņojumi par vajadz īgo pras ību izpildi, lai var ētu piem ērot kumul āciju.  
Šaj ā pant ā paredz ēto kumul āciju piem ēro no dienas, kas nor ādīta Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā V ēstnes ī (C s ērij ā) public ētaj ā 
pazi ņojum ā. 
Līgumsl ēdz ējas puses ar Eiropas Komisijas starpniec ību pazi ņo p ārējām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, kuras ir attiec īgo nol ī­
gumu puses, inform āciju par nol īgumiem, ieskaitot nol īgumu sp ēkā st āšan ās datumu, kuri ir sp ēkā ar p ārējām L īgum ­
slēdz ējām pus ēm, kas min ētas 1. un 2. punkt ā. 
4. pants  
Piln ībā ieg ūti izstr ādājumi  
1. Turpm āk min ētos izstr ādājumus uzskata par piln ībā ieg ūtiem L īgumsl ēdz ējā pus ē, kad tos eksport ē uz citu L īgum ­
slēdz ēju pusi:  
a) miner ālprodukti, ko ieg ūst no attiec īgās L īgumsl ēdz ējas puses zemes dz īlēm vai j ūras gultnes;  
b) attiec īgaj ā L īgumsl ēdz ējā pus ē nov āktie augu valsts produkti;  
c) attiec īgaj ā L īgumsl ēdz ējā pus ē dzimuši un audz ēti dz īvnieki;  
d) produkti, kas ieg ūti no attiec īgaj ā L īgumsl ēdz ējā pus ē audz ētiem dz īvniekiem;  
e) attiec īgaj ā L īgumsl ēdz ējā pus ē veiktu med ību vai zvejas produkti;  
f) j ūras zvejas un citi j ūras produkti, kas ieg ūti, zvejojot ar eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses ku ģiem ārpus t ās terito ­
riālajiem ūde ņiem;  
g) produkti, kurus izgatavo uz attiec īgās L īgumsl ēdz ējas puses zivju apstr ādes ku ģiem tikai no f) apakšpunkt ā min ētajiem 
produktiem;LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/11  
( 1 ) Lihtenšteinas Firstistei ir muitas savien ība ar Šveici un t ā ir L īguma par Eiropas Ekonomikas zonu l īgumsl ēdz ēja puse.
h) lietoti priekšmeti, kas tur sav ākti un ir der īgi vien īgi materi ālu ieg ūšanai, tostarp lietotas riepas, kuras der īgas vien īgi 
atjaunošanai vai lai t ās izmantotu k ā atkritumus;  
i) atkritumi un l ūžņi, ko rada attiec īgaj ā L īgumsl ēdz ējā pus ē veiktas ražošanas darb ības;  
j) produkti, kas ieg ūti no j ūras grunts vai grunts apakšk ārtas ārpus attiec īgās L īgumsl ēdz ējas puses teritori āliem ūde ņiem, 
ar noteikumu, ka L īgumsl ēdz ējai pusei ir ekskluz īvas ties ības izmantot šo grunti vai grunts apakšk ārtu; 
k) preces, ko tur ražo tikai no produktiem, kuri nor ādīti a) l īdz j) apakšpunkt ā. 
2. Termini “L īgumsl ēdz ējas puses ku ģi” un “attiec īgās L īgumsl ēdz ējas puses zivju apstr ādes ku ģi” 1. punkta f) un g) 
apakšpunkt ā attiecas tikai uz š ādiem ku ģiem un zivju apstr ādes ku ģiem:  
a) kuri ir re ģistr ēti vai ir uzskait ē eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē; 
b) kuri ku ģo ar eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses karogu;  
c) kuri vismaz 50 % apm ērā pieder eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses valstspieder īgajiem vai uz ņēm ējsabiedr ībai, kuras 
galvenais birojs atrodas eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē un kuras vad ītājs vai vad ītāji, direktoru padomes vai uzrau ­
dz ības padomes priekšs ēdētājs un liel ākā da ļa š ādu padomju locek ļu ir eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses valstspie ­
der īgie, un turkl āt – attiec ībā uz person ālsabiedr ībām vai sabiedr ībām ar ierobežotu atbild ību – vismaz puse kapit āla 
pieder eksport ētājai L īgumsl ēdz ējai pusei vai min ētās L īgumsl ēdz ējas puses valsts iest ādēm vai valstspieder īgajiem;  
d) kuru kapteinis un virsnieki ir eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses valstspieder īgie; un  
e) kuru komand ā vismaz 75 % ir eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses valstspieder īgie. 
3. Š ā panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta vajadz ībām, ja eksport ētāja L īgumsl ēdz ēja puse ir Eiropas Savien ība, tas 
noz īm ē Eiropas Savien ības dal ībvalsti.  
5. pants  
Pietiekami apstr ādāti vai p ārstr ādāti izstr ādājumi  
1. Š ā papildin ājuma 2. panta vajadz ībām izstr ādājumus, kuri nav piln ībā ieg ūti, uzskata par pietiekami apstr ādātiem vai 
pārstr ādātiem, ja ir izpild īti II pielikuma sarakst ā min ētie nosac ījumi.  
Iepriekš min ētie nosac ījumi nor āda, k ā apstr ādājami vai p ārstr ādājami nenoteiktas izcelsmes materi āli, ko izmanto ražo ­ 
šan ā, un šos nosac ījumus piem ēro tikai š āda veida materi āliem. T ātad, ja izstr ādājumu, kurš ir ieguvis noteiktas izcelsmes 
statusu, izpildot nosac ījumus, kas min ēti sarakst ā, izmanto cita izstr ādājuma ražošan ā, nosac ījumi, kas piem ērojami 
izstr ādājumam, kur ā tas ir ietverts, neattiecas uz šo izmantoto izstr ādājumu, un ne ņem v ērā nenoteiktas izcelsmes 
materi ālus, kas var b ūt izmantoti š ā izstr ādājuma ražošan ā. 
2. Neatkar īgi no 1. punkta nenoteiktas izcelsmes materi āli, kurus saska ņā ar II pielikuma sarakst ā izkl āstītajiem 
nosac ījumiem nevajadz ētu izmantot izstr ādājuma ražošan ā, tom ēr var izmantot ar noteikumu, ka:  
a) to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 10 % no izstr ādājuma ražot āja cenas;  
b) atbilst īgi šim punktam netiek p ārsniegta neviena no nenoteiktas izcelsmes materi ālu maksim ālo v ērtību sarakst ā 
noteiktaj ām procentu ālaj ām attiec ībām. 
Šo punktu nepiem ēro izstr ādājumiem, uz kuriem attiecas harmoniz ētās sist ēmas 50. l īdz 63. noda ļa. 
3. Š ā panta 1. un 2. punktu piem ēro, iev ērojot 6. panta noteikumus.  
6. pants  
Nepietiekama apstr āde vai p ārstr āde 
1. Neskarot 2. punktu un neatkar īgi no t ā, vai ir izpild ītas 5. panta pras ības, par nepietiekamu apstr ādi vai p ārstr ādi, lai 
izstr ādājumam pieš ķirtu noteiktas izcelsmes izstr ādājuma statusu, tiek uzskat ītas š ādas darb ības:  
a) darb ības, kas paredz ētas tam, lai nodrošin ātu izstr ādājumu uztur ēšanu lab ā st āvokl ī p ārvad āšanas un uzglab āšanas 
laik ā; 
b) iepakojumu sadal īšana un komplekt ēšana;  
c) mazg āšana, t īrīšana; putek ļu, oks īdu, e ļļas, kr āsas vai citu p ārkl ājumu not īrīšana;  
d) tekstilizstr ādājumu gludin āšana vai pres ēšana;  
e) vienk ārša kr āsošana un pul ēšana;LV L 54/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
f) lab ības un r īsu ats ēnalošana, da ļēja vai piln īga balin āšana, pul ēšana un glaz ēšana;  
g) cukura iekr āsošana vai cukurgraudi ņu veidošana;  
h) aug ļu, riekstu un d ārze ņu mizošana, atkauli ņošana un lob īšana;  
i) asin āšana, vienk ārša sl īpēšana vai vienk ārša sadal īšana;  
j) sij āšana, š ķirošana, sadal īšana, klasific ēšana, kategoriz ēšana, piemekl ēšana (ieskaitot pre ču komplekt ēšanu);  
k) vienk ārša iepild īšana pudel ēs, bundž ās, flakonos, maisos, k ārb ās, kast ēs, piestiprin āšana pie kart ītēm vai pl āksn ēm, k ā 
ar ī citas vienk āršas iepakošanas darb ības;  
l) uzrakstu, eti ķešu, logotipu un citu taml īdz īgu atš ķirības z īmju piestiprin āšana vai uzdruk āšana uz izstr ādājumiem vai 
to iesai ņojumam;  
m) vienk ārša vien ādu vai daž ādu izstr ādājumu sajaukšana;  
n) cukura piemais īšana jebk ādām viel ām; 
o) vienk ārša sast āvda ļu salikšana, lai ieg ūtu gatavu izstr ādājumu, vai izstr ādājumu sadale pa sast āvda ļām; 
p) divu vai vair āku a) l īdz n) apakšpunkt ā nor ādīto darb ību apvienojums;  
q) dz īvnieku kaušana.  
2. Nosakot, vai izstr ādājumam veikt ā apstr āde un p ārstr āde ir uzskat āma par nepietiekamu 1. punkta noz īm ē, visas 
darb ības, ko ar attiec īgajiem izstr ādājumiem veic eksport ētājā L īgumsl ēdz ēja pus ē, apl ūko kop ā. 
7. pants  
Kvalific ēšanas vien ība 
1. Piem ērojot š īs konvencijas noteikumus, kvalific ēšanas vien ība ir konkr ēts izstr ādājums, ko uzskata par pamatvien ību, 
lai noteiktu klasifik ācijas iedal ījumu p ēc harmoniz ētās sist ēmas nomenklat ūras. 
Tādējādi uzskata:  
a) ja izstr ādājumu, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, klasific ē vien ā poz īcij ā saska ņā ar harmoniz ētās sist ēmas 
noteikumiem, viss kopums ir kvalifik ācijas vien ība; 
b) ja s ūtījums sast āv no vair ākiem vien ādiem izstr ādājumiem, kas klasific ēti vien ā harmoniz ētās sist ēmas poz īcij ā, tad, 
piem ērojot š īs konvencijas noteikumus, katrs izstr ādājums j āapskata atseviš ķi. 
2. Ja saska ņā ar harmoniz ētās sist ēmas 5. visp ārīgo noteikumu iesai ņojumu klasific ē kop ā ar taj ā iesai ņoto izstr ādā­
jumu, tad izcelsmes noteikšanas nol ūkā iesai ņojumu un attiec īgo izstr ādājumu uzskata par vienu veselu.  
8. pants  
Pal īgier īces, rezerves da ļas un darbar īki 
Pal īgier īces, rezerves da ļas un darbar īkus, ko nos ūta ar k ādu iek ārtu, maš īnu, aparat ūru vai transportl īdzekli un kas ietilpst 
parastaj ā apr īkojum ā, un ir iek ļauti cen ā vai ar ī nav nor ādīti atseviš ķā rēķin ā, uzskata par saist ītiem ar attiec īgo iek ārtu, 
maš īnu, aparat ūru vai transportl īdzekli.  
9. pants  
Komplekti  
Komplektus saska ņā ar harmoniz ētās sist ēmas 3. visp ārīgo noteikumu uzskata par noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem, ja 
visas to sast āvda ļas ir noteiktas izcelsmes izstr ādājumi. Tom ēr, ja komplekts ir veidots no noteiktas izcelsmes izstr ādā­
jumiem un nenoteiktas izcelsmes izstr ādājumiem, tad komplektu kopum ā uzskata par noteiktas izcelsmes izstr ādājumu ar 
noteikumu, ka nenoteiktas izcelsmes izstr ādājumu v ērtība nep ārsniedz 15 % no komplekta ražot āja cenas.  
10. pants  
Neitr āli elementi  
Lai noteiktu, vai izstr ādājums ir noteiktas izcelsmes, nav nepieciešams ņemt v ērā š ādu ražošan ā izmantoto l īdzek ļu 
izcelsmi:  
a) ener ģija un degviela;  
b) ražotne un iek ārtas;  
c) maš īnas un darbar īki;LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/13
d) preces, kuras netiek izmantotas un kuras nav paredz ēts izmantot izstr ādājuma gal īgaj ā sast āvā. 
III SADA ĻA 
TERITORI ĀLĀS PRAS ĪBAS  
11. pants  
Teritorialit ātes princips  
1. Iz ņemot 2. panta 1. punkta c) apakšpunkt ā, 3. pant ā un š ā panta 3. punkt ā paredz ēto, noteiktas izcelsmes statusa 
ieg ūšanas nosac ījumus, kas izkl āstīti II sada ļā, eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē pilda nep ārtraukti.  
2. Iz ņemot 3. pant ā paredz ēto, ja noteiktas izcelsmes preces, ko eksport ēja no L īgumsl ēdz ējas puses uz citu valsti, 
nos ūta atpaka ļ, tad t ās uzskata par nenoteiktas izcelsmes prec ēm, ja vien muitas iest ādēm nepier āda, ka:  
a) atpaka ļ nos ūtītās preces ir t ās pašas eksport ētās preces; un  
b) ar t ām nav veiktas nek ādas darb ības, iz ņemot darb ības, kas vajadz īgas, lai preces uztur ētu lab ā st āvokl ī, kam ēr t ās 
atrad ās attiec īgaj ā valst ī vai kam ēr t ās eksport ē. 
3. Noteiktas izcelsmes statusa ieg ūšanu saska ņā ar nosac ījumiem, kas izkl āstīti II sada ļā, neietekm ē no L īgumsl ēdz ējas 
puses eksport ētu materi ālu apstr āde vai p ārstr āde ārpus eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses un sekojoša to reimport ēšana 
ar noteikumu, ka:  
a) min ētie materi āli ir piln ībā ieg ūti eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē vai pirms eksport ēšanas apstr ādāti vai p ārstr ādāti 
liel ākā m ērā, nek ā paredz ēts 6. pant ā; un  
b) muitas iest ādēm var pier ādīt, ka:  
i) reimport ētās preces ir ieg ūtas, apstr ādājot vai p ārstr ādājot eksport ētos materi ālus; un  
ii) kop ējā pievienot ā v ērtība, kas ieg ūta ārpus eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses, piem ērojot š ā panta noteikumus, 
nep ārsniedz 10 % no t ā galaprodukta ražot āja cenas, kura noteiktas izcelsmes statusu v ēlas noteikt.  
4. Š ā panta 3. punkta vajadz ībām noteikta izcelsmes statusa ieg ūšanas nosac ījumus, kas izkl āstīti II sada ļā, nepiem ēro 
apstr ādei vai p ārstr ādei, kas veikta ārpus eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses. Tom ēr, ja II pielikuma sarakst ā ir noteikums, 
kas paredz galaprodukta noteikta izcelsmes statusa noteikšan ā piem ērot visu tam pievienoto nenoteiktas izcelsmes 
materi ālu maksim ālo v ērtību, tad to nenoteiktas izcelsmes materi ālu kop ējā v ērtība, kas pievienotas galaproduktam 
eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses teritorij ā, saskaitot to kop ā ar kop ējo pievienoto v ērtību, kas, piem ērojot šo pantu, 
radusies ārpus š īs L īgumsl ēdz ējas puses, nedr īkst p ārsniegt noteikto procentu ālo attiec ību. 
5. Piem ērojot 3. un 4. punkta noteikumus, “kop ējā pievienot ā v ērtība” noz īm ē visas izmaksas, kas rodas ārpus 
eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses, ieskaitot tur iestr ādāto materi ālu v ērtību. 
6. Š ā panta 3. un 4. punkta noteikumus nepiem ēro izstr ādājumiem, kas neatbilst II pielikuma sarakst ā izvirz ītajiem 
nosac ījumiem vai kas var tikt uzskat īti par pietiekami apstr ādātiem vai p ārstr ādātiem vien īgi, ja tiek piem ērota 5. panta 2. 
punkt ā noteikt ā visp ārējā pielaide.  
7. Š ā panta 3. un 4. punkta noteikumus nepiem ēro izstr ādājumiem, uz kuriem attiecas harmoniz ētās sist ēmas 50. l īdz 
63. noda ļa. 
8. Š ā panta noteikumos paredz ētā apstr āde vai p ārstr āde, kas veikta ārpus eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses, ir j āveic 
saska ņā ar k ārtību “izvešana p ārstr ādei” vai saska ņā ar l īdz īgu k ārtību. 
12. pants  
Tieši p ārvad ājumi  
1. Attiec īgaj ā nol īgum ā paredz ētais preferenci ālais rež īms piem ērojams tikai tiem izstr ādājumiem, kuri atbilst š īs 
konvencijas pras ībām un kurus p ārvad ā tieši starp vai caur t ādu L īgumsl ēdz ēju pušu teritorij ām, kur ām piem ēro kumu ­
lāciju saska ņā ar 3. pantu. Tom ēr izstr ādājumus, kas veido vienu s ūtījumu, var s ūtīt caur cit ām teritorij ām, vajadz ības 
gad ījum ā tos šaj ās teritorij ās p ārkraujot vai novietojot pagaidu uzglab āšan ā ar noteikumu, ka p ārkraušanas vai pagaidu 
uzglab āšanu tranz ītvalst ī vai uzglab āšanas valst ī tie paliek muitas iest āžu uzraudz ībā un ka tiem neveic citas darb ības, 
izņemot izkraušanu, iekraušanu vai jebkuru darb ību ar nol ūku saglab āt tos lab ā st āvokl ī. 
Noteiktas izcelsmes izstr ādājumus var transport ēt pa cauru ļvadiem caur teritoriju, kas nav to L īgumsl ēdz ēju pušu teritorija, 
kas ir eksport ētājvalsts un import ētājvalsts.  
2. Import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādēm sniedz pier ādījumu par 1. punkt ā izkl āstīto nosac ījumu izpildi, 
uzr ādotLV L 54/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
a) vienotu p ārvad āšanas dokumentu, kas aptver ce ļu no eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses caur tranz īta valsti; vai  
b) tranz ītvalsts muitas iest āžu izdotu sertifik ātu, kur ā: 
i) sniegts prec īzs izstr ādājumu apraksts;  
ii) nor ādīts pre ču izkraušanas un p ārkraušanas datums un attiec īgā gad ījum ā ku ģu v ārdi vai citi izmantotie trans ­
portl īdzek ļi; un  
iii) kur ā apliecin āti nosac ījumi, ar k ādiem izstr ādājumi palika tranz īta valst ī; vai  
c) ja nav iepriekš min ēto dokumentu, k ādu citu pamatojuma dokumentu.  
13. pants  
Izst ādes 
1. Uz noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem, ko nos ūta uz izst ādi valst ī, kas nav starp 3. pant ā min ētaj ām valst īm, ar 
kur ām piem ēro kumul āciju, un ko p ēc izst ādes p ārdod import ēšanai L īgumsl ēdz ējā pus ē, import ējot attiecina attiec īgā 
nol īguma noteikumus, ja muitas iest ādēm pier āda, ka:  
a) šos izstr ādājumus eksport ētājs ir nos ūtījis tieši no L īgumsl ēdz ējas puses uz valsti, kur ā notiek izst āde, un tos tur ir 
izst ādījis; 
b) šis eksport ētājs izstr ādājumus ir p ārdevis vai cit ādi atsavin ājis par labu k ādai personai cit ā L īgumsl ēdz ējā pus ē; 
c) izstr ādājumi ir nos ūtīti izst ādes laik ā vai t ūlīt p ēc izst ādes t ādā st āvokl ī, k ādā tos nos ūtīja uz izst ādi; un  
d) izstr ādājumi p ēc nos ūtīšanas uz izst ādi nav izmantoti citiem m ērķiem, iz ņemot demonstr ēšanu min ētaj ā izst ādē. 
2. Saska ņā ar V sada ļas noteikumiem izdod vai sagatavo izcelsmes apliecin ājumu, un to paredz ētaj ā k ārtībā iesniedz 
import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādēm. Taj ā nor āda izst ādes nosaukumu un adresi. Vajadz ības gad ījum ā 
papildus var piepras īt dokument ārus pier ādījumus par izst ādīšanas nosac ījumiem.  
3. Š ā panta 1. punktu piem ēro vis ām tirdzniec ības, r ūpniec ības, lauksaimniec ības vai amatniec ības izst ādēm, gadatir ­
giem vai l īdz īgai publiskai izst ādīšanai, ja šo pas ākumu laik ā izstr ādājumi paliek muitas uzraudz ībā un pas ākumus ner īko 
priv ātiem m ērķiem veikalos vai uz ņēmumu telp ās, lai p ārdotu ārvalstu izstr ādājumus.  
IV SADA ĻA 
ATMAKSA VAI ATBR ĪVOJUMS  
14. pants  
Muitas nodok ļu atmaksas vai atbr īvojuma aizliegums  
1. Uz nenoteiktas izcelsmes materi āliem, ko izmanto, ražojot L īgumsl ēdz ējas puses izcelsmes izstr ādājumus, par 
kuriem saska ņā ar V sada ļas noteikumiem izdots vai sagatavots izcelsmes apliecin ājums, eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā 
pus ē neattiecas nek āda muitas nodok ļu atmaksa vai atbr īvojums no muitas nodok ļiem.  
2. Š ā panta 1. punkt ā min ēto aizliegumu piem ēro visiem pas ākumiem, kas saist īti ar muitas nodok ļu vai l īdzv ērtīgu 
maks ājumu da ļēju vai piln īgu atmaksu, atlaišanu vai atbr īvojumiem, kuri eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses teritorij ā 
piem ērojami ražošan ā izmantotajiem materi āliem, ja š āda atmaksa, atlaišana vai atbr īvojums piem ērojams tieši vai netieši, 
no š ādiem materi āliem ieg ūtos izstr ādājumus eksport ējot, nevis tos atst ājot izmantošanai uz vietas.  
3. T ādu izstr ādājumu eksport ētājam, kuriem ir izcelsmes apliecin ājums, j ābūt gatavam p ēc muitas iest āžu piepras ījuma 
jebkur ā br īdī uzr ādīt visus attiec īgos dokumentus, kas apliecina to, ka nav sa ņemta nek āda atmaksa par attiec īgo 
izstr ādājumu ražošan ā izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materi āliem un ka faktiski ir nomaks āti visi muitas nodok ļi 
vai l īdzv ērtīgi maks ājumi, kas piem ērojami š ādiem materi āliem.  
4. Š ā panta 1., 2. un 3. punkta noteikumus piem ēro ar ī iesai ņojumam 7. panta 2. punkta noz īm ē, pal īgier īcēm, 
rezerves da ļām un darbar īkiem 8. panta noz īm ē un izstr ādājumu komplektiem 9. panta noz īm ē, ja tiem nav noteiktas 
izcelsmes.  
5. Š ā panta 1. l īdz 4. punkta noteikumus piem ēro tikai t āda veida materi āliem, kuriem piem ērojams attiec īgais 
nol īgums.  
6. a) Š ā panta 1. punkt ā min ēto aizliegumu nepiem ēro divpus ējā tirdzniec ībā starp vienu no L īgumsl ēdz ējām pus ēm, 
kas min ētas 3. panta 1. punkt ā, un vienu no 3. panta 2. punkt ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, iz ņemotLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/15
Izra ēlu, F ēru salas un Eiropas Savien ības stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa dal ībvalstis, ja uzskata, ka izstr ā­
dājumiem ir eksport ētājas vai import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses izcelsme, nepiem ērojot kumul āciju ar materi ā­
liem, kuru izcelsme ir vien ā no p ārējām 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm. 
b) Š ā panta 1. punkt ā min ēto aizliegumu nepiem ēro divpus ējā tirdzniec ībā starp Ēģipti, Jord āniju, Maroku un 
Tunisiju, ja uzskata, ka izstr ādājumu izcelsme ir vien ā no š īm valst īm, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, 
kuru izcelsme ir vien ā no p ārējām 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm. 
7. Neatkar īgi no 1. punkta eksport ētāja L īgumsl ēdz ēja puse var piem ērot pas ākumus muitas nodok ļu vai l īdzv ērtīgu 
maks ājumu atmaksai vai atbr īvojumam no nodok ļiem tiem nenoteiktas izcelsmes materi āliem, kuri neietilpst harmoni ­
zētās sist ēmas 1. l īdz 24. noda ļā un kurus izmanto noteiktas izcelsmes izstr ādājumu ražošan ā, ja ir iev ēroti š ādi 
noteikumi:  
a) izstr ādājumiem, kas ir ietverti harmoniz ētās sist ēmas 25. l īdz 49. un 64. l īdz 97. noda ļā, tiek saglab āta likme 4 % 
apm ērā no muitas maks ājuma vai t āda zem āka likme, kas ir sp ēkā eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē; 
b) izstr ādājumiem, kas ir ietverti harmoniz ētās sist ēmas 50. l īdz 63. noda ļā, tiek saglab āta likme 8 % apm ērā no muitas 
maks ājuma vai t āda zem āka likme, kas ir sp ēkā eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē. 
Šā punkta noteikumus nepiem ēro L īgumsl ēdz ējas puses, kuras uzskait ītas V pielikum ā. 
8. Š ā panta 7. punkta noteikumus piem ēro l īdz 2012. gada 31. decembrim, un tos var p ārskat īt, savstarp ēji vienojoties.  
V SADA ĻA 
IZCELSMES APLIECIN ĀJUMS  
15. pants  
Visp ārīgas pras ības 
1. L īgumsl ēdz ējas puses izcelsmes izstr ādājumus import ējot p ārējās L īgumsl ēdz ējās pus ēs, piem ēro attiec īgo nol īgumu 
noteikumus, iesniedzot vienu no š ādiem izcelsmes apliecin ājumiem:  
a) pre ču p ārvad ājumu sertifik āts EUR.1, kura paraugs ir sniegts III a pielikum ā; 
b) pre ču p ārvad ājumu sertifik āts EUR-MED, kura paraugs ir sniegts III b pielikum ā; 
c) konvencijas 21. panta 1. punkt ā min ētajos gad ījumos – deklar ācija (turpm āk “izcelsmes deklar ācija” vai “EUR-MED 
izcelsmes deklar ācija”), kuru eksport ētājs iesniedz r ēķina, pavadz īmes vai jebkura cita tirdzniec ības dokumenta veid ā un 
kura pietiekami s īki raksturo attiec īgos izstr ādājumus, lai tos var ētu identific ēt. Izcelsmes deklar āciju tekstu paraugi 
atrodami IV a un IV b pielikum ā. 
2. Neatkar īgi no 1. punkta uz noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem š īs konvencijas noz īm ē 26. pant ā min ētajos gad ī­
jumos attiecina attiec īgo nol īgumu noteikumus bez š ā panta 1. punkt ā min ēto izcelsmes pier ādījumu iesniegšanas.  
16. pants  
Pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas k ārtība 
1. Pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai EUR-MED izdod eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādes, 
pamatojoties uz rakstisku pieteikumu no eksport ētāja vai eksport ētāja pilnvarota p ārst āvja, kas r īkojas eksport ētāja v ārd ā. 
2. Šim nol ūkam eksport ētājs vai vi ņa pilnvarotais p ārst āvis aizpilda gan pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai EUR- 
MED, gan pieteikuma veidlapu, kuru paraugi sniegti III a un III b pielikum ā. Š īs veidlapas aizpilda vien ā no valod ām, kur ā 
sagatavots attiec īgais nol īgums, un saska ņā ar eksport ētājvalsts ties ību aktiem. Aizpildot veidlapas ar roku, lieto tinti un 
raksta ar druk ātiem burtiem. Izstr ādājuma aprakstu ieraksta īpaši šim m ērķim paredz ētaj ā ail ē, neatst ājot nevienu tukšu 
līniju. Ja aile nav piln ībā aizpild īta, tad zem p ēdējās apraksta rindas ievelk horizont ālu l īniju, visu tukšo laukumu š ķērsām 
pārsv ītrojot.  
3. Eksport ētājs, kurš piesak ās pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED sa ņemšanai, ir gatavs jebkur ā laik ā 
pēc t ās eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest āžu pras ības, kur ā pre ču p ārvad ājumu sertifik āts EUR.1 vai EUR- 
MED ir izdots, iesniegt visus atbilst īgos dokumentus, kas apliecina attiec īgo izstr ādājumu noteiktas izcelsmes statusu, k ā 
ar ī apliecina visu p ārējo š īs konvencijas pras ību izpildi.  
4. Neskarot 5. punktu, pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 izdod eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādes 
šādos gad ījumos:  
a) ja izstr ādājumus eksport ē no k ādas 3. panta 1. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no p ārējām 3. panta 1. 
punkt ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm un:LV L 54/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
i) ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē, import ētājā 
Līgumsl ēdz ējā pus ē vai k ādā no 3. panta 1. punkt ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, ar kuru piem ērojama 
kumul ācija, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme ir k ādā no 3. panta 2. punkt ā min ētaj ām 
Līgumsl ēdz ējām pus ēm, un ja tie atbilst p ārējām š īs konvencijas pras ībām, vai  
ii) ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi k ādā no 3. panta 2. punkt ā min ētaj ām 
Līgumsl ēdz ējām pus ēm, ar kuru piem ērojama kumul ācija, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme ir 
kādā no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, un ja tie atbilst p ārējām š īs konvencijas pras ībām, ar notei ­
kumu, ka pre ču p ārvad ājumu sertifik āts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklar ācija ir izdota izcelsmes valst ī; 
b) ja izstr ādājumus eksport ē no k ādas 3. panta 1. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 2. punkt ā 
min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm vai no k ādas 3. panta 2. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 
1. punkt ā min ētām L īgumsl ēdz ējām pus ēm un:  
i) ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē vai impor ­
tētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme ir k āda no p ārējām L īgumsl ē­
dz ējām pus ēm, un ja tie atbilst p ārējām šis konvencijas pras ībām vai  
ii) ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi k ādā no p ārējām 3. pant ā min ētaj ām 
Līgumsl ēdz ējām pus ēm, ar kuru piem ērojama kumul ācija, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme 
ir k ādā no 3. pant ā min ētām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, un ja tie atbilst p ārējām š īs konvencijas pras ībām, ar 
noteikumu, ka pre ču p ārvad ājumu sertifik āts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklar ācija ir izdoti izcelsmes valst ī; 
c) ja izstr ādājumus eksport ē no k ādas 3. panta 2. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 2. punkt ā 
min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm un:  
i) ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē vai impor ­
tētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme ir k āda no p ārējām L īgumsl ē­
dz ējām pus ēm, un ja tie atbilst p ārējām šis konvencijas pras ībām vai  
ii) ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi k ādā no p ārējām 3. pant ā min ētaj ām 
Līgumsl ēdz ējām pus ēm, ar kuru piem ērojama kumul ācija, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme 
ir k ādā no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, un ja tie atbilst p ārējām š īs konvencijas pras ībām, ar 
noteikumu, ka pre ču p ārvad ājumu sertifik āts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklar ācija ir izdoti izcelsmes valst ī. 
5. Pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR-MED izdod eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādes, ja attiec īgos 
izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē, import ētājā L īgumsl ēdz ējā 
pus ē vai k ādā no p ārējām 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, ar kuru piem ēro kumul āciju, un ja tie atbilst š īs 
konvencijas pras ībām, š ādos gad ījumos:  
a) ja izstr ādājumus eksport ē no k ādas 3. panta 1. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no p ārējām 3. panta 1. 
punkt ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm un:  
i) tika piem ērota kumul ācija ar materi āliem, kuru izcelsme ir vien ā vai vair ākās 3. panta 2. punkt ā min ētaj ās 
Līgumsl ēdz ējās pus ēs, ar noteikumu, ka izcelsmes valst ī ir izdots sertifik āts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes 
deklar ācija, vai  
ii) izstr ādājumus var izmantot import ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē k ā materi ālus kumul ācijas kontekst ā, lai ražotu izstr ā­
dājumus, kurus eksport ē no import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 2. punkt ā min ētaj ām L īgum ­
slēdz ējām pus ēm, vai  
iii) izstr ādājumus var reeksport ēt no import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 2. punkt ā min ētaj ām 
Līgumsl ēdz ējām pus ēm; 
b) ja izstr ādājumus eksport ē no k ādas 3. panta 1. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 2. punkt ā 
min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm vai no k ādas 3. panta 2. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 
1. punkt ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm un:  
i) tika piem ērota kumul ācija ar materi āliem, kuru izcelsme ir vien ā vai vair ākās 3. pant ā min ētaj ās L īgumsl ēdz ējās 
pus ēs, ar noteikumu, ka izcelsmes valst ī ir izdots sertifik āts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklar ācija, vai  
ii) izstr ādājumus var izmantot import ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē k ā materi ālus kumul ācijas kontekst ā, lai ražotu izstr ā­
dājumus, kurus eksport ē no import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām 
pus ēm, vai  
iii) izstr ādājumus var reeksport ēt no import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ē­
dz ējām pus ēm;LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/17
c) ja izstr ādājumus eksport ē no k ādas 3. panta 2. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 2. punkt ā 
min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm un:  
i) tika piem ērota kumul ācija ar materi āliem, kuru izcelsme ir vien ā vai vair ākās 3. pant ā min ētaj ās L īgumsl ēdz ējās 
pus ēs, ar noteikumu, ka izcelsmes valst ī ir izdots sertifik āts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklar ācija, vai  
ii) izstr ādājumus var izmantot import ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē k ā materi ālus kumul ācijas kontekst ā, lai ražotu izstr ā­
dājumus, kurus eksport ē no import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām 
pus ēm, vai  
iii) izstr ādājumus var reeksport ēt no import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ē­
dz ējām pus ēm. 
6. P ārvad ājumu sertifik āta EUR-MED 7. ail ē ir viena no š ādām fr āzēm ang ļu valod ā: 
a) ja izcelsme ieg ūta, piem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme ir vien ā vai vair ākās L īgumsl ēdz ējās pus ēs, – 
“CUMULATION APPLIED WITH …  (valsts/valstu nosaukums(-i))”;  
b) ja izcelsme ieg ūta, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme ir vien ā vai vair ākās L īgumsl ēdz ējās pus ēs, – 
“NO CUMULATION APPLIED ”. 
7. Muitas iest ādes, kuras izdod pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai EUR-MED, veic visus nepieciešamos pas āku ­
mus, lai p ārbaud ītu izstr ādājumu noteiktas izcelsmes statusu un p ārējo š īs konvencijas pras ību izpildi. T ādēļ tām ir ties ības 
piepras īt jebk ādus pier ādījumus un veikt jebk ādu eksport ētāja gr āmatved ības dokumentu vai jebk ādu citu p ārbaudi, kuru 
tās uzskata par atbilst īgu. T ām ir j āgādā ar ī par to, lai 2. punkt ā min ētās veidlapas b ūtu pareizi aizpild ītas. T ās jo īpaši 
pārbauda, vai izstr ādājumu aprakstam atv ēlētā vieta ir aizpild īta t ā, lai neb ūtu iesp ējami nek ādi kr āpnieciski papildin ājumi.  
8. Pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas dienu nor āda sertifik āta 11. ail ē. 
9. Pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai EUR-MED izdod muitas iest ādes un nodod to eksport ētājiem, tikl īdz ir 
veikta vai nodrošin āta eksport ēšana.  
17. pants  
Pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED izdošana retrospekt īvi 
1. Neatkar īgi no 16. panta 9. punkta pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai EUR-MED ārk ārtas gad ījum ā var izdot 
pēc attiec īgo izstr ādājumu eksport ēšanas, ja:  
a) tas netika izdots eksport ēšanas laik ā k ļūdu, net īšas neizdar ības vai īpašu apst ākļu d ēļ; vai  
b) muitas iest ādēm pier āda, ka pre ču p ārvad ājumu sertifik āts EUR.1 vai EUR-MED tika izdots, bet to nepie ņēma impor ­
tēšanas laik ā tehnisku iemeslu d ēļ. 
2. Neatkar īgi no 16. panta 9. punkta pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR-MED var izdot p ēc to izstr ādājumu ekspor ­
tēšanas, kuriem eksport ēšanas laik ā tika izdots p ārvad ājumu sertifik āts EUR.1, ja muitas iest ādēm pier āda, ka ir izpild īti 
16. panta 5. punkt ā min ētie nosac ījumi.  
3. Š ā panta 1. un 2. punkta izpildei eksport ētājs sav ā pieteikum ā nor āda to izstr ādājumu eksport ēšanas vietu un 
datumu, uz kuriem attiecas p ārvad ājumu sertifik āts EUR.1 vai EUR-MED, k ā ar ī min š ā piepras ījuma iemeslus.  
4. Muitas iest ādes var izdot p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai EUR-MED retrospekt īvi tikai p ēc tam, kad t ās ir 
pārliecin ājuš ās, ka eksport ētāja pieteikum ā sniegt ā inform ācija atbilst attiec īgaj ā dokument ācij ā nor ādītajai inform ācijai.  
5. P ārvad ājumu sertifik āti EUR.1 vai EUR-MED, ko izdod retrospekt īvi, ir ar š ādu muitas iest ādes atz īmi ang ļu valod ā: 
“ISSUED RETROSPECTIVELY ”.LV L 54/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
Pārvad ājumu sertifik ātā EUR-MED, ko izdod retrospekt īvi, piem ērojot 2. punktu, ir š āda muitas iest ādes atz īme ang ļu 
valod ā: 
“ISSUED RETROSPECTIVELY  (Original EUR.1 No …  [izdošanas datums un vieta]”.  
6. Muitas iest ādes atz īmi, kas min ēta 5. punkt ā, ieraksta p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED 7. ail ē. 
18. pants  
Pārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED dublik āta izdošana  
1. P ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED z ādz ības, zaud ējuma vai izn īcin āšanas gad ījum ā eksport ētājs var 
vērsties muitas iest ādēs, kuras šo sertifik ātu izdeva, lai uz to r īcībā esošo eksporta dokumentu pamata sa ņemtu dublik ātu. 
2. Š ādā veid ā izdots dublik āts ir ar š ādu atz īmi ang ļu valod ā: 
“DUPLICATE ”. 
3. Muitas iest ādes atz īmi, kas min ēta 2. punkt ā, ieraksta p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED dublik āta 7. ail ē. 
4. Dublik āts, kur ā nor āda ori ģin ālā p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas datumu, ir sp ēkā no min ētā 
datuma.  
19. pants  
Pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 vai EUR-MED izdošana, pamatojoties uz iepriekš izdotu vai sagatavotu 
izcelsmes apliecin ājumu  
Kad noteiktas izcelsmes izstr ādājumi nodoti muitas iest āžu uzraudz ībā L īgumsl ēdz ējā pus ē, izcelsmes apliecin ājuma 
ori ģin ālu var aizst āt ar vienu vai vair ākiem p ārvad ājumu sertifik ātiem EUR.1 vai EUR-MED, lai visus vai da ļu no šiem 
izstr ādājumiem nos ūtītu uz k ādu citu vietu šaj ā L īgumsl ēdz ējā pus ē. EUR.1 vai EUR-MED aizst ājējsertifik ātu izdod t ā 
muitas iest āde, kuras uzraudz ībā izstr ādājumi atrodas.  
20. pants  
Uzskaites noš ķiršana  
1. Ja t ādu noteiktas un nenoteiktas izcelsmes materi ālu atseviš ķu kr ājumu veidošana, kas ir identiski un aizst ājami, rada 
lielus izdevumus vai materi ālas gr ūtības, muitas iest ādes p ēc attiec īgo personu rakstiska piepras ījuma var at ļaut t ā saukto 
“gr āmatved ības segreg ācijas” metodi (turpm āk “metode”), lai p ārvald ītu š ādus kr ājumus.  
2. Š ī metode nodrošina, ka noteikt ā atskaites period ā ieg ūto izstr ādājumu skaits, kurus var uzskat īt par “noteiktas 
izcelsmes”, ir t āds pats k ā gad ījum ā, ja b ūtu pielietota fiziska kr ājumu segreg ācija.  
3. Muitas iest ādes var pieš ķirt 1. punkt ā min ēto at ļauju saska ņā ar jebk ādiem nosac ījumiem, kurus uzskata par 
atbilst īgiem.  
4. Šo metodi piem ēro un t ās piem ērošanu re ģistr ē, pamatojoties uz visp ārīgajiem gr āmatved ības uzskaites principiem, 
ko piem ēro taj ā valst ī, kur ā izstr ādājums tika ražots.  
5. Š īs metodes izmantot ājs p ēc vajadz ības var sagatavot vai piepras īt izcelsmes apliecin ājumus par to izstr ādājumu 
daudzumu, kurus uzskata par noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem. P ēc muitas iest āžu piepras ījuma metodes izmantot ājs 
sniedz paskaidrojumu par to, k ā šie daudzumi tiek p ārvald īti. 
6. Muitas iest ādes uzrauga at ļaujas izmantošanu un var to atsaukt jebkur ā laik ā, kad metodes izmantot ājs izmanto 
atļauju nepiem ērot ā veid ā vai nepilda k ādu no p ārējiem šaj ā konvencij ā paredz ētajiem nosac ījumiem.  
21. pants  
Nosac ījumi izcelsmes deklar ācijas vai EUR-MED izcelsmes deklar ācijas sagatavošanai  
1. Izcelsmes deklar āciju vai EUR-MED izcelsmes deklar āciju, k ā min ēts 15. panta 1. punkta c) apakšpunkt ā, var 
sagatavot:  
a) atz īts eksport ētājs 22. panta noz īm ē vai  
b) jebkurš eksport ētājs attiec ībā uz t ādiem s ūtījumiem, kas sast āv no vienas vai vair ākām pak ām, kur ās ir noteiktas 
izcelsmes izstr ādājumi ar kop ējo v ērtību l īdz EUR 6 000.  
2. Neskarot 3. punktu, izcelsmes deklar āciju var sagatavot š ādos gad ījumos:  
a) ja izstr ādājumus eksport ē no k ādas 3. panta 1. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no p ārējām 3. panta 1. 
punkt ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm un:LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/19
i) ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē, import ētājā 
Līgumsl ēdz ējā pus ē vai k ādā no 3. panta 1. punkt ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, ar kuru piem ērojama 
kumul ācija, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme ir k ādā no 3. panta 2. punkt ā min ētaj ām 
Līgumsl ēdz ējām pus ēm, un ja tie atbilst p ārējām š īs konvencijas pras ībām, vai  
ii) ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi k ādā no 3. panta 2. punkt ā min ētaj ām 
Līgumsl ēdz ējām pus ēm, ar kuru piem ērojama kumul ācija, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme ir 
kādā no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, un ja tie atbilst p ārējām š īs konvencijas pras ībām, ar notei ­
kumu, ka p ārvad ājumu sertifik āts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklar ācija ir izdota izcelsmes valst ī; 
b) ja izstr ādājumus eksport ē no k ādas 3. panta 1. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 2. punkt ā 
min ētām L īgumsl ēdz ējām pus ēm vai no k ādas 3. panta 2. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 1. 
punkt ā min ētām L īgumsl ēdz ējām pus ēm un:  
i) ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē vai impor ­
tētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme ir k āda no p ārējām L īgumsl ē­
dz ējām pus ēm, un ja tie atbilst p ārējām šis konvencijas pras ībām, vai  
ii) ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi k ādā no p ārējām 3. pant ā min ētaj ām 
Līgumsl ēdz ējām pus ēm, ar kuru piem ērojama kumul ācija, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme 
ir k ādā no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, un ja tie atbilst p ārējām š īs konvencijas pras ībām, ar 
noteikumu, ka p ārvad ājumu sertifik āts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklar ācija ir izdota izcelsmes valst ī; 
c) ja izstr ādājumus eksport ē no k ādas 3. panta 2. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 2. punkt ā 
min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm un:  
i) ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē vai impor ­
tētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme ir k āda no p ārējām L īgumsl ē­
dz ējām pus ēm, un ja tie atbilst p ārējām šis konvencijas pras ībām, vai  
ii) ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi k ādā no p ārējām 3. pant ā min ētaj ām 
Līgumsl ēdz ējām pus ēm, ar kuru piem ērojama kumul ācija, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme 
ir k ādā no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, un ja tie atbilst p ārējām š īs konvencijas pras ībām, ar 
noteikumu, ka p ārvad ājumu sertifik āts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklar ācija ir izdota izcelsmes valst ī. 
3. EUR-MED izcelsmes deklar āciju var sagatavot, ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi 
eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē, import ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē vai k ādā no p ārējām 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām 
pus ēm, ar kuru piem ēro kumul āciju, un ja tie atbilst š īs konvencijas pras ībām, š ādos gad ījumos:  
a) ja izstr ādājumus eksport ē no k ādas 3. panta 1. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no p ārējām 3. panta 1. 
punkt ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm un:  
i) tika piem ērota kumul ācija ar materi āliem, kuru izcelsme ir vien ā vai vair ākās 3. panta 2. punkt ā min ētaj ās 
Līgumsl ēdz ējās pus ēs, ar noteikumu, ka izcelsmes valst ī ir izdots sertifik āts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes 
deklar ācija, vai  
ii) izstr ādājumus var izmantot import ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē k ā materi ālus kumul ācijas kontekst ā, lai ražotu izstr ā­
dājumus, kurus eksport ē no import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 2. punkt ā min ētām L īgum ­
slēdz ējām pus ēm, vai  
iii) izstr ādājumus var reeksport ēt no import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 2. punkt ā min ētām 
Līgumsl ēdz ējām pus ēm; 
b) ja izstr ādājumus eksport ē no k ādas 3. panta 1. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 2. punkt ā 
min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm vai no k ādas 3. panta 2. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 
1. punkt ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm un:  
i) tika piem ērota kumul ācija ar materi āliem, kuru izcelsme ir vien ā vai vair ākās 3. pant ā min ētās L īgumsl ēdz ējās 
pus ēs, ar noteikumu, ka izcelsmes valst ī ir izdots sertifik āts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklar ācija, vai  
ii) izstr ādājumus var izmantot import ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē k ā materi ālus kumul ācijas kontekst ā, lai ražotu izstr ā­
dājumus, kurus eksport ē no import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām 
pus ēm, vai  
iii) izstr ādājumus var reeksport ēt no import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ē­
dz ējām pus ēm;LV L 54/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
c) ja izstr ādājumus eksport ē no k ādas 3. panta 2. punkt ā min ētās L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. panta 2. punkt ā 
min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm un:  
i) tika piem ērota kumul ācija ar materi āliem, kuru izcelsme ir vien ā vai vair ākās 3. pant ā min ētaj ās L īgumsl ēdz ējās 
pus ēs, ar noteikumu, ka izcelsmes valst ī ir izdots sertifik āts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklar ācija, vai  
ii) izstr ādājumus var izmantot import ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē k ā materi ālus kumul ācijas kontekst ā, lai ražotu izstr ā­
dājumus, kurus eksport ē no import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ēdz ējām 
pus ēm, vai  
iii) izstr ādājumus var reeksport ēt no import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses uz k ādu no 3. pant ā min ētaj ām L īgumsl ē­
dz ējām pus ēm. 
4. EUR-MED izcelsmes deklar ācij ā ir viena no š ādām atz īm ēm ang ļu valod ā: 
a) ja izcelsme ieg ūta, piem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme ir vien ā vai vair ākās L īgumsl ēdz ējās pus ēs, – 
“CUMULATION APPLIED WITH  (valsts/valstu nosaukums)”;  
b) ja izcelsme ieg ūta, nepiem ērojot kumul āciju ar materi āliem, kuru izcelsme ir vien ā vai vair ākās L īgumsl ēdz ējās pus ēs, – 
“NO CUMULATION APPLIED ”. 
5. Eksport ētājs, kurš sagatavo izcelsmes deklar āciju vai izcelsmes deklar āciju EUR–MED, ir gatavs jebkur ā laik ā p ēc 
eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest āžu piepras ījuma iesniegt visus atbilst īgos dokumentus, kas pier āda attiec īgo 
izstr ādājumu noteiktas izcelsmes statusu, k ā ar ī p ārējo š īs konvencijas pras ību izpildi.  
6. Izcelsmes deklar āciju vai EUR-MED izcelsmes deklar āciju eksport ētājs sagatavo, uz r ēķina, pavadz īmes vai cita 
tirdzniec ības dokumenta uzrakstot ar rakst āmmaš īnu, uzspiežot vai uzdruk ājot deklar āciju, kuras tekstu paraugi sniegti 
IV a un IV b pielikum ā, vien ā no valod ām, kas noteiktas min ētajos pielikumos, un saska ņā ar eksport ētājvalsts ties ību 
aktiem. Ja deklar ācija ir rakst īta ar roku, tai j ābūt rakst ītai ar tinti un druk ātiem burtiem.  
7. Uz izcelsmes deklar ācijas un EUR-MED izcelsmes deklar ācijas eksport ētājs parakst ās pašroc īgi. Tom ēr atz ītajam 
eksport ētājam 22. panta noz īm ē š ādas deklar ācijas nav j āparaksta, ja vi ņš iesniedz eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses 
muitas iest ādēm rakstisku apliecin ājumu par to, ka vi ņš uz ņemas visu atbild ību par jebkuru izcelsmes deklar āciju, kura 
identific ē vi ņu t ā, k ā tad, ja vi ņš pats to b ūtu parakst ījis ar roku.  
8. Izcelsmes deklar āciju vai EUR-MED izcelsmes deklar āciju var sagatavot eksport ētājs attiec īgā izstr ādājuma ekspor ­
tēšanas laik ā vai p ēc eksport ēšanas ar noteikumu, ka šo deklar āciju import ētājvalst ī uzr āda v ēlākais p ēc diviem gadiem no 
attiec īgo izstr ādājumu import ēšanas.  
22. pants  
Atz ītais eksport ētājs 
1. Eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādes var pilnvarot jebkuru eksport ētāju (turpm āk “atz īts eksport ētājs”), 
kurš bieži veic izstr ādājumu p ārvad ājumus saska ņā ar š īs konvencijas noteikumiem, sagatavot izcelsmes deklar ācijas vai 
EUR-MED izcelsmes deklar ācijas neatkar īgi no attiec īgo izstr ādājumu v ērtības. Eksport ētājs, kurš pieprasa š ādu at ļauju, 
muitas iest ādēm sniedz visas garantijas, kas nepieciešamas, lai p ārliecin ātos par izstr ādājumu noteiktas izcelsmes statusu, 
kā ar ī par p ārējo š īs konvencijas pras ību izpildi.  
2. Muitas iest ādes var pieš ķirt atz ītā eksport ētāja statusu saska ņā ar jebkuriem nosac ījumiem, kurus t ās uzskata par 
atbilst īgiem.  
3. Muitas iest ādes atz ītajam eksport ētājam pieš ķir muitas at ļaujas numuru, kuru nor āda izcelsmes deklar ācij ā vai EUR- 
MED izcelsmes deklar ācij ā. 
4. Muitas iest ādes p ārrauga, k ā atz ītais eksport ētājs izmanto at ļauju.  
5. Pieš ķirto at ļauju muitas iest ādes jebkur ā laik ā var atsaukt. Muitas iest ādes t ā r īkojas, ja atz ītais eksport ētājs vairs 
nesniedz 1. punkt ā min ētās garantijas, vairs neizpilda 2. punkt ā min ētos nosac ījumus vai cit ādi nepareizi izmanto šo 
atļauju.  
23. pants  
Izcelsmes apliecin ājuma der īgums  
1. Izcelsmes apliecin ājums ir der īgs četrus m ēnešus no t ā izdošanas dienas eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē, un 
min ētaj ā laikposm ā to iesniedz import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādēm.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/21
2. Izcelsmes apliecin ājumus, ko import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādēm iesniedz p ēc 1. punkt ā nor ādītā 
iesniegšanas termi ņa, var pie ņemt, lai piem ērotu preferenci ālo rež īmu, ja dokumentus l īdz noteiktajam termi ņam iesniegt 
nav bijis iesp ējams k ādu ārk ārtas apst ākļu d ēļ. 
3. Citos gad ījumos, ja iesniegšana notikusi par v ēlu, import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādes izcelsmes 
apliecin ājumu var pie ņemt, ja izstr ādājumi uzr ādīti pirms min ētā gal īgā termi ņa. 
24. pants  
Izcelsmes apliecin ājuma iesniegšana  
Izcelsmes apliecin ājumus iesniedz import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādēm saska ņā ar k ārtību, ko piem ēro 
attiec īgaj ā valst ī. Min ētās iest ādes var piepras īt izcelsmes apliecin ājuma tulkojumu un ar ī to, lai importa deklar ācijai b ūtu 
pievienots import ētāja apliecin ājums, ka izstr ādājums atbilst nosac ījumiem, kas vajadz īgi attiec īgā nol īguma īstenošanai.  
25. pants  
Import ēšana pa da ļām 
Ja p ēc import ētāja piepras ījuma un saska ņā ar import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest āžu noteiktajiem nosac īju­
miem t ādus izjauktus vai nesamont ētus izstr ādājumus harmoniz ētās sist ēmas visp ārīgā noteikuma 2. punkta a) apakš ­
punkta noz īm ē, uz kuriem attiecas harmoniz ētās sist ēmas XVI un XVII ieda ļa vai poz īcija 7308 un 9406, import ē pa 
da ļām, tad vien īgo šo izstr ādājumu izcelsmes apliecin ājumu iesniedz muitas iest ādēm, import ējot pirmo da ļu. 
26. pants  
Atbr īvojumi no izcelsmes apliecin ājuma  
1. Izstr ādājumus, kurus viena priv ātpersona otrai p ārsūta s īkpak ās vai kuri ietilpst ce ļot āja person īgaj ā bag āžā, uzskata 
par noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem, un izcelsmes apliecin ājumu nepieprasa, ja šos ražojumus neimport ē tirdzniec ības 
ce ļā un ja ir deklar ēts, ka tie atbilst š īs konvencijas pras ībām, un ja nav šaubu par š ādas deklar ācijas ticam ību. Gad ījumos, 
kad ražojumus s ūta pa pastu, šo deklar āciju var rakst īt uz muitas deklar ācijas CN22/CN23 veidlap ām vai uz pap īra lapas, 
ko pievieno min ētajam dokumentam.  
2. Ja imports notiek neregul āri un ražojumi ir paredz ēti tikai sa ņēm ēju, ce ļot āju vai vi ņu ģimenes locek ļu person īgai 
lietošanai, tad to neuzskata par pre ču importu tirdzniec ības ce ļā, ja p ēc ražojumu veida un daudzuma ir redzams, ka tie 
nav paredz ēti komerci āliem m ērķiem.  
3. Turkl āt šo izstr ādājumu kop ējā v ērtība s īkpaku gad ījum ā nedr īkst p ārsniegt EUR 500 vai gad ījum ā, ja tie ir da ļa no 
ce ļot āja bag āžas, EUR 1 200.  
27. pants  
Apstiprinošie dokumenti  
Dokumenti, kas min ēti 16. panta 3. punkt ā un 21. panta 5. punkt ā un kas tiek izmantoti, lai pier ādītu, ka izstr ādājumus, 
uz kuriem attiecas p ārvad ājumu sertifik āts EUR.1 vai EUR-MED vai izcelsmes deklar ācija, vai EUR-MED izcelsmes dekla ­
rācija, var uzskat īt par L īgumsl ēdz ējas puses izcelsmes izstr ādājumiem, kuri atbilst p ārējām š īs konvencijas pras ībām, cita 
starp ā var b ūt: 
1) tieši pier ādījumi par darb ībām, ko eksport ētājs vai pieg ādātājs veicis, lai ieg ūtu attiec īgās preces, kas nor ādītas, 
piem ēram, vi ņa p ārskatos vai iekš ējā gr āmatved ības uzskait ē; 
2) izmantoto materi ālu noteiktas izcelsmes statusu apliecinoši dokumenti, kas izdoti vai sagatavoti attiec īgaj ā L īgum ­
slēdz ējā pus ē, kur ā šie dokumenti tiek izmantoti saska ņā ar valsts ties ību aktiem;  
3) dokumenti, kas pier āda, ka materi ālu apstr āde un p ārstr āde veikta attiec īgaj ā L īgumsl ēdz ējā pus ē, un kas izdoti vai 
sagatavoti attiec īgaj ā L īgumsl ēdz ējā pus ē, kur ā šos dokumentus izmanto saska ņā ar valsts ties ību aktiem;  
4) p ārvad ājumu sertifik āti EUR.1 vai EUR-MED vai izcelsmes deklar ācijas, vai EUR-MED izcelsmes deklar ācijas, kas 
pier āda izmantoto materi ālu noteiktas izcelsmes statusu un kas ir izdoti vai sagatavoti L īgumsl ēdz ējās pus ēs saska ņā 
ar šo konvenciju;  
5) atbilst īgi pier ādījumi par apstr ādi un p ārstr ādi, kas veikta ārpus attiec īgās L īgumsl ēdz ējas puses, piem ērojot 11. pantu, 
kuri apliecina min ētā panta pras ību izpildi.  
28. pants  
Izcelsmes apliecin ājuma, p ārvad ājumu sertifik āta un apstiprinošo dokumentu glab āšana  
1. Eksport ētājs, kurš l ūdz izdot p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai EUR-MED, vismaz tr īs gadus glab ā 16. panta 3. 
punkt ā min ētos dokumentus.LV L 54/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
2. Eksport ētājs, kurš sagatavo izcelsmes deklar āciju vai EUR-MED izcelsmes deklar āciju, š īs izcelsmes deklar ācijas 
kopiju, k ā ar ī 21. panta 5. punkt ā min ētos dokumentus glab ā vismaz tr īs gadus.  
3. Eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādes, kas izdod p ārvad ājumu sertifik ātu EUR. 1 vai EUR-MED, 16. 
panta 2. punkt ā min ēto pieteikuma veidlapu glab ā vismaz tr īs gadus.  
4. Import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādes vismaz tr īs gadus uzglab ā tām iesniegtos p ārvad ājumu sertifik ātus 
EUR. 1 un EUR-MED un izcelsmes deklar ācijas, un EUR-MED izcelsmes deklar ācijas.  
29. pants  
Neatbilst ība un form ālas k ļūdas 
1. Nelielu neatbilst ību atkl āšana starp izcelsmes apliecin ājum ā sniegto inform āciju un inform āciju dokumentos, kurus 
iesniedz muitas iest ādei, lai nok ārtotu formalit ātes saist ībā ar izstr ādājumu import ēšanu, nepadara izcelsmes apliecin ājumu 
par sp ēkā neesošu  ipso facto , ja noteiktaj ā k ārtībā ir atz īts, ka šis dokuments atbilst iesniegtajiem izstr ādājumiem.  
2. Izcelsmes apliecin ājumu nevar noraid īt ac īmredzamu form ālu k ļūdu, piem ēram, drukas k ļūdu, d ēļ, ja š īs k ļūdas 
nerada šaubas par to, ka šaj ā dokument ā sniegt ā inform ācija ir pareiza.  
30. pants  
Euro izteiktas summas  
1. Lai piem ērotu 21. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 26. panta 3. punktu, ja r ēķin ā izstr ādājumu cena nav nor ādīta 
euro val ūtā, katra attiec īgā valsts katru gadu nosaka summas L īgumsl ēdz ēju pušu valsts val ūtā, kas ir ekvivalentas euro 
izteiktaj ām summ ām. 
2. Cikt āl tas attiecas uz val ūtu, kur ā r ēķins ir izrakst īts, atbilstoši summai, ko noteikusi attiec īgā valsts, uz s ūtījumu 
attiecina 21. panta 1. punkta b) apakšpunkta vai 26. panta 3. punkta noteikumus.  
3. Summas, kas izmantojamas katr ā attiec īgaj ā valsts val ūtā, ir l īdzv ērtīgas t ām summ ām, kuras izteiktas euro p ēc kursa 
oktobra pirmaj ā darbdien ā. Summas l īdz 15. oktobrim pazi ņo Eiropas Komisijai un piem ēro no n ākam ā gada 1. janv āra. 
Eiropas Komisija attiec īgās summas pazi ņo vis ām attiec īgaj ām valst īm. 
4. Valstis var noapa ļot uz augšu vai uz leju summu, kas ieg ūta p ēc euro izteiktas summas p ārv ēršanas t ās val ūtā. 
Noapa ļot ā summa nedr īkst atš ķirties par vair āk k ā 5 % no summas, kas ieg ūta konvert ēšanas rezult ātā. Valsts dr īkst 
saglab āt nemain īgu t ās euro izteikt ās summas ekvivalentu valsts val ūtā, ja, veicot 3. punkt ā paredz ēto ikgada korekciju, 
konvert ēšanas rezult ātā ieg ūtās summas valsts val ūtā pieaugums attiec ībā pret iepriekš ējo summas ekvivalentu valsts val ūtā 
pirms noapa ļošanas ir maz āks par 15 %. Valsts val ūtas ekvivalents var palikt nemain īgs, ja konvert ēšanas rezult ātā b ūtu 
radies samazin ājums š ā ekvivalenta v ērtībā. 
5. Summas, kas izteiktas euro, p ēc jebkuras L īgumsl ēdz ējas puses piepras ījuma p ārskata Apvienot ā komiteja. Veicot šo 
pārskat īšanu, Apvienot ā komiteja apsver v ēlam ību saglab āt attiec īgo ierobežojumu ietekmi re ālā izteiksm ē. Šaj ā nol ūkā tā 
var nolemt main īt euro izteikt ās summas.  
VI SADA ĻA 
PAS ĀKUMI ADMINISTRAT ĪVAI SADARB ĪBAI  
31. pants  
Administrat īvā sadarb ība 
1. Ar Eiropas Komisijas starpniec ību L īgumsl ēdz ēju pušu muitas iest ādes cita citai iesniedz to z īmogu nospiedumu 
paraugus, kurus t ās izmanto, izdodot p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 un EUR-MED, un to muitas iest āžu adreses, kuras 
atbild par min ēto sertifik ātu, izcelsmes deklar āciju un EUR-MED izcelsmes deklar āciju p ārbaudi.  
2. Lai nodrošin ātu š īs konvencijas pareizu piem ērošanu, L īgumsl ēdz ējas puses ar kompetento muitas iest āžu starp ­
niec ību pal īdz cita citai, p ārbaudot p ārvad ājumu sertifik ātu EUR. 1 un EUR-MED, izcelsmes deklar āciju un EUR-MED 
izcelsmes deklar āciju autentiskumu un šajos dokumentos sniegt ās inform ācijas pareiz ību.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/23
32. pants  
Izcelsmes apliecin ājumu p ārbaude  
1. Turpm āku izcelsmes apliecin ājumu p ārbaudi veic izlases k ārtā vai gad ījumos, kad import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses 
muitas iest ādēm rodas pamatotas šaubas par š ādu dokumentu autentiskumu, attiec īgo izstr ādājumu noteiktas izcelsmes 
statusu vai p ārējo š īs konvencijas pras ību izpildi.  
2. Lai īstenotu 1. punkta noteikumus, import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādes ats ūta atpaka ļ eksport ētājas 
Līgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādēm p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai EUR-MED un r ēķinu, ja t āds ir iesniegts, 
izcelsmes deklar āciju vai EUR-MED izcelsmes deklar āciju vai šo dokumentu kopijas, vajadz ības gad ījum ā nor ādot 
pārbaudes piepras ījuma iemeslus. Lai pamatotu piepras ītās p ārbaudes nepieciešam ību, p ārsūta visus ieg ūtos dokumentus 
un inform āciju, kas liecina, ka izcelsmes apliecin ājum ā sniegt ās zi ņas nav pareizas.  
3. P ārbaudi veic eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādes. T ādēļ tām ir ties ības piepras īt jebk ādus pier ādī­
jumus un veikt jebk ādu eksport ētāja gr āmatved ības dokumentu vai jebk ādu citu p ārbaudi, kuru uzskata par atbilst īgu. 
4. Ja import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādes nolemj aptur ēt preferenci āla rež īma pieš ķiršanu attiec īgajiem 
izstr ādājumiem, tad, gaidot p ārbaudes rezult ātus, t ās import ētājam pied āvā izstr ādājumus atbr īvot un veic visus piesar ­
dz ības pas ākumus, ko t ās atz īst par vajadz īgiem.  
5. Muitas iest ādes, kuras pieprasa p ārbaudi, iesp ējami ātrāk inform ē par t ās rezult ātiem. Šajos rezult ātos skaidri nor āda, 
vai dokumenti ir autentiski un vai attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem ar izcelsmi k ādā no L īgum ­
slēdz ējām pus ēm un p ārējām š īs konvencijas pras ībām atbilstošiem.  
6. Ja pamatotu šaubu gad ījum ā desmit m ēnešu laik ā no p ārbaudes piepras ījuma iesniegšanas dienas nav sa ņemta 
atbilde vai ja atbild ē nav pietiekamas inform ācijas, lai noteiktu attiec īgā dokumenta autentiskumu vai izstr ādājumu patieso 
izcelsmi, muitas iest ādes, kas iesniegušas piepras ījumu, iz ņemot ārk ārtas gad ījumus, liedz ties ības uz preferenci ālu rež īmu.  
33. pants  
Str īdu izš ķiršana  
Ja saist ībā ar 32. pant ā min ētaj ām p ārbaudes proced ūrām rodas str īdi, ko muitas iest ādes, kas pieprasa p ārbaudi, un par 
šīs p ārbaudes veikšanu atbild īgās muitas iest ādes nevar atrisin āt, tos nodod divpus ējai strukt ūrai, kas izveidota ar attiec īgo 
nol īgumu. Ja rodas citi str īdi par š īs konvencijas interpret āciju, iz ņemot str īdus saist ībā ar 32. pant ā min ētaj ām p ārbaudes 
proced ūrām, min ētos str īdus iesniedz izskat īšanai Apvienotaj ā komitej ā. 
Visos gad ījumos str īdu izš ķiršana starp import ētāju un import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses muitas iest ādēm notiek saska ņā 
ar min ētās valsts ties ību aktiem.  
34. pants  
Sankcijas  
Jabkurai personai, kura sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kur ā ietverta nepareiza inform ācija, lai pan āktu preferen ­
ciāla rež īma pieš ķiršanu attiec ībā uz izstr ādājumiem, piem ēro sankcijas.  
35. pants  
Br īvās zonas  
1. L īgumsl ēdz ējas puses veic visus vajadz īgos pas ākumus, lai nodrošin ātu to, ka izstr ādājumus, kurus tirgo ar izcelsmes 
apliecin ājumu un p ārvad ā pa br īvo zonu to teritorij ā, neaizst āj ar citiem izstr ādājumiem un ka ar tiem netiek veiktas citas 
darb ības k ā vien darb ības, kas vajadz īgas, lai nov ērstu izstr ādājumu boj āšanos.  
2. Atk āpjoties no 1. punkta, kad L īgumsl ēdz ējas puses izcelsmes izstr ādājumus import ē br īvaj ā zon ā, piem ērojot 
izcelsmes apliecin ājumu, un tur apstr ādā vai p ārstr ādā, attiec īgās iest ādes p ēc eksport ētāja piepras ījuma izdod jaunu 
pārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai EUR-MED, ja veikt ā apstr āde vai p ārstr āde atbilst šai konvencijai.LV L 54/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
I PIELIKUMS  
Ievada piez īmes II pielikuma sarakstam  
1. piez īme 
Sarakst ā izkl āstīti nosac ījumi tam, lai visus izstr ādājumus var ētu uzskat īt par pietiekami apstr ādātiem vai p ārstr ādātiem š ā 
papildin ājuma 5. panta noz īm ē. 
2. piez īme 
2.1. Saraksta pirmaj ās div ās slej ās ir aprakst īti ieg ūtie produkti. Pirmaj ā slej ā min ēts harmoniz ētaj ā sist ēm ā izmantot ās 
poz īcijas numurs vai noda ļas numurs, un otraj ā slej ā ir pre ču apraksts, ko šaj ā sist ēm ā izmanto attiec īgajai poz īcijai 
vai noda ļai. Saraksta 3. vai 4. slej ā ir noteikumi attiec ībā uz katru ierakstu pirmaj ās div ās slej ās. Dažos gad ījumos 1. 
slejas ieraksts s ākas ar “ex”, un tas noz īm ē, ka 3. vai 4. slejas noteikumi attiecas tikai uz š īs poz īcijas da ļu, k ā 
aprakst īts 2. slej ā. 
2.2. Ja 1. slej ā ir vair āku poz īciju numuri vai ar ī noda ļas numurs, un t āpēc produktu apraksts 2. slej ā ir visp ārin āts, tad 3. 
un 4. slejas noteikumi attiecas uz visiem izstr ādājumiem, kas harmoniz ētaj ā sist ēm ā klasific ēti attiec īgās noda ļas 
poz īcij ās vai jebkur ā no 1. slej ā uzskait ītaj ām poz īcij ām. 
2.3. Ja sarakst ā daž ādi noteikumi attiecas uz daž ādiem k ādas poz īcijas izstr ādājumiem, tad katr ā ievilkum ā ir t ās poz īcijas 
da ļas apraksts, uz ko attiecas 3. vai 4. slejas noteikumi.  
2.4. Ja ierakstam ab ās pirmaj ās slej ās atbilst īgie noteikumi ir aprakst īti gan 3., gan 4. slej ā, tad eksport ētājs var izv ēlēties 
piem ērot vai nu 3. slejas noteikumu, vai 4. slejas noteikumu. Ja 4. slej ā izcelsmes noteikums nav ierakst īts, tad 
jāpiem ēro 3. slejas noteikums.  
3. piez īme 
3.1. Attiec ībā uz izstr ādājumiem, kas ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu un ko izmanto citu izstr ādājumu ražošan ā, š ā 
papildin ājuma 5. panta noteikumus piem ēro neatkar īgi no t ā, vai min ētais statuss ieg ūts r ūpn īcā, kur ā izstr ādājumus 
izmanto, vai cit ā rūpn īcā L īgumsl ēdz ējā pus ē. 
Piem ērs 
Dzin ēju, uz ko attiecas poz īcija 8407, par kuru noteikums paredz, ka iestr ādāto nenoteiktas izcelsmes materi ālu 
vērtība nedr īkst p ārsniegt 40 % no ražot āja cenas, izgatavo no “p ārējā le ģētā tērauda, kas iepriekš apstr ādāts ka ļot”, 
uz ko attiecas poz īcija ex 7224.  
Ja attiec īgais kalums Eiropas Savien ībā izkalts no nenoteiktas izcelsmes liet ņa, tad kalums jau ir ieguvis noteiktas 
izcelsmes statusu, pamatojoties uz to noteikumu, kurš attiecas uz saraksta poz īciju ex 7224. T ādā gad ījum ā, apr ē­ 
ķinot dzin ēja v ērtību, kalumu var uzskat īt par noteiktas izcelsmes kalumu neatkar īgi no t ā, vai kalums izgatavots taj ā 
paš ā rūpn īcā, kur dzin ējs, vai cit ā Eiropas Savien ības r ūpn īcā. T ādējādi, apr ēķinot izmantoto nenoteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību, nenoteikt ās izcelsmes liet ņa v ērtība netiek ņemta v ērā. 
3.2. Saraksta noteikums paredz vajadz īgās apstr ādes vai p ārstr ādes minimumu, un jebk āda papildu apstr āde vai p ārstr āde 
ar ī pieš ķir izstr ādājumam noteiktas izcelsmes statusu; un otr ādi, ja veikt ā apstr āde vai p ārstr āde nav pietiekama, 
noteiktas izcelsmes statusu nepieš ķir. T ādējādi, ja noteikum ā paredz ēts, ka konkr ētā izgatavošanas stadij ā var 
izmantot nenoteiktas izcelsmes materi ālus, š ādus materi ālus at ļauts izmantot ar ī iepriekš ējās stadij ās, bet nav at ļauts 
izmantot v ēlākās stadij ās. 
3.3. Neskarot 3.2. piez īmi, ja noteikum ā izmantota fr āze “ražošana no jebkuras poz īcijas materi āliem”, tad var izmantot 
visu poz īciju materi ālus (ar ī materi ālus, kas ietilpst paša izstr ādājuma poz īcij ā un ir ar t ādu pašu aprakstu), tom ēr 
jāiev ēro visi īpašie ierobežojumi, kas var b ūt ietverti noteikum ā. 
Fr āze “ražošana no jebkuras poz īcijas materi āliem, tostarp p ārējiem poz īcijas (..) materi āliem” vai “ražošana no 
jebkuras poz īcijas materi āliem, tostarp izstr ādājuma poz īcijas materi āliem” tom ēr noz īm ē, ka var izmantot visus 
materi ālus, kas klasific ēti jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot tos, kuriem ir t āds pats apraksts k ā izstr ādājumam atbilstoši 
saraksta 2. slej ā dotajam aprakstam.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/25
3.4. Ja k ādā saraksta noteikum ā nor ādīts, ka izstr ādājumu var izgatavot no vair āk nek ā viena materi āla, tas noz īm ē, ka var 
izmantot vienu vai vair ākus materi ālus. Tas nenoz īm ē to, ka j āizmanto visi šie materi āli. 
Piem ērs 
Noteikum ā par audumiem, uz kuriem attiecas poz īcija 5208 l īdz 5212, noteikts, ka var izmantot dab īgās š ķiedras un 
cita starp ā izmantot ar ī ķīmiskos materi ālus. Tas nenoz īm ē, ka ir j āizmanto abi; var izmantot vienu vai otru, vai abu 
veidu materi ālus. 
3.5. Ja k āds noteikums sarakst ā nosaka, ka izstr ādājums j āražo no konkr ēta materi āla, šis nosac ījums neliedz izmantot 
citus materi ālus, kas savu īpatn ību d ēļ nevar atbilst šim noteikumam. (Skat īt ar ī 6.2. piez īmi saist ībā ar 
tekstilmateri āliem.)  
Piem ērs 
Poz īcijas 1904 gatavo p ārtikas produktu noteikums, kur ā ir īpaši uzsv ērts graudu un to paveidu izmantošanas 
aizliegums, neliedz miner ālsāļu, ķīmisko vielu un citu piedevu izmantošanu, kas nav graudaugu produkti.  
Tom ēr tas neattiecas uz izstr ādājumiem, kurus nevar izgatavot no konkr ētiem sarakst ā nor ādītiem materi āliem, 
tom ēr var izgatavot no taml īdz īgiem materi āliem iepriekš ējās ražošanas stadij ās. 
Piem ērs 
Kad k ādu ex 62. noda ļā klasific ētu ap ģērba gabalu izgatavo no neaustas dr ānas, ja attiec īgās š ķiras pre ču ražošan ā 
atļauts izmantot tikai nenoteiktas izcelsmes dziju, nav iesp ējams s ākt ražošanu no neaustas dr ānas, pat ja neaustu 
dr ānu parasti nevar izgatavot no dzijas. Š ādos gad ījumos s ākotn ējam materi ālam parasti vajadz ētu b ūt pirmsdzijas, 
t. i., š ķiedras stadij ā. 
3.6. Ja k ādā noteikum ā šaj ā sarakst ā nenoteiktas izcelsmes materi āliem, kurus var izmantot, ir nor ādītas divas maksim ālās 
procentu ālās v ērtības, š īs procentu ālās v ērtības nedr īkst skait īt kop ā. Citiem v ārdiem, visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu maksim ālā v ērtība nedr īkst p ārsniegt augst āko procentu ālo v ērtību. Turkl āt nedr īkst p ārsniegt ar ī 
atseviš ķos procentu ālos daudzumus, kas attiecas uz konkr ētiem materi āliem.  
4. piez īme 
4.1. Termins “dab īgās š ķiedras” sarakst ā attiecas uz š ķiedr ām, kas nav m āksl īgas vai sint ētiskas. Šo terminu attiecina tikai 
uz pirmsv ērpšanas stadij ām, tostarp atlik ām, un, ja vien nav noteikts cit ādi, ar ī uz š ķiedr ām, kas ir k ārstas, ķemm ētas 
vai cit ādi apstr ādātas, bet nav v ērptas.  
4.2. Termins “dab īgās š ķiedras” noz īm ē astrus, kas iek ļauti poz īcij ā 0511, z īdu, kas iek ļauts poz īcij ās 5002 un 5003, k ā 
ar ī vilnas š ķiedras un smalki vai rupji dz īvnieku mati, kas iek ļauti poz īcij ās 5101 l īdz 5105, kokvilnas š ķiedras, kas 
iek ļautas poz īcij ās 5201 l īdz 5203, un citas augu š ķiedras, kas iek ļautas poz īcij ās 5301 l īdz 5305.  
4.3. Termini “tekstilmasa”, “ ķīmiskie materi āli” un “pap īrražošanas materi āli” sarakst ā tiek lietoti, lai aprakst ītu materi ālus, 
kas nav sagrup ēti 50. l īdz 63. noda ļā un kurus var izmantot m āksl īgo, sint ētisko vai pap īra š ķiedru vai dzijas 
ražošan ā. 
4.4. Termins “m āksl īgās št āpe ļšķiedras” sarakst ā attiecas uz sint ētisko vai m āksl īgo pavedienu gr īstēm, št āpe ļšķiedr ām vai 
atlik ām poz īcij ā 5501 l īdz 5507.  
5. piez īme 
5.1. Ja pie k āda izstr ādājuma sarakst ā ir atsauce uz šo piez īmi, tad 3. slejas nosac ījumi neattiecas ne uz vienu tekstila 
pamatmateri ālu, ko izmanto konkr ētā izstr ādājuma ražošan ā un kas kop ā veido 10 % vai maz āk no visu izmantoto 
tekstila pamatmateri ālu kop ējā svara. (Skat īt ar ī 5.3. un 5.4. piez īmi.)  
5.2. Tom ēr 5.1. piez īm ē min ēto pielaidi var piem ērot tikai jauktiem izstr ādājumiem, kas izgatavoti no diviem vai 
vair ākiem tekstila pamatmateri āliem.LV L 54/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
Tekstila pamatmateri āli ir š ādi: 
— z īds, 
— vilna,  
— rupji dz īvnieku mati,  
— smalki dz īvnieku mati,  
— astri,  
— kokvilna,  
— materi āli pap īra ražošanai un pap īrs, 
— lini,  
— ka ņep āji, 
— džuta un citas l ūksnes tekstilš ķiedras,  
— sizals un citas agavju ģints augu tekstilš ķiedras,  
— kokosš ķiedra, abakas, r āmijas un citas augu tekstilš ķiedras,  
— sint ētiskie ķīmiskie pavedieni,  
— m āksl īgie ķīmiskie pavedieni,  
— str āvvadoši pavedieni,  
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no polipropil ēna, 
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no poliestera,  
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no poliam īda, 
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no poliakrilnitrila,  
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no poliim īda, 
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no politetrafluoretil ēna, 
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no poli(fenil ēnsulf īda), 
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no poli(vinilhlor īda), 
— citas sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras,  
— m āksl īgās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no viskozes,  
— citas m āksl īgās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras,  
— dzija, kas izgatavota no poliuret āna ar elast īgiem poli ētera segmentiem, ar vai bez pozamentiem,  
— dzija, kas izgatavota no poliuret āna ar elast īgiem poliestera segmentiem, ar vai bez pozamentiem,  
— izstr ādājumi, kas iek ļauti poz īcij ā 5605 (metaliz ēti pavedieni) un kuros iestr ādāta ne vair āk k ā 5 mm plata 
sloksne no alum īnija folijas vai plastmasas pl ēves ar alum īnija pulvera p ārkl ājumu vai bez t ā, kas ir iestiprin āta 
ar caursp īdīgu vai kr āsainu adhez īvu starp div ām plastmasas pl ēves k ārtām, 
— citi izstr ādājumi, uz kuriem attiecas poz īcija 5605.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/27
Piem ērs 
Poz īcijas 5205 dzija, kas izgatavota no poz īcijas 5203 kokvilnas š ķiedr ām un poz īcijas 5506 sint ētisk ām št āpe ļ­ 
šķiedr ām, ir jaukta dzija. T āpēc sint ētisk ās št āpe ļšķiedras bez noteiktas izcelsmes statusa, kas neatbilst izcelsmes 
noteikumiem (kuri paredz izgatavošanu no ķīmisk ām materi āliem vai tekstilmasas), var izmantot, ja vien to kopsvars 
nep ārsniedz 10 % no dzijas svara.  
Piem ērs 
Poz īcijas 5112 vilnas audums, kas izgatavots no poz īcijas 5107 vilnas dzijas un poz īcijas 5509 št āpe ļšķiedru 
sint ētiskas dzijas, ir jaukts audums. T āpēc var izmantot sint ētisku dziju, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri 
paredz izgatavošanu no ķīmiskiem materi āliem vai tekstilmasas), vai vilnas dziju, kas neatbilst izcelsmes noteiku ­
miem (kuri paredz izgatavošanu no dab īgām š ķiedr ām, kas nav k ārstas, ķemm ētas vai cit ādi sagatavotas v ērpšanai), 
vai abas dzijas kop ā, ja to kop ējais svars nep ārsniedz 10 % no auduma svara.  
Piem ērs 
Audums ar š ūtām pl ūksn ām, kurš atbilst poz īcijai 5802 un kuru izgatavo no kokvilnas dzijas, kas atbilst poz īcijai 
5205, un no kokvilnas auduma, kas atbilst poz īcijai 5210, ir jaukts izstr ādājums tikai tad, ja kokvilnas audums pats 
par sevi ir jaukts audums, kas izgatavots no div ās atseviš ķās poz īcij ās klasific ētas dzijas, vai ar ī ja izmantot ā kokvilnas 
dzija ir jaukta.  
Piem ērs 
Ja konkr ētais audums ar š ūtām pl ūksn ām ir izgatavots no kokvilnas dzijas, kas atbilst poz īcijai 5205, un no 
sint ētiska auduma, kas atbilst poz īcijai 5407, tad izmantot ā dzija ac īmredzot ir divi atseviš ķi tekstila pamatmateri āli, 
un t ādējādi audums ar š ūtām pl ūksn ām ir jaukts izstr ādājums.  
5.3. Ja izstr ādājumu aprakst ā ir min ēts “pozamenta vai parasta dzija, kas izgatavota no poliuret āna ar elast īgiem poli ētera 
segmentiem”, pielaide attiec ībā uz šo dziju ir 20 %.  
5.4. Attiec ībā uz izstr ādājumiem, kuros ietilpst “ne vair āk k ā 5 mm plata sloksne no alum īnija folijas vai plastmasas 
pl ēves ar alum īnija pulvera p ārkl ājumu vai bez t ā, kas ir iestiprin āta ar caursp īdīgu vai kr āsainu adhez īvu starp div ām 
plastmasas pl ēves k ārtām”, tad pielaide attiec ībā uz šo sloksni ir 30 %.  
6. piez īme 
6.1. Ja pie k āda izstr ādājuma sarakst ā ir atsauce uz šo piez īmi, tad tekstilmateri ālus (iz ņemot oderes un starpoderes), kas 
neatbilst 3. slejas noteikumam par attiec īgiem apdarin ātiem izstr ādājumiem, var izmantot ar nosac ījumu, ka tie ir 
iek ļauti cit ā poz īcij ā nek ā izstr ādājums un ka to v ērtība nep ārsniedz 8 % no izstr ādājuma ražot āja cenas.  
6.2. Neskarot 6.3. piez īmi, materi ālus, kas nav klasific ēti 50. l īdz 63. noda ļā, var br īvi izmantot tekstilizstr ādājumu 
ražošan ā neatkar īgi no t ā, vai tajos ir tekstilmateri āli vai nav.  
Piem ērs 
Ja noteikums sarakst ā paredz, ka konkr ētam tekstilizstr ādājumam (piem ēram, biks ēm) j āizmanto dzija, tad tas neliedz 
izmantot met āla priekšmetus, piem ēram, pogas, jo pogas nav klasific ētas 50. l īdz 63. noda ļā. Š ā paša iemesla d ēļ nav 
liegts izmantot r āvējsl ēdz ējus, pat ja r āvējsl ēdz ējos parasti ietilpst tekstilmateri āli. 
6.3. Ja piem ēro procentu ālas attiec ības noteikumu, to materi ālu v ērtība, kas nav klasific ēti 50.–63. noda ļā, ir j āņem v ērā, 
apr ēķinot iek ļauto nenoteiktas izcelsmes materi ālu v ērtību. 
7. piez īme 
7.1. “Specifiskie procesi” poz īcij ā ex 2707, 2713 l īdz 2715, ex 2901, ex 2902 un ex 3403 ir š ādi: 
a) vakuumdestil ācija;  
b) atk ārtota destil ācija ar prec īzu frakcion ēšanu;  
c) krekings;LV L 54/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
d) riformings;  
e) ekstrakcija ar selekt īviem š ķīdin ātājiem;  
f) process, kas ietver visas š ādas oper ācijas: apstr āde ar koncentr ētu s ērsk ābi, oleumu vai s ēra anhidr īdu, neitraliz ā­
cija ar s ārmu; atkr āsošana un att īrīšana ar dab īgi akt īvām zem ēm, aktiv ētām zem ēm, aktiv ētu kokogli vai boks ītu; 
g) polimeriz ācija;  
h) alkil ēšana;  
i) izomeriz ācija.  
7.2. “Specifiskie procesi” poz īcij ā 2710, 2711 un 2712 ir š ādi: 
a) vakuumdestil ācija;  
b) atk ārtota destil ācija ar prec īzu frakcion ēšanu;  
c) krekings;  
d) riformings;  
e) ekstrakcija ar selekt īviem š ķīdin ātājiem;  
f) process, kas ietver visas š ādas darb ības: apstr āde ar koncentr ētu s ērsk ābi, oleumu vai s ēra anhidr īdu, neitraliz ācija 
ar s ārmu; atkr āsošana un att īrīšana ar dab īgi akt īvu augsni, aktiv ētu augsni, aktiv ētu kokogli vai boks ītu; 
g) polimeriz ācija;  
h) alkil ēšana;  
i) izomeriz ācija;  
j) tikai attiec ībā uz smagaj ām e ļļām poz īcij ā ex 2710 ats ērošana ar ūde ņradi, samazinot s ēra saturu apstr ādātos 
produktos vismaz par 85 % (metode ASTM D 1266-59 T);  
k) tikai attiec ībā uz poz īcijas 2710 produktiem deparafin ēšana ar jebkuru pa ņēmienu, iz ņemot filtr āciju;  
l) tikai attiec ībā uz poz īcijas ex 2710 smagaj ām e ļļām apstr āde ar ūde ņradi vair āk nek ā 20 b āru spiedien ā un 
temperat ūrā, kas ir augst āka par 250 °C, izmantojot katalizatoru, kas nav ats ērošanas katalizators, ūde ņradim 
darbojoties k ā akt īvajam ķīmisk ās reakcijas elementam. Poz īcijas ex 2710 zieže ļļu turpm āku apstr ādi ar ūde ņradi 
(piem ēram, att īrīšanu ar ūde ņradi vai atkr āsošanu), lai jo īpaši uzlabotu kr āsu vai stabilit āti, tom ēr neuzskata par 
specifisku procesu;  
m) tikai attiec ībā uz poz īcijas ex 2710 degviele ļļām destil ācija atmosf ēras spiedien ā ar nosac ījumu, ka 300 °C 
temperat ūrā, izmantojot metodi ASTM D 86, destil ējas maz āk par 30 % šo produktu tilpuma, ieskaitot zudumus;  
n) tikai attiec ībā uz poz īcij ā ex 2710 ietverto smago d īze ļdegvielu, iz ņemot g āze ļļas un š ķidro kurin āmo, apstr āde ar 
augstfrekvences elektrisko izl ādi; 
o) tikai attiec ībā uz neapstr ādātiem produktiem (iz ņemot vazel īnu, ozoker ītu, lign ītvasku vai k ūdras vasku, paraf īnu, 
kura e ļļas saturs nep ārsniedz 0,75 % no masas) poz īcij ā ex 2712 att īrīšana no e ļļas, izmantojot frakcion ētu 
kristaliz āciju.  
7.3. Attiec ībā uz poz īcijas ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 un ex 3403 izstr ādājumiem vienk āršas oper ācijas, 
piem ēram, att īrīšana, dekant ēšana, ats āļošana, ūdens atdal īšana, filtr ēšana, kr āsošana, mar ķēšana, s ēra satura ieg ūšana, 
sajaucot izstr ādājumus ar daž ādu s ēra saturu, k ā ar ī jebkuru šo oper āciju apvienojums vai l īdz īgas darb ības neno ­
drošina noteiktu izcelsmi.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/29
II PIELIKUMS  
Saraksts ar apstr ādes vai p ārstr ādes darb ībām, kas j āveic ar nenoteiktas izcelsmes materi āliem, lai ražotais 
izstr ādājums ieg ūtu noteiktas izcelsmes statusu  
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
1. noda ļa Dz īvi dz īvnieki  Visi 1. noda ļas dz īvnieki ir piln ībā 
ieg ūti 
2. noda ļa Ga ļa un ēdami ga ļas subprodukti  Ražošana, kur ā visi izmantotie 1. un 
2. noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
3. noda ļa Zivis, v ēžveid īgie, moluski un citi ūdens bezmu ­
gurkaulnieki  Ražošana, kur ā visi izmantotie 3. 
noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
ex 4. noda ļa Piena p ārstr ādes produkti; putnu olas; dab īgais 
medus; dz īvnieku izcelsmes p ārtikas produkti, 
kas nav min ēti vai iek ļauti citur; iz ņemot:  Ražošana, kur ā visi izmantotie 4. 
noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
0403  Pani ņas, r ūgušpiens un kr ējums, jogurts, kef īrs 
un citi ferment ēti vai sk ābpiena un kr ējuma 
produkti, iebiezin āti vai neiebiezin āti, ar vai 
bez cukura vai cit ām saldin ātājviel ām un 
aromatiz ētājviel ām, ar vai bez aug ļu, riekstu 
vai kakao piedev ām Ražošana, kur ā: 
— visi izmantotie 4. noda ļas materi āli 
ir piln ībā ieg ūti, 
— visa izmantot ā aug ļu sula (iz ņemot 
anan āsu, laima vai greipfr ūta), kas 
min ēta 2009 poz īcij ā, ir noteiktas 
izcelsmes, un 
— izmantoto 17. noda ļas materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 5. noda ļa Dz īvnieku izcelsmes p ārtikas produkti, kas nav 
min ēti vai iek ļauti citur; iz ņemot:  Ražošana, kur ā visi izmantotie 5. 
noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
ex 0502  Apstr ādāti m ājas c ūku vai mežac ūku sari un 
spalvas  Saru un spalvas mazg āšana, dezinfic ē­ 
šana, š ķirošana un iztaisnošana  
6. noda ļa Ve ģetējoši koki un p ārējie augi; s īpoli, saknes un 
līdz īgas augu da ļas; griezti ziedi un dekorat īvi 
za ļumi  Ražošana, kur ā: 
— visi izmantotie 6. noda ļas materi āli 
ir piln ībā ieg ūti, un 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 50 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas  
7. noda ļa D ārze ņi un atseviš ķas ēdamas saknes un 
bumbu ļi Ražošana, kur ā visi izmantotie 7. 
noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
8. noda ļa Ēdami aug ļi un rieksti; citrusaug ļu vai melo ņu 
mizas  Ražošana, kur ā: 
— visi izmantotie aug ļi un rieksti ir 
piln ībā ieg ūti, un 
— visu izmantoto 17. noda ļas mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 9. noda ļa Kafija, t ēja, mate un garšvielas; iz ņemot:  Ražošana, kur ā visi izmantotie 9. 
noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
0901  Kafija, grauzd ēta vai negrauzd ēta, ar kofe īnu vai 
bez kofe īna; kafijas pupi ņu čaumalas un apvalki; 
kafijas aizst ājēji ar kafijas saturu jebk ādā 
proporcij ā Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem  
0902  T ēja, ar ī aromatiz ēta Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem  
ex 0910  Garšvielu mais ījumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem  
10. noda ļa Graudaugi  Ražošana, kur ā visi izmantotie 10. 
noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
ex 11. noda ļa Miltr ūpniec ības produkti; iesals; cietes; inul īns; 
kviešu lipeklis, iz ņemot:  Ražošana, kur ā visi graudaugi, ēdamie 
dārze ņi, saknes un bumbu ļi, kas 
min ēti poz īcij ā 0714, vai aug ļi ir 
piln ībā ieg ūti 
ex 1106  Milti, rupja maluma milti un pulveris no kalt ē­
tiem, izlob ītiem p ākšu d ārze ņiem, kas min ēti 
poz īcij ā 0713  Poz īcijas 0708 p ākšu d ārze ņu malšana 
un ž āvēšana  
12. noda ļa E ļļas augu s ēklas un aug ļi; daž ādi graudi, s ēklas 
un aug ļi; augi r ūpniecisk ām vajadz ībām vai 
ārstniec ības augi; salmi un rupj ā bar ība Ražošana, kur ā visi izmantotie 12. 
noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
1301  Šellaka; dab īgie sve ķi, sve ķainas vielas, gumijas 
sve ķi un oleosve ķi (piem ēram, balzami)  Ražošana, kur ā visu izmantoto 1301 
poz īcijas materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja cenas  
1302  Augu sulas un ekstrakti; pekt īni, pektin āti un 
pekt āti; agars un citi no augu produktiem ieg ūti 
recin ātāji un biezin ātāji, ar ī modific ēti: 
– no augu valsts produktiem ieg ūti recin ātāji un 
biezin ātāji, modific ēti Ražošana no nemodific ētiem recin ātā­
jiem un biezin ātājiem  
– p ārējie Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
14. noda ļa Augu izcelsmes materi āli p īšanai; augu izcel ­
smes produkti, kas nav min ēti vai iek ļauti citur  Ražošana, kur ā visi izmantotie 14. 
noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
ex 15. noda ļa Dz īvnieku un augu tauki un e ļļas un to š ķel­ 
šan ās produkti; gatavi p ārtikas tauki; dz īvnieku 
vai augu vaski, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
1501  C ūku tauki (ar ī kaus ēti tauki) un m ājputnu 
tauki, iz ņemot poz īcij ā 0209 vai 1503 min ētosLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/31
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– no kauliem vai atlik ām ieg ūti tauki  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcij ā 0203, 0206 
vai 0207 min ētos materi ālus vai poz ī­
cij ā 0506 min ētos kaulus  
– p ārējie Ražošana no c ūkga ļas vai c ūkga ļas 
subproduktiem, kas min ēti 0203 vai 
0206 poz īcij ā, vai no m ājputnu ga ļas 
vai m ājputnu ga ļas subproduktiem, 
kas min ēti poz īcij ā 0207  
1502  Liellopu, aitu vai kazu tauki, iz ņemot 1503 
poz īcij ā min ētos  
– no kauliem vai atlik ām ieg ūti tauki  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcij ā 0201, 0202, 
0204 vai 0206 min ētos materi ālus vai 
poz īcij ā 0506 min ētos kaulus  
– p ārējie Ražošana, kur ā visi izmantotie 2. 
noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
1504  Zivju vai j ūras z īdītāju tauki un e ļļas un to 
frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet bez 
ķīmisk ā sast āva izmai ņām: 
– ciet ās frakcijas  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, ietverot citus poz īcijas 1504 
materi ālus 
– p ārējie Ražošana, kur ā visi izmantotie 2. un 
3. noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
ex 1505  Rafin ēts lanol īns Ražošana no neatt īrītiem vilnas 
taukiem, kas min ēti poz īcij ā 1505  
1506  Cit ādi dz īvnieku tauki un e ļļas un to frakcijas, 
rafin ētas vai nerafin ētas, bet bez ķīmisk ā sast āva 
izmai ņām: 
– ciet ās frakcijas  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, ietverot citus poz īcijas 1506 
materi ālus 
– p ārējie Ražošana, kur ā visi izmantotie 2. 
noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
1507 l īdz 
1515  Augu e ļļas un to frakcijas:  
– sojas, zemesriekstu, palmu, kopras, palmu 
kodolu, babas ū, tungas koku un oitisiku e ļļa, 
miršu vasks un sumahu vasks, jojobas e ļļas 
frakcijas un e ļļas tehnisk ām vai r ūpniecisk ām 
vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas pre ču ražošanai  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju  
– ciet ās frakcijas, iz ņemot jojobas e ļļas ciet ās 
frakcijas  Ražošana no citiem poz īcij ā 1507 l īdz 
1515 ietvertajiem materi āliem  
– p ārējie Ražošana, kur ā visi izmantotie augu 
izcelsmes materi āli ir piln ībā ieg ūtiLV L 54/32 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
1516  Dz īvnieku vai augu tauki un e ļļas un to frakci ­
jas, kas ir piln ībā vai da ļēji hidrogen ētas, esteri ­
fic ētas, p āresterific ētas vai elaidin ētas, rafin ētas 
vai nerafin ētas, bet t ālāk neapstr ādātas Ražošana, kur ā 
— visi izmantotie 2. noda ļā iek ļautie 
materi āli ir piln ībā ieg ūti un 
— visi izmantotie augu materi āli ir 
piln ībā ieg ūti. Tom ēr var izmantot 
poz īcijas 1507, 1508, 1511 un 
1513 materi ālus 
1517  Margar īns; p ārtikas mais ījumi vai p ārstr ādes 
produkti, kuri ieg ūti no dz īvnieku vai augu 
taukiem vai e ļļām, vai daž ādu šaj ā noda ļā 
uzskait īto tauku vai e ļļu frakcij ām, kas nav 
pārtikas tauki vai e ļļas vai to frakcijas, kuras 
iek ļautas poz īcij ā 1516  Ražošana, kur ā 
— visi izmantotie 2. un 4. noda ļā 
iek ļautie materi āli ir piln ībā ieg ūti 
un 
— visi izmantotie augu materi āli ir 
piln ībā ieg ūti. Tom ēr var izmantot 
poz īcijas 1507, 1508, 1511 un 
1513 materi ālus 
16. noda ļa Ga ļas, zivju un v ēžveid īgo, molusku vai citu 
ūdens bezmugurkaulnieku izstr ādājumi  Ražošana 
— no 1. noda ļā iek ļautiem dz īvnie ­
kiem un/vai 
— kur ā visi izmantotie 3. noda ļā 
iek ļautie materi āli ir piln ībā ieg ūti 
ex 17. noda ļa Cukurs un cukura konditorejas izstr ādājumi; 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejmateri āliem, iz ņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 1701  Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski 
tīra saharoze ciet ā veid ā ar aromatiz ētāju vai 
kr āsvielas piedevu  Ražošana, kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā iek ļauto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas  
1702  Cit ādi cukuri, ietverot ķīmiski t īru laktozi, 
maltozi, glikozi un fruktozi, ciet ā veid ā; cukura 
sīrupi bez aromatiz ētāju vai kr āsvielu piedev ām; 
m āksl īgais medus, ar ī mais ījum ā ar dab īgo 
medu; grauzd ēts cukurs:  
– ķīmiski t īra maltoze un fruktoze  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, ietverot citus poz īcijas 1702 
materi ālus 
– cit ādi cukuri ciet ā veid ā ar aromatiz ētāju vai 
kr āsvielas piedevu  Ražošana, kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā iek ļauto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas  
– p ārējie Ražošana, kur ā visi izmantotie mate ­
riāli ir noteiktas izcelsmes  
ex 1703  Melase, kas ieg ūta, ekstrah ējot vai rafin ējot 
cukuru, ar aromatiz ētāju vai kr āsvielas piedevu  Ražošana, kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā iek ļauto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/33
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
1704  Cukura konditorejas izstr ādājumi (ieskaitot 
balto šokol ādi) bez kakao piedevas  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā iek ļautajiem 
materi āliem, iz ņemot paša izstr ā­
dājuma poz īciju, un 
— kur ā visu izmantoto 17. noda ļā 
iek ļauto materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  
18. noda ļa Kakao un kakao izstr ādājumi  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā iek ļautajiem 
materi āliem, iz ņemot paša izstr ā­
dājuma poz īciju, un 
— kur ā visu izmantoto 17. noda ļā 
iek ļauto materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  
1901  Iesala ekstrakts; citur nemin ēti vai neietverti 
pārtikas izstr ādājumi no miltiem, putraimiem, 
rupja maluma miltiem, cietes vai iesala 
ekstrakta, kas nesatur kakao vai piln īgi attau ­
kot ā viel ā satur kakao maz āk par 40 % no 
masas; p ārtikas izstr ādājumi no poz īcijas 
0401–0404 prec ēm, kas nesatur kakao vai 
piln īgi attaukot ā viel ā satur kakao maz āk par 
5 % no masas un kas nav min ēti vai iek ļauti 
citur:  
– iesala ekstrakts  Ražošana no 10. noda ļā min ētās lab ī­
bas  
– p ārējie Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā iek ļautajiem 
materi āliem, iz ņemot paša izstr ā­
dājuma poz īciju, un 
— kur ā visu izmantoto 17. noda ļā 
iek ļauto materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  
1902  Makaronu izstr ādājumi, ar ī termiski apstr ādāti 
vai ar pild ījumu (ga ļu vai citiem produktiem) 
vai cit ādi sagatavoti, k ā spageti, makaroni, n ūde ­
les, lazanja, klimpas, pelme ņi, pild īti makaroni; 
kuskuss, sagatavots vai nesagatavots,  
– kuru sast āvā ir 20 % vai maz āk no masas 
ga ļas, ga ļas subproduktu, zivju, v ēžveid īgo 
vai molusku  Ražošana, kur ā visi izmantotie graud ­
augu produkti un to atvasin ājumi 
(iz ņemot cietos kviešus un to atvasi ­
nājumus) ir piln ībā ieg ūti 
– kuru sast āvā ir 20 % vai vair āk no masas 
ga ļas, ga ļas subproduktu, zivju, v ēžveid īgo 
vai molusku  Ražošana, kur ā 
— visi izmantotie graudaugu 
produkti un to atvasin ājumi 
(iz ņemot cietos kviešus un to atva ­
sin ājumus) ir piln ībā ieg ūti, un 
— visi izmantotie 2. un 3. noda ļā 
iek ļautie materi āli ir piln ībā ieg ūtiLV L 54/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
1903  Tapioka un no cietes pagatavoti t ās aizst ājēji 
pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai taml īdz īgā 
veid ā Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcij ā 1108 min ēto 
kartupe ļu cieti  
1904  Gatavi p ārtikas produkti, kas ieg ūti, uzp ūšot vai 
apgrauzd ējot graudaugu produktus (piem ēram, 
kukur ūzas p ārslas); graudaugu produkti 
(iz ņemot kukur ūzu) graudu vai p ārslu veid ā 
vai cit ādi apstr ādātu graudu veid ā (iz ņemot 
miltus, putraimus un rupja maluma miltus), 
iepriekš termiski apstr ādāti vai cit ādi sagatavoti, 
kas nav min ēti vai iek ļauti citur  Ražošana 
— no jebkuras poz īcijas materi āliem, 
izņemot poz īcijas 1806 materi ā­
lus, 
— kur ā visi izmantotie graudaugi un 
milti (iz ņemot cietos kviešus,  Zea 
indurata  š ķirnes kukur ūzu un t ās 
atvasin ājumus) ir piln ībā ieg ūti un 
— kur ā visu izmantoto 17. noda ļā 
iek ļauto materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  
1905  Maize, m īklas izstr ādājumi, k ūkas, cepumi un 
citi maizes un konditorejas izstr ādājumi ar 
kakao piedevu vai bez t ās; dievmaiz ītes, obl ātas 
farm ācijai, z īmogvafeles, r īspap īrs un taml īdz īgi 
produkti  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot 11. noda ļas materi ā­
lus 
ex 20. noda ļa D ārze ņu, aug ļu, riekstu vai citu augu da ļu 
izstr ādājumi, iz ņemot:  Ražošana, kur ā visi izmantotie aug ļi, 
rieksti vai d ārze ņi ir piln ībā ieg ūti 
ex 2001  Jamss, bat ātes un taml īdz īgas augu ēdam ās 
da ļas, kas satur 5 % vai vair āk no masas cietes, 
sagatavoti vai konserv ēti ar eti ķi vai eti ķsk ābi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 2004 un 
ex 2005  Bez eti ķa vai eti ķsk ābes sagatavoti vai konser ­
vēti kartupe ļi miltu, rupja maluma miltu vai 
pārslu veid ā Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
2006  D ārze ņi, aug ļi, rieksti, aug ļu mizas un cit ādas 
augu da ļas, konserv ētas cukur ā (ž āvētas, iecuku ­
rotas vai glaz ētas) Ražošana, kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā iek ļauto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas  
2007  Džemi, aug ļu želejas, marmel ādes, aug ļu vai 
riekstu bieze ņi un aug ļu vai riekstu pastas, 
termiski apstr ādātas, ar cukura vai citu saldin ā­
tāju piedevu vai bez t ās Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto 17. noda ļas 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
ex 2008  –  Rieksti bez cukura vai spirta piedevas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes 0801, 0802 un 
1202 l īdz 1207 poz īcijas riekstu un 
eļļas augu s ēklu v ērtība p ārsniedz 
60 % no izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/35
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– zemesriekstu sviests; mais ījumi, kuru pamat ā 
ir graudaugi; palmu kodoli; kukur ūza Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
– cit ādi, iz ņemot aug ļus un riekstus, kas 
termiski apstr ādāti cit ādi, nevis tvaic ējot vai 
vārot ūden ī, bez cukura piedevas, sald ēti Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto 17. noda ļas 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
2009  Aug ļu sulas (ietverot v īnogu misu) un d ārze ņu 
sulas, neraudz ētas un bez spirta piedevas, ar ī ar 
cukura vai cita saldin ātāja piedevu  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto 17. noda ļas 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
ex 21. noda ļa Daž ādi p ārtikas izstr ādājumi, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
2101  Kafijas, t ējas vai mates ekstrakti, esences un 
koncentr āti un izstr ādājumi uz to b āzes vai uz 
kafijas, t ējas vai mates b āzes; grauzd ēti cigori ņi 
un citi grauzd ēti kafijas aizst ājēji un to ekstrakti, 
esences un koncentr āti Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visi izmantotie cigori ņi ir 
piln ībā ieg ūti 
2103  Gatavas m ērces un produkti to pagatavošanai; 
garšvielu mais ījumi un pikanto garšvielu mais ī­
jumi; sinepju pulveris un gatavas sinepes:  
– gatavas m ērces un produkti to pagatavošanai; 
garšvielu un pikanto garšvielu mais ījumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot sinepju 
miltus vai rupja maluma miltus, vai 
gatavas sinepes  
– sinepju milti un rupja maluma milti, un 
gatavas sinepes  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem  
ex 2104  Gatavas zupas un buljoni un izstr ādājumi to 
pagatavošanai  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā min ē­
tiem materi āliem, iz ņemot sagatavotus 
vai konserv ētus d ārze ņus, kas min ēti 
poz īcij ā 2002 l īdz 2005  
2106  P ārtikas izstr ādājumi, kas nav min ēti vai iek ļauti 
citur  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto 17. noda ļas 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenasLV L 54/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 22. noda ļa Dz ērieni, alkoholiskie dz ērieni un eti ķis, iz ņe­
mot:  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visas v īnogas vai no v īnog ām 
atvasin ātie materi āli ir piln ībā 
ieg ūti 
2202  Ūdens, ieskaitot miner ālūde ņus un g āzētos 
ūde ņus, ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu 
vai aromatiz ēts, un citi bezalkoholiskie dz ērieni, 
izņemot aug ļu vai d ārze ņu sulas, kas iek ļautas 
poz īcij ā 2009  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto 17. noda ļas 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas, un 
— kur ā visa izmantot ā aug ļu sula 
(iz ņemot anan āsu, laima un greip ­
frūtu) ir ar noteiktu izcelsmi  
2207  Nedenatur ēts etilspirts ar spirta tilpumkoncen ­
trāciju 80 tilp. % vai vair āk; etilspirts un citi 
jebk āda stipruma spirti, denatur ēti Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas materi āliem, 
izņemot poz īcijas 2207 vai 2208 
materi ālus, un 
— kur ā visas izmantot ās v īnogas vai 
no v īnog ām atvasin ātie materi āli ir 
piln ībā ieg ūti, vai, ja visi citi 
izmantotie materi āli jau ir 
noteiktas izcelsmes, tad l īdz 5 tilp. 
% var izmantot araku  
2208  Nedenatur ēts etilspirts, kura spirta tilpumkon ­
centr ācija ir maz āk nek ā 80 tilp. %; stiprie alko ­
holiskie dz ērieni, li ķieri un citi alkoholiski 
dz ērieni  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas materi āliem, 
izņemot poz īcijas 2207 vai 2208 
materi ālus, un 
— kur ā visas izmantot ās v īnogas vai 
no v īnog ām atvasin ātie materi āli ir 
piln ībā ieg ūti, vai, ja visi citi 
izmantotie materi āli ir noteiktas 
izcelsmes, tad l īdz 5 tilp. % var 
izmantot araku  
ex 23. noda ļa P ārtikas r ūpniec ības atlikumi un atkritumi; 
gatava lopbar ība, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 2301  Va ļu rupja maluma milti; zivju vai v ēžveid īgo, 
m īkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku 
milti, rupja maluma milti un granulas, kas nav 
der īgas lietošanai p ārtik ā Ražošana, kur ā visi izmantotie 2. un 
3. noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
ex 2303  Kukur ūzas cietes ražošanas atliekas (iz ņemot 
koncentr ētus graudu m ērcēšanas š ķidrumus) ar 
prote īnu saturu sausn ā vair āk par 40 % no 
masas  Ražošana, kur ā visa izmantot ā kuku ­
rūza ir piln ībā ieg ūtaLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/37
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 2306  E ļļas rauši un cit ādi ol īve ļļas ekstrakcijas cietie 
atlikumi ar ol īve ļļas saturu vair āk par 3 %  Ražošana, kur ā visas izmantot ās ol īvas 
ir piln ībā ieg ūtas 
2309  Izstr ādājumi, kas izmantojami dz īvnieku bar ībai Ražošana, kur ā: 
— visi izmantotie graudaugu 
produkti, cukurs vai melase, ga ļa 
vai piens ir noteiktas izcelsmes, un 
— visi izmantotie 3. noda ļas materi āli 
ir piln ībā ieg ūti 
ex 24. noda ļa Tabaka un r ūpnieciskie tabakas aizst ājēji; to 
da ļas, iz ņemot:  Ražošana, kur ā visi izmantotie 24. 
noda ļas materi āli ir piln ībā ieg ūti 
2402  Cig āri, Manilas cig āri, cigarellas un cigaretes no 
tabakas vai no tabakas aizst ājējiem  Ražošana, kur ā vismaz 70 % no masas 
izmanto poz īcij ā 2401 min ēto neap ­
str ādāto tabaku vai tabakas atkritumus 
ar noteiktu izcelsmi  
ex 2403  Sm ēķējam ā tabaka  Ražošana, kur ā vismaz 70 % no masas 
izmanto poz īcij ā 2401 min ēto neap ­
str ādāto tabaku vai tabakas atkritumus 
ar noteiktu izcelsmi  
ex 25. noda ļa S āls; s ērs; zemes un akmens; apmešanas mate ­
riāli, ka ļķis un cements, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 2504  Att īrīts un malts dabiskais krist āliskais graf īts ar 
bag ātin ātu oglek ļa saturu  Neatt īrīta krist ālisk ā graf īta oglek ļa 
satura bag ātin āšana, att īrīšana un 
malšana  
ex 2515  Marmors, tikai saz āģēts vai cit ādi sadal īts taisn ­
stūrveida (ietverot kvadr ātveida) blokos vai pl āt­
nēs, ne biez āks par 25 cm  Marmora (pat jau saz āģēta), kura 
biezums p ārsniedz 25 cm, saz āģēšana 
vai sadal īšana cit ā veid ā 
ex 2516  Gran īts, porf īrs, bazalts, smilšakmens un cit ādi 
akme ņi pieminek ļiem vai b ūvniec ībai, kas saz ā­ 
ģēti vai cit ādi sadal īti taisnst ūrveida (ieskaitot 
kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs, kuras nav 
biez ākas par 25 cm  Akme ņu (pat jau saz āģētu), kuru 
biezums p ārsniedz 25 cm, saz āģēšana 
vai sadal īšana cit ā veid ā 
ex 2518  Kalcin ēts dolom īts Nekalcin ēta dolom īta kalcin ēšana  
ex 2519  Drupin āts dab īgais magnija karbon āts (magne ­
zīts) herm ētiski nosl ēgtos konteineros un 
magnija oks īds, ar vai bez piemais ījumiem, un 
citi (piem ēram, kaus ētais magn ēzijs vai ar apde ­
dzin āšanu piln īgi sa ķepin āts (aglomer ēts) 
magn ēzijs)  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot dab īgo 
magnija karbon ātu (magnez ītu) 
ex 2520  Ģipsis, īpaši sagatavots zob ārstniec ībai Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 2524  Dab īgās azbesta š ķiedras  Ražošana no azbesta koncentr āta 
ex 2525  
ex 2525  Vizlas pulveris  Vizlas vai vizlas atkritumu malšana  
ex 2530  Miner ālpigmenti, kalcin ēti vai pulverveida  Kr āszemju kalcin ēšana vai malšana  
26. noda ļa R ūdas, s ārņi un pelni  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 27. noda ļa Miner ālais kurin āmais, miner āleļļas un to 
destil ācijas produkti; bitumenvielas; miner āl­
vaski, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 2707  E ļļas, kur ās arom ātisko sast āvda ļu svars 
pārsniedz nearom ātisko sast āvda ļu svaru, analo ­ 
ģiskas miner āleļļām, kas ieg ūtas akme ņog ļu 
darvas augsttemperat ūras p ārtvaices rezult ātā, 
no kura tilpuma vair āk par 65 % destil ē 
250 °C (to skait ā naftas spirtu un benzola 
mais ījumi) izmantošanai k ā motoru degvielu 
un apkurei  Rafin ēšana un/vai viens vai vair āki 
specifiskie procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi izmantotie 
materi āli ir klasific ēti poz īcij ā, kas 
nav paša izstr ādājuma poz īcija. 
Tom ēr var izmantot paša izstr ādājuma 
poz īcijas materi ālus, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 2709  Naftas e ļļa, kas ieg ūta no bitumenminer āliem  Destrukt īva bitumena materi ālu 
destil ācija 
2710  Naftas e ļļas un no bitumenminer āliem ieg ūtas 
eļļas, iz ņemot neapstr ādātas e ļļas; citur nemin ēti 
vai neiek ļauti p ārstr ādes produkti, kas satur 
70 % no masas vai vair āk naftas e ļļas vai no 
bitumenminer āliem ieg ūtas e ļļas, ja š īs e ļļas ir 
pārstr ādes produktu pamatsast āvda ļas; e ļļas 
atkritumi  Rafin ēšana un/vai viens vai vair āki 
specifiskie procesi (  2 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi izmantotie 
materi āli ir klasific ēti poz īcij ā, kas 
nav paša izstr ādājuma poz īcija. 
Tom ēr var izmantot paša izstr ādājuma 
poz īcijas materi ālus, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
2711  Naftas g āzes un cit ādi g āzveida og ļūde ņraži Rafin ēšana un/vai viens vai vair āki 
specifiskie procesi (  2 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi izmantotie 
materi āli ir klasific ēti poz īcij ā, kas 
nav paša izstr ādājuma poz īcija. 
Tom ēr var izmantot paša izstr ādājuma 
poz īcijas materi ālus, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/39
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
2712  Vazel īns; paraf īna vasks, mikrokrist āliskais 
naftas vasks, og ļu putek ļu vasks, ozoker īts, 
lign ītvasks, k ūdras vasks, cit ādi miner ālvaski 
un taml īdz īgi produkti, kas ieg ūti sint ēzē vai 
citos procesos, iekr āsoti vai nekr āsoti Rafin ēšana un/vai viens vai vair āki 
specifiskie procesi (  2 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi izmantotie 
materi āli ir klasific ēti poz īcij ā, kas 
nav paša izstr ādājuma poz īcija. 
Tom ēr var izmantot paša izstr ādājuma 
poz īcijas materi ālus, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
2713  Naftas kokss, naftas bitumens un cit ādas naftas 
eļļu vai no bitumenmateri āliem ieg ūtu e ļļu 
pārstr ādes atlikumi  Rafin ēšana un/vai viens vai vair āki 
specifiskie procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi izmantotie 
materi āli ir klasific ēti poz īcij ā, kas 
nav paša izstr ādājuma poz īcija. 
Tom ēr var izmantot paša izstr ādājuma 
poz īcijas materi ālus, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50% no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
2714  Dab īgais bitums un asfalts; bitumena vai naftas 
slāneklis un darvas smiltis; asfalt īti un asfalta 
ieži Rafin ēšana un/vai viens vai vair āki 
specifiskie procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi izmantotie 
materi āli ir klasific ēti poz īcij ā, kas 
nav paša izstr ādājuma poz īcija. 
Tom ēr var izmantot paša izstr ādājuma 
poz īcijas materi ālus, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
2715  Bitumena mais ījumi uz dab īgā asfalta, dab īgā 
bituma, naftas bitumena, miner āldarvu vai 
miner āldarvu pi ķa b āzes (piem ēram, bitumena 
mastikas, asfalta/bitumena lakas)  Rafin ēšana un/vai viens vai vair āki 
specifiskie procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi izmantotie 
materi āli ir klasific ēti poz īcij ā, kas 
nav paša izstr ādājuma poz īcija. 
Tom ēr var izmantot paša izstr ādājuma 
poz īcijas materi ālus, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50% no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 28. noda ļa Neorganisk ās ķīmijas produkti; d ārgmet ālu, 
retzemju met ālu, radioakt īvo elementu vai 
izotopu organiskie vai neorganiskie savieno ­
jumi, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 2805  Mischmetall  Ražošana, kur ā izmanto elektrol īzi vai 
termisku apstr ādi un kur ā visu izman ­
toto materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 2811  S ēra trioks īds Ražošana no s ēra dioks īda Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 2833  Alum īnija sulf āts Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 2840  N ātrija perbor āts Ražošana no din ātrija tetrabor āta 
pentahidr āta Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 2852  –  Iekš ējo ēteru dz īvsudraba savienojumi un to 
halog ēn-, sulfo-, nitro- vai nitrozoatvasin ājumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem. Tom ēr visu poz īcij ā 2909 
klasific ēto materi ālu v ērtība nedr īkst 
pārsniegt 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– nukle īnsk ābju un to s āļu noteikta vai daž āda 
ķīmisk ā sast āva dz īvsudraba savienojumi; 
cit ādi heterocikliskie savienojumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem. Tom ēr visu izmantoto poz ī­
cijas 2852, 2932, 2933 un 2934 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 29. noda ļa Organiskie ķīmiskie savienojumi; to da ļas, iz ņe­
mot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 2901  Acikliskie og ļūde ņraži, kurus lieto ener ģijai vai 
kā kurin āmo Rafin ēšana un/vai viens vai vair āki 
specifiskie procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi izmantotie 
materi āli ir klasific ēti poz īcij ā, kas 
nav paša izstr ādājuma poz īcija. 
Tom ēr var izmantot paša izstr ādājuma 
poz īcijas materi ālus, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/41
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 2902  Cikl āni un cikl ēni (kas nav azul ēni), benzols, 
toluols, ksiloli, kurus izmanto ener ģijai vai k ā 
kurin āmo Rafin ēšana un/vai viens vai vair āki 
specifiskie procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi izmantotie 
materi āli ir klasific ēti poz īcij ā, kas 
nav paša izstr ādājuma poz īcija. 
Tom ēr var izmantot paša izstr ādājuma 
poz īcijas materi ālus, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50% no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 2905  Š īs poz īcijas spirtu un etilspirta met ālu alkoho ­
lāti Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, tostarp p ārējām poz īcijas 
2905 materi āliem. Tom ēr š īs poz īcijas 
met ālu alkohol ātus var izmantot, ja to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
2915  Pies ātin ātas aciklisk ās monokarbonsk ābes un to 
anhidr īdi, halogen īdi, peroks īdi un peroksi ­
sk ābes; to halog ēnērie, sulfur ētie, nitr ētie vai 
nitroz ētie atvasin ājumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem. Tom ēr visu poz īcij ā 2915 un 
2916 klasific ēto materi ālu v ērtība 
nedr īkst p ārsniegt 20 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 2932  –  cikliskie ēteri un to halogen ētie, sulfur ētie, 
nitrid ētie un nitroz ētie atvasin ājumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem. Tom ēr visu poz īcij ā 2909 
klasific ēto materi ālu v ērtība nedr īkst 
pārsniegt 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– Cikliskie acet āli un iekš ējie pusacet āli, un to 
halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitroz ētie 
atvasin ājumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
2933  Heterocikliskie savienojumi, kas satur tikai 
slāpek ļa heteroatomu(-us)  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem. Tom ēr visu poz īcij ā 2932 un 
2933 klasific ēto materi ālu v ērtība 
nedr īkst p ārsniegt 20 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
2934  Nukle īnsk ābes un to s āļi, ar ī ar nenoteiktu 
ķīmisko sast āvu; cit ādi heterocikliskie savieno ­
jumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem. Tom ēr visu izmantoto poz ī­
cijas 2932, 2933 un 2934 materi ālu 
vērtība nedr īkst p ārsniegt 20 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 2939  Mago ņu stiebru koncentr āti, kas satur ne maz āk 
kā 50 % alkalo īdu Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 30. noda ļa Farmaceitiskie produkti, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  
3002  Cilv ēka asinis; dz īvnieku asinis, kas sagatavotas 
ārstniec ības, profilakses vai diagnostikas vajadz ī­
bām; im ūnserumi un cit ādas asins frakcijas un 
modific ēti im ūnprepar āti, kuri ir vai nav ieg ūti 
biotehnolo ģiskos procesos; vakc īnas, toks īni, 
mikroorganismu kult ūras (iz ņemot raugus) un 
taml īdz īgi produkti:  
– izstr ādājumi, kas sast āv no div ām vai 
vair ākām sast āvda ļām, kas sajauktas ārstnie ­
cības vai profilakses vajadz ībām, vai nejaukti 
izstr ādājumi t ām paš ām vajadz ībām, kas safa ­
sēti nom ērītās dev ās vai iepakoti mazumtirdz ­
niec ībai Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, tostarp p ārējiem poz īcijas 
3002 materi āliem. Tom ēr var 
izmantot š ā apraksta materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas  
– p ārējie 
– – cilv ēku asinis  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, tostarp p ārējiem poz īcijas 
3002 materi āliem. Tom ēr var 
izmantot š ā apraksta materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas  
– – dz īvnieku asinis, kas sagatavotas terapijas vai 
profilakses vajadz ībām Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, tostarp p ārējiem poz īcijas 
3002 materi āliem. Tom ēr var 
izmantot š ā apraksta materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas  
– – asins frakcijas, citas nek ā im ūnserumi, 
hemoglob īns, asins globul īni un seruma 
globul īni Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, tostarp p ārējiem poz īcijas 
3002 materi āliem. Tom ēr var 
izmantot š ā apraksta materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas  
– – hemoglob īns, asins globul īni un seruma 
globul īni Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, tostarp p ārējiem poz īcijas 
3002 materi āliem. Tom ēr var 
izmantot š ā apraksta materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/43
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– – p ārējie Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, tostarp p ārējiem poz īcijas 
3002 materi āliem. Tom ēr var 
izmantot š ā apraksta materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas  
3003 un 
3004  Medikamenti (iz ņemot poz īcij ās 3002, 3005, 
3006 min ētos):  
– ieg ūti no poz īcij ā 2941 min ētā amikac īna Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr poz īcijas 3003 un 
3004 materi ālus var izmantot, ja to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– p ārējie Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas materi āliem, 
izņemot paša izstr ādājuma poz ī­
ciju. Tom ēr poz īcijas 3003 un 
3004 materi ālus var izmantot, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
ex 3006  –  Farmaceitiskie atkritumi, kas preciz ēti š īs 
noda ļas 4.k piez īm ē Saglab ā izstr ādājuma izcelsmi t ā 
sākotn ējā klasifik ācij ā 
– steril ās ķirur ģisk ās vai stomatolo ģisk ās adh ē­
zijas barjeras, absorb ējoš ās vai neabsorb ējoš ās: 
– – izgatavotas no plastmasas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 39. 
noda ļas materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas (  5 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– – izgatavotas no auduma  Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmisk ām št āpe ļšķied ām, kas nav 
nek ārstas, ne ķemm ētas vai cit ādi 
nesagatavotas v ērpšanai, 
vai 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas  
– piederumi stomas š ķidruma sav ākšanai  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 31. noda ļa M ēslojumi, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 3105  Miner ālie vai ķīmiskie m ēslošanas l īdzek ļi, kas 
satur divus vai tr īs barojošus elementus: 
slāpekli, fosforu un k āliju; cit ādi m ēslošanas 
līdzek ļi; šaj ā noda ļā min ētie izstr ādājumi 
tablet ēs vai taml īdz īgās form ās vai iepakojumos, 
kuru bruto svars nep ārsniedz 10 kg, iz ņemot:  
– n ātrija nitr ātu 
– kalcija cianam īdu 
– k ālija sulf ātu 
– magnija k ālija sulf ātu Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas materi āliem, 
izņemot paša izstr ādājuma poz ī­
ciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, 
ja to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 32. noda ļa Miecvielu vai kr āsvielu ekstrakti; tan īni un to 
atvasin ājumi; pigmenti un citas kr āsvielas; 
kr āsas un lakas; špakte ļtepes, tepes un citas 
mastikas; tintes, to da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 3201  Tan īni un to s āļi, ēteri, esteri un cit ādi atvasin ā­
jumi  Ražošana no augu izcelsmes tan īnu 
ekstraktiem  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3205  Lakas; uz to b āzes izgatavotie prepar āti, kas 
min ēti š īs noda ļas 3. piez īm ē ( 3 ) Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcijas 3203, 
3204 un 3205 materi ālus. Tom ēr var 
izmantot poz īcijas 3205 materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 33. noda ļa Ēterisk ās e ļļas un rezino īdi; parfim ērijas, 
kosm ētikas vai tualetes l īdzek ļi, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/45
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
3301  Ēterisk ās e ļļas (att īrītas vai neatt īrītas no terp ē­
niem), ietverot konkr ēciju e ļļas un absol ūtās 
eļļas; rezino īdi; ekstrah ēti oleosve ķi; ēterisko 
eļļu koncentr āti taukos, negaistoš ās e ļļās, vaskos 
un taml īdz īgās viel ās, kas ieg ūtas ar tvaiku 
absorb ēšanu vai macer āciju; terp ēnu blakuspro ­
dukti, kas radušies, atbr īvojot ēterisk ās e ļļas no 
terp ēniem; ēterisko e ļļu ūdens destil āti un ūdens 
šķīdumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, tostarp šaj ā poz īcij ā iek ļau ­
tiem citas “grupas” (  4 ) materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī t ās pašas 
grupas materi ālus ar noteikumu, ka 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 34. noda ļa Ziepes, virsmakt īvās organisk ās vielas, mazg ā­ 
šanas l īdzek ļi, e ļļošanas l īdzek ļi, m āksl īgie vaski, 
gatavie vaski, pul ēšanas vai t īrīšanas l īdzek ļi, 
sveces un taml īdz īgi izstr ādājumi, veidošanas 
pastas, zobu vaski un zobu sast āvi uz ģipša 
pamata; to da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 3403  E ļļošanas l īdzek ļi, kuros maz āk nek ā 70 % no 
masas ir naftas e ļļas vai e ļļas, kas ieg ūtas no 
bitumenminer āliem  Rafin ēšana un/vai viens vai vair āki 
specifiskie procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi izmantotie 
materi āli ir klasific ēti poz īcij ā, kas 
nav paša izstr ādājuma poz īcija. 
Tom ēr var izmantot paša izstr ādājuma 
poz īcijas materi ālus, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50% no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
3404  M āksl īgie un gatavie vaski:  
– uz paraf īna, naftas vasku, no bitumenminer ā­
liem ieg ūto vasku b āzes, pul ējamais vasks vai 
zīmoglakas  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 50 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  
– p ārējie Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot: 
— hidrogeniz ētas e ļļas, kam ir poz ī­
cij ā 1516 min ēto vasku īpaš ības, 
— tauksk ābes ar nenoteiktu ķīmisko 
sast āvu vai r ūpnieciskie taukspirti, 
kam ir poz īcij ā 3823 min ēto 
vasku īpaš ības, un 
— poz īcijas 3404 materi āli 
Tom ēr min ētos materi ālus var izman ­
tot, ja to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/46 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 35. noda ļa Album īni; modific ētas cietes; l īmes; fermenti; to 
da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3505  Dekstr īni un cit ādas modific ētās cietes (piem ē­
ram, želatiniz ētas vai esterific ētas cietes); l īmes 
uz cietes, dekstr īnu vai cit ādas modific ētas cietes 
bāzes:  
– esterific ētas un ēterific ētas cietes  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, ietverot citus poz īcijas 3505 
materi ālus Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– p ārējie Ražošana no materi āliem, kuri nav 
klasific ēti poz īcij ā 1108  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 3507  Gatavi fermenti, kas citur nav min ēti vai iek ļauti Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
36. noda ļa Spr āgstvielas; pirotehniskie izstr ādājumi; s ērko ­
ciņi; piroforie sakaus ējumi; daži degvielu veidi  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 37. noda ļa Fotopreces un kinopreces, iz ņemot: to da ļas, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3701  Neekspon ētas gaismjut īgas plakan ās fotoplates 
un fotofilmas no jebkuriem materi āliem, 
izņemot pap īru, kartonu vai tekstilmateri ālu; 
neekspon ētās gaismjut īgās plakan ās filmas 
momentfotogr āfijai gan iepakot ā, gan neiepa ­
kot ā veid ā: 
– kr āsu filmas momentfotogr āfijai, iepakotas  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcijas 3701 un 
3702 materi ālus. Tom ēr var izmantot 
poz īcijas 3702 materi ālus, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/47
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– p ārējie Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcijas 3701 un 
3702 materi ālus. Tom ēr poz īcijas 
3701 un 3702 materi ālus var izman ­
tot, ja to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3702  Gaismjut īgas neekspon ētas fotofilmas ru ļļos no 
jebkura materi āla, iz ņemot pap īru, kartonu un 
tekstilmateri ālu; gaismjut īgas neekspon ētas 
filmas momentfotogr āfijai ru ļļos Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcij ās 3701 l īdz 
3702 min ētos materi ālus Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3704  Fotoplates, fotofilmas, fotopap īrs, kartons un 
tekstilmateri āli, ekspon ēti, bet neatt īstīti Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot 3701 l īdz 3704 
poz īcijas materi ālus Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 38. noda ļa Daž ādi ķīmiskie izstr ādājumi, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 3801  –  Koloid ālais graf īts e ļļas suspensij ā un 
puskoloid ālais graf īts; oglek ļa pastas elektro ­
diem  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– graf īta pasta, kur ā ir vair āk nek ā 30 % no 
masas graf īta mais ījuma ar miner āleļļām Ražošana, kur ā visu izmantoto poz ī­
cijas 3403 materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 3803  Rafin ēta tale ļļa Neapstr ādātas tale ļļas rafin ēšana  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 3805  Att īrīti sulf ātterpent īna spirti  Sulf ātterpent īna j ēlspirtu att īrīšana ar 
destil āciju vai rafin ēšanu  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 3806  Esteru sve ķi Ražošana no sve ķus saturoš ām 
sk ābēm Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 3807  Koka darva (koka darvas pi ķis) Koka darvas destil ācija Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/48 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
3808  Insektic īdi, rodentic īdi, fungic īdi, herbic īdi, pret ­
dīgšanas l īdzek ļi un augšanas regulatori, dezin ­
fic ējošie l īdzek ļi un taml īdz īgi produkti, iepako ­
jum ā vai safas ēti p ārdošanai mazumtirdzniec ībā 
vai prepar ātu un izstr ādājumu veid ā (piem ēram, 
ar s ēru apstr ādātas lentes, daktis, sveces un 
mušpap īrs) Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3809  Virsmas apstr ādes a ģenti, kr āsvielu nes ēji kr āso ­ 
šanas pa ātrin āšanai vai kr āsu nostiprin āšanai un 
cit ādi produkti un prepar āti (piem ēram, apreti 
un kodin ātāji), kas izmantojami tekstilr ūpnie ­
cībā, pap īra, ādu apstr ādes r ūpniec ībā vai taml ī­
dz īgās nozar ēs un kas citur nav min ēti vai 
iek ļauti Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3810  Met āla virsmu kodin āšanas prepar āti; kuš ņi un 
citi pal īgprepar āti m īkstlod ēšanai, cietlod ēšanai 
un metin āšanai; pastas un pulveri m īkstlod ēša ­
nai, cietlod ēšanai un metin āšanai, kuri sast āv no 
met āla un citiem materi āliem; prepar āti, ko 
izmanto k ā stie ņus vai serde ņus metin āšanas 
elektrodiem vai p ārkl ājumiem  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3811  Gatavi antidetonatori, oksid ācijas inhibitori, 
pārsve ķošan ās inhibitori, biezin ātāji, pretkoro ­
zijas l īdzek ļi un cit ādas gatav ās piedevas mine ­
rāleļļām (ietverot benz īnu) vai citiem š ķidru ­
miem, ko izmanto t ādām paš ām vajadz ībām 
kā miner āleļļas: 
– gatavas piedevas zieže ļļai, kas satur naftas 
eļļas vai no bitumenminer āliem ieg ūtas e ļļas Ražošana, kur ā visu izmantoto poz ī­
cijas 3811 materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
– p ārējie Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3812  Gatavi kau čuka vulkaniz ācijas pa ātrin ātāji; 
kau čuka vai plastmasas plastific ēšanas savieno ­
jumi, kas citur nav min ēti un iek ļauti; antioksi ­
danti un cit ādi kau čuka un plastmasas stabiliz ē­ 
šanas savienojumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3813  Ugunsdz ēšamo apar ātu mais ījumi un l ādiņi; 
uzpild īti ugunsdz ēšamie apar āti Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3814  Jaukti organiskie š ķīdin ātāji un atš ķaid ītāji, kas 
citur nav min ēti un iek ļauti; gatavi sast āvi kr āsu 
un laku no ņemšanai  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/49
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
3818  Le ģēti ķīmiskie elementi, kurus izmanto elektro ­
nik ā, disku, pl ātņu vai taml īdz īgās form ās; le ģēti 
ķīmiskie savienojumi, kurus izmanto elektro ­
nik ā Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3819  Bremžu š ķidrumi un cit ādi gatavie š ķidrumi 
hidrauliskajiem p ārvadiem, kas nesatur vai 
satur maz āk nek ā 70 % no masas naftas e ļļas 
vai e ļļas, kuras ieg ūtas no bitumenminer āliem  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3820  Gatavi pretaizsalšanas l īdzek ļi un atkaus ēšanas 
šķidrumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 3821  Gatavas barotnes mikroorganismu (taj ā skait ā 
vīrusu un taml īdz īgu) vai augu, cilv ēku vai dz īv­
nieku š ūnu audz ēšanai (att īstīšanai un uztur ēša ­
nai) Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3822  Diagnostikas vai laboratorijas rea ģenti uz 
pamatnes un gatavie diagnostikas vai laborato ­
rijas rea ģenti uz pamatnes vai bez t ās, iz ņemot 
tos, kas iek ļauti poz īcij ā 3002 un 3006; sertifi ­
cēti standarta materi āli Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3823  R ūpniecisk ās vienv ērtīgās tauksk ābes; rafin ējot 
ieg ūtas sk ābās e ļļas; r ūpnieciskie alif ātiskie spir ­
ti: 
– rūpniecisk ās vienv ērtīgās tauksk ābes, rafin ējot 
ieg ūtas sk ābās e ļļas Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
– rūpnieciskie alif ātiskie spirti  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, ietverot citus poz īcijas 3823 
materi ālus 
3824  Lietošanai gatavas saistvielas liet ņu veidn ēm un 
serde ņiem; ķīmijas vai saskarnozaru r ūpniec ības 
ķīmiskie produkti un prepar āti (ar ī produkti un 
prepar āti, kas satur dab īgu produktu mais īju­
mus), kas nav min ēti vai iek ļauti citur:  
– šādi š īs poz īcijas izstr ādājumi:  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālus, ja 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/50 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– – lietošanai gatavas saistvielas liet ņu veidn ēm 
vai serde ņiem uz dab īgo sve ķu b āzes  
– – naft ēnsk ābes, to ūden ī neš ķīstošie s āļi un to 
esteri  
– – sorb īts, iz ņemot poz īcij ā 2905 min ēto 
– – naftas sulfon āti, iz ņemot s ārmu met ālu, 
amonija vai etanolam īnu naftas sulfon ātus; 
tiofen ētas sulfonsk ābes no e ļļām, kas ieg ūtas 
no bitumenminer āliem, un to s āļi 
– – jonu apmai ņas sve ķi 
– – vakuumlampu g āzu absorb ētāji 
– – sārmains dzelzs oks īds g āzu att īrīšanai  
– – amonjaku saturoši š ķīdumi un akme ņog ļu 
gāzes att īrīšanas proces ā izlietotais oks īda 
katalizators  
– – naft ēnsulfosk ābes, to ūden ī neš ķīstošie s āļi 
un to esteri  
– – sīve ļļa un kaulu e ļļa; 
– – tādu s āļu mais ījumi, kuriem ir daž ādi anjoni  
– – kop ējoš ās pastas uz želat īna b āzes, uz pap īra 
vai tekstila pamatnes vai ne  
– p ārējie Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3901 l īdz 3915  Plastmasas pirmform ās, plastmasas atkritumi, 
atgriezumi un atl ūzas, iz ņemot ex 3907 un 
3912 poz īciju, kam noteikumi izkl āstīti zem āk: 
– adit īvās homopolimeriz ācijas produkti, kuros 
monom ēra masas da ļa ir liel āka par 99 % no 
polim ēru kop ējās masas  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 50 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto 39. noda ļas materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 20 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas (  5 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– p ārējie Ražošana, kur ā visu izmantoto 39. 
noda ļas materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas (  5 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/51
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 3907  –  kopolim ēri, kas izgatavoti no polikarbon ātiem 
un akrilnitrila-butadi ēna-stirola kopolim ēra 
(ABS)  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr pie ļaujama ar ī šaj ā 
poz īcij ā min ēto materi ālu izmanto ­ 
šana ar noteikumu, ka to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas (  5 ) 
– poliesteris  Ražošana, kur ā visu izmantoto 39. 
noda ļas materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja cenas 
un/vai ražošana no tetrabrom (bis ­
fenola A) polikarbon āta 
3912  Celuloze un t ās ķīmiskie atvasin ājumi pirmfor ­
m ās, kas citur nav min ēti vai iek ļauti Ražošana, kur ā visu izmantoto paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 20 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
3916 l īdz 3921  Plastmasas pusfabrik āti un izstr ādājumi, 
izņemot ex 3916, ex 3917, ex 3920 un 
ex 3921 poz īciju, kam noteikumi izkl āstīti 
zem āk: 
– plakani izstr ādājumi, kas apstr ādāti vair āk 
nek ā tikai ar virsmas apstr ādi vai sagriešanu 
form ās, iz ņemot taisnst ūrveida (ar ī kvadr ātvei ­
da); p ārējie izstr ādājumi, kas pak ļauti apstr ā­
dei, kas nav tikai virsmas apstr āde Ražošana, kur ā visu izmantoto 39. 
noda ļas materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– cit ādi: 
– – papildu homopolimeriz ācijas izstr ādājumi, 
kuros atseviš ķs monom ērs svara zi ņā veido 
vair āk nek ā 99 % no kop ējā polim ēru satura  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 50 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto 39. noda ļas materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 20 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas (  5 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– – p ārējie Ražošana, kur ā visu izmantoto 39. 
noda ļas materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas (  5 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 3916 un 
ex 3917  Fasonprofili un caurules  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 50 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto paša izstr ādājuma poz ī­
cijas materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/52 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 3920  –  jonom ēru loksnes vai pl ēves Ražošana no da ļējas termoplastisk ās 
sāls, kas ir etil ēna un metaakrilsk ābes 
kopolim ērs, da ļēji neitraliz ēts ar 
met āla joniem, galvenok ārt cinka un 
nātrija joniem  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– re ģener ētās celulozes, poliam īdu vai polieti ­
lēna loksnes  Ražošana, kur ā visu izmantoto paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 20 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 3921  Metaliz ēta plastmasas folija  Ražošana no ļoti caursp īdīgas polies ­
teru folijas, kas nav biez āka par 23 
mikroniem (  6 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
3922 l īdz 
3926  Plastmasas izstr ādājumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 40. noda ļa Kau čuks un t ā izstr ādājumi; to da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 4001  Lamin ētas rievot ā kau čuka loksnes apaviem  Dab īgā kau čuka lokš ņu lamin ēšana  
4005  Kombin ētais, nevulkaniz ētais kau čuks pirm ­
form ās vai pl ātn ēs, loksn ēs vai sloksn ēs Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu, iz ņemot dab īgo kau čuku, v ērtība 
nep ārsniedz 50 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas  
4012  Atjaunotas vai lietotas pneimatisk ās riepas; 
gumijas ciet ās vai pild ītās riepas, protektori un 
loka lentes:  
– atjaunotas pneimatisk ās, ciet ās vai pild ītās 
gumijas riepas  Lietotu riepu atjaunošana  
– p ārējie Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcij ās 4011 l īdz 
4012 min ētos materi ālus 
ex 4017  Ciet ā kau čuka izstr ādājumi  Ražošana no ciet ā kau čuka 
ex 41. noda ļa J ēlādas (iz ņemot kažok ādas) un ādas, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 4102  Aitu vai j ēru j ēlādas bez vilnas  Apmatojuma no ņemšana no aitu vai 
jēru ādām 
4104 l īdz 
4106  Miec ētas vai miec ētas un ž āvētas ādas bez 
apmatojuma, š ķeltas vai neš ķeltas, bet t ālāk 
neapstr ādātas Iepriekš miec ētu ādu atk ārtota miec ē­ 
šana 
vai 
ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliemLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/53
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
4107, 
4112 un 
4113  Pēc miec ēšanas vai miec ēšanas un izž āvēšanas 
tālāk apstr ādāta āda, ieskaitot pergament ētu ādu 
bez apmatojuma, š ķelta vai neš ķelta, iz ņemot 
ādu, kas iek ļauta 4114 poz īcij ā Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcijas 4104 l īdz 
4113 materi ālus 
ex 4114  Lak āda un lak ādas imit ācija; metaliz ēta āda Ražošana no poz īcijas 4104 l īdz 
4106, 4107, 4112 vai 4113 materi ā­
liem, ja to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja cenas  
42. noda ļa Ādas izstr ādājumi; zirglietas un iej ūgi; ce ļojuma 
piederumi, somas un taml īdz īgas preces; izstr ā­
dājumi no dz īvnieku zarn ām (iz ņemot z īdv ēr­
pēja pavedienu)  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 43. noda ļa Kažok ādas un m āksl īgās kažok ādas; to izstr ādā­
jumi, iz ņemot: to da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 4302  Miec ētas vai apdarin ātas zv ērādas, saš ūtas:  
– pl ātnes, krusti un l īdz īgas formas  Nesaš ūtu miec ētu vai apdarin ātu ādu 
balin āšana vai kr āsošana, papildus to 
piegriešanai un saš ūšanai  
– p ārējie Ražošana no nesaš ūtām, miec ētām vai 
apdarin ātām zv ērādām 
4303  Ap ģērba gabali, ap ģērba piederumi un citi 
izstr ādājumi no kažok ādām Ražošana no nesaš ūtām miec ētām vai 
apdarin ātām poz īcij ā 4302 min ētaj ām 
zv ērādām 
ex 44. noda ļa Koksne un koka izstr ādājumi; kokogles, iz ņe­
mot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 4403  Četrskald ņu brusas  Ražošana no neapstr ādātiem kokmate ­
riāliem, ar ī mizotiem vai nemizotiem, 
vai tikai rupji apstr ādātiem  
ex 4407  Garum ā saz āģēti kokmateri āli, dr āzti vai lob īti, 
ēvel ēti, sl īpēti vai saaudz ēti garum ā ar ķīļtap ām, 
biez āki par 6 mm  Ēvel ēšana, sl īpēšana vai saaudz ēšana  
ex 4408  Loksnes finier ēšanai (taj ā skait ā loksnes, ko 
ieg ūst, sadalot koka sakl ātņus) un sapl āksnim, 
kuru biezums nep ārsniedz 6 mm, savienotas, 
un citi garum ā saz āģēti, dr āzti vai lob īti kokma ­
teri āli, kuru biezums nep ārsniedz 6 mm un kas 
ir ēvel ēti, sl īpēti vai garum ā saaudz ēti Savienošana, ēvel ēšana, sl īpēšana vai 
saaudz ēšana  
ex 4409  Kokmateri āli ar nep ārtrauktu profilu k ādā no 
mal ām vai virsm ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti 
vai nesl īpēti, saaudz ēti vai nesaaudz ēti: 
– sl īpēti vai saaudz ēti Sl īpēšana vai saaudz ēšana  
– noapa ļoti un fason ēti izstr ādājumi  Noapa ļošana vai fason ēšana  
ex 4410 l īdz 
ex 4413  Noapa ļoti un fason ēti izstr ādājumi, to skait ā 
gr īdlīstes un citi fason ēti d ēļi Noapa ļošana vai fason ēšanaLV L 54/54 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 4415  Koka l ādes, kastes, rede ļkastes, spoles un taml ī­
dz īga tara  Ražošana no izm ēros nesaz āģētiem 
dēļiem 
ex 4416  Mucas, muci ņas, kubli, toveri un cit ādi muci ­
nieku darin ājumi un to da ļas no koka  Ražošana no š ķelt ām plank ām, kas 
apstr ādātas, apz āģējot no div ām 
pus ēm 
ex 4418  –  Namdaru un b ūvgaldnieku izstr ādājumi no 
koka  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr var izmantot š ūnveida 
koka pane ļus, jumsti ņus (š ķinde ļus) un 
jumta d ēlīšus  
– noapa ļoti un fason ēti izstr ādājumi  Noapa ļošana vai fason ēšana  
ex 4421  S ērkoci ņu skali ņi; koka naglas vai tapas 
apaviem  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcij ā 4409 
min ētos savienotos kokmateri ālus 
ex 45. noda ļa Kor ķis un kor ķa izstr ādājumi, to da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
4503  Dab īgā kor ķa izstr ādājumi  Ražošana no poz īcij ā 4501 min ētā 
kor ķa 
46. noda ļa Izstr ādājumi no salmiem, esparto vai citiem 
pinamiem materi āliem; p īti trauki un pinumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
47. noda ļa pap īra masa no koksnes vai cita celulozes 
šķiedrmateri āla; p ārstr ādāts (atkritumu un 
makulat ūras) pap īrs vai kartons  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 48. noda ļa Pap īrs un kartons; pap īrmasas, pap īra vai 
kartona izstr ādājumi, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 4811  ex 4811 Pap īrs un kartons, tikai l īniju vai r ūtiņu Ražošana no 47. noda ļā min ētajiem 
pap īrražošanas materi āliem  
4816  Koppap īrs, paškop ējošais pap īrs un citi kop ējoši 
vai att ēlu p ārnesoši pap īri (iz ņemot pap īru 
4809 poz īcij ā), pap īrs trafaretspied ēm un ofset ­
plat ēm, iepakots kast ēs vai bez kast ēm Ražošana no 47. noda ļā min ētajiem 
pap īrražošanas materi āliem  
4817  Pap īra vai kartona aploksnes, sl ēgtas v ēstules, 
pastkartes bez z īm ējumiem un sarakstes kart ī­
tes; k ārbas, pasta maisi ņi, kabatas gr āmati ņas no 
pap īra vai kartona, pap īra kancelejas piederumu 
komplekti  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
ex 4818  Tualetes pap īrs Ražošana no 47. noda ļā min ētajiem 
pap īrražošanas materi āliemLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/55
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 4819  Kastes, k ārbas, kast ītes, somas un cit āda tara no 
pap īra, kartona, celulozes vates vai celulozes 
šķiedru auduma  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
ex 4820  V ēstu ļu bloki  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 4823  Cit āds pap īrs, kartons, celulozes vate un 
audums no celulozes š ķiedr ām, sagriezts p ēc 
izm ēra vai formas  Ražošana no 47. noda ļā min ētajiem 
pap īrražošanas materi āliem  
ex 49. noda ļa Iespiestas gr āmatas, laikraksti, att ēli un citi 
poligr āfijas r ūpniec ības izstr ādājumi; rokraksti, 
maš īnraksti un pl āni, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
4909  Iespiestas vai ilustr ētas pastkartes; iespiestas 
kart ītes ar person īgiem sveicieniem, v ēstījumiem 
vai pazi ņojumiem, ilustr ētas vai neilustr ētas, ar 
aploksn ēm vai bez t ām, ar izrot ājumiem vai bez 
tiem  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcij ās 4909 l īdz 
4911 min ētos materi ālus 
4910  Vis ādi iespiesti kalend āri, ietverot kalend āru 
blokus:  
– p ārliekamie kalend āri, kam main āmais bloks 
nostiprin āts uz pamata, iz ņemot pap īra vai 
kartona pamatu  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
– p ārējie Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcij ās 4909 l īdz 
4911 min ētos materi ālus 
ex 50. noda ļa Z īds, to da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 5003  Z īda atkritumi (ar ī ad īšanai neder īgi kokoni, 
pavedienu atlikas un irdin ātas š ķiedras), k ārstas 
vai ķemm ētas Zīda atliku k āršana vai ķemm ēšana  
5004 l īdz 
ex 5006  Zīda dzija un dzija no z īda atlik ām Ražošana no (  7 ): 
— j ēlzīda vai z īda atlik ām, kas k ārstas 
vai ķemm ētas vai k ā cit ādi sagata ­
votas v ērpšanai,LV L 54/56 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
— cit ām dab īgaj ām š ķiedr ām, kas nav 
kārstas vai ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskaj ām materi āliem vai tekstil ­
masas, vai 
— pap īrražošanas materi āliem  
5007  Audumi no z īda vai z īda atlik ām: 
– ar iestr ādātu gumijas pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  7 ) 
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskaj ām materi āliem vai tekstil ­
masas, vai 
— pap īra 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ācij ām 
(piem ēram, mazg āšana, balin āšana, 
merseriz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr āde pret 
saraušanos, gal īgā apdare, degad ēšana, 
pies ūcin āšana, l āpīšana un apcirpšana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā auduma 
vērtība nep ārsniedz 47,5 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
ex 51. noda ļa Vilna, smalki vai rupji dz īvnieku mati; zirgu 
astru dzija un austs audums, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
5106 l īdz 
5110  Vilnas dzija no smalkiem vai rupjiem dz īvnieku 
matiem vai zirgu astriem  Ražošana no (  7 ): 
— j ēlzīda vai z īda atlik ām, kas k ārstas 
vai ķemm ētas vai k ā cit ādi sagata ­
votas v ērpšanai, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, kas nav 
kārstas vai ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īrražošanas materi āliemLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/57
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
5111 l īdz 5113  Vilnas audumi no smalkiem vai rupjiem dz īv­
nieku matiem vai no zirgu astriem:  
– ar iestr ādātu gumijas pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  7 ) 
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īra 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ācij ām 
(piem ēram, mazg āšana, balin āšana, 
merseriz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr āde pret 
saraušanos, gal īgā apdare, degad ēšana, 
pies ūcin āšana, l āpīšana un apcirpšana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā auduma 
vērtība nep ārsniedz 47,5 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
ex 52. noda ļa Kokvilna, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
5204 l īdz 
5207  Kokvilnas dzija un diegi  Ražošana no (  7 ): 
— j ēlzīda vai z īda atlik ām, kas k ārstas 
vai ķemm ētas vai k ā cit ādi sagata ­
votas v ērpšanai, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, kas nav 
kārstas vai ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īrražošanas materi āliem  
5208 l īdz 
5212  Kokvilnas audumi:  
– ar iestr ādātu gumijas pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  7 ) 
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas,LV L 54/58 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īra 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ācij ām 
(piem ēram, mazg āšana, balin āšana, 
merseriz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr āde pret 
saraušanos, gal īgā apdare, degad ēšana, 
pies ūcin āšana, l āpīšana un apcirpšana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā auduma 
vērtība nep ārsniedz 47,5 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
ex 53. noda ļa Cit ādas augu tekstilš ķiedras; pap īra pavedieni un 
audumi no pap īra pavedieniem, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
5306 l īdz 
5308  Dzija no cit ām augu tekstilš ķiedr ām; pap īra 
pavedieni  Ražošana no (  7 ): 
— j ēlzīda vai z īda atlik ām, kas k ārstas 
vai ķemm ētas vai k ā cit ādi sagata ­
votas v ērpšanai, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, kas nav 
kārstas vai ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īrražošanas materi āliem  
5309 l īdz 
5311  Audumi no cit ām augu tekstilš ķiedr ām; audumi 
no pap īra dzijas:  
– ar iestr ādātu gumijas pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  7 ) 
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— džutas dzijas, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai,LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/59
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īra 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ācij ām 
(piem ēram, mazg āšana, balin āšana, 
merseriz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr āde pret 
saraušanos, gal īgā apdare, degad ēšana, 
pies ūcin āšana, l āpīšana un apcirpšana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā auduma 
vērtība nep ārsniedz 47,5 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
5401 l īdz 
5406  Sint ētisko pavedienu dzija, monopavediens un 
diegi  Ražošana no (  7 ): 
— j ēlzīda vai z īda atlik ām, kas k ārstas 
vai ķemm ētas vai k ā cit ādi sagata ­
votas v ērpšanai, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, kas nav 
kārstas vai ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īrražošanas materi āliem  
5407 un Nr. 
5408  Audumi no sint ētisko pavedienu dzijas:  
– ar iestr ādātu gumijas pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  7 ) 
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īra 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ācij ām 
(piem ēram, mazg āšana, balin āšana, 
merseriz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr āde pret 
saraušanos, gal īgā apdare, degad ēšana, 
pies ūcin āšana, l āpīšana un apcirpšana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā auduma 
vērtība nep ārsniedz 47,5 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenasLV L 54/60 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
5501 l īdz 
5507  Ķīmisk ās št āpe ļšķiedras  Ražošana no ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas  
5508 l īdz 
5511  Ķīmisk ās št āpe ļšķiedras dzija un diegi š ūšanai  Ražošana no (  7 ): 
— j ēlzīda vai z īda atlik ām, kas k ārstas 
vai ķemm ētas vai k ā cit ādi sagata ­
votas v ērpšanai, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, kas nav 
kārstas vai ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īrražošanas materi āliem  
5512 l īdz 
5516  Audumi no ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām: 
– ar iestr ādātu gumijas pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  7 ) 
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īra 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ācij ām 
(piem ēram, mazg āšana, balin āšana, 
merseriz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr āde pret 
saraušanos, gal īgā apdare, degad ēšana, 
pies ūcin āšana, l āpīšana un apcirpšana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā auduma 
vērtība nep ārsniedz 47,5 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
ex 56. noda ļa Vate, filcs un neaustas dr ānas; speci āla dzija; 
auklas, tauvas, virves, troses un to izstr ādājumi, 
izņemot:  Ražošana no (  7 ) 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īrražošanas materi āliemLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/61
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
5602  T ūba un filcs, impregn ēts vai neimpregn ēts, ar 
pārkl ājumu vai bez t ā, lamin ēts vai nelamin ēts: 
– adatota t ūba un filcs  Ražošana no (  7 ): 
— dab īgām š ķiedr ām vai 
— ķīmiskiem materi āliem, vai tekstil ­
masas 
Tom ēr: 
— poz īcij ā 5402 min ēto polipropi ­
lēna pavedienu, 
— poz īcij ā 5503 vai 5506 min ētās 
polipropil ēna š ķiedras, vai 
— poz īcij ā 5501 min ēto polipropi ­
lēna pavedienu gr īsti, 
ja, izmantojot vienk ārtas pavedienus 
vai š ķiedras, to line ārais bl īvums ir 
maz āks par 9 deciteksiem un to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— m āksl īgaj ām kaze īna š ķiedr ām, vai 
— ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas  
5604  Gumijas pavedieni un auklas ar tekstilmateri āla 
pārkl ājumu; tekstilpavedieni, lentes un taml ī­
dz īgi poz īcijas 5404 vai 5405 izstr ādājumi, 
impregn ēti, apvalkoti, ar p ārkl ājumu vai caursl ā­ 
ņoti ar gumiju vai plastmas ām: 
– gumijas pavedieni un auklas ar tekstilmateri āla 
pārkl ājumu  Ražošana no gumijas pavedieniem vai 
auklas bez tekstilmateri āla p ārkl ājuma  
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, kas nav 
kārstas vai ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īrražošanas materi āliem  
5605  Metaliz ēti pavedieni, ar pozamentu vai bez t ā, 
der īgi k ā tekstilpavedieni, lentes vai taml īdz īgi 
izstr ādājumi, kas iek ļauti poz īcij ā 5404 vai 
5405, kombin ēti ar met ālu pavediena, lentes 
vai p ūdera veid ā vai p ārkl āti ar met ālu Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai,LV L 54/62 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īrražošanas materi āliem  
5606  Pozamenta pavedieni, lentes un taml īdz īgi 
izstr ādājumi, kas iek ļauti poz īcij ā 5404 vai 
5405, dekorat īvie pavedieni (iz ņemot poz īcij ā 
5605 min ētos un dekorat īvos pavedienus no 
astriem); šenilpavedieni (ar ī šenilpavedieni no 
pūkām); cilpainie pavedieni  Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem vai 
tekstilmasas, vai 
— pap īrražošanas materi āliem  
57. noda ļa Pakl āji un cit ādas tekstilmateri ālu gr īdsegas:  
– no adatotas t ūbas un filca  Ražošana no (  7 ): 
— dab īgām š ķiedr ām vai 
— ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas 
Tom ēr: 
— poz īcij ā 5402 min ēto polipropi ­
lēna pavedienu, 
— poz īcij ā 5503 vai 5506 min ētās 
polipropil ēna š ķiedras, vai 
— poz īcij ā 5501 min ēto polipropi ­
lēna pavedienu gr īsti, 
ja, izmantojot vienk ārtas pavedienus 
vai š ķiedras, to line ārais bl īvums ir 
maz āks par 9 deciteksiem un to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas 
Džutas audumu var izmantot k ā 
oder ējumu  
– no cita filca  Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, kas nav 
kārstas vai ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas  
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas vai džutas 
dzijas, 
— sint ētisk ā vai m āksl īgā pavediena 
dzijas,LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/63
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
— dab īgām š ķiedr ām vai 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai 
Džutas audumu var izmantot k ā 
oder ējumu  
ex 58. noda ļa Speci āli audumi; audumi ar š ūtām pl ūksn ām; 
mež ģīnes; gobel ēni; apdares materi āli; izšuvumi, 
izņemot:  
– savienojum ā ar gumijas pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  7 ) 
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ācij ām 
(piem ēram, mazg āšana, balin āšana, 
merseriz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr āde pret 
saraušanos, gal īgā apdare, degad ēšana, 
pies ūcin āšana, l āpīšana un apcirpšana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā auduma 
vērtība nep ārsniedz 47,5 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
5805  Ar rok ām austi  Gobelins , Flanders , Aubusson , 
Beauvais  un taml īdz īgi gobel ēni un izš ūti gobe ­
lēni (piem ēram,  petit point , krustd ūrienu tehni ­
kā), apdarin āti vai neapdarin āti Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
5810  Izšuvumi gabalos, lent ēs vai atseviš ķu izšuvumu 
veid ā Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
5901  Tekstilmateri āli, sve ķoti vai cietin āti, lietojami 
gr āmatu v āku izgatavošanai vai taml īdz īgiem 
m ērķiem; pausaudums; sagatavots audekls glez ­
nošanai; st īvdr ēbe un taml īdz īgi st īvin āti tekstil ­
materi āli, ko parasti lieto cepuru pamatn ēm Ražošana no dzijas  
5902  Riepu kordaudumi no augstas stipr ības neilona 
vai citu poliam īdu, poliesteru vai viskozes pave ­
dieniemLV L 54/64 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– kur tekstilmateri ālu svars nav liel āks par 90 %  Ražošana no dzijas  
– p ārējie Ražošana no ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas  
5903  Tekstilmateri āli, iz ņemot 5902 poz īcij ā iek ļau ­
tos, impregn ēti, pies ūcin āti, p ārkl āti vai lamin ēti 
ar plastmas ām Ražošana no dzijas 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ācij ām 
(piem ēram, mazg āšana, balin āšana, 
merseriz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr āde pret 
saraušanos, gal īgā apdare, degad ēšana, 
pies ūcin āšana, l āpīšana un apcirpšana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā auduma 
vērtība nep ārsniedz 47,5 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
5904  Linolejs, p ēc formas piegriezts vai nepiegriezts; 
gr īdas segumi ar tekstilmateri āla pamatni, p ēc 
formas piegriezti vai nepiegriezti  Ražošana no dzijas (  7 ). 
5905  Tapetes no tekstilmateri āliem:  
– impregn ētas, ar gumiju, plastmasu vai citiem 
materi āliem p ārkl ātas vai lamin ētas Ražošana no dzijas.  
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ācij ām 
(piem ēram, mazg āšana, balin āšana, 
merseriz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr āde pret 
saraušanos, gal īgā apdare, degad ēšana, 
pies ūcin āšana, l āpīšana un apcirpšana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā auduma 
vērtība nep ārsniedz 47,5 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
5906  Gumijoti tekstilmateri āli, iz ņemot poz īcij ā 5902 
iek ļauto:LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/65
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– trikot āžas dr ānas Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas  
– citi audumi, kas izgatavoti no sint ētisk ās 
šķiedras, kas svar ā p ārsniedz 90 % no tekstil ­
materi āla Ražošana no ķīmiskajiem materi āliem  
– p ārējie Ražošana no dzijas.  
5907  Tekstilmateri āli, kas impregn ēti, apvalkoti vai 
pārkl āti ar iepriekš nemin ētiem pa ņēmieniem; 
apgleznoti audekli te ātru dekor ācij ām, darbn īcu 
fona dekor ācij ām un taml īdz īgi Ražošana no dzijas. 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ācij ām 
(piem ēram, mazg āšana, balin āšana, 
merseriz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr āde pret 
saraušanos, gal īgā apdare, degad ēšana, 
pies ūcin āšana, l āpīšana un apcirpšana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā auduma 
vērtība nep ārsniedz 47,5 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
5908  Tekstildaktis, austas, p ītas vai ad ītas lamp ām, 
petrolejas lamp ām, š ķiltav ām, svec ēm vai taml ī­
dz īgiem izstr ādājumiem; g āzes lukturu kv ēltīk­
liņi un cauru ļveida trikot āža g āzes deg ļiem, 
impregn ēti vai neimpregn ēti: 
– impregn ēti v āciņi kv ēllamp ām Ražošana no cauru ļveida trikot āžas 
gāzes deg ļiem  
– p ārējie Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
5909 l īdz 
5911  Tekstilizstr ādājumi r ūpnieciskai lietošanai:  
– pul ēšanas diski vai gredzeni, iz ņemot no poz ī­
cij ā 5911 poz īcij ā min ēto filcu  Ražošana no poz īcij ā 6310 min ētās 
dzijas, auduma atkritumiem vai lupa ­
tām 
– Audumi, ko parasti izmanto pap īra ražošan ā 
vai citiem tehniskiem nol ūkiem, savelti vai 
nesavelti, impregn ēti vai neimpregn ēti, 
pārkl āti vai nep ārkl āti, cauru ļveida vai vien ā 
gabal ā ar vienk ārtas vai daudzk ārtu š ķēru 
un/vai audu pavedieniem, vai ar ī gludi austie 
audumi ar daudzk ārtu š ķēru un/vai audu 
pavedieniem, kas min ēti 5911 poz īcij ā Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— š ādām materi āliem:  
– – politetrafluoretil ēna dzijas (  8 ),LV L 54/66 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– – poliam īda daudzk ārtu dzijas, 
kas apvalkota, impregn ēta vai 
pārkl āta ar fenolsve ķiem,  
– – arom ātisko poliam īdu sint ē­
tisk ās tekstilš ķiedras dzijas, 
kas ieg ūta no m-fenil īndiam īna 
un izoft ālsk ābes polikondens ā­
cijas,  
– – politetrafluoretil ēna mono ­ 
šķiedras (  8 ), 
– – poli-p-fenilena tereftalam īda 
sint ētisko tekstilš ķiedru dzijas,  
– – stikla š ķiedru pavedieniem, kas 
pārkl āti ar fenolsve ķiem un 
caurš ūti ar akrila diegiem (  8 ), 
– – kopoliestera monopavedie ­
niem, kas ieg ūti no poliestera 
un tereftalsk ābes sve ķiem un 
no 1,4-cikloheks āndietanola 
un izoftalsk ābes,  
– – dab īgaj ām š ķiedr ām, 
– – ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai 
kā cit ādi sagatavotas v ērpšanai, 
vai  
– – ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas  
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas  
60. noda ļa Trikot āžas dr ānas Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas  
61. noda ļa Trikot āžas ap ģērbs un ap ģērba piederumi:  
– šūti vai cit ādi savienoti no diviem vai vair ā­
kiem ad ītiem vai tambor ētiem auduma gaba ­
liem, kas ir piegriezti vai uzreiz izgatavoti p ēc 
formas  Ražošana no dzijas (  7 ) ( 9 )LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/67
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– p ārējie Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas  
ex 62. noda ļa Tekstila ap ģērbs un ap ģērba piederumi, iz ņemot 
trikot āžas ap ģērbu, iz ņemot:  Ražošana no dzijas (  7 ) ( 9 ): 
ex 6202, 
ex 6204, 
ex 6206, 
ex 6209 un 
ex 6211  Izš ūti sieviešu, meite ņu un z īdai ņu ap ģērbi un 
zīdai ņu ap ģērbu piederumi  Ražošana no dzijas (  9 ) 
vai 
ražošana no neizš ūta auduma, ja 
izmantot ā neizš ūtā auduma v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas (  9 ) 
ex 6210 un 
ex 6216  Ugunsiztur īgs apr īkojums no audumiem ar 
aluminiz ēta poliestera folijas p ārkl ājumu  Ražošana no dzijas (  9 ) 
vai 
ražošana no auduma bez p ārkl ājuma, 
ja š āda izmantot ā auduma v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas (  9 ) 
6213 un Nr. 
6214  Kabatlakati, šalles, lakati, kaklauti, manti ļas, 
pl īvuri un taml īdz īgi izstr ādājumi:  
– izš ūti Ražošana no nebalin ātas vienk ārtas 
dzijas (  7 ) ( 9 ) 
vai 
ražošana no neizš ūta auduma, ja 
izmantot ā neizš ūtā auduma v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas (  9 ) 
– p ārējie Ražošana no nebalin ātas vienk ārtas 
dzijas (  7 ) ( 9 ) 
vai 
apdarin āšana, kam seko apdruk āšana 
kop ā ar vismaz div ām sagatavošanas 
vai apstr ādes darb ībām (piem ēram, 
mazg āšana, balin āšana, merseriz ācija, 
termofiks ēšana, uzk āršana, kalandr ē­ 
šana, apstr āde pret saraušanos, gal īgā 
apdare, degad ēšana, pies ūcin āšana, 
lāpīšana un apcirpšana), ar noteikumu, 
ka visu izmantoto poz īciju 6213 un 
6214 neapdruk āto izstr ādājumu 
vērtība nep ārsniedz 47,5 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenasLV L 54/68 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
6217  Cit ādi gatavie ap ģērba piederumi; ap ģērba 
gabalu vai ap ģērba piederumu da ļas, iz ņemot 
tās, kas iek ļautas poz īcij ā 6212:  
– izš ūti Ražošana no dzijas (  9 ) 
vai 
ražošana no neizš ūta auduma, ja 
izmantot ā neizš ūtā auduma v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas (  9 ) 
– ugunsiztur īgs apr īkojums no audumiem ar 
aluminiz ēta poliestera folijas p ārkl ājumu  Ražošana no dzijas (  9 ) 
vai 
Ražošana no auduma bez p ārkl ājuma, 
ja š āda izmantot ā auduma v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas (  9 ) 
– piegrieztas starplikas apkakl ēm un aproc ēm Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
– p ārējie Ražošana no dzijas (  9 ) 
ex 63. noda ļa P ārējie gatavie tekstilizstr ādājumi; komplekti; 
valk āts ap ģērbs un lietotie tekstilizstr ādājumi; 
lupatas; to da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
6301 l īdz 6304  Segas, pledi, gultasve ļa u. c.; aizkari u. c.; citi 
izstr ādājumi m ājas apr īkojumam:  
– no filca, neaust ām dr ānām Ražošana no (  7 ): 
— dab īgām š ķiedr ām vai 
— ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas  
– Cit ādi: 
– – izš ūti Ražošana no nebalin ātas vienk ārtas 
dzijas (  9 ) ( 10 ) 
vai 
ražošana no neizš ūta auduma 
(iz ņemot trikot āžas), ja izmantot ā 
neizš ūtā auduma v ērtība nep ārsniedz 
40 % no izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/69
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– – p ārējie Ražošana no nebalin ātas vienk ārtas 
dzijas (  9 ) ( 10 ) 
6305  Maisi un p ārvalki, ko izmanto pre ču iepakoša ­
nai Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas vai k ā 
cit ādi sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas  
6306  Nojumes, mark īzes un sauljumi; teltis; buras 
laiv ām, v ējdēļiem vai sauszemes bur āšanas 
līdzek ļiem; t ūrisma piederumi:  
– no neaust ām dr ānām Ražošana no (  7 ) ( 9 ): 
— dab īgām š ķiedr ām vai 
— ķīmiskajiem materi āliem, vai 
tekstilmasas  
– p ārējie Ražošana no nebalin ātas vienk ārtas 
dzijas (  7 ) ( 9 ) 
6307  Cit ādi gatavie izstr ādājumi, ietverot ap ģērba 
piegrieztnes  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
6308  Komplekti, kas sast āv no auduma vai dzijas 
gabaliem, ar piederumiem vai bez tiem, 
pārkl āju, gobel ēnu, izš ūtu galdautu, salvešu vai 
taml īdz īgu tekstilizstr ādājumu izgatavošanai, 
iepakoti mazumtirdzniec ībai Katram priekšmetam no komplekta 
jāatbilst noteikumiem, kas uz to 
attiektos, ja tas neb ūtu ietverts 
komplekt ā. Tom ēr var iek ļaut neno ­
teiktas izcelsmes izstr ādājumus, ja to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 15 % no 
komplekta ražot āja cenas  
ex 64. noda ļa Apavi, getras un taml īdz īgi izstr ādājumi; šo 
izstr ādājumu da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcij ā 6406 
min ētās virsas da ļas, kas piestiprin ātas 
saistzol ēm vai cit ām zo ļu sast āvda ļām 
6406  Apavu da ļas (ar ī virsas, piestiprin ātas vai nepie ­
stiprin ātas zol ēm, kas nav ārējās zoles); iz ņe­
mamas starpzoles, pap ēžu spilventi ņi un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi; getras, stulpi ņi un taml īdz īgi 
izstr ādājumi, k ā ar ī to da ļas Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 65. noda ļa Galvassegas un to da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
6505  Trikot āžas cepures un cit ādas mež ģīņu, filca un 
citu tekstilmateri ālu galvassegas, kas izgatavotas 
no viena gabala (bet ne no sloksn ēm), oder ētas 
vai neoder ētas, ar apdari vai bez apdares; 
daž āda materi āla t īkli ņi matiem, oder ēti vai 
neoder ēti, ar apdari vai bez apdares  Ražošana no dzijas vai tekstilš ķied ­
rām (  9 )LV L 54/70 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 66. noda ļa Lietussargi, saulessargi, spie ķi, spie ķsēdek ļi, p āta­
gas, pletnes un to da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
6601  Lietussargi un saulessargi (ietverot spie ķveida 
lietussargus, d ārza saulessargus un taml īdz īgus 
izstr ādājumus)  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
67. noda ļa Apstr ādātas spalvas un d ūnas un izstr ādājumi 
no spalv ām vai d ūnām; m āksl īgie ziedi; izstr ā­
dājumi no cilv ēku matiem  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 68. noda ļa Akmens, ģipša, cementa, azbesta, vizlas vai 
taml īdz īgu materi ālu izstr ādājumi, to da ļas, 
izņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 6803  Dabisk ā vai aglomer ātā sl ānek ļa izstr ādājumi  Ražošana no apstr ādāta sl ānek ļa 
ex 6812  Izstr ādājumi no azbesta; izstr ādājumi no mais ī­
jumiem uz azbesta b āzes vai azbesta un 
magnija karbon āta b āzes Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem  
ex 6814  Izstr ādājumi no vizlas, ietverot aglomer ētu vai 
reģener ētu vizlu, uz pap īra, kartona vai cita 
materi āla pamatnes  Ražošana no apstr ādātas vizlas 
(ietverot aglomer ētu vai re ģener ētu 
vizlu)  
69. noda ļa Keramikas ražojumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 70. noda ļa Stikls un stikla ražojumi; to da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 7003, 
ex 7004 un 
ex 7005  Stikls ar neatstarojošu virsmu  Ražošana no poz īcijas 7001 materi ā­
liem  
7006  Stikls, kas min ēts poz īcij ā 7003, 7004 vai 
7005, izliekts, sl īpētām mal ām, grav ēts, urbts, 
emalj ēts vai cit ādi apstr ādāts, bet bez ietvara 
un citu materi ālu apdares:  
– stikla pl āksne, kas p ārkl āta ar dielektrisku 
pārkl ājumu, pusvad ītāju kategorija, atbilstoši 
SEMII standartiem (  11 ) Ražošana no poz īcij ā 7006 min ētās 
stikla pl ākš ņu pamatnes bez p ārkl ā­
juma  
– p ārējie Ražošana no poz īcijas 7001 materi ā­
liem  
7007  Nepl īstošs stikls, kas sast āv no r ūdītā stikla vai 
lamin ēta stikla  Ražošana no poz īcijas 7001 materi ā­
liem  
7008  Daudzk ārtaini stikla izolatori  Ražošana no poz īcijas 7001 materi ā­
liem  
7009  Stikla spogu ļi, ier ām ēti vai neier ām ēti, ietverot 
atpaka ļskata spogu ļus Ražošana no poz īcijas 7001 materi ā­
liemLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/71
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
7010  Baloni, pudeles, flakoni, burkas, kr ūzes, stikla 
pudel ītes z ālēm, ampulas un citi stikla trauki 
pre ču transport ēšanai vai iepakošanai; stikla 
burkas konserv ēšanai; stikla aizb āžņi, v āki un 
citi aizv ākošanas izstr ādājumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem 
vai 
stikla izstr ādājumu griešana, ja izman ­
toto negriezto stikla izstr ādājumu 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
7013  Stikla galda un virtuves trauki, tualetes un 
kancelejas piederumi, izstr ādājumi m ājas iek ār­
tojumam un taml īdz īgi izstr ādājumi (iz ņemot 
izstr ādājumus, kas iek ļauti poz īcij ā 7010 vai 
7018):  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem 
vai 
stikla izstr ādājumu griešana, ja izman ­
toto negriezto stikla izstr ādājumu 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas 
vai 
roku darba dekor ācijas (iz ņemot 
apdruk āšanu z īdspiedes tehnik ā), ko 
izgatavojis stikla p ūtējs, ja t ādu izstr ā­
dājumu kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 7019  Stiklš ķiedras izstr ādājumi (iz ņemot dziju)  Ražošana no: 
— bezkr āsain ām lent ēm, cirst ām 
stikla š ķiedr ām, dzijas vai kap ā­
tiem diegiem, vai 
— stikla vates  
ex 71. noda ļa Dab īgās vai kultiv ētās p ērles, d ārgakme ņi un 
pusd ārgakme ņi, d ārgmet āli, met āli, kas plak ēti 
ar d ārgmet ālu un to izstr ādājumi; bižut ērija; 
mon ētas, to da ļas, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 7101  Dab īgās vai kultiv ētās p ērles, š ķirotas, uz laiku 
sav ērtas ērtākai p ārvad āšanai  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 7102, 
ex 7103 un 
ex 7104  Apstr ādāti d ārgakme ņi vai pusd ārgakme ņi 
(dab īgie, sint ētiskie vai re ģener ētie) Ražošana no neapstr ādātiem d ārg ­
akme ņiem vai pusd ārgakme ņiem 
7106, 
7108 un 
7110  Dārgmet āli: 
– neapstr ādāti Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcij ā 7106, 
7108 un 7110 min ētos materi ālus 
vaiLV L 54/72 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
elektrol ītiska, termiska vai ķīmiska 
poz īcij ā 7106, 7108 vai 7110 min ēto 
dārgmet ālu atdal īšana 
vai 
Poz īcij ā 7106, 7108 vai 7110 min ēto 
dārgmet ālu sakaus ēšana sav ā starp ā 
vai ar parastajiem met āliem  
– da ļēji apstr ādāti vai pulvera veid ā Ražošana no neapstr ādātiem d ārgme ­
tāliem  
ex 7107, 
ex 7109 un 
ex 7111  Parastie met āli, kas plak ēti ar d ārgmet ālu, da ļēji 
apstr ādāti Ražošana no neapstr ādātiem met ā­
liem, kas plak ēti ar d ārgmet ālu 
7116  Izstr ādājumi no dab īgām vai kultiv ētām p ērlēm, 
dab īgiem, sint ētiskiem vai re ģener ētiem d ārg ­
akme ņiem vai pusd ārgakme ņiem Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
7117  Bižut ērija Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem 
vai 
ražošana no parasto met ālu da ļām, 
kas nav pla ķētas vai p ārkl ātas ar 
dārgmet āliem, ja visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 72. noda ļa Dzelzs un t ērauds, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
7207  Dzelzs vai nele ģētā tērauda pusfabrik āti Ražošana no materi āliem, kas min ēti 
poz īcij ā 7201, 7202, 7203, 7204 vai 
7205  
7208 l īdz 
7216  Plakani dzelzs vai nele ģētā t ērauda velm ējumi, 
stie ņi, le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili  Ražošana no poz īcij ā 7206 min ēta­
jiem liet ņiem vai cit ām pirmform ām 
7217  Dzelzs vai nele ģētā tērauda stieples  Ražošana no poz īcij ā 7207 min ēta­
jiem pusfabrik ātiem  
ex 7218, 
7219 l īdz 
7222  Ner ūsējoš ā tērauda pusfabrik āti, plakanie velm ē­
jumi, stie ņi, le ņķi, fasonprofili un speci ālie 
profili  Ražošana no poz īcij ā 7218 min ēta­
jiem liet ņiem vai cit ām pirmform ām 
7223  Ner ūsējoš ā tērauda stieples  Ražošana no poz īcij ā 7218 min ēta­
jiem pusfabrik ātiemLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/73
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 7224, 
7225 l īdz 
7228  Pārējo le ģēto t ēraudu pusfabrik āti, plakani 
velm ējumi, karst ā velm ējuma stie ņi br īvi t ītos 
saiš ķos; le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili; 
dobi le ģētā vai nele ģētā tērauda stie ņi Ražošana no poz īcij ā 7206, 7218 vai 
7224 min ētajiem liet ņiem vai cit ām 
pirmform ām 
7229  P ārējo le ģēto t ēraudu stieples  Ražošana no poz īcij ā 7224 min ēta­
jiem pusfabrik ātiem  
ex 73. noda ļa Dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 7301  Rievkonstrukcijas  Ražošana no poz īcijas 7206 materi ā­
liem  
7302  Dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi dzelzce ļiem un 
tramvaju ce ļiem: sliedes, pretsliedes un zobain ās 
sliedes, p ārmiju sliedes, sliežu mezgla kruste ņi, 
pārmiju stie ņi un cit ādi š ķērssavienojumi, 
gulš ņi, uzlikt ņi, palikt ņi, ķīļi, balstpalikt ņi, sliežu 
āķskr ūves, atbalsta pl āksnes un savilkt ņi un 
citas deta ļas sliežu savienošanai un nostiprin ā­ 
šanai  Ražošana no poz īcijas 7206 materi ā­
liem  
7304, 
7305 un 
7306  Dzelzs (iz ņemot čugunu) vai t ērauda bezšuvju 
caurul ītes, caurules un dobie profili  Ražošana no poz īcijas 7206, 7207, 
7218 vai 7224 materi āliem  
ex 7307  Ner ūsējoš ā t ērauda cauru ļu armat ūra (ISO No 
X5CrNiMo 1712), kas sast āv no vair ākām 
da ļām Kaltu sagatavju virpošana, urbšana, 
izv ēršana, v ītņošana, atskarpju no ņem ­ 
šana un smilšstr ūklošana, ja izmantoto 
kalto sagatavju v ērtība nep ārsniedz 
35 % no izstr ādājuma ražot āja cenas  
7308  Met ālkonstrukcijas (iz ņemot poz īcij ā 9406 
iek ļaut ās saliekam ās b ūvkonstrukcijas) un to 
da ļas (piem ēram, tilti un to sekcijas, sl ūžu v ārti, 
tor ņi, rež ģu konstrukcijas, jumti, jumta kon ­
strukcijas, durvis un logi un to r āmji, durvju 
sliekš ņi, sl ēģi, balustr ādes, balsti un kolonnas) 
no dzelzs vai t ērauda; dzelzs vai t ērauda pl āk­
snes, stie ņi, le ņķi, profili, fasonprofili, caurules 
un taml īdz īgi izstr ādājumi, kas sagatavoti 
izmantošanai konstrukcij ās Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr nedr īkst izmantot 
poz īcij ā 7301 min ētos metin ātos 
leņķus, fasonprofilus un speci ālos 
profilus  
ex 7315  Pretsl īdes ķēde Ražošana, kur ā visu izmantoto poz ī­
cijas 7315 materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
ex 74. noda ļa Varš un t ā izstr ādājumi, iz ņemot:  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenasLV L 54/74 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
7401  Vara kuš ņi; cementvarš (nogulsn ēts varš)  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
7402  Nerafin ēts varš; vara anodi elektrol ītiskai rafin ē­ 
šanai  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
7403  Rafin ēts varš un vara sakaus ējumi, neapstr ādāti: 
– rafin ēts varš  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
– vara sakaus ējumi un rafin ēts varš, kas satur 
citus elementus  Ražošana no neapstr ādāta rafin ēta 
vara vai vara atgriezumiem un 
lūžņiem 
7404  Vara atgriezumi un l ūžņi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
7405  Vara ligat ūras Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 75. noda ļa Ni ķelis un t ā izstr ādājumi, iz ņemot:  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
7501 l īdz 
7503  Ni ķeļa kaus ējumi, t ā pl āva un p ārējie ni ķeļa 
metalur ģijas ražojumi; neapstr ādāts ni ķelis; 
ni ķeļa atgriezumi un l ūžņi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 76. noda ļa Alum īnijs un t ā izstr ādājumi, iz ņemot:  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
7601  Neapstr ādāts alum īnijs Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas 
vai 
ražošana, termiski vai elektrol ītiski 
apstr ādājot nele ģēto alum īniju vai 
alum īnija atgriezumus un l ūžņusLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/75
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
7602  Alum īnija atgriezumi vai l ūžņi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 7616  Alum īnija izstr ādājumi, iz ņemot stiep ļu pinu ­
mus, rež ģus, sietus, žogus, armat ūras audumus 
un l īdz īgus izstr ādājumus (tostarp bezgalu 
lentes), kas izgatavoti no alum īnija stiepl ēm, 
un valc ēta alum īnija Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas materi āliem, 
izņemot paša izstr ādājuma poz ī­
ciju. Tom ēr pie ļaujama stiep ļu 
pinumu, rež ģu, sietu, žogu, arma ­
tūras audumu un l īdz īgu materi ālu 
(tostarp bezgalu lentes), kas izgata ­
voti no alum īnija stiepl ēm, vai ar ī 
valc ēta alum īnija izmantošana, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
77. noda ļa Rezerv ēta iesp ējamiem HS papildin ājumiem 
nākotn ē 
ex 78. noda ļa Svins un t ā izstr ādājumi, iz ņemot:  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
7801  Neapstr ādāts svins:  
– rafin ēts svins  Ražošana no j ēlsvina liet ņos vai cita 
negatava svina  
– p ārējie Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr poz īcij ā 7802 
min ētos atkritumus un l ūžņus 
nedr īkst izmantot  
7802  Svina atkritumi un l ūžņi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 79. noda ļa Cinks un t ā izstr ādājumi, iz ņemot: to da ļas, 
izņemot:  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
7901  Neapstr ādāts cinks  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot paša izstr ādājuma 
poz īciju. Tom ēr poz īcij ā 7902 
min ētos atkritumus un l ūžņus 
nedr īkst izmantot  
7902  Cinka atkritumi un l ūžņi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliemLV L 54/76 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 80. noda ļa Alva un t ās izstr ādājumi, to da ļas, iz ņemot:  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
8001  Neapstr ādāta alva  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem. Tom ēr poz īcij ā 
8002 min ētos atkritumus un l ūžņus 
nedr īkst izmantot  
8002 un 
8007  Alvas atkritumi un l ūžņi; cit ādi alvas izstr ādā­
jumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
81. noda ļa P ārējie parastie met āli; met ālkeramika; to izstr ā­
dājumi  
– p ārējie apstr ādātie parastie met āli; to izstr ādā­
jumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto paša 
izstr ādājuma poz īcijas materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
– p ārējie Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 82. noda ļa Parasto met ālu instrumenti, naži, karotes un 
dakši ņas; to da ļas no parastajiem met āliem; 
izņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
8206  Divu vai vair āku nosaukumu darbar īku, kas 
iek ļauti poz īcij ās 8202 l īdz 8205, komplekti, 
iepakoti p ārdošanai mazumtirdzniec ībai Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot materi ālus poz īcij ās 
8202 l īdz 8205. Tom ēr rokas darba ­
rīki, kas min ēti poz īcij ā 8202 l īdz 
8205, var b ūt iek ļauti komplektos ar 
noteikumu, ka to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 15 % no komplekta ražo ­
tāja cenas  
8207  Main āmie instrumenti (ar meh ānisku piedzi ņu 
vai bez t ās) rokas darbar īkiem vai darbmaš īnām 
(piem ēram, pres ēšanai, štanc ēšanai, caurumoša ­
nai, v ītņgriešanai, v ītņurbšanai, urbšanai, izvir ­
pošanai, caurvilkšanai, fr ēzēšanai, virpošanai vai 
skr ūvju ieskr ūvēšanai), ietverot presformas 
met ālu vilkšanai vai pres ēšanai, un instrumenti 
klinšu vai grunts urbšanai  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
8208  Naži un asme ņi maš īnām vai meh ānisk ām ier ī­
cēm Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/77
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 8211  Naži ar z āģveida vai cit ādiem griez ējasme ņiem 
(taj ā skait ā pot ējamie naži), iz ņemot nažus, kas 
min ēti poz īcij ā 8208  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem. Tom ēr var izmantot 
asme ņus un rokturus no parastajiem 
met āliem  
8214  Cit ādi griez ējizstr ādājumi (piem ēram, matu grie ­ 
šanas maš īnas, lieli miesnieku naži vai virtuves 
naži ga ļas griešanai, kap ājamie naži, pap īrnaži); 
manik īra un pedik īra komplekti un instrumenti 
(ieskaitot nagu v īles) Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem. Tom ēr pie ļaujama 
no parast ā met āla izgatavoto spalu 
izmantošana  
8215  Karotes, dakši ņas, pav ārn īcas, putu karotes, 
toršu l āpsti ņas, zivju naži, sviesta naži, cukura 
standzi ņas un taml īdz īgi virtuves un galda 
piederumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem. Tom ēr pie ļaujama 
no parast ā met āla izgatavoto spalu 
izmantošana  
ex 83. noda ļa Parasto met ālu izstr ādājumi, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 8302  Cit ādas pier īces, stiprin ājumi un taml īdz īgi 
izstr ādājumi izmantošanai ēkās un autom ātiskie 
durvju aizv ērēji Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem. Tom ēr var izmantot 
citus poz īcij ā 8302 min ētos materi ā­
lus, ja to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8306  Parast ā met āla statuetes un citi dekorat īvi izstr ā­
dājumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem Tom ēr var izmantot 
citus poz īcij ā 8306 min ētos materi ā­
lus, ja to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
30 % no izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 84. noda ļa Kodolreaktori, katli, iek ārtas un meh ānisk ās ier ī­
ces; to da ļas, iz ņemot:  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8401  Kodoldegvielas elementi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem (  12 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8402  Ūdens tvaika vai cit ādi tvaika katli (iz ņemot 
centr ālapkures karst ā ūdens katlus, kas sp ēj 
ražot ar ī zemspiediena tvaiku); ūdens p ārkars ē­ 
šanas katli  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/78 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
8403 un 
ex 8404  Centr ālapkures katli, iz ņemot poz īcij ā 8402 
min ētos, un centr ālapkures katlu pal īgiek ārtas Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, iz ņemot poz īcij ā 8403 un 
8404 min ētos materi ālus Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8406  Ūdens tvaika turb īnas un citas tvaika turb īnas Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8407  Dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes motori ar divpu ­
sējiem vai rot ējošiem virzu ļiem Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8408  Kompresijaizdedzes iekšdedzes virzu ļdzin ēji 
(d īze ļi vai pusd īze ļi) Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8409  Deta ļas, kas paredz ētas vien īgi vai galvenok ārt 
dzin ējiem, kas iek ļauti poz īcij ās 8407 un 8408  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8411  Turboreakt īvie dzin ēji, turbopropelleru dzin ēji 
un cit ādas g āzes turb īnas Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8412  Cit ādi dzin ēji un motori  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8413  Rotors ūkņi Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8414  R ūpniec ībā izmantojamie ventilatori, gaisa 
pūtēji un taml īdz īgi Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/79
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
8415  Gaisa kondicion ēšanas iek ārtas, kam ir ventila ­
tors ar motoru un ier īces gaisa mitruma un 
temperat ūras main īšanai; ietverot apar ātus, 
kuros mitrumu atseviš ķi neregul ē Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8418  Ledusskapji, sald ētavas un citas dzes ēšanas vai 
sald ēšanas iek ārtas, elektriskas vai cita veida; 
siltums ūkņi, iz ņemot gaisa kondicion ēšanas 
iek ārtas poz īcij ā 8415  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas, un 
— kur ā visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz visu izmantoto noteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8419  Iek ārtas kokapstr ādes, celulozes, pap īra un 
kartona ražotn ēm Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto taj ā paš ā poz īcij ā 
iek ļauto materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 25 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8420  Kalandri un cit ādas velmju (ru ļļu) maš īnas, 
izņemot maš īnas met ālam un stiklam, un to 
cilindri  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto taj ā paš ā poz īcij ā 
iek ļauto materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 25 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8423  Iek ārtas sv ēršanai (iz ņemot svarus ar 0,05 g un 
liel āku precizit āti), ar ī svari, kas apg ādāti ar 
ier īcēm masas kontrolei un apr ēķin āšanai; 
jebkura veida svaru atsvari  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8425 l īdz 
8428  Iek ārtas celšanai, p ārvietošanai, iekraušanai un 
izkraušanai  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/80 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8431 mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 10 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8429  Pašg ājēji buldozeri ar main āmu v ērstuvi, auto ­
greideri, plan ētāji, skr ēperi, meh ānisk ās l āpstas, 
ekskavatori, vienkausa kr āvēji, bliet ēšanas 
maš īnas un ce ļa velt ņi: 
– ce ļa ru ļļi Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– p ārējie Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8431 mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 10 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8430  Citas maš īnas un meh ānismi grunts, miner ālu 
un r ūdu p ārvietošanai, plan ēšanai, profil ēšanai, 
rakšanai, izstr ādāšanai, bliet ēšanai, bl īvēšanai, 
izņemšanai un urbšanai; iek ārtas p āļu dz īšanai 
un iek ārtas p āļu izvilkšanai; sniega arkli un 
sniega rotort īrītāji Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8431 mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 10 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8431  Deta ļas, kas paredz ētas vien īgi vai galvenok ārt 
ce ļa velt ņiem Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8439  Iek ārtas pap īra masas ražošanai no celulozes 
šķiedrmateri āliem vai pap īra un kartona ražo ­ 
šanai un apdarei  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto taj ā paš ā poz īcij ā 
iek ļauto materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 25 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/81
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
8441  Citas iek ārtas pap īrmasas, pap īra un kartona 
izstr ādājumu ražošanai, ietverot visdaž ādākās 
maš īnas pap īra un kartona griešanai  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto taj ā paš ā poz īcij ā 
iek ļauto materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 25 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8443  Printeri biroja tehnikai (piem ēram, autom ātisk ās 
datu apstr ādes iek ārtām, teksta apstr ādes 
iek ārtām u. c.)  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8444 l īdz 
8447  Šaj ās poz īcij ās min ētās iek ārtas izmantošanai 
tekstilr ūpniec ībā Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8448  Pal īgier īces izmantošanai poz īcij ā 8444 un 
8445 min ētaj ās maš īnās Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8452  Šujmaš īnas, iz ņemot poz īcijas 8440 broš ēšanas 
maš īnas; skap īši, pamatnes un p ārsegi, kas īpaši 
paredz ēti šujmaš īnām; šujmaš īnu adatas:  
– šujmaš īnas (tikai maš īnd ūrienam), kuru 
korpusa masa nep ārsniedz 16 kg bez motora 
vai 17 kg ar motoru  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, 
— visu to izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība, kuri 
izmantoti galvi ņu (bez motora) 
salikšan ā, nep ārsniedz visu izman ­
toto noteiktas izcelsmes materi ālu 
vērtību, un 
— izmantotais diega nostiepšanas 
meh ānisms, izš ūšanas meh ānisms 
un zigzaga meh ānisms jau ir ar 
noteiktas izcelsmes statusu  
– p ārējie Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8456 l īdz 
8466  Darbgaldi un iek ārtas, k ā ar ī to deta ļas un 
piederumi, kas min ēti poz īcij ās 8456 l īdz 8466  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/82 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
8469 l īdz 
8472  Biroja iek ārtas (piem ēram, rakst āmmaš īnas, 
kalkulatori, autom ātisk ās datu apstr ādes iek ār­
tas, kop ēšanas un pavairošanas, skavošanas 
iek ārtas)  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8480  Met ālliešanas veidkastes; koki ļu pl ātnes; liešanas 
veidu ļi; veidnes met ālam (iz ņemot liet ņu veid ­
nes), met ālu karb īdiem, stiklam, neorganiskiem 
materi āliem, gumijai vai plastmasai  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8482  Lod īšu vai rull īšu gult ņi Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8484  Starplikas un salaidumi no met āla loksn ēm 
savienojum ā ar citu materi ālu vai no div ām 
un vair ākām met āla k ārtām; starpliku un taml ī­
dz īgu savienojumu komplekti un sortimenti ar 
atš ķirīgu sast āvu, kas iesai ņoti maisi ņos, aplok ­
sn ēs vai cit ā l īdz īgā iesai ņojum ā; meh āniskie 
blīvsl ēgi Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8486  –  Darbgaldi daž ādu materi ālu apstr ādei, 
no ņemot tos ar l āzeru vai citu gaismas vai 
fotonu staru k ūli, ultraska ņu, elektrisko izl ādi, 
elektro ķīmiskos, jonu stara vai plazmas loka 
procesos, un to deta ļas un piederumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– met ālapstr ādes darbgaldi (ieskaitot preses) 
met ālu liekšanai, loc īšanai, iztaisnošanai, izl ī­
dzin āšanai, to deta ļas un piederumi  
– darbgaldi akmens, keramikas, betona, azbes ­
tcementa un taml īdz īgu miner ālmateri ālu, k ā 
ar ī stikla aukstajai apstr ādei, to deta ļas un 
piederumi  
– izz īm ēšanas instrumenti, kas pieskait āmi 
att ēlu ģener ēšanas aparat ūrai, kuru izmanto 
masku vai t īklu ražošanai no substr ātiem ar 
fotorezista p ārkl ājumu; to da ļas un piederumi  
– veid ņi, inžekcijas vai kompresijas tipa  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/83
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– iek ārtas celšanai, p ārvietošanai, iekraušanai un 
izkraušanai  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8431 mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 10 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8487  Daž ādu maš īnu un meh ānismu da ļas, kam nav 
elektrotehnisko kabe ļuzmavu, izolatoru, spo ļu, 
kontaktu vai cit ādu elektrotehnisko deta ļu un 
kas citur šaj ā noda ļā nav min ētas Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 85. noda ļa Elektrisk ās maš īnas un iek ārtas un to da ļas; 
ska ņu ierakst īšanas un atska ņošanas aparat ūra, 
telev īzijas att ēla un ska ņas ierakst īšanas un 
reproduc ēšanas aparat ūra un t ādu izstr ādājumu 
da ļas un piederumi, iz ņemot:  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8501  Elektromotori un ģeneratori (iz ņemot 
ģeneratoriek ārtas)  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8503 mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 10 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8502  Elektro ģeneratoru iek ārtas un rot ējošie p ārvei ­
dot āji Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8501 un 
8503 materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 10 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8504  Str āvas padeves ier īces autom ātiskaj ām datu 
apstr ādes iek ārtām Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/84 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 8517  Cita aparat ūra balss, att ēlu vai citu datu 
pārraidei vai uztveršanai, ar ī bezvadu t īklos (pie ­
m ēram, viet ējos t īklos vai t īklos plaš ā teritorij ā), 
izņemot p ārraides vai uztveršanas aparat ūru, 
kas min ēta poz īcij ā 8443, 8525, 8527 vai 
8528  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8518  Mikrofoni un to stat īvi; korpusos iemont ēti vai 
neiemont ēti ska ļru ņi; zemfrekvences sign āla 
elektropastiprin ātāji; ska ņas pastiprin āšanas 
elektroier īces Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8519  Ska ņu ierakst īšanas un atska ņošanas aparat ūra Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8521  Videoieraksta vai video reproduc ēšanas apara ­
tūra, ar ska ņot āju vai bez t ā Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8522  Deta ļas un piederumi, kas der īgas izmantošanai 
vien īgi vai galvenok ārt kop ā ar poz īcij ā 8519 
līdz 8521 min ēto aparat ūru Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8523  Diski, lentas, ciet ās energoneatkar īgās datu 
glab āšanas ier īces, “viedkartes” un citi datu 
nes ēji ska ņas un citu par ādību ierakst īšanai, 
ierakst īti vai neierakst īti, tostarp matricas un 
pamatnes disku ražošanai, iz ņemot 37. noda ļā 
iek ļautos izstr ādājumus:  
– neierakst īti diski, lentes, ciet ās energoneatka ­
rīgās datu glab āšanas ier īces un citi inform ā­
cijas nes ēji ar energoneatkar īgu ska ņas vai citu 
par ādību ierakst īšanai, iz ņemot 37. noda ļā 
min ētos izstr ādājumus;  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/85
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– ierakst īti diski, lentes, ciet ās energoneatkar īgās 
datu glab āšanas ier īces un citi inform ācijas 
nes ēji ar energoneatkar īgu ska ņas vai citu 
par ādību ierakst īšanai, iz ņemot 37. noda ļā 
min ētos izstr ādājumus  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8523 mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 10 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– matricas un pirmat ņi (veidnes) disku ražoša ­
nai, iz ņemot 37. noda ļā min ētos izstr ādāju­
mus;  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8523 mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 10 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– bezkontakta kartes - radiokartes un “viedkar ­
tes” ar div ām vai vair ākām elektronisk ām 
integr ālaj ām sh ēm ām Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– “viedkartes” ar vienu elektronisko integr ālo 
sh ēmu Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8541 un 
8542 materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 10 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas 
vai 
dif ūzija, kur ā integr ālās sh ēmas tiek 
veidotas uz pusvad ītāja substr āta, 
selekt īvi ievadot vajadz īgo le ģējošo 
piedevu, samont ētas vai nesamont ētas 
un/vai test ētas vai netest ētas valst īs, 
kas nav min ētas 3. pant ā Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8525  Radiofonijas vai telev īzijas raidaparat ūra, kas 
ietver vai neietver uztveršanas, ska ņas ierakst ī­ 
šanas vai atska ņošanas aparat ūru; telev īzijas 
kameras, digit ālās fotokameras un videokameras  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/86 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību 
8526  Radiolok ācijas, radionavig ācijas aparat ūra un 
tālvad ības radioaparat ūra Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8527  Radiofonijas sakaru uztv ērējaparat ūra, kas 
atrodas vai neatrodas vien ā korpus ā ar ska ņas 
ierakst īšanas vai atska ņošanas aparat ūru vai 
pulksteni  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8528  Monitori un projektori, iz ņemot televizorus; 
telev īzijas uztv ērējaparat ūra, ar ī apvienota ar 
radiouztv ērēju vai ska ņas vai video ierakst īšanas 
vai reproduc ēšanas aparat ūru: 
– monitori un projektori bez telev īzijas uztver ­ 
šanas ier īces, ko izmanto tikai vai galvenok ārt 
datu apstr ādes sist ēm ās no poz īcijas 8471  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– p ārējie monitori un projektori bez telev īzijas 
uztv ērējier īces; telev īzijas uztveršanas apara ­
tūra, kur ā ietilpst vai neietilpst radiouztv ērēji, 
ska ņu vai video ierakst īšanas vai atska ņošanas 
aparat ūra; Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8529  Deta ļas, kas piem ērotas lietošanai vien īgi vai 
galvenok ārt kop ā ar aparat ūru poz īcij ā 
8525–8528:  
– der īgas izmantošanai vien īgi vai galvenok ārt 
kop ā ar video ierakst īšanas vai reproduc ēšanas 
aparat ūru Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/87
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– piem ērotas izmantošanai tikai vai galvenok ārt 
monitoriem un projektoriem bez telev īzijas 
uztv ērējas ier īces, kuras tikai vai galvenok ārt 
izmanto datu apstr ādes sist ēm ās no poz īcijas 
8471  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– cit ādi Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8535  Elektroapar āti elektrisko ķēžu p ārsl ēgšanai vai 
aizsardz ībai, vai piesl ēgšanai pie elektriskaj ām 
ķēdēm vai iesl ēgšanai taj ās, spriegumam, kas 
pārsniedz 1 000 V  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8538 mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 10 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8536  Elektroapar āti elektrisko ķēžu atsl ēgšanai vai 
aizsardz ībai, vai piesl ēgšanai pie elektriskaj ām 
ķēdēm vai iesl ēgšanai taj ās, spriegumam l īdz 
1 000 V; optisko š ķiedru uzmavas, optisko 
šķiedru k ūļi vai kabe ļi: 
– elektroapar āti elektrisko ķēžu atsl ēgšanai vai 
aizsardz ībai, vai piesl ēgšanai pie elektriskaj ām 
ķēdēm vai iesl ēgšanai taj ās, spriegumam l īdz 
1 000 V  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8538 mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 10 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– optisko š ķiedru uzmavas, optisko š ķiedru k ūļi 
vai kabe ļi 
– – no plastmasas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– – no keramikas  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliemLV L 54/88 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– – no vara  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
8537  Elektriskai kontrolei vai elektr ības sadalei pare ­
dz ētas pultis, pane ļi, konsoles, stendi, korpusi 
un citas pamatnes, kas apr īkotas ar diviem vai 
vair ākiem 8535 un 8536 poz īcijas apar ātiem, 
ieskaitot t ās ier īces vai apar ātus, kas min ētas 
90. noda ļā, un ciparu kontroles apar ātus, kas 
ir cit ādi nek ā poz īcijas 8517 komut ācijas 
apar āti Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8538 mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 10 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8541  Diodes, tranzistori un citas l īdz īgas pusvad ītāju 
ier īces, iz ņemot t ādas, kas nav iesl ēgtas mikro ­
sh ēm ā Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8542  Elektronisk ās integr ālās sh ēmas  
– monol ītas integr ālās sh ēmas  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8541 un 
8542 materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 10 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas 
vai 
dif ūzija, kur ā integr ālās sh ēmas tiek 
veidotas uz pusvad ītāja substr āta, 
selekt īvi ievadot vajadz īgo le ģējošo 
piedevu, samont ētas vai nesamont ētas 
un/vai test ētas vai netest ētas valst īs, 
kas nav min ētas 3. pant ā Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– daudzkrist ālu integr ālsh ēmas, kas ir iek ārtu 
vai apar ātu sast āvda ļas, kas šaj ā noda ļā citur 
nav min ētas vai iek ļautas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/89
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– cit ādi Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 8541 un 
8542 materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 10 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8544  Izol ēti vadi (ietverot emalj ētus vai anod ētus), 
kabe ļi (ietverot koaksi ālos kabe ļus) un citi 
izol ēti elektr ības vad ītāji ar vai bez savienot ā­
jiem; optisk ās š ķiedras kabe ļi, kas izgatavoti 
no atseviš ķām š ķiedr ām aizsargapvalkos, 
samont ēti vai nesamont ēti ar elektr ības vad ītā­
jiem, ar kabe ļuzmav ām vai bez t ām Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8545  Ogles elektrodi, ogles sukas, loka lampas ogle, 
ogle baterij ām un cit ādi elektrotehnik ā lieto ­
jamie izstr ādājumi no graf īta vai citiem oglek ļa 
veidiem, ar met ālu vai bez t ā Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8546  Elektroizolatori no jebkura materi āla Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8547  Vien īgi no izol ācijas materi āla izgatavoti elek ­
trisko maš īnu, ier īču un iek ārtu izol ācijas piede ­
rumi, neskaitot mont āžai paredz ētās met āla 
da ļas (piem ēram, v ītņotas ligzdas), iz ņemot 
izolatorus, kas iek ļauti poz īcij ā 8546; ar izol ā­
cijas materi ālu apvilkta parast ā met āla elektro ­
izol ācijas caurules un to savienot ājelementi  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8548  Galvanisko elementu, galvanisko bateriju un 
elektrisko akumulatoru atkritumi un l ūžņi; izlie ­
toti galvaniskie elementi, izlietotas galvanisk ās 
baterijas un izlietoti elektriskie akumulatori; 
maš īnu un iek ārtu elektrisk ās da ļas, kas citur 
šaj ā noda ļā nav min ētas 
– elektronisk ās mikrosh ēmas  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
poz īcijas 8541 un 8542 izman ­
toto materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
10 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/90 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– cit ādi Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 86. noda ļa Dzelzce ļa vai tramvaju lokomot īves, ritošais 
sast āvs un to da ļas; dzelzce ļa vai tramvaju ce ļa 
apr īkojums un t ā da ļas; visu veidu meh ānisk ās 
(ietverot elektromeh ānisk ās) signaliz ācijas iek ār­
tas; iz ņemot:  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8608  Dzelzce ļa vai tramvaju ce ļa apr īkojums un t ā 
deta ļas; meh ānisk ās (ietverot elektromeh ānisk ās) 
signaliz ācijas iek ārtas, iek ārtas kust ības droš ības 
vai vad ības nodrošin āšanai uz dzelzce ļa, tram ­
vaju ce ļiem, autoce ļiem, iekš ējiem ūdensce ļiem, 
stāvviet ās, ost ās vai lidlaukos; to deta ļas Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 87. noda ļa Transportl īdzek ļi, iz ņemot dzelzce ļa vai tram ­
vaju ritošo sast āvu, to da ļas un piederumi, iz ņe­
mot:  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8709  Ar pacelšanas un p ārvietošanas ier īcēm neap ­
rīkoti pašg ājēji kravas transport ētāji, kurus 
izmanto r ūpn īcās, noliktav ās, ost ās vai lidost ās 
kravu p ārvad āšanai nelielos att ālumos; vilc ēji, 
kurus izmanto uz dzelzce ļa staciju peroniem; 
iepriekš min ēto transportl īdzek ļu deta ļas Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8710  Tanki un citas pašg ājējas kaujas bru ņumaš īnas, 
ar bru ņojumu vai bez t ā, to deta ļas un piede ­
rumi  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8711  Motocikli (ieskaitot mop ēdus) un motovelosi ­
pēdi, ar ī ar blakusv āģi; blakusv āģi: 
– ar abvirzienu iekšdedzes virzu ļdzin ēju, kura 
cilindra (darba) tilpums:LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/91
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
– – nep ārsniedz 50 cm  3 Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 20 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– – p ārsniedz 50 cm  3 Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– p ārējie Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8712  Velosip ēdi bez lod īšu gult ņiem Ražošana no materi āliem, kuri nav 
klasific ēti poz īcij ā 8714  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8715  B ērnu rati ņi un to da ļas Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8716  Piekabes un puspiekabes; cit ādi transportl īdzek ļi 
bez meh ānisk ās piedzi ņas; to da ļas Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/92 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 88. noda ļa Gaisaku ģi, kosmiskie apar āti un to da ļas, iz ņe­
mot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 8804  Rot ējošie izplet ņi Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, ietverot citus poz īcijas 8804 
materi ālus Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
8805  Aparat ūra un ier īces gaisaku ģu palaišanai; 
ier īces gaisa ku ģu uztveršanai uz kl āja un taml ī­
dz īgs apr īkojums; lidot āju zemes trenažieri; 
iepriekš min ēto izstr ādājumu da ļas Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
89. noda ļa Ku ģi, laivas un citi peldl īdzek ļi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem. Tom ēr poz īcij ā 
8906 min ētos korpusus nedr īkst 
izmantot  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 90. noda ļa Optisk ās ier īces un aparat ūra, foto un kino 
ier īces un aparat ūra, m ērier īces un kontrolier īces 
un aparat ūra, prec īzijas instrumenti un iek ārtas, 
medic īnas un ķirur ģiski instrumenti un apara ­
tūra; to da ļas un piederumi, iz ņemot:  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, un 
— ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9001  Optisk ās š ķiedras un optisko š ķiedru k ūļi; 
optisk ās š ķiedras kabe ļi, iz ņemot tos, kas 
iek ļauti poz īcij ā 8544; loksnes un pl ātnes no 
polariz ācijas materi āla; l ēcas (ietverot kontaktl ē­
cas), prizmas, spogu ļi un citi optiskie elementi 
no daž ādiem materi āliem, nesamont ēti, iz ņemot 
šādus elementus no optiski neapstr ādāta stikla  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9002  L ēcas, prizmas, spogu ļi un citi optiskie elementi 
no jebkura materi āla, iestiprin āti, ja tie ir instru ­
mentu vai ier īču da ļas vai piederumi, iz ņemot 
taml īdz īgus elementus no optiski neapstr ādāta 
stikla  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9004  Brilles, aizsargbrilles un taml īdz īgi kori ģējoši, 
aizsarg ājoši vai cit ādi izstr ādājumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/93
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 9005  Binok ļi, monokul āri, cit ādi optiskie teleskopi un 
to stiprin ājumi, iz ņemot teleskopus, ko izmanto 
astronomij ā, un to stiprin ājumus  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas un 
— kur ā visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz visu izmantoto noteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 9006  Fotoapar āti (iz ņemot kinokameras); zibspuldzes, 
izņemot elektrisk ās dzirkste ļaizdedzes zibspul ­
dzes  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas un 
— kur ā visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz visu izmantoto noteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9007  Kinokameras un kinoprojektori ar ska ņas ierak ­
stīšanas vai atska ņošanas iek ārtām vai bez t ām Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas un 
— kur ā visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz visu izmantoto noteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9011  Kombin ēti optiskie mikroskopi, ieskaitot 
mikroskopus mikrofotogr āfijai, mikrofilm ēšanai 
vai mikroprojic ēšanai  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas un 
— kur ā visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz visu izmantoto noteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/94 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 9014  P ārējie navig ācijas instrumenti un ier īces Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9015  Kartogr āfijas (ietverot fotogrammetriju), hidro ­
gr āfijas, okeanogr āfijas, hidrolo ģijas, meteorolo ­ 
ģijas vai ģeofizikas ier īces un instrumenti, 
izņemot kompasus; t ālm ēri Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9016  Svari ar 0,05 g vai liel āku jut ību, ar atsvariem 
vai bez tiem  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9017  Ras ēšanas, iez īm ēšanas vai skait ļošanas instru ­
menti un ier īces (piem ēram, ras ēšanas maš īnas, 
pantogr āfi, transport ētāji, rasetnes, logaritmiskie 
line āli, diska kalkulatori u. c.); rokas instrumenti 
line āro izm ēru m ērīšanai (piem ēram, m ērlatas, 
m ērlentes, mikrometri, kalibri), kas citur šaj ā 
noda ļā nav min ēti Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9018  Medic īnas, ķirur ģijas, zob ārstniec ības vai veteri ­
nārijas instrumenti un ier īces, ietverot scintigr ā­
fijas aparat ūru, cit āda elektrisk ā medic īnas 
aparat ūra un ier īces redzes p ārbaudei:  
– zob ārstniec ības kr ēsli komplekt ā ar zob ārst ­
niec ības iek ārtām vai sp ļaujamtraukiem  Ražošana no jebkuras poz īcijas mate ­
riāliem, ietverot citus poz īcijas 9018 
materi ālus Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– p ārējie Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9019  Mehanoterapijas ier īces; mas āžas apar āti; psiho ­
lo ģisko testu aparat ūra profesionalit ātes noteik ­ 
šanai; ozona terapijas, sk ābek ļa terapijas, aero ­
solterapijas, m āksl īgās elpin āšanas aparat ūra vai 
cit āda ārstniecisk ā aparat ūra elpošanas ce ļu 
ārst ēšanai  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/95
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
9020  Cit ādi elpošanas apar āti un g āzmaskas, iz ņemot 
aizsargmaskas bez meh ānisk ām deta ļām un 
main āmiem filtriem  Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 25 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9024  Maš īnas un ier īces materi ālu (piem ēram, met ālu, 
koksnes, tekstilmateri ālu, pap īra, plastmasu) 
ciet ības, stipr ības, saspiežam ības, elast ības vai 
citu meh ānisko īpaš ību p ārbaudei  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9025  Bl īvumm ēri un taml īdz īgas š ķidrum ā iegremd ē­
jamas ier īces, termometri, pirometri, barometri, 
higrometri un psihrometri, ar re ģistr ācijas 
kontrolier īcēm vai bez t ām, k ā ar ī jebkuri šo 
ier īču apvienojumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9026  Ier īces un aparat ūra š ķidrumu vai g āzu pat ēriņa, 
līme ņa, spiediena vai citu main īgo lielumu m ērī­ 
šanai vai kontrolei (piem ēram, pat ēriņa m ērītāji, 
līme ņa r ādītāji, manometri, siltuma skait ītāji), 
izņemot instrumentus un aparat ūru, kas iek ļauti 
poz īcij ā 9014, 9015, 9028 vai 9032  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9027  Fizik ālās vai ķīmisk ās anal īzes ier īces un apara ­
tūra (piem ēram, polarimetri, refraktometri, 
spektrometri, g āzes vai d ūmu analizatori); 
ier īces un aparat ūra viskozit ātes, porain ības, 
izplešan ās, virsmas spraiguma u. tml. m ērīšanai 
vai kontrolei; ier īces un aparat ūra siltuma, 
ska ņas vai apgaismojuma m ērīšanai vai 
kontrolei (ietverot eksponometrus); mikrotomi  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9028  Saražot ās vai pat ērējam ās g āzes, š ķidruma vai 
elektr ības skait ītāji, ietverot attiec īgos kalibr ē­
jošos skait ītājus:  
– deta ļas un piederumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– p ārējie Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/96 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
9029  Apgriezienu m ērītāji, ieguves m ērītāji, takso ­
metri, hodometri, pedometri un taml īdz īgas 
ier īces; spidometri un tahometri, iz ņemot tos, 
kas iek ļauti poz īcij ā 9014 vai 9015; strobo ­
skopi  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9030  Osciloskopi, spektrometri un citi instrumenti un 
apar āti elektrisko lielumu m ērīšanai vai kontro ­
lei, iz ņemot poz īcijas 9028 ier īces; ier īces un 
aparat ūra α, β, γ, rentgena, kosmisk ā vai cita 
joniz ējoš ā starojuma m ērīšanai vai konstat ēša ­
nai Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9031  M ērīšanas vai kontroles ier īces, pal īgier īces un 
iek ārtas, kas citur šaj ā noda ļā nav min ētas vai 
iek ļautas; profilprojektori  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9032  Autom ātisk ās regul ēšanas vai vad ības ier īces un 
aparat ūra Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9033  90. noda ļā min ēto maš īnu, ier īču, instrumentu 
vai aparat ūras da ļas vai piederumi, kas nav 
min ēti citur šaj ā noda ļā Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 91. noda ļa Pulkste ņi un to deta ļas, iz ņemot:  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9105  Cit ādi pulkste ņi Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9109  Pulkste ņu meh ānismi, kas nav l īdzn ēsājami, 
sakomplekt ēti un samont ēti Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas un 
— visu izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
visu izmantoto noteiktas izcelsmes 
materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/97
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
9110  Nesamont ēti vai da ļēji samont ēti sakomplekt ēti 
pulkste ņmeh ānismi; nenokomplekt ēti stacio ­
nāro vai l īdzn ēsājamo pulkste ņu meh ānismi, 
samont ēti; pulkste ņu vai rokas pulkste ņu meh ā­
nismu sagataves  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās visu 
izmantoto poz īcijas 9114 mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 10 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9111  L īdzn ēsājamo pulkste ņu korpusi un to deta ļas Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9112  Korpusi stacion āriem pulkste ņiem un taml īdz īgi 
korpusi citiem š īs noda ļas izstr ādājumiem un to 
da ļas Ražošana: 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 30 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9113  L īdzn ēsājamo pulkste ņu siksni ņas, lentes, 
rokasspr ādzes un to deta ļas: 
– no parast ā met āla ar vai bez plak ēšanas vai 
pārkl āšanas ar d ārgmet āliem  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
– p ārējie Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
92. noda ļa M ūzikas instrumenti; šo izstr ādājumu da ļas un 
piederumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
93. noda ļa Iero či un mun īcija; to da ļas un piederumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenasLV L 54/98 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 94. noda ļa M ēbeles; gultas piederumi, matra či, matra ču 
pamati, polster ējumi un taml īdz īgi pild īti 
m ājas apr īkojuma izstr ādājumi; lampas un 
apgaismes piederumi, kas citur nav min ēti un 
iek ļauti; apgaismes z īmes, tablo un l īdz īgi ražo ­
jumi; saliekam ās b ūvkonstrukcijas, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 9401 un 
ex 9403  Parasto met ālu m ēbeles ar nepolster ētu 
kokvilnas audumu, kura svars ir 300 g/m  2 vai 
maz āk Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem 
vai 
Ražošana no kokvilnas auduma, kas 
jau ir gatavs lietošanai kop ā ar poz ī­
cij ā 9401 vai 9403 min ētajiem mate ­
riāliem, ja: 
— auduma v ērtība nep ārsniedz 25 % 
no izstr ādājuma ražot āja cenas, un 
— visi p ārējie izmantotie materi āli ir 
noteiktas izcelsmes un nav klasifi ­
cēti poz īcij ā 9401 vai 9403  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 40 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9405  Lampas un apgaismes piederumi, ietverot 
prožektorus, starmešus un to da ļas, kas citur 
nav min ētas un iek ļautas; izgaismotas izk ārtnes, 
tablo un taml īdz īgi ražojumi, kuros iemont ēts 
stacion ārs gaismas avots, to da ļas, kas citur nav 
min ētas vai iek ļautas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9406  Saliekam ās b ūvkonstrukcijas  Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 95. noda ļa Rota ļlietas, sp ēles un sporta piederumi; to da ļas 
un piederumi, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 9503  Citas rota ļlietas; samazin āti mode ļi (“m ērog ā”) 
un taml īdz īgi izklaidei paredz ēti mode ļi, kust īgi 
vai nekust īgi; visu veidu moza īkm īklas  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 9506  Golfa n ūjas un to deta ļas Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem. Tom ēr var izmantot 
rupji apstr ādātas sagataves golfa n ūju 
galvi ņu izgatavošanaiLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/99
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 96. noda ļa Daž ādi izstr ādājumi, iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
ex 9601 un 
ex 9602  No dz īvnieku, augu vai miner ālu izcelsmes 
materi āliem grieztie ražojumi  Ražošana, kur ā tiek izmantoti “apstr ā­
dātie” materi āli griešanai, kas ietilpst 
taj ā paš ā poz īcij ā, kur ā izstr ādājums  
ex 9603  Slotas, sukas (iz ņemot zaru slotas un l īdz īgus 
izstr ādājumus un no caunu vai v āveru matiem 
pagatavot ās otas), ar roku darbin āmi meh āniskie 
bezmotora gr īdas t īrītāji, kr āsot āju spilventi ņi 
un veltn īši, špakte ļlāpsti ņas Ražošana, kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9605  Ce ļojuma komplekti, ko izmanto personiskai 
higi ēnai, š ūšanai, ap ģērba vai apavu t īrīšanai  Katram priekšmetam no komplekta 
jāatbilst noteikumiem, kas uz to 
attiektos, ja tas neb ūtu ietverts 
komplekt ā. Tom ēr var iek ļaut neno ­
teiktas izcelsmes izstr ādājumus, ja to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 15 % no 
komplekta ražot āja cenas  
9606  Pogas, spiedpogas, spraudpogas, pogu veidnes 
un citas šo ražojumu da ļas; pogu sagataves  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
9608  Lod īšu pildspalvas; rakst āmie un mar ķieri ar 
filca vai cita poraina materi āla smaili; pild ­
spalvas un taml īdz īgi rakst āmpiederumi; kop ē­ 
šanas spalvas; pildz īmu ļi ar spiežot vai skr ūvējot 
izb īdāmu serdi; spalvask āti, z īmu ļturi un taml ī­
dz īgas preces; to deta ļas (ar ī uzga ļi un piesprau ­
des), iz ņemot t ās, kas iek ļautas 9609 poz īcij ā Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem. Tom ēr var izmantot 
rakst āmspalvas vai to smailos galus, 
kas iek ļauti izstr ādājuma poz īcij ā 
9612  Rakst āmmaš īnu lentes vai taml īdz īgas lentes, 
pies ūcin ātas ar tinti vai cit ādi apstr ādātas 
nospiedumu ieg ūšanai, spol ēs, kaset ēs vai bez 
tām; z īmogspilveni, ar tinti pies ūcin āti vai 
nepies ūcin āti, k ārbi ņās vai bez t ām Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot paša 
izstr ādājuma poz īciju, iek ļautajiem 
materi āliem un 
— kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
izstr ādājuma ražot āja cenas  
ex 9613  Š ķiltavas ar pjezo aizdedzi  Ražošana, kur ā visu izmantoto poz ī­
cijas 9613 materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenasLV L 54/100 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
HS poz īcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir noteiktas izcelsmes 
statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 9614  P īpes un p īpju galvi ņas Ražošana no rupji apstr ādātām sagata ­
vēm 
97. noda ļa M ākslas darbi, kolekciju priekšmeti un senlietas  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša izstr ādājuma poz īciju, iek ļauta ­
jiem materi āliem  
( 1 ) Īpašos nosac ījumus attiec ībā uz “specifiskajiem procesiem” skat īt 7.1. un 7.3. ievada piez īm ē. 
( 2 ) Īpašos nosac ījumus attiec ībā uz “specifiskajiem procesiem” skat īt 7.2. ievada piez īm ē. 
( 3 ) 32. noda ļas 3. piez īme nosaka, ka šie prepar āti ir tie, ko lieto jebk ādu materi ālu kr āsošanai vai k ā sast āvda ļas kr āsu prepar ātu ražošan ā, ja vien tie nav klasific ēti k ādā cit ā 
32. noda ļas poz īcij ā. 
( 4 ) Par “grupu” tiek uzskat īta poz īcijas da ļa, ko no cit ām grup ām atdala ar semikolu. 
( 5 ) Ja izstr ādājumu sast āvā ir materi āli, kas iek ļauti gan poz īcij ā 3901 l īdz 3906, gan poz īcij ā 3907 l īdz 3911, tad šis ierobežojums attiecas tikai uz to materi ālu grupu, kas 
izstr ādājum ā svara zi ņā ir domin ējoš ā. 
( 6 ) Par ļoti caursp īdīgām folij ām uzskata š ādas folijas: Folijas, kuru optiskais bl āvums – to m ērot ar ASTM-D 1003-16 Gardnera nefelometru (t. i., bl āvuma koeficients) – ir 
maz āks nek ā 2 %. 
( 7 ) Īpašos noteikumus attiec ībā uz izstr ādājumiem, kas ieg ūti, jaucot daž ādus tekstilmateri ālus, skat īt 5. ievada piez īm ē. 
( 8 ) Šo tekstilmateri ālu var izmantot tikai t ādu audumu izgatavošan ā, ko izmanto pap īrražošanas iek ārtās. 
( 9 ) Skat īt 6. ievada piez īmi. 
( 10 ) Noteikumus attiec ībā uz ad ītiem vai tambor ētiem trikot āžas izstr ādājumiem, kas nav elast īgi vai gumijoti un kas ieg ūti, sašujot vai cit ādi savienojot ad ītus vai tambor ētus 
trikot āžas audumu gabalus (piegrieztus vai jau attiec īgā form ā darin ātus), skat īt 6. ievada piez īm ē. 
( 11 ) SEMI – Pusvad ītāju iek ārtu un materi ālu instit ūts (Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated ). 
( 12 ) Šis noteikums b ūs sp ēkā līdz 31.12.2005.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/101
III a PIELIKUMS  
Pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 un pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 pieteikuma paraugs  
Nor ādījumi par veidlapas iespiešanu  
1. Veidlapas izm ērs ir 210 x 297 mm; at ļauta pielaide l īdz – 5 mm vai + 8 mm no veidlapas garuma. Izmantotajam 
pap īram j ābūt baltam, izm ēriem atbilst īgam rakst āmpap īram, kas nesatur meh ānisko celulozi un kura svars nav 
maz āks par 25 g/m  2 . Taj ā ir iespiests za ļš gijoš ēts fona raksts, kas viltojumus ar meh āniskiem vai ķīmiskiem l īdzek ļiem 
padara acij paman āmus.  
2. L īgumsl ēdz ēju pušu kompetent ās iest ādes var patur ēt ties ības pašas iespiest veidlapas vai uztic ēt t ās iespiest atz ītai 
tipogr āfijai. P ēdējā min ētaj ā gad ījum ā uz katras veidlapas ir nor āde par š ādu apstiprin ājumu. Uz katras veidlapas ir 
tipogr āfijas nosaukums un adrese vai z īme, p ēc kuras tipogr āfiju var identific ēt. Veidlap ā ar ī ir iespiests vai ierakst īts 
kārtas numurs, p ēc kura veidlapu var identific ēt.LV L 54/102 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/103
LV L 54/104 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/105
EKSPORT ĒTĀJA DEKLAR ĀCIJA  
Es, apakš ā parakst ījies lapas otr ā pus ē aprakst īto pre ču eksport ētājs, 
APLIECINU, ka preces atbilst pievienot ā sertifik āta izdošanai vajadz īgajiem nosac ījumiem,  
NOR ĀDU uz š ādiem apst ākļiem, kas nodrošina šo pre ču atbilst ību iepriekš min ētajiem nosac ījumiem:  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
IESNIEDZU š ādus apstiprinošus dokumentus (  1 ): 
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
AP ŅEMOS p ēc attiec īgo iest āžu piepras ījuma iesniegt visus apstiprinošos pier ādījumus, kurus š īs iest ādes var 
piepras īt, lai izdotu pievienoto sertifik ātu, un ap ņemos vajadz ības gad ījum ā piekrist jebkurai manu 
uzskaites dokumentu p ārbaudei vai iepriekš min ēto pre ču ražošanas procesu p ārbaudei, ko veic 
min ētās iest ādes, 
LŪDZU izdot pievienoto sertifik ātu attiec ībā uz š īm prec ēm. 
..........................................................................................................  
(Vieta un datums)  
..........................................................................................................  
(Paraksts)LV L 54/106 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.  
( 1 ) Piem ēram, import ēšanas dokumenti, p ārvad ājumu sertifik āti, r ēķini, ražot āja deklar ācijas u. c., kas attiecas uz ražošan ā izmantotajiem 
izstr ādājumiem vai prec ēm, kas tiek reeksport ētas atpaka ļ tai paš ā valst ī.
III b PIELIKUMS  
Pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR-MED un pre ču p ārvad ājumu sertifik āta EUR-MED pieteikuma paraugs  
Nor ādījumi par veidlapas iespiešanu  
1. Veidlapas izm ērs ir 210 x 297 mm; at ļauta pielaide l īdz – 5 mm vai + 8 mm no veidlapas garuma. Izmantotais pap īrs 
ir balts, izm ēriem atbilst īgs rakst āmpap īrs, kas nesatur meh ānisko celulozi un kura svars nav maz āks par 25 g/m  2 . Taj ā 
ir iespiests za ļš gijoš ēts fona raksts, kas viltojumus ar meh āniskiem vai ķīmiskiem l īdzek ļiem padara acij paman āmus.  
2. L īgumsl ēdz ēju pušu kompetent ās iest ādes var patur ēt ties ības pašas iespiest veidlapas vai uztic ēt t ās iespiest atz ītai 
tipogr āfijai. P ēdējā min ētaj ā gad ījum ā uz katras veidlapas ir nor āde par š ādu apstiprin ājumu. Uz katras veidlapas ir 
tipogr āfijas nosaukums un adrese vai z īme, p ēc kuras tipogr āfiju var identific ēt. Veidlap ā ar ī ir iespiests vai ierakst īts 
kārtas numurs, p ēc kura veidlapu var identific ēt.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/107
LV L 54/108 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/109
LV L 54/110 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
EKSPORT ĒTĀJA DEKLAR ĀCIJA  
Es, apakš ā parakst ījies lapas otr ā pus ē aprakst īto pre ču eksport ētājs, 
APLIECINU, ka preces atbilst pievienot ā sertifik āta izdošanai vajadz īgajiem nosac ījumiem;  
NOR ĀDU uz š ādiem apst ākļiem, kas nodrošina šo pre ču atbilst ību iepriekš min ētajiem nosac ījumiem:  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
IESNIEDZU š ādus apstiprinošus dokumentus (  1 ): 
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
............................................................................................................................... ...............................................................................................  
AP ŅEMOS p ēc attiec īgo iest āžu piepras ījuma iesniegt visus apstiprinošos pier ādījumus, kurus š īs iest ādes var 
piepras īt, lai izdotu pievienoto sertifik ātu, un ap ņemos vajadz ības gad ījum ā piekrist jebkurai manu 
uzskaites dokumentu p ārbaudei vai iepriekš min ēto pre ču ražošanas procesu p ārbaudei, ko veic min ētās 
iest ādes, 
LŪDZU izdot pievienoto sertifik ātu attiec ībā uz š īm prec ēm. 
..........................................................................................................  
(Vieta un datums)  
..........................................................................................................  
(Paraksts)LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/111  
( 1 ) Piem ēram, import ēšanas dokumenti, p ārvad ājumu sertifik āti, r ēķini, ražot āja deklar ācijas u. c., kas attiecas uz ražošan ā izmantotajiem 
izstr ādājumiem vai prec ēm, kas reeksport ētas tai paš ā valst ī.
IV a PIELIKUMS  
Izcelsmes deklar ācijas teksts  
Izcelsmes deklar ācija, kuras teksts nor ādīts turpm āk, j āsagatavo saska ņā ar zemsv ītras piez īm ēm. Ta ču zemsv ītras piez īmes 
nav j āpārraksta.  
Teksts alb āņu valod ā 
Eksportuesi i produkteve të mbuluara nga ky dokument (autorizim doganor Nr. .............. (  1 )) deklaron që përveç rasteve 
kur tregohet qartësisht ndryshe, këto produkte janë me origjine preferenciale .......................................... (  2 ). 
Teksts bosniešu valod ā 
Izvoznik proizvoda obuhva ćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br .................... (  1 )) izjavljuje da su, osim ako je to 
druga čije izri čito navedeno, ovi proizvodi ........................................... (  2 ) preferencijalnog porijekla.  
Teksts bulg āru valod ā 
Износителят  на продуктите , обхванати  от този  документ  (митническо  разрешение  № ..................... (  1 )) декларира , че освен  
където  ясно  е отбелязано  друго , тези  продукти  са с .......................................... преференциален  произход  ( 2 ). 
Teksts sp āņu valod ā 
El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n  o ............... (  1 )) declara que, 
salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ........................................ ... (  2 ). 
Teksts horv ātu valod ā 
Izvoznik proizvoda obuhva ćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ................... (  1 )) izjavljuje da su, osim ako je to 
druga čije izri čito navedeno, ovi proizvodi ........................................... (  2 ) preferencijalnog podrijetla.  
Teksts čehu valod ā 
Vývozce výrobk ů uvedených v tomto dokumentu ( číslo povolení .............. (  1 )) prohlašuje, že krom ě z řeteln ě ozna čených 
mají tyto výrobky preferen ční p ůvod v .......................................... (  2 ). 
Teksts d āņu valod ā 
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. .............. (  1 )), erklærer, at 
varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i .......................................... (  2 ). 
Teksts v ācu valod ā 
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. .............. (  1 )) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, 
erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ........................................ (  2 ) Ursprungswaren 
sind.  
Teksts igau ņu valod ā 
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ............... (  1 )) deklareerib, et need tooted on 
............................................. (  2 ) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.  
Teksts grie ķu valod ā 
Ο εξαγωγέας  των προϊόντων  που καλύπτονται  από το παρόν  έγγραφο  (άδεια  τελωνείου  υπ'αριθ . .............. (  1 )) δηλώνει  ότι, εκτός  
εάν δηλώνεται  σαφώς  άλλως , τα προϊόντα  αυτά  είναι  προτιμησιακής  καταγωγής  .......................................... (  2 ). 
Teksts ang ļu valod ā 
The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ................... (  1 )) declares that, except 
where otherwise clearly indicated, these products are of .......................................... (  2 ) preferential origin.  
Teksts fran ču valod ā 
L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière n  o ................... (  1 )) déclare que, sauf 
indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle .......................................... (  2 ). 
Teksts it āļu valod ā 
L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. .............. (  1 )) dichiara che, salvo 
indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale .......................................... (  2 ).LV L 54/112 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
Teksts latviešu valod ā 
Eksport ētājs produktiem, kuri ietverti šaj ā dokument ā (muitas pilnvara Nr. ............... (  1 )), deklar ē, ka, iz ņemot tur, kur ir 
cit ādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšroc ību izcelsme no .......................................... (  2 ). 
Teksts lietuviešu valod ā 
Šiame dokumente išvardint ų preki ų eksportuotojas (muitin ės liudijimo Nr. ....................... (  1 )) deklaruoja, kad, jeigu kitaip 
nenurodyta, tai yra .......................................... (  2 ) preferencin ės kilm ės prek ės. 
Teksts ung āru valod ā 
A jelen okmányban szerepl ő áruk export őre (vámfelhatalmazási szám: ................. (  1 )) kijelentem, hogy eltér ő egyértelm ű 
jelzés hiányában az áruk kedvezményes .......................................... (  2 ) származásúak.  
Teksts bijuš ās Dienvidsl āvijas Ma ķedonijas Republikas valod ā 
Извозникот  на производите  што  ги покрива  овоj документ  (царинск o одобрение  бр. .............. (  1 )) изjавува  дека , освен  ако 
тоа не е jасно  поинаку  назначено , овие  производи  се со .......................................... (  2 ) преференци jaлно потекло . 
Teksts maltiešu valod ā 
L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ................ (  1 )) jiddikjara li, ħlief fejn 
indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ ori ġini preferenzjali .......................................... (  2 ). 
Teksts melnkalniešu valod ā 
Извозник  производа  обухваћених  овом  исправом  (царинско  овлашћење  бр. ......................... (  1 )) изјављује  да су, осим  ако је 
другачије  изричито  наведено , ови производи  .......................................... (  2 ) преференцијалног  пори jекла . 
Izvoznik proizvoda obuhva ćenih ovom ispravom (carinsko ovlaš ćenje br ........................ (  1 )) izjavljuje da su, osim ako je 
druga čije izri čito navedeno, ovi proizvodi ........................................... (  2 ) preferencijalnog porijekla.  
Teksts holandiešu valod ā 
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. .............. (  1 )), verklaart dat, 
behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële .......................................... oorsprong 
zijn (  2 ). 
Teksts po ļu valod ā 
Eksporter produktów obj ętych tym dokumentem (upowa żnienie w ładz celnych nr .............. (  1 )) deklaruje, że z wyj ątkiem 
gdzie jest to wyra źnie okre ślone, produkty te maj ą .......................................... (  2 ) preferencyjne pochodzenie.  
Teksts portug āļu valod ā 
O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n  o ( 1 )), declara que, 
salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ..........................................  ( 2 ). 
Teksts rum āņu valod ā 
Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autoriza ția vamal ă nr. .............. (  1 )) declar ă c ă, exceptând cazul 
în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferen țial ă ........................................... (  2 ). 
Teksts serbu valod ā 
Извозник  производа  обухваћених  овом  исправом  (царинско  овлашћење  бр. ................... (  1 )) изјављује  да су, осим  ако је тo 
другачије  изричито  наведено , ови производи  .......................................... (  2 ) преференцијалног  порекла . 
Izvoznik proizvoda obuhva ćenih ovom ispravom (carinsko ovlaš ćenje br ................... (  1 )) izjavljuje da su, osim ako je to 
druga čije izri čito navedeno, ovi proizvodi ........................................... (  2 ) preferencijalnog porekla.  
Teksts slov ēņu valod ā 
Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št .............. (  1 )) izjavlja, da, razen če ni druga če 
jasno navedeno, ima to blago preferencialno ........................................... (  2 ) poreklo.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/113
Teksts slov āku valod ā 
Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente ( číslo povolenia .............. (  1 )) vyhlasuje, že okrem zrete ľne ozna čených, 
majú tieto výrobky preferen čný pôvod v .......................................... (  2 ). 
Teksts somu valod ā 
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o .............. (  1 )) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole 
selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja .......................................... alkuperätuotteita (  2 ). 
Teksts zviedru valod ā 
Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. .............. (  1 )) försäkrar att dessa 
varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande .......................................... ursprung (  2 ). 
Teksts ar ābu valod ā
 
Teksts ivrit ā
 
Teksts f ēru valod ā 
Ùtflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. ............... (  1 )) váttar, at um ikki nakað annað er 
tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur .......................................... (  2 ). 
Teksts islandiešu valod ā 
Útflytjandi framleiðsluvara sem skjal þetta tekur til (leyfi tollyfirvalda nr ................. (  1 )), lýsir því yfir að vörurnar séu, ef 
annars er ekki greinilega getið, af .......................................... fríðindauppruna (  2 ). 
Teksts norv ēģu valod ā 
Eksportøren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjons nr .............. (  1 )) erklærer at disse 
produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har ........................................... preferanseopprinnelse (  2 ). 
Teksts turku valod ā 
İșbu belge (gümrük onay No: ................... (  1 )) kapsam ındaki maddelerin ihracatç ısı aksi aç ıkça belirtilmedikçe, bu madde ­
lerin .......................................... tercihli men șeli (  2 ) maddeler oldu ğunu beyan eder.  
............................................................................................................................... .......................................................................................... (  3 ) 
(Vieta un datums)  
............................................................................................................................... .......................................................................................... (  4 ) 
(Eksport ētāja paraksts kop ā ar deklar ācijas parakst ītāja v ārdu ir j ānor āda paraksta atšifr ējum ā) 
___________  
( 1 ) Ja izcelsmes deklar āciju sagatavo atz īts eksport ētājs, šaj ā viet ā jāieraksta atz ītā eksport ētāja at ļaujas numurs. Ja izcelsmes deklar āciju 
nesagatavo atz īts eksport ētājs, nor ādi iekav ās ne ņem v ērā vai šo vietu atst āj tukšu.  
( 2 ) J ānor āda izstr ādājumu izcelsme. Ja izcelsmes deklar ācija piln īgi vai da ļēji attiecas uz izstr ādājumiem, kuriem ir Se ūtas un Meliljas 
izcelsme, eksport ētājam tas ir skaidri j ānor āda deklar ācijas dokument ā, ierakstot “CM”.  
( 3 ) Š īs nor ādes var izlaist, ja inform ācija ir iek ļauta paš ā dokument ā. 
( 4 ) Gad ījumos, kad eksport ētāja paraksts nav vajadz īgs, nav j āraksta ar ī parakst ītāja v ārds.LV L 54/114 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
IV b PIELIKUMS  
EUR-MED izcelsmes deklar ācijas teksts  
EUR-MED izcelsmes deklar ācija, kuras teksts nor ādīts turpm āk, j āsagatavo saska ņā ar zemsv ītras piez īm ēm. Ta ču 
zemsv ītras piez īmes nav j āpārraksta.  
Teksts alb āņu valod ā 
Eksportuesi i produkteve të mbuluara nga ky dokument (autorizim doganor Nr. .............. (  1 )) deklaron që përveç rasteve 
kur tregohet qartësisht ndryshe, këto produkte janë me origjine preferenciale .......................................... (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts bosniešu valod ā 
Izvoznik proizvoda obuhva ćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br ............. (  1 )) izjavljuje da su, osim ako je to 
druga čije izri čito navedeno, ovi proizvodi ........................................... (  2 ) preferencijalnog porijekla.  
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts bulg āru valod ā 
Износителят  на продуктите , обхванати  от този  документ  (митническо  разрешение  № .............. (  1 )) декларира , че освен  
където  ясно  е отбелязано  друго , тези  продукти  са с .......................................... преференциален  произход  ( 2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts sp āņu valod ā 
El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n  o .............. (  1 )) declara que, 
salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ............................ (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts horv ātu valod ā 
Izvoznik proizvoda obuhva ćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ............. (  1 )) izjavljuje da su, osim ako je to 
druga čije izri čito navedeno, ovi proizvodi ........................................... (  2 ) preferencijalnog podrijetla.  
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts čehu valod ā 
Vývozce výrobk ů uvedených v tomto dokumentu ( číslo povolení ............. (  1 )) prohlašuje, že krom ě z řeteln ě ozna čených 
mají tyto výrobky preferen ční p ůvod v .......................................... (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts d āņu valod ā 
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ............. (  1 )), erklæ ­
rer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i .......................................... (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 )LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/115
Teksts v ācu valod ā 
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ............. (  1 )) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier 
bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ...................................... .............. (  2 ) 
Ursprungswaren sind.  
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts igau ņu valod ā 
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ............. (  1 )) deklareerib, et need tooted 
on ........................................... (  2 ) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.  
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts grie ķu valod ā 
Ο εξαγωγέας  των προϊόντων  που καλύπτονται  από το παρόν  έγγραφο  (άδεια  τελωνείου  υπ'αριθ . ............. (  1 )) δηλώνει  ότι, 
εκτός  εάν δηλώνεται  σαφώς  άλλως , τα προϊόντα  αυτά  είναι  προτιμησιακής  καταγωγής  ............................... (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts ang ļu valod ā 
The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ............. (  1 )) declares that, except 
where otherwise clearly indicated, these products are of .......................................... (  2 ) preferential origin.  
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts fran ču valod ā 
L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière n  o ............. (  1 )) déclare que, sauf 
indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle .......................................... (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts it āļu valod ā 
L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ............. (  1 )) dichiara che, 
salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ........................................... (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts latviešu valod ā 
Eksport ētājs produktiem, kuri ietverti šaj ā dokument ā (muitas pilnvara Nr. ............. (  1 )), deklar ē, ka, iz ņemot tur, kur ir 
cit ādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšroc ību izcelsme no .......................... (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts lietuviešu valod ā 
Šiame dokumente išvardint ų preki ų eksportuotojas (muitin ės liudijimo Nr. ............. (  1 )) deklaruoja, kad, jeigu kitaip 
nenurodyta, tai yra .......................................... (  2 ) preferencin ės kilm ės prek ės. 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts ung āru valod ā 
A jelen okmányban szerepl ő áruk export őre (vámfelhatalmazási szám: ............. (  1 )) kijelentem, hogy eltér ő egyértelm ű 
jelzés hiányában az áruk kedvezményes .......................................... (  2 ) származásúak.  
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 )LV L 54/116 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
Teksts bijuš ās Dienvidsl āvijas Ma ķedonijas Republikas valod ā 
Извозникот  на производите  што  ги покрива  овоj документ  (царинск o одобрение  бр. ............. (  1 )) изјавува  дека , освен  ако 
тоа не е јасно  поинаку  назначено , овие  производи  се со .......................................... (  2 ) преференцијално  потекло . 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts maltiešu valod ā 
L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ............. (  1 )) jiddikjara li, ħlief fejn 
indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' ori ġini preferenzjali ...................... (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts Melnkalnes valod ā 
Извозник  производа  обухваћених  овом  исправом  (царинско  овлашћење  бр. .............. (  1 )) изјављује  да су, осим  ако је тo 
другачије  изричито  наведено , ови производи  .......................................... (  2 ) преференцијалног  поријекла . 
Izvoznik proizvoda obuhva ćenih ovom ispravom (carinsko ovlaš ćenje br ............. (  1 )) izjavljuje da su, osim ako je to 
druga čije izri čito navedeno, ovi proizvodi ........................................... (  2 ) preferencijalnog porijekla.  
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts holandiešu valod ā 
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ............ (  1 )), verklaart dat, 
behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële .......................... oorsprong zijn (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts po ļu valod ā 
Eksporter produktów obj ętych tym dokumentem (upowa żnienie w ładz celnych nr ............. (  1 )) deklaruje, że z wyj ątkiem 
gdzie jest to wyra źnie okre ślone, produkty te maj ą .......................................... (  2 ) preferencyjne pochodzenie.  
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts portug āļu valod ā 
O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n  o . ............. (  1 )), 
declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial .............................  ( 2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts rum āņu valod ā 
Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autoriza ția vamal ă nr. ....................... (  1 )) declar ă c ă, exceptând 
cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferen țial ă .......................................... (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts serbu valod ā 
Извозник  производа  обухваћених  овом  исправом  (царинско  овлашћење  бр. .............. (  1 )) изјављује  да су, осим  ако је тo 
другачије  изричито  наведено , ови производи  .......................................... (  2 ) преференцијалног  порекла . 
Izvoznik proizvoda obuhva ćenih ovom ispravom (carinsko ovlaš ćenje br ............. (  1 )) izjavljuje da su, osim ako je to 
druga čije izri čito navedeno, ovi proizvodi ........................................... (  2 ) preferencijalnog porekla.  
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 )LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/117
Teksts slov ēņu valod ā 
Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ............. (  1 )) izjavlja, da, razen če ni 
druga če jasno navedeno, ima to blago preferencialno .......................................... (  2 ) poreklo.  
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts slov āku valod ā 
Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente ( číslo povolenia ............. (  1 )) vyhlasuje, že okrem zrete ľne ozna če­
ných, majú tieto výrobky preferen čný pôvod v .......................................... (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts somu valod ā 
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ............. (  1 )) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin 
ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja .................................... alkuperätuotteita (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts zviedru valod ā 
Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ............. (  1 )) försäkrar att dessa 
varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande .......................................... ursprung (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts ar ābu valod ā
 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts ivrit ā
 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts f ēru valod ā 
Ùtflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. ............. (  1 )) váttar, at um ikki nakað annað er 
tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur .......................................... (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts islandiešu valod ā 
Útflytjandi framleiðsluvara sem skjal þetta tekur til (leyfi tollyfirvalda nr .............. (  1 )), lýsir því yfir að vörurnar séu, ef 
annars er ekki greinilega getið, af .......................................... fríðindauppruna (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 )LV L 54/118 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
Teksts norv ēģu valod ā 
Eksportøren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjons nr ............. (  1 )) erklærer at 
disse produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har ........................................... preferanseopprinnelse (  2 ). 
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Teksts turku valod ā 
İșbu belge (gümrük onay No: .............. (  1 )) kapsam ındaki maddelerin ihracatç ısı aksi aç ıkça belirtilmedikçe, bu madde ­
lerin .......................................... tercihli men șeli (  2 ) maddeler oldu ğunu beyan eder.  
— cumulation applied with ........................................... (valsts/valstu nosaukums)  
— no cumulation applied (  3 ) 
............................................................................................................................... .......................................................................................... (  4 ) 
(Vieta un datums)  
............................................................................................................................... .......................................................................................... (  5 ) 
(Eksport ētāja paraksts kop ā ar deklar ācijas parakst ītāja v ārdu ir j ānor āda paraksta atšifr ējum ā) 
___________  
( 1 ) Ja izcelsmes deklar āciju sagatavo atz īts eksport ētājs, šaj ā viet ā jāieraksta atz ītā eksport ētāja at ļaujas numurs. Ja izcelsmes deklar āciju 
nesagatavo atz īts eksport ētājs, nor ādi iekav ās ne ņem v ērā vai šo vietu atst āj tukšu.  
( 2 ) J ānor āda izstr ādājumu izcelsme. Ja izcelsmes deklar ācija piln īgi vai da ļēji attiecas uz izstr ādājumiem, kuriem ir Se ūtas un Meliljas 
izcelsme, eksport ētājam tas ir skaidri j ānor āda deklar ācijas dokument ā, ierakstot “CM”.  
( 3 ) Aizpilda un sv ītro p ēc vajadz ības.  
( 4 ) Š īs nor ādes var izlaist, ja inform ācija ir iek ļauta paš ā dokument ā. 
( 5 ) Gad ījumos, kad eksport ētāja paraksts nav vajadz īgs, nav j āraksta ar ī parakst ītāja v ārds.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/119
V PIELIKUMS  
Līgumsl ēdz ējas puses,  
kuras nepiem ēro noteikumus par da ļēju atmaksu saska ņā ar š ā pielikuma14. panta 7. punktu  
1. Eiropas Savien ība 
2. EBTA valstis  
3. Turcijas Republika  
4. Izra ēlas Valsts  
5. F ēru salas  
6. Eiropas Savien ības stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa dal ībvalstisLV L 54/120 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
II papildin ājums  
Īpaši noteikumi atk āpšan ās no I papildin ājum ā izkl āstītajiem noteikumiem  
SATURA R ĀDĪTĀJS 
1. pants  
2. pants  
I PIELIKUMS  Tirdzniec ība starp Eiropas Savien ību un Eiropas Savien ības stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa dal ībval ­
stīm 
II PIELIKUMS  Tirdzniec ība starp Eiropas Savien ību un Alž īrijas Tautas Demokr ātisko Republiku  
III PIELIKUMS  Tirdzniec ība starp Eiropas Savien ību un Marokas Karalisti  
IV PIELIKUMS  Tirdzniec ība starp Eiropas Savien ību un Tunisijas Republiku  
V PIELIKUMS  Se ūta un Melilja  
VI PIELIKUMS  Kop īgā deklar ācija par Andoras Firstisti  
VII PIELIKUMS  Kop īgā deklar ācija par Sanmar īno Republiku  
VIII PIELIKUMS  Tirdzniec ība starp Turcijas Republiku un Eiropas Savien ības stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa dal ībval ­
stīm 
IX PIELIKUMS  Tirdzniec ība starp Turcijas Republiku un Marokas Karalisti  
X PIELIKUMS  Tirdzniec ība starp Turcijas Republiku un Tunisijas Republiku  
XI PIELIKUMS  Tirdzniec ība starp EBTA valst īm un Tunisijas Republiku  
XII PIELIKUMS  Tirdzniec ība saska ņā ar Vidusj ūras Ar ābu valstu br īvās tirdzniec ības nol īgumu (Ag ādīras nol īgums)  
A PIELIKUMS  Pieg ādātāja deklar ācija par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā 
vai Tunisij ā, neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
B PIELIKUMS  Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, 
Marok ā vai Tunisij ā, neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
C PIELIKUMS  Pieg ādātāja deklar ācija par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai Turcij ā, 
neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
D PIELIKUMS  Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā 
vai Turcij ā, neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
E PIELIKUMS  Pieg ādātāja deklar ācija par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas k ādā EBTA valst ī vai Tunisij ā, 
neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
F PIELIKUMS  Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas k ādā EBTA valst ī vai 
Tunisij ā, neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
1. pants  
Līgumsl ēdz ējas puses divpus ējā tirdzniec ībā var piem ērot īpašus noteikumus, kas atk āpjas no I papildin ājum ā izkl ās­
tītajiem noteikumiem.  
Šie īpašie noteikumi ir izkl āstīti š ā papildin ājuma pielikumos.  
2. pants  
Preces, kuru izcelsme ir Se ūtā un Melilj ā, Andor ā un Sanmar īno, diagon ālaj ā tirdzniec ībā saska ņā ar I papildin ājuma 3. 
pantu uzskata par noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem, ar noteikumu, ka izcelsmes valst ī ir izdots EUR-MED sertifik āts vai 
izcelsmes deklar ācija.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/121
I PIELIKUMS  
Tirdzniec ība starp Eiropas Savien ību un Eiropas Savien ības stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa dal ībvalst īm 
1. pants  
Turpm āk uzskait ītos izstr ādājumus izsl ēdz no I papildin ājuma 3. pant ā paredz ētās kumul ācijas, ja  
a) galam ērķa valsts ir Eiropas Savien ība, un  
i) šo izstr ādājumu ražošan ā izmantoto materi ālu izcelsme ir k ādā no Eiropas Savien ības stabiliz ācijas un asoci ācijas 
procesa dal ībvalst īm, vai  
ii) šie izstr ādājumi izcelsmi ieguvuši, pamatojoties uz apstr ādi vai p ārstr ādi, kas veikta k ādā no Eiropas Savien ības 
stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa dal ībvalst īm, vai  
b) galam ērķa valsts ir k āda no Eiropas Savien ības stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa dal ībvalst īm, 
i) šo izstr ādājumu ražošan ā izmantoto materi ālu izcelsme ir Eiropas Savien ībā, vai  
ii) šie izstr ādājumi izcelsmi ieguvuši, pamatojoties uz apstr ādi vai p ārstr ādi, kas veikta Eiropas Savien ībā. 
KN kods  Apraksts  
1704 90 99  Citi cukura konditorejas izstr ādājumi, kas nesatur kakao  
1806 10 30  Šokol āde un citi p ārtikas produkti, kas satur kakao  
1806 10 90  –  kakao pulveris ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu:  
– – kas satur no 65 % l īdz 80 % no masas saharozi (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā 
saharoze) vai izoglikozi, kas izteikta k ā saharoze  
– – kas satur 80 % vai vair āk (no masas) saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā 
saharoze) vai izoglikozes, kas izteikta k ā saharoze  
1806 20 95  –  cit ādi izstr ādājumi briket ēs, pl ātn ītēs vai t āfel ītēs, kuru svars p ārsniedz 2 kg, vai š ķidr ā, 
pastas, pulvera, granulu veid ā vai cit ādā nefas ētā veid ā konteineros vai tiešaj ā iepako ­
jum ā ar tilp ību liel āku par 2 kg  
– – Citi  
– – – Citi  
1901 90 99  Iesala ekstrakts, p ārtikas izstr ādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, 
cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai piln īgi attaukot ā viel ā satur maz āk par 
40 % no masas kakao un kas nav min ēti vai iek ļauti citur; p ārtikas izstr ādājumi no 
poz īciju 0401–0404 prec ēm, kas nesatur kakao vai piln īgi attaukot ā viel ā satur maz āk 
par 5 % no masas kakao un kas nav min ēti vai iek ļauti citur  
– cit ādi 
– – cit ādi (nevis iesala ekstrakts)  
– – – cit ādi 
2101 12 98  Cit ādi izstr ādājumi uz kafijas b āzes 
2101 20 98  Cit ādi izstr ādājumi uz t ējas vai mates b āzes 
2106 90 59  P ārtikas izstr ādājumi, kas nav min ēti un iek ļauti citur  
– cit ādi 
– – cit ādiLV L 54/122 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
KN kods  Apraksts  
2106 90 98  P ārtikas izstr ādājumi, kas nav min ēti vai iek ļauti citur:  
– cit ādi (iz ņemot prote īna koncentr ātus un struktur ētas olbaltumvielas)  
– – cit ādi 
– – – cit ādi 
3302 10 29  Smaržvielu mais ījumi un mais ījumi (ietverot spirta š ķīdumus) uz vienas vai vair āku š ādu 
vielu b āzes, kurus izmanto k ā r ūpniec ības izejvielas; cit ādi izstr ādājumi uz smaržvielu 
bāzes, kurus izmanto dz ērienu ražošan ā 
– izmantošanai p ārtikas vai dz ērienu r ūpniec ībā 
– – izmantošanai dz ērienu r ūpniec ībā: 
– – – izstr ādājumi, kas satur visus aromatiz ētājus, kuri rakstur īgi k ādam dz ērienam:  
– – – –  ar faktisko spirta tilpumkoncentr āciju liel āku par 0,5 %  
– – – –  cit ādi: 
– – – – –  kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur maz āk 
par 1,5 % no masas piena taukus, 5 % saharozi vai izoglikozi, 5 % glikozi vai 
cieti  
– – – – –  cit ādiLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/123
II PIELIKUMS  
Tirdzniec ība starp Eiropas Savien ību un Alž īrijas Tautas Demokr ātisko Republiku  
1. pants  
Izstr ādājumus, kas izcelsmi ieguvuši, piem ērojot šaj ā pielikum ā paredz ētos noteikumus, izsl ēdz no kumul ācijas, k ā min ēts 
I papildin ājuma 3. pant ā. 
2. pants  
Kumul ācija Eiropas Savien ībā 
Lai īstenotu I papildin ājuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstr ādi vai p ārstr ādi, ko veic Alž īrij ā, Marok ā vai 
Tunisij ā, uzskata par veiktu Eiropas Savien ībā, ja izstr ādājumus p ēc tam apstr ādā vai p ārstr ādā Eiropas Savien ībā. Ja 
saska ņā ar šo noteikumu noteiktas izcelsmes izstr ādājumi ieg ūti div ās vai vair ākās attiec īgaj ās valst īs, tos uzskata par 
Eiropas Savien ības izcelsmes izstr ādājumiem tikai tad, ja to apstr āde vai p ārstr āde ir cit āda nek ā darb ības, kas min ētas I 
papildin ājuma 6. pant ā. 
3. pants  
Kumul ācija Alž īrij ā 
Lai īstenotu I papildin ājuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstr ādi vai p ārstr ādi, kas veikta Eiropas Savien ībā, 
Marok ā vai Tunisij ā, uzskata par veiktu Alž īrij ā, ja izstr ādājumus p ēc tam apstr ādā vai p ārstr ādā Alž īrij ā. Ja saska ņā ar šo 
noteikumu noteiktas izcelsmes izstr ādājumi ieg ūti div ās vai vair ākās attiec īgaj ās valst īs, tos uzskata par Alž īrijas izcelsmes 
izstr ādājumiem tikai tad, ja to apstr āde vai p ārstr āde ir cit āda nek ā darb ības, kas min ētas I papildin ājuma 6. pant ā. 
4. pants  
Izcelsmes apliecin ājums  
1. Neskarot I papildin ājuma 16. panta 4. un 5. punktu, pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR. 1 izdod Eiropas Savien ības 
dal ībvalsts vai Alž īrijas muitas iest ādes, ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem, kuru izcelsme ir 
Eiropas Savien ībā vai Alž īrij ā, piem ērojot š ā pielikuma 2. un 3. pant ā min ēto kumul āciju, un ja tie atbilst p ārējām I 
papildin ājuma pras ībām. 
2. Neskarot I papildin ājuma 21. panta 2. un 3. punktu, izcelsmes deklar āciju var sagatavot, ja attiec īgos izstr ādājumus 
var uzskat īt par izstr ādājumiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savien ībā vai Alž īrij ā, piem ērojot š ā pielikuma 2. un 3. punkt ā 
min ēto kumul āciju, un ja tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
5. pants  
Pieg ādātāja deklar ācijas  
1. Ja Eiropas Savien ībā vai Alž īrij ā izdod EUR.1 pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu vai sagatavo izcelsmes deklar āciju 
noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem, kuru ražošan ā ir izmantotas no Alž īrijas, Marokas, Tunisijas vai Eiropas Savien ības 
ievestas preces, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas šaj ās valst īs, neg ūstot preferenci ālas izcelsmes statusu, ņem v ērā pieg ādā­
tāja deklar āciju, kas sniegta par š īm prec ēm saska ņā ar šo pantu.  
2. Pieg ādātāja deklar ācija, kas min ēta 1. punkt ā, ir pier ādījums, ka attiec īgaj ām prec ēm Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai 
Eiropas Savien ībā ir veikta apstr āde un p ārstr āde, un to izmanto, lai noteiktu, vai izstr ādājumus, kuru ražošan ā šīs preces 
ir izmantotas, var uzskat īt par Eiropas Savien ības vai Alž īrijas izcelsmes izstr ādājumiem un vai tie atbilst p ārējām I 
papildin ājuma pras ībām. 
3. Iz ņemot gad ījumus, kas paredz ēti 4. punkt ā, katram atseviš ķam s ūtījumam sagatavo atseviš ķu pieg ādātāja deklar āciju 
tādā veid ā, k ā noteikts A pielikum ā, uz pap īra lapas, ko pievieno r ēķinam, pavadz īmei vai citam tirdzniec ības dokumen ­
tam, pietiekami s īki aprakstot attiec īgās preces, lai t ās var ētu identific ēt. 
4. Ja pieg ādātājs regul āri pieg ādā noteiktam klientam preces, attiec ībā uz kur ām paredzams, ka Alž īrij ā, Marok ā, 
Tunisij ā vai Eiropas Savien ībā veikt ā apstr āde un p ārstr āde ilg ākā laikposm ā saglab āsies nemain īga, vi ņš var iesniegt 
vienotu pieg ādātāja deklar āciju, kas aptver sec īgus šo pre ču s ūtījumus (turpm āk “ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija”).LV L 54/124 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija parasti ir sp ēkā vienu gadu, s ākot no t ās sagatavošanas dienas. T ās valsts muitas iest ādēs, 
kur deklar ācija ir sagatavota, paredz nosac ījumus, saska ņā ar kuriem to var izmantot ilg ākus laikposmus.  
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju pieg ādātājs sagatavo veid ā, kas noteikts B pielikum ā, un attiec īgās preces taj ā apraksta 
pietiekami s īki, lai t ās var ētu identific ēt. To nodod attiec īgajam klientam, pirms vi ņam pieg ādā pirmo pre ču s ūtījumu, uz 
kuru attiecas min ētā deklar ācija vai kop ā ar pirmo s ūtījumu.  
Pieg ādātājs nekav ējoties inform ē klientu, ja ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija vairs nav piem ērojama pieg ādājam ām 
prec ēm. 
5. Pieg ādātāja deklar āciju, kas min ēta 3. un 4. punkt ā, sagatavo, izmantojot rakst āmmaš īnu vai datoru, vien ā no 
nol īguma valod ām saska ņā ar t ās valsts ties ību aktiem, kur ā deklar ācija ir sagatavota, un taj ā ir pieg ādātāja paraksta 
ori ģin āls. Deklar ācija var b ūt ar ī rakst īta ar roku; t ādā gad ījum ā lieto tinti un raksta ar druk ātiem burtiem.  
6. Pieg ādātājs, kurš sagatavo deklar āciju, ir gatavs jebkur ā laik ā p ēc t ās valsts muitas iest āžu piepras ījuma, kur ā 
deklar ācija ir sagatavota, iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, kas pier āda, ka deklar ācij ā sniegt ā inform ācija ir 
pareiza.  
6. pants  
Apstiprinošie dokumenti  
Pieg ādātāja deklar āciju, kas pier āda, ka izmantoto materi ālu apstr āde un p ārstr āde veikta Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, 
Marok ā vai Tunisij ā, un kas sagatavota vien ā no š īm valst īm, piel īdzina dokumentam, kurš min ēts I papildin ājuma 16. 
panta 3. punkt ā un 21. panta 5. punkt ā un š ā pielikuma 5. panta 6. punkt ā un kuru izmanto, lai pier ādītu, ka 
izstr ādājumi, uz kuriem attiecas pre ču p ārvad ājumu sertifik āts EUR. 1 vai izcelsmes deklar ācija, ir Eiropas Savien ības 
vai Alž īrijas izcelsmes izstr ādājumi un atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
7. pants  
Pieg ādātāja deklar āciju glab āšana  
Pieg ādātājs, kurš sagatavo pieg ādātāja deklar āciju, vismaz tr īs gadus glab ā šīs deklar ācijas un visu r ēķinu, pavadz īmju vai 
citu komercdokumentu kopijas, kam š ī deklar ācija pievienota, k ā ar ī 5. panta 6. punkt ā min ētos dokumentus.  
Pieg ādātājs, kurš sagatavo ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju, vismaz tr īs gadus glab ā š īs deklar ācijas un visu r ēķinu, 
pavadz īmju vai citu komercdokumentu kopijas, kas attiecas uz attiec īgās deklar ācijas aptvertaj ām prec ēm, kuras nos ūtītas 
attiec īgajam klientam, k ā ar ī 5. panta 6. punkt ā min ētos dokumentus. Šis periods s ākas no ilgtermi ņa pieg ādātāja 
deklar ācijas der īguma termi ņa beig ām. 
8. pants  
Administrat īvā sadarb ība 
Lai nodrošin ātu pareizu š ā pielikuma piem ērošanu, Eiropas Savien ība un Alž īrija ar kompetento muitas iest āžu starp ­
niec ību pal īdz viena otrai p ārbaud īt pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, izcelsmes deklar āciju vai pieg ādātāja deklar āciju 
autentiskumu, k ā ar ī šajos dokumentos sniegt ās inform ācijas pareiz ību. 
9. pants  
Pieg ādātāja deklar āciju p ārbaude  
1. Turpm ākas pieg ādātāja deklar āciju vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju p ārbaudes var veikt izlases veid ā vai 
vienm ēr, kad t ās valsts muitas iest ādēm, kur ā š īs deklar ācijas izmantotas, lai sa ņemtu pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu 
EUR.1 vai lai sagatavotu izcelsmes deklar āciju, ir raduš ās pamatotas šaubas par dokumenta autentiskumu vai dokument ā 
sniegt ās inform ācijas pareiz ību. 
2. Lai īstenotu 1. punkta noteikumus, taj ā min ētās valsts muitas iest ādes atdod pieg ādātāja deklar āciju vai ilgtermi ņa 
pieg ādātāja deklar āciju un r ēķinus, pavadz īmes vai citus tirdzniec ības dokumentus, kas attiecas uz š ādā deklar ācij ā 
iek ļautaj ām prec ēm, t ās valsts muitas iest ādēm, kur ā deklar āciju sagatavoja, vajadz ības gad ījum ā sniedzot b ūtiskos vai 
form ālos p ārbaudes piepras ījuma iemeslus.  
Lai pamatotu p ārbaudes piepras ījuma nepieciešam ību, t ās nos ūta visus ieg ūtos dokumentus un inform āciju, kas liecina, ka 
pieg ādātāja deklar ācij ā vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācij ā sniegt ā inform ācija ir nepareiza.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/125
3. P ārbaudi veic t ās valsts muitas iest ādes, kur ā sagatavota pieg ādātāja deklar ācija vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija. 
Šaj ā nol ūkā tām ir ties ības piepras īt pier ādījumus un veikt pieg ādātāja gr āmatved ības dokument ācijas p ārbaudi vai jebkuru 
citu p ārbaudi, kuru t ās uzskata par atbilst īgu. 
4. Muitas iest ādes, kuras pieprasa p ārbaudi, p ēc iesp ējas dr īzāk tiek inform ētas par t ās rezult ātiem. Šie rezult āti skaidri 
par āda, vai inform ācija, kas sniegta pieg ādātāja deklar ācij ā vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācij ā, ir pareiza, un dod t ām 
iesp ēju noteikt, vai un cik liel ā m ērā šo deklar āciju var ētu ņemt v ērā, izdodot pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai 
sagatavojot izcelsmes deklar āciju.  
10. pants  
Sankcijas  
Jebkurai personai, kura sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kur ā ietverta nepareiza inform ācija, lai izstr ādājumiem 
ieg ūtu preferenci ālu rež īmu, piem ēro sankcijas.  
11. pants  
Br īvās zonas  
1. Eiropas Savien ība un Alž īrija veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka, transport ējot caur attiec īgās 
valsts br īvo zonu izstr ādājumus, ko tirgo, piem ērojot izcelsmes apliecin ājumu, tie netiek aizst āti ar cit ām prec ēm un ar 
tiem neveic citas darb ības, iz ņemot t ās, kas veiktas to saglab āšanas nol ūkā. 
2. Atk āpjoties no 1. punkta, kad Eiropas Savien ības vai Alž īrijas izcelsmes izstr ādājumus import ē br īvaj ā zon ā, 
piem ērojot izcelsmes apliecin ājumu, un tur apstr ādā vai p ārstr ādā, attiec īgās iest ādes p ēc eksport ētāja piepras ījuma 
izdod jaunu pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, ja veikt ā apstr āde un p ārstr āde atbilst š īs konvencijas noteikumiem.LV L 54/126 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
III PIELIKUMS  
Tirdzniec ība starp Eiropas Savien ību un Marokas Karalisti  
1. pants  
Izstr ādājumus, kas izcelsmi ieguvuši, piem ērojot šaj ā pielikum ā paredz ētos noteikumus, izsl ēdz no kumul ācijas, k ā min ēts 
I papildin ājuma 3. pant ā. 
2. pants  
Kumul ācija Eiropas Savien ībā 
Lai īstenotu I papildin ājuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstr ādi vai p ārstr ādi, ko veic Alž īrij ā, Marok ā vai 
Tunisij ā, uzskata par veiktu Eiropas Savien ībā, ja izstr ādājumus p ēc tam apstr ādā vai p ārstr ādā Eiropas Savien ībā. Ja 
saska ņā ar šo noteikumu noteiktas izcelsmes izstr ādājumi ieg ūti div ās vai vair ākās attiec īgaj ās valst īs, tos uzskata par 
Eiropas Savien ības izcelsmes izstr ādājumiem tikai tad, ja to apstr āde vai p ārstr āde ir cit āda nek ā darb ības, kas min ētas I 
papildin ājuma 6. pant ā. 
3. pants  
Kumul ācija Marok ā 
Lai īstenotu I papildin ājuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstr ādi vai p ārstr ādi, ko veic Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā 
vai Tunisij ā, uzskata par veiktu Marok ā, ja izstr ādājumus p ēc tam apstr ādā vai p ārstr ādā Marok ā. Ja saska ņā ar šo 
noteikumu noteiktas izcelsmes izstr ādājumi ieg ūti div ās vai vair ākās attiec īgaj ās valst īs, tos uzskata par Marokas izcelsmes 
izstr ādājumiem tikai tad, ja to apstr āde un p ārstr āde ir cit āda nek ā darb ības, kas min ētas I papildin ājuma 6. pant ā. 
4. pants  
Izcelsmes apliecin ājums  
1. Neskarot I papildin ājuma 16. panta 4. un 5. punktu, pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR. 1 izdod Eiropas Savien ības 
dal ībvalsts vai Marokas muitas iest ādes, ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem, kuru izcelsme ir 
Eiropas Savien ībā vai Marok ā, piem ērojot š ā pielikuma 2. un 3. pant ā min ēto kumul āciju, un ja tie atbilst p ārējām I 
papildin ājuma pras ībām. 
2. Neskarot I papildin ājuma 21. panta 2. un 3. punktu, izcelsmes deklar āciju var sagatavot, ja attiec īgos izstr ādājumus 
var uzskat īt par izstr ādājumiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savien ībā vai Marok ā, piem ērojot š ā pielikuma 2. un 3. punkt ā 
min ēto kumul āciju, un ja tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
5. pants  
Pieg ādātāja deklar ācijas  
1. Ja Eiropas Savien ībā vai Marok ā izdod EUR.1 pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu vai sagatavo izcelsmes deklar āciju 
noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem, kuru ražošan ā ir izmantotas no Alž īrijas, Marokas, Tunisijas vai Eiropas Savien ības 
ievestas preces, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas šaj ās valst īs, neg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu, ņem v ērā pieg ādātāja 
deklar āciju, kas sniegta par š īm prec ēm saska ņā ar šo pantu.  
2. Pieg ādātāja deklar ācija, kas min ēta 1. punkt ā, ir pier ādījums, ka attiec īgaj ām prec ēm Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai 
Eiropas Savien ībā ir veikta apstr āde un p ārstr āde, un to izmanto, lai noteiktu, vai izstr ādājumus, kuru ražošan ā šīs preces 
ir izmantotas, var uzskat īt par Eiropas Savien ības vai Marokas izcelsmes izstr ādājumiem un vai tie atbilst p ārējām I 
papildin ājuma pras ībām. 
3. Iz ņemot 4. punkt ā paredz ētos gad ījumus, katram atseviš ķam s ūtījumam sagatavo atseviš ķu pieg ādātāja deklar āciju 
tādā veid ā, k ā noteikts A pielikum ā, uz pap īra lapas, ko pievieno r ēķinam, pavadz īmei vai citam tirdzniec ības dokumen ­
tam, pietiekami s īki aprakstot attiec īgās preces, lai t ās var ētu identific ēt. 
4. Ja pieg ādātājs regul āri pieg ādā noteiktam klientam preces, attiec ībā uz kur ām paredzams, ka Alž īrij ā, Marok ā, 
Tunisij ā vai Eiropas Savien ībā veikt ā apstr āde vai p ārstr āde ilg ākā laikposm ā saglab āsies nemain īga, vi ņš var iesniegt 
vienotu pieg ādātāja deklar āciju, kas aptver sec īgus šo pre ču s ūtījumus (turpm āk “ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija”).  
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija parasti ir sp ēkā vienu gadu, s ākot no t ās sagatavošanas dienas. T ās valsts muitas iest ādes, 
kur ā deklar ācija ir sagatavota, paredz nosac ījumus, saska ņā ar kuriem to var izmantot ilg ākus laikposmus.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/127
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju pieg ādātājs sagatavo veid ā, kas noteikts B pielikum ā, un attiec īgās preces taj ā apraksta 
pietiekami s īki, lai t ās var ētu identific ēt. To nodod attiec īgajam klientam, pirms vi ņam pieg ādā pirmo šaj ā deklar ācij ā 
iek ļauto pre ču s ūtījumu, vai kop ā ar pirmo s ūtījumu.  
Pieg ādātājs nekav ējoties inform ē klientu, ja ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija vairs nav piem ērojama pieg ādājam ām 
prec ēm. 
5. Pieg ādātāja deklar ācijas, kas min ētas 3. un 4. punkt ā, sagatavo, izmantojot rakst āmmaš īnu vai datoru, vien ā no 
nol īguma valod ām saska ņā ar t ās valsts ties ību aktiem, kur ā deklar ācija sagatavota, un taj ā ir pieg ādātāja paraksta ori ģin āls. 
Deklar ācija var b ūt ar ī rakst īta ar roku; t ādā gad ījum ā lieto tinti un raksta ar druk ātiem burtiem.  
6. Pieg ādātājs, kurš sagatavo deklar āciju, ir gatavs jebkur ā laik ā p ēc t ās valsts muitas iest āžu piepras ījuma, kur ā 
deklar ācija sagatavota, iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, kas pier āda, ka deklar ācij ā sniegt ā inform ācija ir pareiza.  
6. pants  
Apstiprinošie dokumenti  
Pieg ādātāja deklar āciju, kas pier āda, ka izmantoto materi ālu apstr āde un p ārstr āde veikta Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, 
Marok ā vai Tunisij ā, un kas sagatavota vien ā no š īm valst īm, piel īdzina dokumentam, kurš min ēts I papildin ājuma 16. 
panta 3. punkt ā un 21. panta 5. punkt ā un š ā pielikuma 5. panta 6. punkt ā un kuru izmanto, lai pier ādītu, ka 
izstr ādājumus, uz kuriem attiecas pre ču p ārvad ājumu sertifik āts EUR. 1 vai izcelsmes deklar ācija, var uzskat īt par Eiropas 
Savien ības vai Marokas izcelsmes izstr ādājumiem, un tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
7. pants  
Pieg ādātāja deklar ācijas glab āšana  
Pieg ādātājs, kurš sagatavo pieg ādātāja deklar āciju, vismaz tr īs gadus glab ā šīs deklar ācijas un visu r ēķinu, pavadz īmju vai 
citu komercdokumentu kopijas, kam š ī deklar ācija pievienota, k ā ar ī 5. panta 6. punkt ā min ētos dokumentus.  
Pieg ādātājs, kurš sagatavo ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju, vismaz tr īs gadus glab ā š īs deklar ācijas un visu r ēķinu, 
pavadz īmju vai citu komercdokumentu kopijas, kas attiecas uz min ētās deklar ācijas aptvertaj ām prec ēm, kuras nos ūtītas 
attiec īgajam klientam, k ā ar ī 5. panta 6. punkt ā min ētos dokumentus. Šis periods s ākas no ilgtermi ņa pieg ādātāja 
deklar ācijas der īguma termi ņa beig ām. 
8. pants  
Administrat īvā sadarb ība 
Lai nodrošin ātu pareizu š ā pielikuma piem ērošanu, Eiropas Savien ība un Maroka ar kompetento muitas iest āžu starp ­
niec ību pal īdz viena otrai p ārbaud īt pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, izcelsmes deklar āciju vai pieg ādātāja deklar āciju 
autentiskumu, k ā ar ī šajos dokumentos sniegt ās inform ācijas pareiz ību. 
9. pants  
Pieg ādātāja deklar āciju p ārbaude  
1. Turpm ākas pieg ādātāja deklar āciju vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju p ārbaudes veic izlases veid ā vai vienm ēr, 
kad t ās valsts muitas iest ādēm, kur ā šīs deklar ācijas izmantotas, lai sa ņemtu pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai lai 
sagatavotu izcelsmes deklar āciju, ir raduš ās pamatotas šaubas par dokumenta autentiskumu vai dokument ā sniegt ās 
inform ācijas pareiz ību. 
2. Lai īstenotu 1. punkta noteikumus, taj ā min ētās valsts muitas iest ādes atdod pieg ādātāja deklar āciju vai ilgtermi ņa 
pieg ādātāja deklar āciju un r ēķinus, pavadz īmes vai citus tirdzniec ības dokumentus, kas attiecas uz š ādā deklar ācij ā 
iek ļautaj ām prec ēm, t ās valsts muitas iest ādēm, kur ā deklar āciju sagatavota, vajadz ības gad ījum ā sniedzot b ūtiskos vai 
form ālos p ārbaudes piepras ījuma iemeslus.  
Lai pamatotu p ārbaudes piepras ījuma nepieciešam ību, t ās nos ūta visus ieg ūtos dokumentus un inform āciju, kas liecina, ka 
pieg ādātāja deklar ācij ā vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācij ā sniegt ā inform ācija ir nepareiza.  
3. P ārbaudi veic t ās valsts muitas iest ādes, kur ā sagatavota pieg ādātāja deklar ācija vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija. 
Šaj ā nol ūkā tām ir ties ības piepras īt pier ādījumus un veikt pieg ādātāja gr āmatved ības dokument ācijas p ārbaudi vai jebkuru 
citu p ārbaudi, kuru t ās uzskata par atbilst īgu.LV L 54/128 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
4. Muitas iest ādes, kuras pieprasa p ārbaudi, p ēc iesp ējas dr īzāk tiek inform ētas par t ās rezult ātiem. Šie rezult āti skaidri 
par āda, vai inform ācija, kas sniegta pieg ādātāja deklar ācij ā vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācij ā, ir pareiza, un dod t ām 
iesp ēju noteikt, vai un cik liel ā m ērā šo deklar āciju var ņemt v ērā, izdodot pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai 
sagatavojot izcelsmes deklar āciju.  
10. pants  
Sankcijas  
Jebkurai personai, kura sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kur ā ietverta nepareiza inform ācija, lai izstr ādājumiem 
ieg ūtu preferenci ālu rež īmu, piem ēro sankcijas.  
11. pants  
Br īvās zonas  
1. Eiropas Savien ība un Maroka veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka, transport ējot caur attiec īgās 
valsts br īvo zonu izstr ādājumus, ko tirgo, piem ērojot izcelsmes apliecin ājumu, tie netiek aizst āti ar cit ām prec ēm un ar 
tiem neveic citas darb ības, iz ņemot t ās, kas veiktas to saglab āšanas nol ūkā. 
2. Atk āpjoties no 1. punkta, kad Eiropas Savien ības vai Marokas izcelsmes izstr ādājumus import ē br īvaj ā zon ā, 
piem ērojot izcelsmes apliecin ājumu, un tur apstr ādā vai p ārstr ādā, attiec īgās iest ādes p ēc eksport ētāja piepras ījuma 
izdod jaunu pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, ja veikt ā apstr āde vai p ārstr āde atbilst š īs konvencijas noteikumiem.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/129
IV PIELIKUMS  
Tirdzniec ība starp Eiropas Savien ību un Tunisijas Republiku  
1. pants  
Izstr ādājumus, kas izcelsmi ieguvuši, piem ērojot šaj ā pielikum ā paredz ētos noteikumus, izsl ēdz no kumul ācijas, k ā min ēts 
I papildin ājuma 3. pant ā. 
2. pants  
Kumul ācija Eiropas Savien ībā 
Lai īstenotu I papildin ājuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstr ādi vai p ārstr ādi, ko veic Alž īrij ā, Marok ā vai 
Tunisij ā, uzskata par veiktu Eiropas Savien ībā, ja izstr ādājumus p ēc tam apstr ādā vai p ārstr ādā Eiropas Savien ībā. Ja 
saska ņā ar šo noteikumu noteiktas izcelsmes izstr ādājumi ieg ūti div ās vai vair ākās attiec īgaj ās valst īs, tos uzskata par 
Eiropas Savien ības izcelsmes izstr ādājumiem tikai tad, ja to apstr āde un p ārstr āde ir cit āda nek ā darb ības, kas min ētas I 
papildin ājuma 6. pant ā. 
3. pants  
Kumul ācija Tunisij ā 
Lai īstenotu I papildin ājuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstr ādi vai p ārstr ādi, kas veikta Eiropas Savien ībā, 
Alž īrij ā vai Marok ā, uzskata par veiktu Tunisij ā, ja izstr ādājumus p ēc tam apstr ādā vai p ārstr ādā Tunisij ā. Ja saska ņā ar šo 
noteikumu noteiktas izcelsmes izstr ādājumi ieg ūti div ās vai vair ākās attiec īgaj ās valst īs, tos uzskata par Tunisijas izcelsmes 
izstr ādājumiem tikai tad, ja to apstr āde vai p ārstr āde ir cit āda nek ā darb ības, kas min ētas I papildin ājuma 6. pant ā. 
4. pants  
Izcelsmes apliecin ājums  
1. Neskarot I papildin ājuma 16. panta 4. un 5. punktu, pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR. 1 izdod Eiropas Savien ības 
dal ībvalsts vai Tunisijas muitas iest ādes, ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem, kuru izcelsme ir 
Eiropas Savien ībā vai Tunisij ā, piem ērojot š ā pielikuma 2. un 3. pant ā min ēto kumul āciju, un ja tie atbilst p ārējām I 
papildin ājuma pras ībām. 
2. Neskarot I papildin ājuma 21. panta 2. un 3. punktu, izcelsmes deklar āciju var sagatavot, ja attiec īgos izstr ādājumus 
var uzskat īt par izstr ādājumiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savien ībā vai Tunisij ā, piem ērojot š ā pielikuma 2. un 3. punkt ā 
min ēto kumul āciju, un ja tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
5. pants  
Pieg ādātāja deklar ācijas  
1. Ja Eiropas Savien ībā vai Tunisij ā izdod EUR.1 pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu vai sagatavo izcelsmes deklar āciju 
noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem, kuru ražošan ā ir izmantotas no Alž īrijas, Marokas, Tunisijas vai Eiropas Savien ības 
ievestas preces, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas šaj ās valst īs, neg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu, ņem v ērā pieg ādātāja 
deklar āciju, kas sniegta par š īm prec ēm saska ņā ar šo pantu.  
2. Pieg ādātāja deklar ācija, kas min ēta 1. punkt ā, ir pier ādījums, ka attiec īgaj ām prec ēm Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai 
Eiropas Savien ībā ir veikta apstr āde un p ārstr āde, un to izmanto, lai noteiktu, vai izstr ādājumus, kuru ražošan ā šīs preces 
ir izmantotas, var uzskat īt par Eiropas Savien ības vai Tunisijas izcelsmes izstr ādājumiem un vai tie atbilst p ārējām I 
papildin ājuma pras ībām. 
3. Iz ņemot gad ījumus, kas paredz ēti 4. punkt ā, katram atseviš ķam s ūtījumam sagatavo atseviš ķu pieg ādātāja deklar āciju 
tādā veid ā, k ā noteikts A pielikum ā, uz pap īra lapas, ko pievieno r ēķinam, pavadz īmei vai citam tirdzniec ības dokumen ­
tam, pietiekami s īki aprakstot attiec īgās preces, lai t ās var ētu identific ēt. 
4. Ja pieg ādātājs regul āri pieg ādā noteiktam klientam preces, attiec ībā uz kur ām paredzams, ka Alž īrij ā, Marok ā, 
Tunisij ā vai Eiropas Savien ībā veikt ā apstr āde un p ārstr āde ilg ākā laikposm ā saglab āsies nemain īga, vi ņš var iesniegt 
vienotu pieg ādātāja deklar āciju, kas aptver sec īgus šo pre ču s ūtījumus (turpm āk “ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija”).  
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija parasti ir sp ēkā vienu gadu, s ākot no t ās sagatavošanas dienas. T ās valsts muitas iest ādēs, 
kur ā deklar ācija sagatavota, paredz nosac ījumus, saska ņā ar kuriem to var izmantot ilg ākus laikposmus.LV L 54/130 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju pieg ādātājs sagatavo veid ā, kas noteikts B pielikum ā, un attiec īgās preces taj ā apraksta 
pietiekami s īki, lai t ās var ētu identific ēt. To nodod attiec īgajam klientam, pirms vi ņam pieg ādā pirmo šaj ā deklar ācij ā 
iek ļauto pre ču s ūtījumu, vai kop ā ar pirmo s ūtījumu.  
Pieg ādātājs nekav ējoties inform ē klientu, ja ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija vairs nav piem ērojama pieg ādājam ām 
prec ēm. 
5. Pieg ādātāja deklar āciju, kas min ēta 3. un 4. punkt ā, sagatavo, izmantojot rakst āmmaš īnu vai datoru, vien ā no 
nol īguma valod ām saska ņā ar t ās valsts ties ību aktiem, kur ā deklar ācija sagatavota, un taj ā ir pieg ādātāja paraksta ori ģin āls. 
Deklar ācija var b ūt ar ī rakst īta ar roku; t ādā gad ījum ā lieto tinti un raksta ar druk ātiem burtiem.  
6. Pieg ādātājs, kurš sagatavo deklar āciju, ir gatavs jebkur ā laik ā p ēc t ās valsts muitas iest āžu piepras ījuma, kur ā 
deklar ācija sagatavota, iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, kas pier āda, ka deklar ācij ā sniegt ā inform ācija ir pareiza.  
6. pants  
Apstiprinošie dokumenti  
Pieg ādātāja deklar āciju, kas pier āda, ka izmantoto materi ālu apstr āde un p ārstr āde veikta Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, 
Marok ā vai Tunisij ā, un kas sagatavota vien ā no š īm valst īm, piel īdzina dokumentam, kurš min ēts I papildin ājuma 16. 
panta 3. punkt ā un 21. panta 5. punkt ā un š ā pielikuma 5. panta 6. punkt ā un kuru izmanto, lai pier ādītu, ka 
izstr ādājumus, uz kuriem attiecas pre ču p ārvad ājumu sertifik āts EUR. 1 vai izcelsmes deklar ācija, var uzskat īt par Eiropas 
Savien ības vai Tunisijas izcelsmes izstr ādājumiem, un tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
7. pants  
Pieg ādātāja deklar ācijas glab āšana  
Pieg ādātājs, kurš sagatavo pieg ādātāja deklar āciju, vismaz tr īs gadus glab ā šīs deklar ācijas un visu r ēķinu, pavadz īmju vai 
citu komercdokumentu kopijas, kam š ī deklar ācija pievienota, k ā ar ī 5. panta 6. punkt ā min ētos dokumentus.  
Pieg ādātājs, kurš sagatavo ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju, vismaz tr īs gadus glab ā š īs deklar ācijas un visu r ēķinu, 
pavadz īmju vai citu komercdokumentu kopijas, kas attiecas uz attiec īgās deklar ācijas aptvertaj ām prec ēm, kuras nos ūtītas 
attiec īgajam klientam, k ā ar ī 5. panta 6. punkt ā min ētos dokumentus. Šis periods s ākas no ilgtermi ņa pieg ādātāja 
deklar ācijas der īguma termi ņa beig ām. 
8. pants  
Administrat īvā sadarb ība 
Lai nodrošin ātu pareizu š ā pielikuma piem ērošanu, Eiropas Savien ība un Tunisija ar kompetento muitas iest āžu starp ­
niec ību pal īdz viena otrai p ārbaud īt pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, izcelsmes deklar āciju vai pieg ādātāja deklar āciju 
autentiskumu, k ā ar ī šajos dokumentos sniegt ās inform ācijas pareiz ību. 
9. pants  
Pieg ādātāja deklar āciju p ārbaude  
1. Turpm ākas pieg ādātāja deklar āciju vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju p ārbaudes veic izlases veid ā vai vienm ēr, 
kad t ās valsts muitas iest ādēm, kur ā šīs deklar ācijas izmantotas, lai sa ņemtu pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai lai 
sagatavotu izcelsmes deklar āciju, ir raduš ās pamatotas šaubas par dokumenta autentiskumu vai dokument ā sniegt ās 
inform ācijas pareiz ību. 
2. Lai īstenotu 1. punkta noteikumus, taj ā min ētās valsts muitas iest ādes atdod pieg ādātāja deklar āciju vai ilgtermi ņa 
pieg ādātāja deklar āciju un r ēķinus, pavadz īmes vai citus tirdzniec ības dokumentus, kas attiecas uz š ādā deklar ācij ā 
iek ļautaj ām prec ēm, t ās valsts muitas iest ādēm, kur ā deklar āciju sagatavota, vajadz ības gad ījum ā sniedzot b ūtiskos vai 
form ālos p ārbaudes piepras ījuma iemeslus.  
Lai pamatotu p ārbaudes piepras ījuma nepieciešam ību, t ās nos ūta visus ieg ūtos dokumentus un inform āciju, kas liecina, ka 
pieg ādātāja deklar ācij ā vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācij ā sniegt ā inform ācija ir nepareiza.  
3. P ārbaudi veic t ās valsts muitas iest ādes, kur ā sagatavota pieg ādātāja deklar ācija vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija. 
Šaj ā nol ūkā tām ir ties ības piepras īt pier ādījumus un veikt pieg ādātāja gr āmatved ības dokument ācijas p ārbaudi vai jebkuru 
citu p ārbaudi, kuru t ās uzskata par atbilst īgu.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/131
4. Muitas iest ādes, kuras pieprasa p ārbaudi, p ēc iesp ējas dr īzāk tiek inform ētas par t ās rezult ātiem. Šie rezult āti skaidri 
par āda, vai inform ācija, kas sniegta pieg ādātāja deklar ācij ā vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācij ā, ir pareiza, un dod t ām 
iesp ēju noteikt, vai un cik liel ā m ērā šo deklar āciju var ņemt v ērā, izdodot pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai 
sagatavojot izcelsmes deklar āciju.  
10. pants  
Sankcijas  
Jebkurai personai, kura sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kur ā ietverta nepareiza inform ācija, lai izstr ādājumiem 
ieg ūtu preferenci ālu rež īmu, piem ēro sankcijas.  
11. pants  
Br īvās zonas  
1. Eiropas Savien ības un Tunisija veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka, transport ējot caur attiec īgās 
valsts br īvo zonu izstr ādājumus, ko tirgo, piem ērojot izcelsmes apliecin ājumu, tie netiek aizst āti ar cit ām prec ēm un ar 
tiem neveic citas darb ības, iz ņemot t ās, kas veiktas to saglab āšanas nol ūkā. 
2. Atk āpjoties no 1. punkta, kad Eiropas Savien ības vai Tunisijas izcelsmes izstr ādājumus import ē br īvaj ā zon ā, 
piem ērojot izcelsmes apliecin ājumu, un tur apstr ādā vai p ārstr ādā, attiec īgās iest ādes p ēc eksport ētāja piepras ījuma 
izdod jaunu pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, ja veikt ā apstr āde un p ārstr āde atbilst š īs konvencijas noteikumiem.LV L 54/132 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
V PIELIKUMS  
Se ūta un Melilja  
1. pants  
Šīs konvencijas piem ērošana  
1. Apz īm ējums “Eiropas Savien ība” neietver Se ūtu un Melilju.  
2. Import ējot Se ūtā vai Melilj ā izstr ādājumus, kuru izcelsme nav Eiropas Savien ībā, uz tiem vis ādā zi ņā attiecas t āds 
pats muitas rež īms k ā tas, ko piem ēro attiec ībā uz Eiropas Savien ības muitas teritorijas izcelsmes produktiem saska ņā ar 
2. protokolu, kas pievienots Aktam par Sp ānijas Karalistes un Portug āles Republikas pievienošanos Eiropas Kopien ām. 
Līgumsl ēdz ējas puses, iz ņemot Eiropas Savien ību, pieš ķir import ētajiem Se ūtas un Meliljas izcelsmes izstr ādājumiem, uz 
kuriem attiecas attiec īgais nol īgums, t ādu pašu muitas rež īmu k ā tiem izstr ādājumiem, kurus import ē no Eiropas Savie ­
nības un kuriem ir Eiropas Savien ības izcelsme.  
3. Piem ērojot 2. punktu attiec ībā uz Se ūtas un Meliljas izcelsmes izstr ādājumiem, šo konvenciju piem ēro mutatis 
mutandis , iev ērojot 2. pant ā min ētos īpašos nosac ījumus.  
2. pants  
Īpašie nosac ījumi  
1. Ja turpm āk uzskait ītie izstr ādājumi ir tieši transport ēti saska ņā ar I papildin ājuma 12. panta noteikumiem, uzskata,  
1) ka Se ūtas un Meliljas izcelsmes izstr ādājumi ir:  
a) Se ūtā un Melilj ā piln ībā ieg ūti izstr ādājumi;  
b) izstr ādājumi, kuri ieg ūti Se ūtā un Melilj ā un kuru ražošan ā izmantoti izstr ādājumi, kas nav min ēti a) punkt ā, ja:  
i) min ētie izstr ādājumi ir pietiekami apstr ādāti vai p ārstr ādāti I papildin ājuma 5. panta noz īm ē, vai ar ī, ka  
ii) šiem izstr ādājumiem ir import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses vai Eiropas Savien ības izcelsme, ar noteikumu, ka tiem 
ir veikta apstr āde un p ārstr āde, kas p ārsniedz I papildin ājuma 6. pant ā min ētās darb ības;  
2) ka izstr ādājumi, kuriem ir eksport ētājas L īgumsl ēdz ējas puses, iz ņemot Eiropas Savien ību, izcelsme, ir  
a) izstr ādājumi, kas piln ībā ieg ūti eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē; 
b) eksport ētājā L īgumsl ēdz ējā pus ē ieg ūti izstr ādājumi, kuru ražošan ā ir izmantoti citi, nevis a) apakšpunkt ā min ētie, 
izstr ādājumi ar noteikumu, ka:  
i) min ētie izstr ādājumi ir pietiekami apstr ādāti vai p ārstr ādāti I papildin ājuma 5. panta noz īm ē, vai ar ī, ka  
ii) šiem izstr ādājumiem ir Se ūtas un Meliljas vai Eiropas Savien ības izcelsme, ar noteikumu, ka tiem ir veikta 
apstr āde un p ārstr āde, kas p ārsniedz I papildin ājuma 6. pant ā min ētās darb ības.  
2. Se ūtu un Melilju uzskata par vienotu teritoriju.  
3. Eksport ētājs vai t ā pilnvarotais p ārst āvis ieraksta eksport ētājas vai import ētājas L īgumsl ēdz ējas puses nosaukumu un 
nosaukumu “Se ūta un Melilja” pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai EUR-MED 2. ail ē vai izcelsmes deklar ācij ā, vai 
izcelsmes deklar ācij ā EUR-MED. Turkl āt attiec ībā uz Se ūtas un Meliljas izcelsmes izstr ādājumiem tas j ānor āda pre ču 
pārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai EUR-MED 4. ail ē vai izcelsmes deklar ācij ā, vai EUR-MED izcelsmes deklar ācij ā. 
4. Sp ānijas muitas iest ādes ir atbild īgas par š īs konvencijas piem ērošanu Se ūtā un Melilj ā.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/133
VI PIELIKUMS  
KOP ĪGĀ DEKLAR ĀCIJA  
attiec ībā uz Andoras Firstisti  
1. Izstr ādājumus, kuru izcelsme ir Andoras Firstist ē un kuri iek ļauti Harmoniz ētās sist ēmas 25.–97. noda ļā, L īgum ­
slēdz ējas puses, iz ņemot Eiropas Savien ību, atz īst k ā Eiropas Savien ības izstr ādājumus š īs konvencijas noz īm ē. 
2. Konvenciju  mutatis mutandis  piem ēro min ēto izstr ādājumu noteiktas izcelsmes statusa noteikšanai.  
VII PIELIKUMS  
KOP ĪGĀ DEKLAR ĀCIJA  
attiec ībā uz Sanmar īno Republiku  
1. Izstr ādājumus, kuru izcelsme ir Sanmar īno Republik ā, L īgumsl ēdz ējas puses, iz ņemot Eiropas Savien ību, atz īst k ā 
Eiropas Savien ības izstr ādājumus š īs konvencijas noz īm ē. 
2. Konvenciju  mutatis mutandis  piem ēro min ēto izstr ādājumu noteiktas izcelsmes statusa noteikšanai.LV L 54/134 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
VIII PIELIKUMS  
Tirdzniec ība starp Turcijas Republiku un Eiropas Savien ības stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa dal ībvalst īm 
1. pants  
Turpm āk uzskait ītos izstr ādājumus izsl ēdz no I papildin ājuma 3. pant ā paredz ētās kumul ācijas, ja  
a) galam ērķa valsts ir Turcijas Republika un  
i) šo izstr ādājumu ražošan ā izmantoto materi ālu izcelsme ir k ādā no Eiropas Savien ības stabiliz ācijas un asoci ācijas 
procesa dal ībvalst īm, vai  
ii) šie izstr ādājumi izcelsmi ieguvuši, pamatojoties uz apstr ādi vai p ārstr ādi, kas veikta k ādā no Eiropas Savien ības 
stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa dal ībvalst īm, vai  
b) galam ērķa valsts ir k āda no Eiropas Savien ības stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa dal ībvalst īm, 
i) šo izstr ādājumu ražošan ā izmantoto materi ālu izcelsme ir Turcijas Republik ā vai  
ii) šie izstr ādājumi izcelsmi ieguvuši, pamatojoties uz apstr ādi vai p ārstr ādi, kas veikta Turcijas Republik ā. 
KN kods  Apraksts  
1704 90 99  Cit ādi cukura konditorejas izstr ādājumi bez kakao piedevas  
1806 10 30  Šokol āde un citi p ārtikas produkti, kuru sast āvā ir kakao  
1806 10 90  -  kakao pulveris ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu:  
- - kas satur 65 % vai vair āk, bet maz āk par 80 % saharozi (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā 
saharoze) vai izoglikozi, kas izteikta k ā saharoze  
- - kas satur 80 % no svara vai vair āk saharozi (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā saharoze) vai 
izoglikozi, kas izteikta k ā saharoze  
1806 20 95  -  cit ādi izstr ādājumi briket ēs, pl ātn ītēs vai t āfel ītēs, kuru svars p ārsniedz 2 kg, vai š ķidr ā, pastas, pulvera, 
granulu veid ā vai cit ādā nefas ētā veid ā konteineros vai tiešaj ā iepakojum ā ar tilp ību liel āku par 2 kg:  
- - cit ādi 
- - - cit ādi 
1901 90 99  Iesala ekstrakts, p ārtikas izstr ādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala 
ekstrakta, kas nesatur kakao vai piln īgi attaukot ā viel ā satur maz āk par 40 % no svara kakao un kas nav 
min ēti vai iek ļauti citur; p ārtikas izstr ādājumi no poz īciju 0401–0404 prec ēm, kas nesatur kakao vai 
piln īgi attaukot ā viel ā satur maz āk par 5 % no svara kakao un kas nav min ēti vai iek ļauti citur  
- cit ādi 
- - cit ādi (nevis iesala ekstrakts)  
- - - cit ādi 
2101 12 98  Cit ādi izstr ādājumi uz kafijas b āzes 
2101 20 98  Cit ādi izstr ādājumi uz t ējas vai mates b āzes 
2106 90 59 (  1 ) P ārtikas izstr ādājumi, kas nav min ēti vai iek ļauti citur  
- cit ādi 
- - cit ādiLV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/135
KN kods  Apraksts  
2106 90 98  P ārtikas izstr ādājumi, kas nav min ēti vai iek ļauti citur:  
- cit ādi (iz ņemot prote īna koncentr ātus un struktur ētas olbaltumvielas)  
- - cit ādi 
- - - cit ādi 
3302 10 29  Smaržvielu mais ījumi un mais ījumi (ietverot spirta š ķīdumus) uz vienas vai vair āku š ādu vielu b āzes, 
kurus izmanto k ā rūpniec ības izejvielas; cit ādi izstr ādājumi uz smaržvielu b āzes, kurus izmanto dz ērienu 
ražošan ā 
- izmantošanai p ārtikas vai dz ērienu r ūpniec ībā 
- - izmantošanai dz ērienu r ūpniec ībā: 
- - - izstr ādājumi, kas satur visus aromatiz ētājus, kuri rakstur īgi k ādam dz ērienam:  
- - - - ar faktisko spirta tilpumkoncentr āciju liel āku par 0,5 %  
- - - - cit ādi: 
- - - - -  kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur maz āk par 1,5 % no 
svara piena taukus, 5 % saharozi vai izoglikozi, 5 % glikozi vai cieti  
- - - - -  cit ādi 
( 1 ) Šo izstr ādājumu neizsl ēdz no š ā pielikuma 1. pant ā min ētās kumul ācijas preferenci ālā tirdzniec ībā starp Turcijas Republiku un bijušo 
Dienvidsl āvijas Ma ķedonijas Republiku.LV L 54/136 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
IX PIELIKUMS  
Tirdzniec ība starp Turcijas Republiku un Marokas Karalisti  
1. pants  
Izstr ādājumus, kas izcelsmi ieguvuši, piem ērojot šaj ā pielikum ā paredz ētos noteikumus, izsl ēdz no kumul ācijas, k ā min ēts 
I papildin ājuma 3. pant ā. 
2. pants  
Kumul ācija Turcij ā 
Lai īstenotu I papildin ājuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstr ādi vai p ārstr ādi, ko veic Alž īrij ā, Marok ā vai 
Tunisij ā, uzskata par veiktu Turcij ā, ja izstr ādājumus p ēc tam apstr ādā vai p ārstr ādā Turcij ā. Ja saska ņā ar šo noteikumu 
noteiktas izcelsmes izstr ādājumi ieg ūti div ās vai vair ākās attiec īgaj ās valst īs, tos uzskata par Turcijas izcelsmes izstr ādā­
jumiem tikai tad, ja to apstr āde vai p ārstr āde ir cit āda nek ā darb ības, kas min ētas I papildin ājuma 6. pant ā. 
3. pants  
Kumul ācija Marok ā 
Lai īstenotu I papildin ājuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstr ādi vai p ārstr ādi, kas veikta Alž īrij ā, Tunisij ā vai 
Turcij ā, uzskata par veiktu Marok ā, ja izstr ādājumus p ēc tam apstr ādā vai p ārstr ādā Marok ā. Ja saska ņā ar šo noteikumu 
noteiktas izcelsmes izstr ādājumi ieg ūti div ās vai vair ākās attiec īgaj ās valst īs, tos uzskata par Marokas izcelsmes izstr ādā­
jumiem tikai tad, ja to apstr āde vai p ārstr āde ir cit āda nek ā darb ības, kas min ētas I papildin ājuma 6. pant ā. 
4. pants  
Izcelsmes apliecin ājums  
1. Neskarot I papildin ājuma 16. panta 4. un 5. punktu, pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR. 1 izdod Turcijas vai 
Marokas muitas iest ādes, ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem, kuru izcelsme ir Turcij ā vai Marok ā, 
piem ērojot š ā pielikuma 2. un 3. pant ā min ēto kumul āciju, un ja tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
2. Neskarot I papildin ājuma 21. panta 2. un 3. punktu, izcelsmes deklar āciju var sagatavot, ja attiec īgos izstr ādājumus 
var uzskat īt par izstr ādājumiem, kuru izcelsme ir Turcij ā vai Marok ā, piem ērojot š ā pielikuma 2. un 3. punkt ā min ēto 
kumul āciju, un ja tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
5. pants  
Pieg ādātāja deklar ācijas  
1. Ja Turcij ā vai Marok ā izdod EUR.1 pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu vai sagatavo izcelsmes deklar āciju noteiktas 
izcelsmes izstr ādājumiem, kuru ražošan ā ir izmantotas no Alž īrijas, Marokas, Tunisijas vai Turcijas ievestas preces, kas 
apstr ādātas vai p ārstr ādātas šaj ās valst īs, neg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu, ņem v ērā pieg ādātāja deklar āciju, kas 
sniegta par š īm prec ēm saska ņā ar šo pantu.  
2. Pieg ādātāja deklar ācija, kas min ēta 1. punkt ā, ir pier ādījums, ka attiec īgaj ām prec ēm Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai 
Turcij ā ir veikta apstr āde vai p ārstr āde, un to izmanto, lai noteiktu, vai izstr ādājumus, kuru ražošan ā š īs preces ir 
izmantotas, var uzskat īt par Turcijas vai Marokas izcelsmes izstr ādājumiem un vai tie atbilst p ārējām I papildin ājuma 
pras ībām. 
3. Iz ņemot gad ījumus, kas paredz ēti 4. punkt ā, katram atseviš ķam s ūtījumam sagatavo atseviš ķu pieg ādātāja deklar āciju 
tādā veid ā, k ā noteikts C pielikum ā, uz pap īra lapas, ko pievieno r ēķinam, pavadz īmei vai citam tirdzniec ības dokumen ­
tam, pietiekami s īki aprakstot attiec īgās preces, lai t ās var ētu identific ēt. 
4. Ja pieg ādātājs regul āri pieg ādā noteiktam klientam preces, attiec ībā uz kur ām paredzams, ka Alž īrij ā, Marok ā, 
Tunisij ā vai Turcij ā veikt ā apstr āde vai p ārstr āde ilg ākā laikposm ā saglab āsies nemain īga, vi ņš var iesniegt vienotu 
pieg ādātāja deklar āciju, kas aptver sec īgus šo pre ču s ūtījumus (turpm āk “ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija”).  
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija parasti ir sp ēkā vienu gadu, s ākot no t ās sagatavošanas dienas. T ās valsts muitas iest ādes, 
kur ā deklar ācija sagatavota, paredz nosac ījumus, saska ņā ar kuriem to var izmantot ilg ākus laikposmus.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/137
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju pieg ādātājs sagatavo veid ā, kas noteikts D pielikum ā, un attiec īgās preces taj ā apraksta 
pietiekami s īki, lai t ās var ētu identific ēt. To nodod attiec īgajam klientam, pirms vi ņam pieg ādā pirmo šaj ā deklar ācij ā 
iek ļauto pre ču s ūtījumu, vai kop ā ar pirmo s ūtījumu.  
Pieg ādātājs nekav ējoties inform ē klientu, ja ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija vairs nav piem ērojama pieg ādājam ām 
prec ēm. 
5. Pieg ādātāja deklar ācijas, kas min ētas 3. un 4. punkt ā, sagatavo, izmantojot rakst āmmaš īnu vai datoru, vien ā no 
nol īguma valod ām saska ņā ar t ās valsts ties ību aktiem, kur ā deklar ācija sagatavota, un taj ā ir pieg ādātāja paraksta ori ģin āls. 
Deklar ācija var b ūt ar ī rakst īta ar roku; t ādā gad ījum ā lieto tinti un raksta ar druk ātiem burtiem.  
6. Pieg ādātājs, kurš sagatavo deklar āciju, ir gatavs jebkur ā laik ā p ēc t ās valsts muitas iest āžu piepras ījuma, kur ā 
deklar ācija sagatavota, iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, kas pier āda, ka deklar ācij ā sniegt ā inform ācija ir pareiza.  
6. pants  
Apstiprinošie dokumenti  
Pieg ādātāja deklar āciju, kas pier āda, ka izmantoto materi ālu apstr āde vai p ārstr āde veikta Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai 
Turcij ā, un kas sagatavota vien ā no š īm valst īm, piel īdzina dokumentam, kurš min ēts I papildin ājuma 16. panta 3. punkt ā 
un 21. panta 5. punkt ā un š ā pielikuma 5. panta 6. punkt ā un kuru izmanto, lai pier ādītu, ka izstr ādājumus, uz kuriem 
attiecas pre ču p ārvad ājumu sertifik āts EUR. 1 vai izcelsmes deklar ācija, var uzskat īt par Turcijas vai Marokas izcelsmes 
izstr ādājumiem un tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
7. pants  
Pieg ādātāja deklar ācijas glab āšana  
Pieg ādātājs, kurš sagatavo pieg ādātāja deklar āciju, vismaz tr īs gadus glab ā šīs deklar ācijas un visu r ēķinu, pavadz īmju vai 
citu komercdokumentu kopijas, kam š ī deklar ācija pievienota, k ā ar ī šā pielikuma 5. panta 6. punkt ā min ētos dokumen ­
tus. 
Pieg ādātājs, kurš sagatavo ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju, vismaz tr īs gadus glab ā š īs deklar ācijas un visu r ēķinu, 
pavadz īmju vai citu komercdokumentu kopijas, kas attiecas uz attiec īgās deklar ācijas aptvertaj ām prec ēm, kuras nos ūtītas 
attiec īgajam klientam, k ā ar ī 5. panta 6. punkt ā min ētos dokumentus. Šis periods s ākas no ilgtermi ņa pieg ādātāja 
deklar ācijas der īguma termi ņa beig ām. 
8. pants  
Administrat īvā sadarb ība 
Lai nodrošin ātu pareizu š ā pielikuma piem ērošanu, L īgumsl ēdz ējas puses ar kompetento muitas iest āžu starpniec ību 
pal īdz viena otrai p ārbaud īt pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, izcelsmes deklar āciju vai pieg ādātāja deklar āciju auten ­
tiskumu, k ā ar ī šajos dokumentos sniegt ās inform ācijas pareiz ību. 
9. pants  
Pieg ādātāja deklar āciju p ārbaude  
1. Turpm ākas pieg ādātāja deklar āciju vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju p ārbaudes veic izlases veid ā vai vienm ēr, 
kad t ās valsts muitas iest ādēm, kur ā šīs deklar ācijas izmantotas, lai sa ņemtu pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai lai 
sagatavotu izcelsmes deklar āciju, ir raduš ās pamatotas šaubas par dokumenta autentiskumu vai dokument ā sniegt ās 
inform ācijas pareiz ību. 
2. Lai īstenotu 1. punkta noteikumus, taj ā min ētās valsts muitas iest ādes atdod pieg ādātāja deklar āciju vai ilgtermi ņa 
pieg ādātāja deklar āciju un r ēķinus, pavadz īmes vai citus tirdzniec ības dokumentus, kas attiecas uz š ādā deklar ācij ā 
iek ļautaj ām prec ēm, t ās valsts muitas iest ādēm, kur ā deklar āciju sagatavoja, vajadz ības gad ījum ā sniedzot b ūtiskos vai 
form ālos p ārbaudes piepras ījuma iemeslus.  
Lai pamatotu p ārbaudes piepras ījuma nepieciešam ību, t ās nos ūta visus ieg ūtos dokumentus un inform āciju, kas liecina, ka 
pieg ādātāja deklar ācij ā vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācij ā sniegt ā inform ācija ir nepareiza.LV L 54/138 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
3. P ārbaudi veic t ās valsts muitas dienesti, kur ā sagatavota pieg ādātāja deklar ācija vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija. 
Šaj ā nol ūkā tām ir ties ības piepras īt pier ādījumus un veikt pieg ādātāja gr āmatved ības dokument ācijas p ārbaudi vai jebkuru 
citu p ārbaudi, kuru t ās uzskata par atbilst īgu. 
4. Muitas iest ādes, kuras pieprasa p ārbaudi, p ēc iesp ējas dr īzāk tiek inform ētas par t ās rezult ātiem. Šie rezult āti skaidri 
par āda, vai inform ācija, kas sniegta pieg ādātāja deklar ācij ā vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācij ā, ir pareiza, un dod t ām 
iesp ēju noteikt, vai un cik liel ā m ērā šo deklar āciju var ņemt v ērā, izdodot pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai 
sagatavojot izcelsmes deklar āciju.  
10. pants  
Sankcijas  
Jebkurai personai, kura sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kur ā ietverta nepareiza inform ācija, lai izstr ādājumiem 
ieg ūtu preferenci ālu rež īmu, piem ēro sankcijas.  
11. pants  
Br īvās zonas  
1. Turcija un Maroka veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka, transport ējot caur attiec īgās valsts br īvo 
zonu izstr ādājumus, ko tirgo, piem ērojot izcelsmes apliecin ājumu, tie netiek aizst āti ar cit ām prec ēm un ar tiem neveic 
citas darb ības, iz ņemot t ās, kas veiktas to saglab āšanas nol ūkā. 
2. Atk āpjoties no 1. punkta, kad Turcijas vai Marokas izcelsmes izstr ādājumus import ē br īvaj ā zon ā, piem ērojot 
izcelsmes apliecin ājumu, un tur apstr ādā vai p ārstr ādā, attiec īgās iest ādes p ēc eksport ētāja piepras ījuma izdod jaunu 
pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, ja veikt ā apstr āde vai p ārstr āde atbilst š īs konvencijas noteikumiem.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/139
X PIELIKUMS  
Tirdzniec ība starp Turcijas Republiku un Tunisijas Republiku  
1. pants  
Izstr ādājumus, kas izcelsmi ieguvuši, piem ērojot šaj ā pielikum ā paredz ētos noteikumus, izsl ēdz no kumul ācijas, k ā min ēts 
I papildin ājuma 3. pant ā. 
2. pants  
Kumul ācija Turcij ā 
Lai īstenotu I papildin ājuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstr ādi vai p ārstr ādi, ko veic Alž īrij ā, Marok ā vai 
Tunisij ā, uzskata par veiktu Turcij ā, ja izstr ādājumus p ēc tam apstr ādā vai p ārstr ādā Turcij ā. Ja saska ņā ar šo noteikumu 
noteiktas izcelsmes izstr ādājumi ieg ūti div ās vai vair ākās attiec īgaj ās valst īs, tos uzskata par Turcijas izcelsmes izstr ādā­
jumiem tikai tad, ja to apstr āde vai p ārstr āde ir cit āda nek ā darb ības, kas min ētas I papildin ājuma 6. pant ā. 
3. pants  
Kumul ācija Tunisij ā 
Lai īstenotu I papildin ājuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstr ādi vai p ārstr ādi, kas veikta Turcij ā, Alž īrij ā vai 
Marok ā, uzskata par veiktu Tunisij ā, ja izstr ādājumus p ēc tam apstr ādā vai p ārstr ādā Tunisij ā. Ja saska ņā ar šo noteikumu 
noteiktas izcelsmes izstr ādājumi ieg ūti div ās vai vair ākās attiec īgaj ās valst īs, tos uzskata par Tunisijas izcelsmes izstr ādā­
jumiem tikai tad, ja to apstr āde vai p ārstr āde ir cit āda nek ā darb ības, kas min ētas I papildin ājuma 6. pant ā. 
4. pants  
Izcelsmes apliecin ājums  
1. Neskarot I papildin ājuma 16. panta 4. un 5. punktu, pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR. 1 izdod Turcijas vai 
Tunisijas muitas iest ādes, ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem, kuru izcelsme ir Turcij ā vai Tunisij ā, 
piem ērojot š ā pielikuma 2. un 3. pant ā min ēto kumul āciju, un ja tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
2. Neskarot I papildin ājuma 21. panta 2. un 3. punktu, izcelsmes deklar āciju var sagatavot, ja attiec īgos izstr ādājumus 
var uzskat īt par izstr ādājumiem, kuru izcelsme ir Turcij ā vai Tunisij ā, piem ērojot š ā pielikuma 2. un 3. punkt ā min ēto 
kumul āciju, un ja tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
5. pants  
Pieg ādātāja deklar ācijas  
1. Ja Turcij ā vai Tunisij ā izdod EUR.1 pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu vai sagatavo izcelsmes deklar āciju noteiktas 
izcelsmes izstr ādājumiem, kuru ražošan ā ir izmantotas no Alž īrijas, Marokas, Tunisijas vai Turcijas ievestas preces, kas 
apstr ādātas vai p ārstr ādātas šaj ās valst īs, neg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu, ņem v ērā pieg ādātāja deklar āciju, kas 
sniegta par š īm prec ēm saska ņā ar šo pantu.  
2. Pieg ādātāja deklar ācija, kas min ēta 1. punkt ā, ir pier ādījums, ka attiec īgaj ām prec ēm Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai 
Turcij ā ir veikta apstr āde vai p ārstr āde, un to izmanto, lai noteiktu, vai izstr ādājumus, kuru ražošan ā š īs preces ir 
izmantotas, var uzskat īt par Turcijas vai Tunisijas izcelsmes izstr ādājumiem un vai tie atbilst p ārējām I papildin ājuma 
pras ībām. 
3. Iz ņemot gad ījumus, kas paredz ēti 4. punkt ā, katram atseviš ķam s ūtījumam sagatavo atseviš ķu pieg ādātāja deklar āciju 
tādā veid ā, k ā noteikts C pielikum ā, uz pap īra lapas, ko pievieno r ēķinam, pavadz īmei vai citam tirdzniec ības dokumen ­
tam, pietiekami s īki aprakstot attiec īgās preces, lai t ās var ētu identific ēt. 
4. Ja pieg ādātājs regul āri pieg ādā noteiktam klientam preces, attiec ībā uz kur ām paredzams, ka Alž īrij ā, Marok ā, 
Tunisij ā vai Turcij ā veikt ā apstr āde vai p ārstr āde ilg ākā laikposm ā saglab āsies nemain īga, vi ņš var iesniegt vienotu 
pieg ādātāja deklar āciju, kas aptver sec īgus šo pre ču s ūtījumus (turpm āk “ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija”).  
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija parasti ir sp ēkā vienu gadu, s ākot no t ās sagatavošanas dienas. T ās valsts muitas iest ādēs, 
kur ā deklar ācija sagatavota, paredz nosac ījumus, saska ņā ar kuriem to var izmantot ilg ākus laikposmus.LV L 54/140 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju pieg ādātājs sagatavo veid ā, kas noteikts D pielikum ā, un attiec īgās preces taj ā apraksta 
pietiekami s īki, lai t ās var ētu identific ēt. To nodod attiec īgajam klientam, pirms vi ņam pieg ādā pirmo šaj ā deklar ācij ā 
iek ļauto pre ču s ūtījumu, vai kop ā ar pirmo s ūtījumu.  
Pieg ādātājs nekav ējoties inform ē klientu, ja ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija vairs nav piem ērojama pieg ādājam ām 
prec ēm. 
5. Pieg ādātāja deklar āciju, kas min ēta 3. un 4. punkt ā, sagatavo, izmantojot rakst āmmaš īnu vai datoru, vien ā no 
nol īguma valod ām saska ņā ar t ās valsts ties ību aktiem, kur ā deklar ācija sagatavota, un taj ā ir pieg ādātāja paraksta ori ģin āls. 
Deklar ācija var b ūt ar ī rakst īta ar roku; t ādā gad ījum ā lieto tinti un raksta ar druk ātiem burtiem.  
6. Pieg ādātājs, kurš sagatavo deklar āciju, ir gatavs jebkur ā laik ā p ēc t ās valsts muitas iest āžu piepras ījuma, kur ā 
deklar ācija sagatavota, iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, kas pier āda, ka deklar ācij ā sniegt ā inform ācija ir pareiza.  
6. pants  
Apstiprinošie dokumenti  
Pieg ādātāja deklar āciju, kas pier āda, ka izmantoto materi ālu apstr āde vai p ārstr āde veikta Turcij ā, Alž īrij ā, Marok ā vai 
Tunisij ā, un kas sagatavota vien ā no š īm valst īm, piel īdzina dokumentam, kurš min ēts I papildin ājuma 16. panta 3. 
punkt ā un 21. panta 5. punkt ā un š ā pielikuma 5. panta 6. punkt ā un kuru izmanto, lai pier ādītu, ka izstr ādājumus, uz 
kuriem attiecas pre ču p ārvad ājumu sertifik āts EUR. 1 vai izcelsmes deklar ācija, var uzskat īt par Turcijas vai Tunisijas 
izcelsmes izstr ādājumiem un tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
7. pants  
Pieg ādātāja deklar ācijas glab āšana  
Pieg ādātājs, kurš sagatavo pieg ādātāja deklar āciju, vismaz tr īs gadus glab ā šīs deklar ācijas un visu r ēķinu, pavadz īmju vai 
citu komercdokumentu kopijas, kam š ī deklar ācija pievienota, k ā ar ī 5. panta 6. punkt ā min ētos dokumentus.  
Pieg ādātājs, kurš sagatavo ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju, vismaz tr īs gadus glab ā š īs deklar ācijas un visu r ēķinu, 
pavadz īmju vai citu komercdokumentu kopijas, kas attiecas uz attiec īgās deklar ācijas aptvertaj ām prec ēm, kuras nos ūtītas 
attiec īgajam klientam, k ā ar ī 5. panta 6. punkt ā min ētos dokumentus. Šis periods s ākas no ilgtermi ņa pieg ādātāja 
deklar ācijas der īguma termi ņa beig ām. 
8. pants  
Administrat īvā sadarb ība 
Lai nodrošin ātu pareizu š ā pielikuma piem ērošanu, Turcija un Tunisija ar kompetento muitas iest āžu starpniec ību pal īdz 
viena otrai p ārbaud īt pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, izcelsmes deklar āciju vai pieg ādātāja deklar āciju autentiskumu, 
kā ar ī šajos dokumentos sniegt ās inform ācijas pareiz ību. 
9. pants  
Pieg ādātāja deklar āciju p ārbaude  
1. Turpm ākas pieg ādātāja deklar āciju vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju p ārbaudes veic izlases veid ā vai vienm ēr, 
kad t ās valsts muitas iest ādēm, kur ā šīs deklar ācijas izmantotas, lai sa ņemtu pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai lai 
sagatavotu izcelsmes deklar āciju, ir raduš ās pamatotas šaubas par dokumenta autentiskumu vai dokument ā sniegt ās 
inform ācijas pareiz ību. 
2. Lai īstenotu 1. punkta noteikumus, taj ā min ētās valsts muitas iest ādes atdod pieg ādātāja deklar āciju vai ilgtermi ņa 
pieg ādātāja deklar āciju un r ēķinus, pavadz īmes vai citus tirdzniec ības dokumentus, kas attiecas uz š ādā deklar ācij ā 
iek ļautaj ām prec ēm, t ās valsts muitas iest ādēm, kur ā deklar ācija sagatavota, vajadz ības gad ījum ā sniedzot b ūtiskos vai 
form ālos p ārbaudes piepras ījuma iemeslus.  
Lai pamatotu p ārbaudes piepras ījuma nepieciešam ību, t ās nos ūta visus ieg ūtos dokumentus un inform āciju, kas liecina, ka 
pieg ādātāja deklar ācij ā vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācij ā sniegt ā inform ācija ir nepareiza.  
3. P ārbaudi veic t ās valsts muitas iest ādes, kur ā sagatavota pieg ādātāja deklar ācija vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija. 
Šaj ā nol ūkā tām ir ties ības piepras īt pier ādījumus un veikt pieg ādātāja gr āmatved ības dokument ācijas p ārbaudi vai jebkuru 
citu p ārbaudi, kuru t ās uzskata par atbilst īgu.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/141
4. Muitas iest ādes, kuras pieprasa p ārbaudi, p ēc iesp ējas dr īzāk tiek inform ētas par t ās rezult ātiem. Šie rezult āti skaidri 
par āda, vai inform ācija, kas sniegta pieg ādātāja deklar ācij ā vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācij ā, ir pareiza, un dod t ām 
iesp ēju noteikt, vai un cik liel ā m ērā šo deklar āciju var ņemt v ērā, izdodot pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai 
sagatavojot izcelsmes deklar āciju.  
10. pants  
Sankcijas  
Jebkurai personai, kura sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kur ā ietverta nepareiza inform ācija, lai izstr ādājumiem 
ieg ūtu preferenci ālu rež īmu, piem ēro sankcijas.  
11. pants  
Br īvās zonas  
1. Turcija un Tunisija veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka, transport ējot caur attiec īgās valsts br īvo 
zonu izstr ādājumus, ko tirgo, piem ērojot izcelsmes apliecin ājumu, tie netiek aizst āti ar cit ām prec ēm un ar tiem neveic 
citas darb ības, iz ņemot t ās, kas veiktas to saglab āšanas nol ūkā. 
2. Atk āpjoties no 1. punkta, kad Turcijas vai Tunisijas izcelsmes izstr ādājumus import ē br īvaj ā zon ā, piem ērojot 
izcelsmes apliecin ājumu, un tur apstr ādā vai p ārstr ādā, attiec īgās iest ādes p ēc eksport ētāja piepras ījuma izdod jaunu 
pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, ja veikt ā apstr āde vai p ārstr āde atbilst š īs konvencijas noteikumiem.LV L 54/142 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
XI PIELIKUMS  
Tirdzniec ība starp EBTA valst īm un Tunisijas Republiku  
1. pants  
Izstr ādājumi, kas izcelsmi ieguvuši, piem ērojot šaj ā pielikum ā paredz ētos noteikumus, izsl ēdz no kumul ācijas, k ā min ēts I 
papildin ājuma 3. pant ā. 
2. pants  
Kumul ācija k ādā no EBTA valst īm 
Lai īstenotu I papildin ājuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstr ādi vai p ārstr ādi, ko veic Tunisij ā, uzskata par veiktu 
kādā no EBTA valst īm, ja izstr ādājumus p ēc tam apstr ādā vai p ārstr ādā k ādā EBTA valst ī. Ja saska ņā ar šo noteikumu 
noteiktas izcelsmes izstr ādājumi ieg ūti div ās vai vair ākās attiec īgaj ās valst īs, tos uzskata par k ādas EBTA valsts izcelsmes 
izstr ādājumiem tikai tad, ja to apstr āde vai p ārstr āde ir cit āda nek ā darb ības, kas min ētas I papildin ājuma 6. pant ā. 
3. pants  
Kumul ācija Tunisij ā 
Lai īstenotu I papildin ājuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstr ādi vai p ārstr ādi, kas veikta EBTA valst īs, uzskata par 
veiktu Tunisij ā, ja izstr ādājumus p ēc tam apstr ādā vai p ārstr ādā Tunisij ā. Ja saska ņā ar šo noteikumu noteiktas izcelsmes 
izstr ādājumi ieg ūti div ās vai vair ākās attiec īgaj ās valst īs, tos uzskata par Tunisijas izcelsmes izstr ādājumiem tikai tad, ja to 
apstr āde vai p ārstr āde ir cit āda nek ā darb ības, kas min ētas I papildin ājuma 6. pant ā. 
4. pants  
Izcelsmes apliecin ājums  
1. Neskarot I papildin ājuma 16. panta 4. un 5. punktu, pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR. 1 izdod k ādas EBTA valsts 
vai Tunisijas muitas iest āde, ja attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par izstr ādājumiem, kuru izcelsme ir k ādā EBTA valst ī 
vai Tunisij ā, piem ērojot š ā pielikuma 2. un 3. pant ā min ēto kumul āciju, un ja tie atbilst p ārējām š īs konvencijas I 
papildin ājuma pras ībām. 
2. Neskarot I papildin ājuma 21. panta 2. un 3. punktu, izcelsmes deklar āciju var sagatavot, ja attiec īgos izstr ādājumus 
var uzskat īt par izstr ādājumiem, kuru izcelsme ir k ādā no EBTA valst īm vai Tunisij ā, piem ērojot š ā pielikuma 2. un 3. 
punkt ā min ēto kumul āciju, un ja tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
5. pants  
Pieg ādātāja deklar ācijas  
1. Ja k ādā EBTA valst ī vai Tunisij ā izdod EUR.1 pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu vai sagatavo izcelsmes deklar āciju 
noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem, kuru ražošan ā ir izmantotas no Tunisijas vai EBTA valst īm ievestas preces, kas 
apstr ādātas vai p ārstr ādātas šaj ās valst īs, neg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu, ņem v ērā pieg ādātāja deklar āciju, kas 
sniegta par š īm prec ēm saska ņā ar šo pantu.  
2. Pieg ādātāja deklar ācija, kas min ēta 1. punkt ā, ir pier ādījums, ka attiec īgaj ām prec ēm Tunisij ā vai EBTA valst īs ir 
veikta apstr āde vai p ārstr āde, un to izmanto, lai noteiktu, vai izstr ādājumus, kuru ražošan ā šīs preces ir izmantotas, var 
uzskat īt par EBTA valstu vai Tunisijas izcelsmes izstr ādājumiem un vai tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
3. Iz ņemot gad ījumus, kas paredz ēti 4. punkt ā, katram atseviš ķam s ūtījumam sagatavo atseviš ķu pieg ādātāja deklar āciju 
tādā veid ā, k ā noteikts E pielikum ā, uz pap īra lapas, ko pievieno r ēķinam, pavadz īmei vai citam tirdzniec ības dokumen ­
tam, pietiekami s īki aprakstot attiec īgās preces, lai t ās var ētu identific ēt. 
4. Ja pieg ādātājs regul āri pieg ādā noteiktam klientam preces, attiec ībā uz kur ām paredzams, ka Tunisij ā vai EBTA 
valst īs veikt ā apstr āde vai p ārstr āde ilg ākā laikposm ā saglab āsies nemain īga, vi ņš var iesniegt vienotu pieg ādātāja dekla ­
rāciju, kas attiektos ar ī uz turpm ākiem šo pre ču s ūtījumiem (turpm āk tekst ā “ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija”).  
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija parasti ir sp ēkā vienu gadu, s ākot no t ās sagatavošanas dienas. T ās valsts muitas iest ādes, 
kur ā deklar ācija sagatavota, paredz nosac ījumus, saska ņā ar kuriem to var izmantot ilg ākus laikposmus.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/143
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju pieg ādātājs sagatavo veid ā, kas noteikts F pielikum ā, un attiec īgās preces taj ā apraksta 
pietiekami s īki, lai t ās var ētu identific ēt. To nodod attiec īgajam klientam, pirms vi ņam pieg ādā pirmo šaj ā deklar ācij ā 
iek ļauto pre ču s ūtījumu, vai kop ā ar pirmo s ūtījumu.  
Pieg ādātājs nekav ējoties inform ē klientu, ja ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija vairs nav piem ērojama pieg ādājam ām 
prec ēm. 
5. Pieg ādātāja deklar āciju, kas min ēta 3. un 4. punkt ā, sagatavo, izmantojot rakst āmmaš īnu vai datoru, vien ā no 
nol īguma valod ām saska ņā ar t ās valsts ties ību aktiem, kur ā deklar ācija sagatavota, un taj ā ir pieg ādātāja paraksta ori ģin āls. 
Deklar ācija var b ūt ar ī rakst īta ar roku; t ādā gad ījum ā lieto tinti un raksta ar druk ātiem burtiem.  
6. Pieg ādātājs, kurš sagatavo deklar āciju, ir gatavs jebkur ā laik ā p ēc t ās valsts muitas iest āžu piepras ījuma, kur ā 
deklar ācija sagatavota, iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, kas pier āda, ka deklar ācij ā sniegt ā inform ācija ir pareiza.  
6. pants  
Apstiprinošie dokumenti  
Pieg ādātāja deklar āciju, kas pier āda, ka izmantoto materi ālu apstr āde vai p ārstr āde veikta EBTA valst īs vai Tunisij ā, un kas 
sagatavota vien ā no š īm valst īm, piel īdzina dokumentam, kurš min ēts I papildin ājuma 16. panta 3. punkt ā un 21. panta 
5. punkt ā un š ā pielikuma 5. panta 6. punkt ā un kuru izmanto, lai pier ādītu, ka izstr ādājumus, uz kuriem attiecas pre ču 
pārvad ājumu sertifik āts EUR. 1 vai izcelsmes deklar ācija, var uzskat īt par EBTA valstu vai Tunisijas izcelsmes izstr ādāju­
miem un tie atbilst p ārējām I papildin ājuma pras ībām. 
7. pants  
Pieg ādātāja deklar ācijas glab āšana  
Pieg ādātājs, kurš sagatavo pieg ādātāja deklar āciju, vismaz tr īs gadus glab ā šīs deklar ācijas un visu r ēķinu, pavadz īmju vai 
tādu citu komercdokumentu kopijas, kam š ī deklar ācija pievienota, k ā ar ī 5. panta 6. punkt ā min ētos dokumentus.  
Pieg ādātājs, kurš sagatavo ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju, vismaz tr īs gadus glab ā š īs deklar ācijas un visu r ēķinu, 
pavadz īmju vai citu komercdokumentu kopijas, kas attiecas uz min ētās deklar ācijas aptvertaj ām prec ēm, kuras nos ūtītas 
attiec īgajam klientam, k ā ar ī 5. panta 6. punkt ā min ētos dokumentus. Šis periods s ākas no ilgtermi ņa pieg ādātāja 
deklar ācijas der īguma termi ņa beig ām. 
8. pants  
Administrat īvā sadarb ība 
Lai nodrošin ātu š ā pielikuma pareizu piem ērošanu, EBTA valstis un Tunisija ar kompetento muitas iest āžu starpniec ību 
pal īdz cita citai p ārbaud īt p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, izcelsmes deklar āciju vai pieg ādātāja deklar āciju autentiskumu 
un šajos dokumentos sniegt ās inform ācijas pareiz ību. 
9. pants  
Pieg ādātāja deklar āciju p ārbaude  
1. Turpm ākas pieg ādātāja deklar āciju vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar āciju p ārbaudes veic izlases veid ā vai vienm ēr, 
kad t ās valsts muitas iest ādēm, kur ā šīs deklar ācijas izmantotas, lai sa ņemtu pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai lai 
sagatavotu izcelsmes deklar āciju, ir raduš ās pamatotas šaubas par dokumenta autentiskumu vai dokument ā sniegt ās 
inform ācijas pareiz ību. 
2. Lai īstenotu 1. punkta noteikumus, taj ā min ētās valsts muitas iest ādes atdod pieg ādātāja deklar āciju vai ilgtermi ņa 
pieg ādātāja deklar āciju un r ēķinus, pavadz īmes vai citus tirdzniec ības dokumentus, kas attiecas uz š ādā deklar ācij ā 
iek ļautaj ām prec ēm, t ās valsts muitas iest ādēm, kur ā deklar ācija sagatavota, vajadz ības gad ījum ā sniedzot b ūtiskos vai 
form ālos p ārbaudes piepras ījuma iemeslus.  
Lai pamatotu p ārbaudes piepras ījuma nepieciešam ību, t ās nos ūta visus ieg ūtos dokumentus un inform āciju, kas liecina, ka 
pieg ādātāja deklar ācij ā vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācij ā sniegt ā inform ācija ir nepareiza.  
3. P ārbaudi veic t ās valsts muitas iest ādes, kur ā sagatavota pieg ādātāja deklar ācija vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija. 
Šaj ā nol ūkā tām ir ties ības piepras īt pier ādījumus un veikt pieg ādātāja gr āmatved ības dokument ācijas p ārbaudi vai jebkuru 
citu p ārbaudi, kuru t ās uzskata par atbilst īgu.LV L 54/144 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
4. Muitas iest ādes, kuras pieprasa p ārbaudi, p ēc iesp ējas dr īzāk tiek inform ētas par t ās rezult ātiem. Šie rezult āti skaidri 
par āda, vai inform ācija, kas sniegta pieg ādātāja deklar ācij ā vai ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācij ā, ir pareiza, un dod t ām 
iesp ēju noteikt, vai un cik liel ā m ērā šo deklar āciju var ņemt v ērā, izdodot pre ču p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 vai 
sagatavojot izcelsmes deklar āciju.  
10. pants  
Sankcijas  
Jebkurai personai, kura sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kur ā ietverta nepareiza inform ācija, lai izstr ādājumiem 
ieg ūtu preferenci ālu rež īmu, piem ēro sankcijas.  
11. pants  
Br īvās zonas  
1. EBTA valstis un Tunisija veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka, transport ējot caur attiec īgās valsts 
br īvo zonu izstr ādājumus, ko tirgo, piem ērojot izcelsmes apliecin ājumu, tie netiek aizst āti ar cit ām prec ēm un ar tiem 
neveic citas darb ības, iz ņemot t ās, kas veiktas to saglab āšanas nol ūkā. 
2. Atk āpjoties no 1. punkta, kad EBTA valstu vai Tunisijas izcelsmes izstr ādājumus import ē br īvaj ā zon ā, piem ērojot 
izcelsmes apliecin ājumu, un tur apstr ādā vai p ārstr ādā, attiec īgās iest ādes p ēc eksport ētāja piepras ījuma izdod jaunu pre ču 
pārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, ja veikt ā apstr āde vai p ārstr āde atbilst š īs konvencijas noteikumiem.LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/145
XII PIELIKUMS  
Tirdzniec ība saska ņā ar Vidusj ūras Ar ābu valstu br īvās tirdzniec ības nol īgumu (Ag ādīras nol īgums)  
Izstr ādājumi, kas ieg ūti no Harmoniz ētās sist ēmas 1. l īdz 24. noda ļas materi āliem valst īs, kas ir Vidusj ūras Ar ābu valstu 
br īvā tirdzniec ības nol īguma (Ag ādīras nol īgums) dal ībnieces, izsl ēdz no diagon ālās kumul ācijas ar p ārējām L īgumsl ē­
dz ējām pus ēm, ja šo materi ālu tirdzniec ība nav liberaliz ēta saska ņā ar br īvās tirdzniec ības nol īgumiem, kas nosl ēgti starp 
galam ērķa valsti un š ā izstr ādājuma ražošanai izmantoto materi ālu izcelsmes valsti.LV L 54/146 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
A PIELIKUMS  
Pieg ādātāja deklar ācija par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā vai 
Tunisij ā, neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
Turpm āk nor ādītā pieg ādātāja deklar ācija ir j āsagatavo saska ņā ar zemsv ītras piez īm ēm. Ta ču zemsv ītras piez īmes nav 
jāpārraksta.  
PIEG ĀD ĀTĀJA DEKLAR ĀCIJA  
par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā vai Tunisij ā, neieg ūstot preferenci ālu 
izcelsmes statusu  
Es, apakš ā parakst ījies, to pre ču pieg ādātājs, kas iek ļautas pievienotaj ā dokument ā, apliecinu, ka:  
1. Turpm āk min ētie materi āli, kuru izcelsme nav Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā vai Tunisij ā, ir izmantoti Eiropas 
Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā vai Tunisij ā, lai ražotu š īs preces:  
Pieg ādāto pre ču apraksts (  1 ) Izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu apraksts  Izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu poz īcija (  2 ) Izmantoto nenoteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtība (  2 ) ( 3 ) 
Kop ā 
2. Visiem p ārējiem materi āliem, kas izmantoti Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā vai Tunisij ā, lai ražotu š īs preces, ir 
Eiropas Savien ības, Alž īrijas, Marokas vai Tunisijas izcelsme.  
3. Turpm āk min ētās preces ir apstr ādātas vai p ārstr ādātas ārpus Eiropas Savien ības, Alž īrijas, Marokas vai Tunisijas 
saska ņā ar Re ģion ālās konvencijas par Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu preferenci āliem izcelsmes noteikumiem 
I papildin ājuma 11. pantu un ieguvušas š ādu kop ējo pievienoto v ērtību: 
Pieg ādāto pre ču apraksts  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  Kop ējā pievienot ā v ērtība, kas ieg ūta ārpus Eiropas Savie ­
nības, Alž īrijas, Marokas vai Tunisijas (  4 ) 
...........................................................................................................  
...........................................................................................................  
...........................................................................................................  
...........................................................................................................  
..........................................................................................................  
(Vieta un datums ) 
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
(Pieg ādātāja adrese un paraksts; turkl āt skaidri salas āmā rakst ā 
jānor āda t ās personas v ārds, kas parakst ījusi deklar āciju)LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/147
___________  
( 1 ) Ja r ēķins, pavadz īme vai cits tirdzniec ības dokuments, kam pievienota š ī deklar ācija, attiecas uz daž ādām prec ēm vai uz prec ēm, kur ās 
nav iek ļauts vien āds daudzums nenoteiktas izcelsmes materi ālu, pieg ādātājam š īs preces skaidri j ādiferenc ē. 
Piem ērs 
Dokuments attiecas uz daž ādiem poz īcijas 8501 elektromotoru mode ļiem, kurus izmanto poz īcijas 8450 ve ļas maš īnu ražošan ā. Šo 
motoru ražošan ā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu īpaš ības un v ērtība daž ādiem mode ļiem atš ķiras. T āpēc mode ļi pirmaj ā ail ē 
jānodala, un p ārējās ail ēs nor ādes j āsniedz atseviš ķi par katru modeli, lai ve ļas mazg āšanas maš īnu ražot ājs var ētu pareizi nov ērtēt savu 
izstr ādājumu izcelsmes statusu atkar ībā no t ā, kuru elektromotora modeli vi ņš izmanto.  
( 2 ) Nor ādes šaj ās ail ēs j āsniedz tikai tad, kad tas vajadz īgs. 
Piem ēri 
Noteikums par ex 62. noda ļas ap ģērbiem pie ļauj izmantot nenoteiktas izcelsmes dziju. Ja š ādu ap ģērbu ražot ājs Alž īrij ā izmanto no 
Eiropas Savien ības import ētu audumu, kas tur ieg ūts, aužot nenoteiktas izcelsmes dziju, ir pietiekami, ka Eiropas Savien ības pieg ādātājs 
sav ā deklar ācij ā apraksta nenoteiktas izcelsmes materi ālu, kas izmantots k ā dzija, nemaz nenor ādot š īs dzijas poz īciju un v ērtību. 
Poz īcijas 7217 dzelzs stieples ražot ājs, kurš to ir saražojis no nenoteiktas izcelsmes dzelzs stie ņiem, otraj ā ail ē nor āda “dzelzs stie ņi”. Ja 
šo stiepli izmantos k ādas maš īnas ražošan ā, kurai izcelsmes noteikumos ir ierobežojums attiec ībā uz noteiktu procentu ālu daudzumu 
visiem izmantojamiem nenoteiktas izcelsmes materi āliem, trešaj ā ail ē jānor āda nenoteiktas izcelsmes stie ņu v ērtība. 
( 3 ) “Materi ālu v ērtība” ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu muitas v ērtība to import ēšanas laik ā vai, ja t ā nav zin āma un to nevar 
noskaidrot, tad pirm ā noskaidrojam ā cena, kas Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā vai Tunisij ā samaks āta par šiem materi āliem. Prec īzu 
vērtību katram izmantotajam nenoteiktas izcelsmes materi ālam nor āda par vienu preces vien ību, kas min ēta pirmaj ā ail ē. 
( 4 ) “Kop ējā pievienot ā v ērtība” ir visas izmaksas ārpus Eiropas Savien ības, Alž īrijas, Marokas vai Tunisijas, ietverot visu tur pievienoto 
materi ālu v ērtību. Prec īzu kop ējo pievienoto v ērtību, kas ieg ūta ārpus Eiropas Savien ības, Alž īrijas, Marokas vai Tunisijas, nor āda par 
vienu preces vien ību, kas min ēta pirmaj ā ail ē.LV L 54/148 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
B PIELIKUMS  
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā 
vai Tunisij ā, neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija, kuras teksts nor ādīts turpm āk, j āaizpilda saska ņā ar zemsv ītras piez īm ēm. Ta ču 
zemsv ītras piez īmes nav j āpārraksta.  
ILGTERMI ŅA PIEG ĀD ĀTĀJA DEKLAR ĀCIJA  
par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā vai Tunisij ā, neieg ūstot preferenci ālu 
izcelsmes statusu  
Es, apakš ā parakst ījies, to šaj ā dokument ā iek ļauto pre ču pieg ādātājs, kuras tiek regul āri nos ūtītas uz ........................... (  1 ), 
apliecinu, ka:  
1. Turpm āk min ētie materi āli, kuru izcelsme nav Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā vai Tunisij ā, ir izmantoti Eiropas 
Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā vai Tunisij ā, lai ražotu š īs preces:  
Pieg ādāto pre ču apraksts (  2 ) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu apraksts  Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu poz īcija (  3 ) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu 
vērtība (  3 ) ( 4 ) 
Kop ā 
2. Visiem p ārējiem materi āliem, kas izmantoti Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā vai Tunisij ā, lai ražotu š īs preces, ir 
Eiropas Savien ības, Alž īrijas, Marokas vai Tunisijas izcelsme.  
3. Turpm āk min ētās preces ir apstr ādātas vai p ārstr ādātas ārpus Eiropas Savien ības, Alž īrijas, Marokas vai Tunisijas 
saska ņā ar Re ģion ālās konvencijas par Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu preferenci āliem izcelsmes noteikumiem 
I papildin ājuma 11. pantu un ieguvušas š ādu kop ējo pievienoto v ērtību: 
Pieg ādāto pre ču apraksts  Kop ējā pievienot ā v ērtība, kas ieg ūta ārpus Eiropas Savien ības, Alž īrijas, 
Marokas vai Tunisijas (  5 ) 
Šī deklar ācija ir der īga visiem turpm ākajiem šo pre ču s ūtījumiem  
no .......................................................................................................................  
uz ...................................................................................................................... (  6 ) 
Ap ņemos nekav ējoties inform ēt ....................................................................................................................... (  1 ), ja š ī deklar ācija 
kļūtu neder īga. 
........................................................................................................................  
(Vieta un datums ) 
........................................................................................................................  
........................................................................................................................  
........................................................................................................................  
(Pieg ādātāja adrese un paraksts; turkl āt salas āmā rakst ā jānor āda t ās 
personas v ārds, kas parakst ījusi deklar āciju)LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/149
___________  
( 1 ) Pre ču sa ņēm ēja nosaukums/v ārds, uzv ārds un adrese.  
( 2 ) Ja r ēķins, pavadz īme vai cits tirdzniec ības dokuments, kam pievienota š ī deklar ācija, attiecas uz daž ādām prec ēm vai uz prec ēm, kur ās 
nav iek ļauts vien āds daudzums nenoteiktas izcelsmes materi ālu, pieg ādātājam š īs preces skaidri j ādiferenc ē. 
Piem ērs 
Dokuments attiecas uz daž ādiem poz īcijas 8501 elektromotoru mode ļiem, kurus izmanto poz īcijas 8450 ve ļas maš īnu ražošan ā. Šo 
motoru ražošan ā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu īpaš ības un v ērtība daž ādiem mode ļiem atš ķiras. T āpēc mode ļi pirmaj ā ail ē 
jānodala, un p ārējās ail ēs nor ādes j āsniedz atseviš ķi par katru modeli, lai ve ļas mazg āšanas maš īnu ražot ājs var ētu pareizi nov ērtēt savu 
izstr ādājumu izcelsmes statusu atkar ībā no t ā, kuru elektromotora modeli vi ņš izmanto.  
( 3 ) Nor ādes šaj ās ail ēs j āsniedz tikai tad, kad tas vajadz īgs. 
Piem ēri 
Noteikums par ex 62. noda ļas ap ģērbiem pie ļauj izmantot nenoteiktas izcelsmes dziju. Ja š ādu ap ģērbu ražot ājs Alž īrij ā izmanto no 
Eiropas Savien ības import ētu audumu, kas tur ieg ūts, aužot nenoteiktas izcelsmes dziju, ir pietiekami, ka Eiropas Savien ības pieg ādātājs 
sav ā deklar ācij ā apraksta nenoteiktas izcelsmes materi ālu, kas izmantots k ā dzija, nemaz nenor ādot š īs dzijas poz īciju un v ērtību. 
Poz īcijas 7217 dzelzs stieples ražot ājs, kurš to ir saražojis no nenoteiktas izcelsmes dzelzs stie ņiem, otraj ā ail ē nor āda “dzelzs stie ņi”. Ja 
šī stieple j āizmanto k ādas maš īnas ražošan ā, kurai izcelsmes noteikumos ir ierobežojums attiec ībā uz noteiktu procentu ālu daudzumu 
visiem izmantojamiem nenoteiktas izcelsmes materi āliem, trešaj ā ail ē jānor āda nenoteiktas izcelsmes stie ņu v ērtība. 
( 4 ) “Materi ālu v ērtība” ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu muitas v ērtība to import ēšanas laik ā vai, ja t ā nav zin āma un to nevar 
noskaidrot, tad pirm ā noskaidrojam ā cena, kas Eiropas Savien ībā, Alž īrij ā, Marok ā vai Tunisij ā samaks āta par šiem materi āliem. Prec īzu 
vērtību katram izmantotajam nenoteiktas izcelsmes materi ālam nor āda par vienu preces vien ību, kas min ēta pirmaj ā ail ē. 
( 5 ) “Kop ējā pievienot ā v ērtība” ir visas izmaksas ārpus Eiropas Savien ības, Alž īrijas, Marokas vai Tunisijas, ietverot visu tur pievienoto 
materi ālu v ērtību. Prec īzu kop ējo pievienoto v ērtību, kas ieg ūta ārpus Eiropas Savien ības, Alž īrijas, Marokas vai Tunisijas, nor āda par 
vienu preces vien ību, kas min ēta pirmaj ā ail ē. 
( 6 ) J ānor āda datumi. Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācijas der īguma termi ņš parasti nep ārsniedz 12 m ēnešus, iev ērojot muitas iest āžu 
izstr ādātos noteikumus taj ā valst ī, kur ā sagatavota ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija.LV L 54/150 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
C PIELIKUMS  
Pieg ādātāja deklar ācija par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai Turcij ā, 
neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
Turpm āk nor ādītā pieg ādātāja deklar ācija ir j āsagatavo saska ņā ar zemsv ītras piez īm ēm. Ta ču zemsv ītras piez īmes nav 
jāpārraksta.  
PIEG ĀD ĀTĀJA DEKLAR ĀCIJA  
par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai Turcij ā, neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes 
statusu  
Es, apakš ā parakst ījies, pievienotaj ā dokument ā iek ļauto pre ču pieg ādātājs, apliecinu, ka:  
1. Turpm āk min ētie materi āli, kuru izcelsme nav Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai Turcij ā, ir izmantoti Alž īrij ā, Marok ā, 
Tunisij ā vai Turcij ā, lai ražotu š īs preces:  
Pieg ādāto pre ču apraksts (  1 ) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu apraksts  Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu poz īcija (  2 ) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu 
vērtība (  2 ) ( 3 ) 
Kop ā 
2. Visiem p ārējiem materi āliem, kas izmantoti Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai Turcij ā, lai ražotu š īs preces, ir Alž īrijas, 
Marokas, Tunisijas vai Turcijas izcelsme.  
3. Turpm āk min ētās preces ir apstr ādātas vai p ārstr ādātas ārpus Alž īrijas, Marokas, Tunisijas vai Turcijas saska ņā ar 
Re ģion ālās konvencijas par Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu preferenci āliem izcelsmes noteikumiem I papildin ājuma 
11. pantu un ieguvušas š ādu kop ējo pievienoto v ērtību: 
Pieg ādāto pre ču apraksts  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  Kop ējā pievienot ā v ērtība, kas ieg ūta ārpus Alž īrijas, Maro ­
kas, Tunisijas vai Turcijas (  4 ) 
...........................................................................................................  
...........................................................................................................  
...........................................................................................................  
...........................................................................................................  
..........................................................................................................  
(Vieta un datums)  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
(Pieg ādātāja adrese un paraksts; turkl āt skaidri salas āmā rakst ā 
jānor āda t ās personas v ārds, kas parakst ījusi deklar āciju)LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/151
___________  
( 1 ) Ja r ēķins, pavadz īme vai cits tirdzniec ības dokuments, kam pievienota š ī deklar ācija, attiecas uz daž ādām prec ēm vai uz prec ēm, kur ās 
nav iek ļauts vien āds daudzums nenoteiktas izcelsmes materi ālu, pieg ādātājam š īs preces skaidri j ādiferenc ē. 
Piem ērs 
Dokuments attiecas uz daž ādiem poz īcijas 8501 elektromotoru mode ļiem, kurus izmanto poz īcijas 8450 ve ļas maš īnu ražošan ā. Šo 
motoru ražošan ā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu īpaš ības un v ērtība daž ādiem mode ļiem atš ķiras. T āpēc mode ļi pirmaj ā ail ē 
jānodala, un p ārējās ail ēs nor ādes j āsniedz atseviš ķi par katru modeli, lai ve ļas mazg āšanas maš īnu ražot ājs var ētu pareizi nov ērtēt savu 
izstr ādājumu izcelsmes statusu atkar ībā no t ā, kuru elektromotora modeli vi ņš izmanto.  
( 2 ) Nor ādes šaj ās ail ēs j āsniedz tikai tad, kad tas vajadz īgs. 
Piem ēri 
Noteikums par ex 62. noda ļas ap ģērbiem pie ļauj izmantot nenoteiktas izcelsmes dziju. Ja š ādu ap ģērbu ražot ājs Tunisij ā izmanto no 
Turcijas import ētu audumu, kas tur ieg ūts, aužot nenoteiktas izcelsmes dziju, ir pietiekami, ka Turcijas pieg ādātājs sav ā deklar ācij ā 
apraksta nenoteiktas izcelsmes materi ālu, kas izmantots k ā dzija, nemaz nenor ādot š īs dzijas poz īciju un v ērtību. 
Poz īcijas 7217 dzelzs stieples ražot ājs, kurš to ir saražojis no nenoteiktas izcelsmes dzelzs stie ņiem, otraj ā ail ē nor āda “dzelzs stie ņi”. Ja 
šo stiepli izmantos k ādas maš īnas ražošan ā, kurai izcelsmes noteikumos ir ierobežojums attiec ībā uz noteiktu procentu ālu daudzumu 
visiem izmantojamiem nenoteiktas izcelsmes materi āliem, trešaj ā ail ē jānor āda nenoteiktas izcelsmes stie ņu v ērtība. 
( 3 ) “Materi ālu v ērtība” ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu muitas v ērtība to import ēšanas laik ā vai, ja t ā nav zin āma un to nevar 
noskaidrot, pirm ā noskaidrojam ā cena, kas Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai Turcij ā samaks āta par šiem materi āliem. Prec īzu v ērtību katram 
izmantotajam nenoteiktas izcelsmes materi ālam nor āda par vienu preces vien ību, kas min ēta pirmaj ā ail ē. 
( 4 ) “Kop ējā pievienot ā v ērtība” ir visas izmaksas ārpus Alž īrijas, Marokas, Tunisijas vai Turcijas, ietverot visu tur pievienoto materi ālu 
vērtību. Prec īzu kop ējo pievienoto v ērtību, kas ieg ūta ārpus Alž īrijas, Marokas, Tunisijas vai Turcijas, nor āda par vienu preces vien ību, 
kas min ēta pirmaj ā ail ē.LV L 54/152 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
D PIELIKUMS  
Ilgtermi ņa pieg ādātaj ā deklar ācija par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai 
Turcij ā, neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija, kuras teksts nor ādīts turpm āk, j āaizpilda saska ņā ar zemsv ītras piez īm ēm. Ta ču 
zemsv ītras piez īmes nav j āpārraksta.  
ILGTERMI ŅA PIEG ĀD ĀTĀJA DEKLAR ĀCIJA  
par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai Turcij ā, neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes 
statusu  
Es, apakš ā parakst ījies, to šaj ā dokument ā iek ļauto pre ču pieg ādātājs, kuras tiek regul āri nos ūtītas uz ... (  1 ) apliecinu, ka:  
1. Turpm āk min ētie materi āli, kuru izcelsme nav Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai Turcij ā, ir izmantoti Alž īrij ā, Marok ā, 
Tunisij ā vai Turcij ā, lai ražotu š īs preces:  
Pieg ādāto pre ču apraksts (  2 ) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu apraksts  Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu poz īcija (  3 ) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu 
vērtība (  3 ) ( 4 ) 
Kop ā 
2. Visiem p ārējiem materi āliem, kas izmantoti Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai Turcij ā, lai ražotu š īs preces, ir Alž īrijas, 
Marokas, Tunisijas vai Turcijas izcelsme.  
3. Turpm āk min ētās preces ir apstr ādātas vai p ārstr ādātas ārpus Alž īrijas, Marokas, Tunisijas vai Turcijas saska ņā ar 
Re ģion ālās konvencijas par Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu preferenci āliem izcelsmes noteikumiem I papildin ājuma 
11. pantu un ieguvušas š ādu kop ējo pievienoto v ērtību: 
Pieg ādāto pre ču apraksts  Kop ējā pievienot ā v ērtība, kas ieg ūta ārpus Alž īrijas, Marokas, Tunisijas 
vai Turcijas (  5 ) 
Šī deklar ācija ir der īga visiem turpm ākajiem šo pre ču s ūtījumiem  
no .......................................................................................................................  
uz ...................................................................................................................... (  6 ) 
Ap ņemos nekav ējoties inform ēt ....................................................................................................................... (  1 ), ja š ī deklar ācija 
kļūtu neder īga. 
........................................................................................................................  
(Vieta un datums ) 
........................................................................................................................  
........................................................................................................................  
........................................................................................................................  
(Pieg ādātāja adrese un paraksts; turkl āt salas āmā rakst ā jānor āda t ās 
personas v ārds, kas parakst ījusi deklar āciju)LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/153
( 1 ) Pre ču sa ņēm ēja nosaukums/v ārds un adrese.  
( 2 ) Ja r ēķins, pavadz īme vai cits tirdzniec ības dokuments, kam pievienota š ī deklar ācija, attiecas uz daž ādām prec ēm vai uz prec ēm, kur ās 
nav iek ļauts vien āds daudzums nenoteiktas izcelsmes materi ālu, pieg ādātājam š īs preces skaidri j ādiferenc ē. 
Piem ērs 
Dokuments attiecas uz daž ādiem poz īcijas 8501 elektromotoru mode ļiem, kurus izmanto poz īcijas 8450 ve ļas maš īnu ražošan ā. Šo 
motoru ražošan ā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu īpaš ības un v ērtība daž ādiem mode ļiem atš ķiras. T āpēc mode ļi pirmaj ā ail ē 
jānodala, un p ārējās ail ēs nor ādes j āsniedz atseviš ķi par katru modeli, lai ve ļas mazg āšanas maš īnu ražot ājs var ētu pareizi nov ērtēt savu 
izstr ādājumu izcelsmes statusu atkar ībā no t ā, kuru elektromotora modeli vi ņš izmanto.  
( 3 ) Nor ādes šaj ās ail ēs j āsniedz tikai tad, kad tas vajadz īgs. 
Piem ēri 
Noteikums par ex 62. noda ļas ap ģērbiem pie ļauj izmantot nenoteiktas izcelsmes dziju. Ja š ādu ap ģērbu ražot ājs Tunisij ā izmanto no 
Turcijas import ētu audumu, kas tur ieg ūts, aužot nenoteiktas izcelsmes dziju, ir pietiekami, ka Turcijas pieg ādātājs sav ā deklar ācij ā 
apraksta nenoteiktas izcelsmes materi ālus, kas izmantoti k ā dzija, nemaz nenor ādot š īs dzijas poz īciju un v ērtību. 
Poz īcijas 7217 dzelzs stieples ražot ājs, kurš to ir saražojis no nenoteiktas izcelsmes dzelzs stie ņiem, otraj ā ail ē nor āda “dzelzs stie ņi”. Ja 
šo stiepli izmantos k ādas maš īnas ražošan ā, kurai izcelsmes noteikumos ir ierobežojums attiec ībā uz noteiktu procentu ālu daudzumu 
visiem izmantojamiem nenoteiktas izcelsmes materi āliem, trešaj ā ail ē jānor āda nenoteiktas izcelsmes stie ņu v ērtība. 
( 4 ) “Materi ālu v ērtība” ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu muitas v ērtība to import ēšanas laik ā vai, ja t ā nav zin āma un to nevar 
noskaidrot, pirm ā noskaidrojam ā cena, kas Alž īrij ā, Marok ā, Tunisij ā vai Turcij ā samaks āta par šiem materi āliem. Prec īzu v ērtību katram 
izmantotajam nenoteiktas izcelsmes materi ālam nor āda par vienu preces vien ību, kas min ēta pirmaj ā ail ē. 
( 5 ) “Kop ējā pievienot ā v ērtība” ir visas izmaksas ārpus Alž īrijas, Marokas, Tunisijas vai Turcijas, ietverot visu tur pievienoto materi ālu 
vērtību. Prec īzu kop ējo pievienoto v ērtību, kas ieg ūta ārpus Alž īrijas, Marokas, Tunisijas vai Turcijas, nor āda par vienu preces vien ību, 
kas min ēta pirmaj ā ail ē. 
( 6 ) J ānor āda datumi. Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācijas der īguma termi ņš parasti nep ārsniedz 12 m ēnešus, iev ērojot muitas iest āžu 
izstr ādātos noteikumus taj ā valst ī, kur ā sagatavota ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija.LV L 54/154 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
E PIELIKUMS  
Pieg ādātāja deklar ācija par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas k ādā EBTA valst ī vai Tunisij ā, neieg ūstot 
preferenci ālu izcelsmes statusu  
Turpm āk nor ādītā pieg ādātāja deklar ācija ir j āsagatavo saska ņā ar zemsv ītras piez īm ēm. Ta ču zemsv ītras piez īmes nav 
jāpārraksta.  
PIEG ĀD ĀTĀJA DEKLAR ĀCIJA  
par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas k ādā EBTA valst ī vai Tunisij ā, neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
Es, apakš ā parakst ījies, pievienotaj ā dokument ā iek ļauto pre ču pieg ādātājs, apliecinu, ka:  
1. Turpm āk min ētie materi āli, kuru izcelsme nav k ādā no EBTA valst īm vai Tunisij ā, ir izmantoti k ādā no EBTA valst īm 
vai Tunisij ā, lai ražotu š īs preces:  
Pieg ādāto pre ču apraksts (  1 ) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu apraksts  Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu poz īcija (  2 ) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu 
vērtība (  2 ) ( 3 ) 
Kop ā 
2. Vis ām p ārējiem materi āliem, kas izmantoti k ādā no EBTA valst īm vai Tunisij ā, lai ražotu š īs preces, ir k ādas EBTA 
valsts vai Tunisijas izcelsme.  
3. Turpm āk min ētās preces ir apstr ādātas vai p ārstr ādātas ārpus EBTA valst īm vai Tunisijas saska ņā ar Re ģion ālās 
konvencijas par Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu preferenci āliem izcelsmes noteikumiem I papildin ājuma 11. pantu 
un ieguvušas š ādu kop ējo pievienoto v ērtību: 
Pieg ādāto pre ču apraksts  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  Kop ējā pievienot ā v ērtība, kas ieg ūta ārpus EBTA valst īm 
vai Tunisijas (  4 ) 
...........................................................................................................  
...........................................................................................................  
...........................................................................................................  
...........................................................................................................  
..........................................................................................................  
(Vieta un datums)  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
..........................................................................................................  
(Pieg ādātāja adrese un paraksts; turkl āt skaidri salas āmā rakst ā 
jānor āda t ās personas v ārds, kas parakst ījusi deklar āciju)LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/155
( 1 ) Ja r ēķins, pavadz īme vai cits tirdzniec ības dokuments, kam pievienota š ī deklar ācija, attiecas uz daž ādām prec ēm vai uz prec ēm, kur ās 
nav iek ļauts vien āds daudzums nenoteiktas izcelsmes materi ālu, pieg ādātājam š īs preces skaidri j ādiferenc ē. 
Piem ērs 
Dokuments attiecas uz daž ādiem poz īcijas 8501 elektromotoru mode ļiem, kurus izmanto poz īcijas 8450 ve ļas maš īnu ražošan ā. Šo 
motoru ražošan ā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu īpaš ības un v ērtība daž ādiem mode ļiem atš ķiras. T āpēc mode ļi pirmaj ā ail ē 
jānodala, un p ārējās ail ēs nor ādes j āsniedz atseviš ķi par katru modeli, lai ve ļas mazg āšanas maš īnu ražot ājs var ētu pareizi nov ērtēt savu 
izstr ādājumu izcelsmes statusu atkar ībā no t ā, kuru elektromotora modeli vi ņš izmanto.  
( 2 ) Nor ādes šaj ās ail ēs j āsniedz tikai tad, kad tas vajadz īgs. 
Piem ēri 
Noteikums par ex 62. noda ļas ap ģērbiem pie ļauj izmantot nenoteiktas izcelsmes dziju. Ja š ādu ap ģērbu ražot ājs Tunisij ā izmanto no 
kādas EBTA valsts import ētu audumu, kas tur ieg ūts, aužot nenoteiktas izcelsmes dziju, ir pietiekami, ka EBTA valsts pieg ādātājs sav ā 
deklar ācij ā apraksta nenoteiktas izcelsmes materi ālu, kas izmantots k ā dzija, nemaz nenor ādot š īs dzijas poz īciju un v ērtību. 
Poz īcijas 7217 dzelzs stieples ražot ājs, kurš to ir saražojis no nenoteiktas izcelsmes dzelzs stie ņiem, otraj ā ail ē nor āda “dzelzs stie ņi”. Ja 
šo stiepli izmantos k ādas maš īnas ražošan ā, kurai izcelsmes noteikumos ir ierobežojums attiec ībā uz noteiktu procentu ālu daudzumu 
visiem izmantojamiem nenoteiktas izcelsmes materi āliem, trešaj ā ail ē jānor āda nenoteiktas izcelsmes stie ņu v ērtība. 
( 3 ) “Materi ālu v ērtība” ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu muitas v ērtība import ēšanas laik ā vai ar ī, ja t ā nav zin āma un to nevar 
noskaidrot, pirm ā noskaidrojam ā cena, ko par materi āliem maks āja EBTA valst ī vai Tunisij ā; Prec īzu v ērtību katram izmantotajam 
nenoteiktas izcelsmes materi ālam nor āda par vienu preces vien ību, kas min ēta pirmaj ā ail ē. 
( 4 ) “Kop ējā pievienot ā v ērtība” ir visas izmaksas ārpus EBTA valst īm vai Tunisijas, ietverot visu tur pievienoto materi ālu v ērtību. Prec īzu 
kop ējo pievienoto v ērtību, kas ieg ūta ārpus EBTA valst īm vai Tunisijas, nor āda vienai preces vien ībai, kas min ēta pirmaj ā ail ē.LV L 54/156 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.
F PIELIKUMS  
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas k ādā EBTA valst ī vai Tunisij ā, 
neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
Ilgtermi ņa pieg ādātāja deklar ācija, kuras teksts nor ādīts turpm āk, j āaizpilda saska ņā ar zemsv ītras piez īm ēm. Ta ču 
zemsv ītras piez īmes nav j āpārraksta.  
ILGTERMI ŅA PIEG ĀD ĀTĀJA DEKLAR ĀCIJA  
par prec ēm, kas apstr ādātas vai p ārstr ādātas k ādā EBTA valst ī vai Tunisij ā, neieg ūstot preferenci ālu izcelsmes statusu  
Es, apakš ā parakst ījies, t ādu šaj ā dokument ā iek ļauto pre ču pieg ādātājs, kuras tiek regul āri nos ūtītas uz ........................ (  1 ) 
apliecinu, ka:  
1. Turpm āk min ētie materi āli, kuru izcelsme nav k ādā no EBTA valst īm vai Tunisij ā, ir izmantoti k ādā no EBTA valst īm 
vai Tunisij ā, lai ražotu š īs preces:  
Pieg ādāto pre ču apraksts (  2 ) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu apraksts  Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu poz īcija (  3 ) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu 
vērtība (  3 ) ( 4 ) 
Kop ā 
2. Vis ām p ārējiem materi āliem, kas izmantoti k ādā no EBTA valst īm vai Tunisij ā, lai ražotu š īs preces, ir k ādas EBTA 
valsts vai Tunisijas izcelsme.  
3. Turpm āk min ētās preces ir apstr ādātas vai p ārstr ādātas ārpus EBTA valst īm vai Tunisijas saska ņā ar Re ģion ālās 
konvencijas par Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu preferenci āliem izcelsmes noteikumiem I papildin ājuma 11. pantu 
un ieguvušas š ādu kop ējo pievienoto v ērtību: 
Pieg ādāto pre ču apraksts  Kop ējā pievienot ā v ērtība, kas ieg ūta ārpus EBTA valst īm vai Tunisi ­
jas (  5 ) 
Šī deklar ācija ir der īga visiem turpm ākajiem šo pre ču s ūtījumiem  
no .......................................................................................................................  
uz ...................................................................................................................... (  6 ) 
Ap ņemos nekav ējoties inform ēt ....................................................................................................................... (  1 ), ja š ī deklar ācija 
kļūtu neder īga. 
........................................................................................................................  
(Vieta un datums ) 
........................................................................................................................  
........................................................................................................................  
........................................................................................................................  
(Pieg ādātāja adrese un paraksts; turkl āt salas āmā rakst ā jānor āda t ās 
personas v ārds, kas parakst ījusi deklar āciju)LV 26.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 54/157
( 1 ) Pre ču sa ņēm ēja nosaukums/v ārds un adrese.  
( 2 ) Ja r ēķins, pavadz īme vai cits tirdzniec ības dokuments, kam pievienota š ī deklar ācija, attiecas uz daž ādām prec ēm vai uz prec ēm, kur ās 
nav iek ļauts vien āds daudzums nenoteiktas izcelsmes materi ālu, pieg ādātājam š īs preces skaidri j ādiferenc ē. 
Piem ērs 
Dokuments attiecas uz daž ādiem poz īcijas 8501 elektromotoru mode ļiem, kurus izmanto poz īcijas 8450 ve ļas maš īnu ražošan ā. Šo 
motoru ražošan ā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu īpaš ības un v ērtība daž ādiem mode ļiem atš ķiras. T āpēc mode ļi pirmaj ā ail ē 
jānodala, un p ārējās ail ēs nor ādes j āsniedz atseviš ķi par katru modeli, lai ve ļas mazg āšanas maš īnu ražot ājs var ētu pareizi nov ērtēt savu 
izstr ādājumu izcelsmes statusu atkar ībā no t ā, kuru elektromotora modeli vi ņš izmanto.  
( 3 ) Nor ādes šaj ās ail ēs j āsniedz tikai tad, kad tas vajadz īgs. 
Piem ēri 
Noteikums par ex 62. noda ļas ap ģērbiem pie ļauj izmantot nenoteiktas izcelsmes dziju. Ja š ādu ap ģērbu ražot ājs Tunisij ā izmanto no 
kādas EBTA valsts import ētu audumu, kas tur ieg ūts, aužot nenoteiktas izcelsmes dziju, ir pietiekami, ka EBTA valsts pieg ādātājs sav ā 
deklar ācij ā apraksta nenoteiktas izcelsmes materi ālu, kas izmantotas k ā dzija, nemaz nenor ādot š īs dzijas poz īciju un v ērtību. 
Poz īcijas 7217 dzelzs stieples ražot ājs, kurš to ir saražojis no nenoteiktas izcelsmes dzelzs stie ņiem, otraj ā ail ē nor āda “dzelzs stie ņi”. Ja 
šo stiepli izmantos k ādas maš īnas ražošan ā, kurai izcelsmes noteikumos ir ierobežojums attiec ībā uz noteiktu procentu ālu daudzumu 
visiem izmantojamiem nenoteiktas izcelsmes materi āliem, trešaj ā ail ē jānor āda nenoteiktas izcelsmes stie ņu v ērtība. 
( 4 ) “Materi ālu v ērtība” ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu muitas v ērtība to import ēšanas laik ā vai, ja t ā nav zin āma un to nevar 
noskaidrot, pirm ā noskaidrojam ā cena, kas par materi āliem maks āta EBTA valst ī vai Tunisij ā. Prec īzu v ērtību katram izmantotajam 
nenoteiktas izcelsmes materi ālam nor āda par vienu preces vien ību, kas min ēta pirmaj ā ail ē. 
( 5 ) “Kop ējā pievienot ā v ērtība” ir visas izmaksas ārpus EBTA valsts vai Tunisijas, ietverot visu tur pievienoto materi ālu v ērtību. Prec īzu 
kop ējo pievienoto v ērtību, kas ieg ūta ārpus EBTA valsts vai Tunisijas, nor āda par vienu preces vien ību, kas min ēta pirmaj ā ail ē. 
( 6 ) J ānor āda datumi. Pieg ādātāja deklar ācijas der īguma termi ņš parasti nep ārsniedz 12 m ēnešus, iev ērojot muitas iest āžu izstr ādātos 
noteikumus taj ā valst ī, kur ā sagatavota pieg ādātāja deklar ācija.LV L 54/158 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 26.2.2013.