EIROPAS UN VIDUSJ ŪRAS RE ĢIONA VALSTU AVI ĀCIJAS NOL ĪGUMS  
starp Eiropas Savien ību un t ās dal ībvalst īm, no vienas puses, un Jord ānijas H āšim ītu Karalisti, no 
otras puses  
BE ĻĢIJAS KARALISTE,  
BULG ĀRIJAS REPUBLIKA,  
ČEHIJAS REPUBLIKA,  
DĀNIJAS KARALISTE,  
VĀCIJAS FEDERAT ĪVĀ REPUBLIKA,  
IGAUNIJAS REPUBLIKA,  
ĪRIJA,  
GRIE ĶIJAS REPUBLIKA,  
SP ĀNIJAS KARALISTE,  
FRANCIJAS REPUBLIKA,  
IT ĀLIJAS REPUBLIKA,  
KIPRAS REPUBLIKA,  
LATVIJAS REPUBLIKA,  
LIETUVAS REPUBLIKA,  
LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,  
UNG ĀRIJAS REPUBLIKA,  
MALTA,  
NĪDERLANDES KARALISTE,  
AUSTRIJAS REPUBLIKA,  
POLIJAS REPUBLIKA,  
PORTUG ĀLES REPUBLIKA,  
RUM ĀNIJA,  
SLOV ĒNIJAS REPUBLIKA,  
SLOV ĀKIJAS REPUBLIKA,  
SOMIJAS REPUBLIKA,  
ZVIEDRIJAS KARALISTE,  
LIELBRIT ĀNIJAS UN ZIEME ĻĪRIJAS APVIENOT Ā KARALISTE,  
Līguma par Eiropas Savien ību un L īguma par Eiropas Savien ības darb ību l īgumsl ēdz ējas puses, turpm āk “dal ībvalstis”, un  
EIROPAS SAVIEN ĪBA, 
no vienas puses, un  
JORD ĀNIJAS H ĀŠIM ĪTU KARALISTE, turpm āk “Jord ānija”,  
no otras puses,  
VĒLOTIES veicin āt starptautisku avi ācijas sist ēmu, pamatojoties uz god īgu konkurenci starp gaisa p ārvad ātājiem tirg ū ar 
minim ālu vald ības iejaukšanos un regul āciju;LV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/3
VĒLOTIES atvieglin āt starptautisk ā gaisa transporta iesp ēju paplašin āšanos, tostarp att īstot gaisa satiksmes t īklus, lai 
apmierin ātu pasažieru un kravu nos ūtītāju vajadz ības p ēc ērtiem gaisa p ārvad ājumu pakalpojumiem;  
ATZ ĪSTOT gaisa transporta noz īmi tirdzniec ības, t ūrisma un invest īciju veicin āšan ā; 
VĒLOTIES rad īt iesp ēju gaisa p ārvad ātājiem pied āvāt ce ļot ājiem un kravu nos ūtītājiem un sa ņēm ējiem konkur ētsp ējīgas 
cenas un pakalpojumus atv ērtos tirgos;  
ATZ ĪSTOT iesp ējam ās priekšroc ības, ko sniedz regulat īvā konver ģence, un, cikt āl tas praktiski nepieciešams, ar gaisa 
transportu saist īto noteikumu saska ņošana;  
VĒLOTIES, lai visi gaisa transporta nozares sektori, tostarp gaisa p ārvad ātāju darbinieki, g ūtu labumu no liberaliz ētas 
vides;  
VĒLOTIES pan ākt visaugst āko drošuma un droš ības l īmeni starptautiskaj ā gaisa transport ā un atk ārtoti apliecinot savas 
nopietn ās bažas par r īcību vai draudiem, kas v ērsti pret gaisa ku ģu droš ību un kas apdraud personu vai īpašuma drošumu, 
negat īvi ietekm ē gaisa transporta darb ību un mazina sabiedr ības uztic ēšanos civil ās avi ācijas drošumam;  
ŅEMOT V ĒRĀ Konvenciju par starptautisko civilo avi āciju, kas atv ērta parakst īšanai Čikāgā 1944. gada 7. decembr ī; 
ATZ ĪSTOT, ka šis Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu avi ācijas nol īgums saskan ar jomu, uz kuru attiecas Eiropas un 
Vidusj ūras re ģiona valstu partner ība, kas paredz ēta 1995. gada 28. novembra Barselonas deklar ācij ā; 
ATZ ĪM ĒJOT Pušu vienoto gribu sekm ēt Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu avi ācijas telpas izveidi, pamatojoties uz 
regulat īvās konver ģences principiem, sadarb ību regulat īvā jom ā un piek ļuves tirgum liberaliz āciju;  
ŅEMOT V ĒRĀ kop īgo deklar āciju, kuru 2008. gada 16. novembr ī Šarmelšeih ā parakst īja Ar ābu civil ās avi ācijas komisija 
un Ar ābu gaisa p ārvad ātāju organiz ācija, no vienas puses, un Ener ģētikas un transporta ģener āldirektor āts, no otras puses;  
VĒLOTIES nodrošin āt gaisa p ārvad ātājiem l īdzv ērtīgus konkurences apst ākļus, dodot tiem taisn īgas un vienl īdz īgas iesp ējas 
sniegt saska ņotos pakalpojumus;  
ATZ ĪSTOT, cik svar īgi ir regul ēt laika nišu pieš ķiršanu, pamatojoties uz gaisa p ārvad ātāju taisn īgām un vienl īdz īgām 
iesp ējām, lai garant ētu neitr ālu un nediskrimin ējošu attieksmi pret visiem gaisa p ārvad ātājiem;  
ATZ ĪSTOT, ka subs īdijas var negat īvi ietekm ēt konkurenci starp gaisa p ārvad ātājiem un apdraud ēt š ā nol īguma galvenos 
m ērķus; 
APLIECINOT siltumn īcefekta g āzu emisiju mazin āšanas un vides aizsardz ības noz īmi starptautisk ās avi ācijas politikas 
izstr ādē un īstenošan ā; 
ATZ ĪM ĒJOT pat ērētāju aizsardz ības noz īm īgumu, tostarp aizsardz ību, ko sniedz 1999. gada 28. maij ā Monre ālā parakst ītā 
Konvencija par dažu starptautisk ā gaisa transporta noteikumu unifik āciju, cikt āl abas L īgumsl ēdz ējas Puses ir š īs Konven ­
cijas dal ībnieces;  
VĒLOTIES pamatoties uz esošajiem gaisa transporta nol īgumiem, lai atv ērtu piek ļuvi tirgiem un maksim āli palielin ātu 
pat ērētāju, gaisa p ārvad ātāju, str ādājošo un sabiedr ības ieguvumus ab ās L īgumsl ēdz ējās Pus ēs; 
ATZ ĪM ĒJOT, ka š ā nol īguma m ērķis ir tikt piem ērotam progres īvā, bet integr ētā veid ā, un to, ka piem ērots meh ānisms var 
nodrošin āt arvien cieš āku saska ņot ību ar ties ību aktiem,  
IR VIENOJUŠ ĀS PAR TURPM ĀKO. 
1. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā nol īgum ā, ja vien nav nor ādīts cit ādi, termins:  
1) “saska ņotie pakalpojumi” un “konkr ētie maršruti” ir starp ­
tautiskie gaisa p ārvad ājumi atbilst īgi š ā nol īguma 2. pantam 
(“Satiksmes ties ības”) un I pielikumam;  
2) “nol īgums” ir šis nol īgums, t ā pielikumi un jebk ādi to 
groz ījumi;  
3) “gaisa transports” ir pasažieru, bag āžas, kravu un pasta 
sūtījumu p ārvad ājumi ar gaisa ku ģi, vai nu atseviš ķi, vai 
apvienojum ā, kas tiek pied āvāti sabiedr ībai par atl īdz ību vai īres maksu un kas, lai izvair ītos no šaub ām, ietver 
regul āru un neregul āru (l īgumreisu) gaisa transportu un 
pilnu kravas pakalpojumu spektru;  
4) “asoci ācijas nol īgums” ir Eiropas un Vidusj ūras re ģiona 
valstu nol īgums par asoci ācijas izveidi starp Eiropas 
Kopien ām un to dal ībvalst īm, no vienas puses, un Jord ā­
nijas H āšim ītu Karalisti, no otras puses, kas parakst īts 
Brisel ē 1997. gada 24. novembr ī; 
5) “valstspieder ība” noz īm ē to, vai gaisa p ārvad ātājs atbilst 
pras ībām attiec ībā uz t ādiem aspektiem k ā īpašumties ības, 
faktisk ā kontrole un galven ā uz ņēm ējdarb ības vieta;  
6) “kompetent ās iest ādes” ir vald ības a ģent ūras vai juridiskas 
personas, kas atbild īgas par administrat īvu funkciju veik ­ 
šanu saska ņā ar šo nol īgumu;LV L 334/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
7) “L īgumsl ēdz ējas Puses” ir, no vienas puses, Eiropas Savie ­
nība vai t ās dal ībvalstis, vai Eiropas Savien ība un t ās dal īb­
valstis saska ņā ar to attiec īgaj ām pilnvar ām un, no otras 
puses, Jord ānija;  
8) “Konvencija” ir Konvencija par starptautisko civilo avi āciju, 
kas atv ērta parakst īšanai Čikāgā 1944. gada 7. decembr ī, un 
ietver:  
a) jebkurus groz ījumus, kas st ājušies sp ēkā saska ņā ar 
Konvencijas 94. panta a) punktu un kurus ir ratific ējusi 
gan Jord ānija, gan Eiropas Savien ības dal ībvalsts vai 
dal ībvalstis; un  
b) jebkuru pielikumu vai jebkuru t ā groz ījumu, kas 
pie ņemts saska ņā ar Konvencijas 90. pantu, cikt āl šis 
pielikums vai groz ījums jebkur ā laik ā ir sp ēkā gan Jord ā­
nij ā, gan Eiropas Savien ības dal ībvalst ī vai dal ībvalst īs, 
kā tas piem ērojams attiec ībā uz konkr ēto jaut ājumu;  
9) “sagatavot ība” noz īm ē to, vai gaisa p ārvad ātājs ir sagatavo ­
jies starptautisko gaisa p ārvad ājumu veikšanai, proti, vai 
tam ir apmierinošas finansi ālās iesp ējas un piem ērota 
vad ības pieredze un vai tas ir gatavs izpild īt normat īvos 
aktus un pras ības, kas reglament ē š ādu pakalpojumu veik ­ 
šanu;  
10) “ ECAA  valsts” ir visas valstis, kas piedal ās daudzpus ējā nol ī­
gum ā par Eiropas Kop ējās avi ācijas telpas izveidi (Eiropas 
Savien ības dal ībvalstis, Alb ānijas Republika, Bosnija un 
Hercegovina, Horv ātijas Republika, Bijus ī Dienvidsl āvijas 
Ma ķedonijas Republika, Islandes Republika, Melnkalnes 
Republika, Norv ēģijas Karaliste, Serbijas Republika un 
Kosova saska ņā ar Apvienoto N āciju Organiz ācijas Droš ības 
padomes Rezol ūciju Nr. 1244);  
11) “ Euromed  valsts” ir jebkura Vidusj ūras re ģiona valsts, kas 
iesaist īta Eiropas kaimi ņattiec ību politik ā (š īs valstis ir 
Maroka, Alž īrija, Tunisija, L ībija, Ēģipte, Lib āna, Jord ānija, 
Izra ēla, Palest īniešu teritorija, S īrija un Turcija);  
12) “piekt ās br īvības ties ības” ir ties ības vai privil ēģijas, ko viena 
valsts (“pieš ķīrēja valsts”) pieš ķir otras valsts (“sa ņēm ēja 
valsts”) gaisa p ārvad ātājiem starptautisko gaisa p ārvad ājumu 
veikšanai starp pieš ķīrējas valsts teritoriju un treš ās valsts 
teritoriju, ar nosac ījumu, ka š ādi p ārvad ājumi s ākas vai 
beidzas sa ņēm ējas valsts teritorij ā; 
13) “starptautiskie gaisa p ārvad ājumi” ir gaisa p ārvad ājumi, kas 
šķērso gaisa telpu p āri vair āku valstu teritorijai;  
14) “valstspieder īgais” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, 
kurai ir Jord ānijas valstspieder ība attiec ībā uz Jord ānijas 
pusi vai jebkuras dal ībvalsts valstspieder ība attiec ībā uz 
Eiropas pusi, cikt āl to, juridiskas personas gad ījum ā, past ā­
vīgi un efekt īvi, tieši vai ar vair ākuma l īdzdal ību kontrol ē fiziskas vai juridiskas personas ar Jord ānijas valstspieder ību 
attiec ībā uz Jord ānijas pusi vai fiziskas vai juridiskas 
personas ar k ādas dal ībvalsts vai k ādas treš ās valsts, kas 
noteikta IV pielikum ā, valstspieder ību attiec ībā uz Eiropas 
pusi;  
15) “darb ības licences” Eiropas Savien ības un t ās dal ībvalstu 
gad ījum ā ir darb ības licences un citi attiec īgie dokumenti 
vai apliec ības, kas izdotas saska ņā ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 
24. septembris) par kop īgiem noteikumiem gaisa p ārvad ā­
jumu pakalpojumu sniegšanai Kopien ā ( 1 ) un attiec īgiem t ās 
ties ības p ārņemošiem ties ību instrumentiem, un Jord ānijas 
gad ījum ā – saska ņā ar Jord ānijas ties ību aktiem izdotas 
licences, apliec ības, at ļaujas vai atbr īvojumi atbilst īgi JCAR 
Part 119 ; 
16) “cena” ir:  
— “gaisa p ārvad ājumu maksas”, kas j āmaks ā gaisa p ārvad ā­
tājiem vai to p ārst āvjiem, vai citiem bi ļešu p ārdev ējiem 
par pasažieru un bag āžas p ārvad āšanu ar gaisa trans ­
portu, un visi nosac ījumi, saska ņā ar kuriem piem ēro ­
jamas š īs cenas, tostarp atl īdz ība un nosac ījumi, ko 
pied āvā p ārst āvim un citiem pal īgdienestiem, k ā ar ī 
— “gaisa p ārvad ājumu tarifi”, kas j āmaks ā par kravu 
pārvad āšanu, un nosac ījumi, saska ņā ar kuriem piem ē­
rojamas š īs cenas, tostarp atl īdz ība un nosac ījumi, ko 
pied āvā p ārst āvim un citiem pal īgdienestiem.  
Šī defin īcija attiec īgā gad ījum ā ietver ar ī virszemes trans ­
porta p ārvad ājumus saist ībā ar starptautiskajiem gaisa 
pārvad ājumiem un nosac ījumus, kas attiecas uz to piem ē­
rošanu;  
17) “galven ā uz ņēm ējdarb ības vieta” ir gaisa p ārvad ātāja galve ­
nais birojs vai L īgumsl ēdz ējā Pus ē re ģistr ēts birojs, kur ā veic 
gaisa p ārvad ātāja galven ās finanšu darb ības un darb ības 
kontroli, tostarp nep ārtrauktu lidojumder īguma uzraudz ību; 
18) “sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saist ības” ir visas sais ­
tības, ko gaisa p ārvad ātājiem uzliek, lai konkr ētā maršrut ā 
nodrošin ātu regul āru gaisa p ārvad ājumu minim ālo apjomu, 
kas atbilst noteiktiem nep ārtraukt ības, regularit ātes, cenu 
veidošanas un minim ālās jaudas standartiem, kurus gaisa 
pārvad ātāji neiev ērotu, ja ņemtu v ērā vien īgi savas komer ­
ciālās intereses. Attiec īgā L īgumsl ēdz ēja Puse var gaisa 
pārvad ātājiem nodrošin āt kompens āciju par sabiedrisko 
pakalpojumu sniegšanas saist ību pild īšanu;  
19) “ SESAR ” noz īm ē Eiropas vienot ās gaisa telpas tehnisko 
īstenošanu, kas nodrošina saska ņotu un sinhroniz ētu jaun ās 
paaudzes gaisa satiksmes vad ības sist ēmu p ētniec ību, 
izstr ādi un ieviešanu;LV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/5  
( 1 ) OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.
20) “subs īdijas” ir jebk āds finansi āls ieguld ījums, ko pieš ķīrušas 
valsts iest ādes vai k āda re ģion āla vai cita sabiedriska orga ­
niz ācija, t. i., ja  
a) vald ības vai re ģion ālas iest ādes, vai citas sabiedriskas 
organiz ācijas praks ē ietilpst tieša finans ējuma pieš ķir­ 
šana, piem ēram, dot ācijas, aizdevumi vai ieguld ījums 
pašu kapit ālā, iesp ējams tiešs finans ējuma pieš ķīrums 
komercsabiedr ībai, komercsabiedr ības saist ību p ārņem ­ 
šana, piem ēram, aizdevuma garantijas, kapit āla iepludi ­
nāšana, īpašumties ības, aizsardz ība pret bankrotu vai 
apdrošin āšana;  
b) vald ība vai re ģion āla iest āde, vai cita sabiedriska organi ­
zācija atsak ās no ie ņēmumiem, kas tai parasti pien ākas, 
vai tos neiekas ē; 
c) vald ība vai re ģion āla iest āde, vai cita sabiedriska organi ­
zācija nodrošina preces vai pakalpojumus, kas neattiecas 
uz visp ārējo infrastrukt ūru, vai p ērk preces un pakalpo ­
jumus; vai  
d) vald ība vai re ģion āla iest āde, vai cita sabiedriska organi ­
zācija veic maks ājumus finans ēšanas meh ānismam vai 
uztic priv ātai organiz ācijai vai nor īko priv ātu organiz ā­
ciju veikt vienu vai vair ākas a), b) un c) apakšpunkt ā 
min ētās funkcijas, kas parasti b ūtu vald ības kompetenc ē 
un kas praks ē b ūtiski neatš ķiras no funkcij ām, ko 
vald ības parasti veic;  
un ja t ādējādi tiek nodrošin ātas priekšroc ības;  
21) “teritorija” attiec ībā uz Jord āniju noz īm ē sauszemes terito ­
rijas (kontinent ālās un salas), iekš ējos ūde ņus un teritori ālo 
jūru t ās suverenit ātē vai jurisdikcij ā un attiec ībā uz Eiropas 
Savien ību – sauszemes teritorijas (kontinent ālās un salas), 
iekš ējos ūde ņus un teritori ālo j ūru, kur ām tiek piem ērots 
Līgums par Eiropas Savien ību un L īgums par Eiropas Savie ­
nības darb ību atbilst īgi š ā l īguma un jebk āda to ties ības 
pārņemoša dokumenta nosac ījumiem. Š ā nol īguma piem ē­
rošana Gibralt āra lidostai neskar Sp ānijas Karalistes un 
Apvienot ās Karalistes attiec īgo juridisko nost āju domstar ­
pībās par to, k ā suverenit ātē ir teritorija, kur ā atrodas 
lidosta, un past āvīgo Gibralt āra lidostas neiek ļaušanu ES 
pas ākumos avi ācijas jom ā, kas ir sp ēkā 2006. gada 
18. septembr ī dal ībvalstu starp ā saska ņā ministru pazi ņo­
jumu par Gibralt āra lidostu, par ko vienoj ās 2006. gada 
18. septembr ī Kordov ā; un  
22) “lietošanas maksa” ir maksa, ko gaisa p ārvad ātājiem uzliek 
par lidostas, lidostas vides, aeronavig ācijas vai avi ācijas 
droš ības iek ārtu vai pakalpojumu izmantošanu, tostarp 
par saist ītu pakalpojumu un iek ārtu izmantošanu, un kas 
attiec īgā gad ījum ā atspogu ļo ar trokš ņa emisij ām saist ītās 
vides izmaksas.  
I SADA ĻA 
EKONOMISKIE NOTEIKUMI  
2. pants  
Satiksmes ties ības 
1. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse pieš ķir otrai L īgumsl ēdz ējai Pusei 
saska ņā ar š ā nol īguma I un II pielikumu š ādas ties ības veikt starptautiskus gaisa p ārvad ājumus, ko īsteno otras L īgumsl ē­
dz ējas Puses gaisa p ārvad ātāji: 
a) ties ības lidot p āri t ās teritorijai bez nos ēšan ās; 
b) ties ības nolaisties t ās teritorij ā nol ūkos, kas nav pasažieru, 
bag āžas, kravu un/vai pasta s ūtījumu uz ņemšana gaisa trans ­
port ā vai izk āpšana/izkraušana no t ā (nol ūki, kas nav saist īti 
ar satiksmi);  
c) veicot saska ņoto pakalpojumu konkr ētā maršrut ā, ties ības 
nolaisties t ās teritorij ā pasažieru, bag āžas, kravu un/vai 
pasta s ūtījumu uz ņemšanai gaisa transport ā vai izk āpšanai/ 
izkraušanai no t ā starptautiskaj ā satiksm ē, atseviš ķi vai kop ā; 
kā ar ī 
d) citas šaj ā nol īgum ā nor ādītās ties ības.  
2. Neviens š ā nol īguma nosac ījums nepieš ķir: 
a) Jord ānijas gaisa p ārvad ātājiem – ties ības jebkuras dal ībvalsts 
teritorij ā uz ņemt pasažierus, bag āžu, kravas un/vai pasta s ūtī­
jumus, kuru galam ērķis ir cits punkts attiec īgās dal ībvalsts 
teritorij ā, lai p ārvad ātu tos par atl īdz ību; 
b) Eiropas Savien ības gaisa p ārvad ātājiem – ties ības Jord ānijas 
teritorij ā uz ņemt pasažierus, bag āžu, kravas un/vai pasta s ūtī­
jumus, kuru galam ērķis ir cits punkts Jord ānijas teritorij ā, lai 
pārvad ātu tos par atl īdz ību. 
3. pants  
At ļauju pieš ķiršana  
1. No vienas L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātāja sa ņemot 
darb ības at ļaujas pieteikumus, otras Puses kompetent ās iest ādes 
pieš ķir attiec īgās at ļaujas ar vismaz āko iesp ējamo procesu ālo 
kav ēšanos, ja  
a) attiec ībā uz Jord ānijas gaisa p ārvad ātāju: 
— gaisa p ārvad ātāja galven ā uz ņēm ējdarb ības vieta atrodas 
Jord ānij ā, un tas ir sa ņēmis savu darb ības licenci saska ņā 
ar Jord ānijas H āšim ītu Karalist ē piem ērojamiem ties ību 
aktiem,  
— gaisa p ārvad ātāja efekt īvu regulat īvo kontroli īsteno un 
uztur Jord ānijas H āšim ītu Karaliste, un  
— gaisa p ārvad ātājs ir Jord ānijas un/vai t ās valstspieder īgo 
īpašum ā, tieši vai ar vair ākuma ties ībām, un faktisk ā 
kontrol ē; 
b) attiec ībā uz Eiropas Savien ības gaisa p ārvad ātāju: 
— gaisa p ārvad ātāja galven ā uz ņēm ējdarb ības vieta atrodas 
dal ībvalsts teritorij ā, kur tiek piem ērots L īgums par 
Eiropas Savien ības darb ību, un tas ir sa ņēmis savu 
darb ības licenci, un  
— gaisa p ārvad ātāja efekt īvu regulat īvo kontroli īsteno un 
uztur dal ībvalsts, kas ir atbild īga par t ā gaisa ku ģa 
ekspluatanta apliec ības izsniegšanu, un ir prec īzi nor ādīta 
attiec īgā aeronavig ācijas iest āde,LV L 334/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
— gaisa p ārvad ātājs ir dal ībvalstu un/vai dal ībvalstu vals ­
tspieder īgo, vai IV pielikum ā min ēto citu valstu un/vai 
šo citu valstu valstspieder īgo īpašum ā, tieši vai ar vair ā­
kuma l īdzdal ību; 
c) gaisa p ārvad ātājs atbilst nosac ījumiem, kas paredz ēti 
normat īvajos aktos, kurus parasti piem ēro par starptautisko 
gaisa transporta darb ību atbild īgā kompetent ā iest āde; un  
d) tiek iev ēroti un īstenoti noteikumi, kas izkl āstīti š ā nol īguma 
13. pant ā (“Avi ācijas drošums”) un 14. pant ā (“Avi ācijas 
droš ība”).  
4. pants  
At ļaujas atteikšana, atsaukšana, aptur ēšana vai ierobežošana  
1. Jebkuras L īgumsl ēdz ējas Puses kompetent ās iest ādes var 
atteikt, atsaukt, aptur ēt vai ierobežot darb ības at ļaujas vai cit ādi 
aptur ēt vai ierobežot otras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ā­
tāja darb ību gad ījumos, ja:  
a) attiec ībā uz Jord ānijas gaisa p ārvad ātāju: 
— gaisa p ārvad ātāja galven ā uz ņēm ējdarb ības vieta neat ­
rodas Jord ānij ā, un tas nav sa ņēmis savu darb ības licenci 
saska ņā ar piem ērojamiem Jord ānijas ties ību aktiem,  
— gaisa p ārvad ātāja efekt īvu regulat īvo kontroli ne īsteno un 
neuztur Jord ānija,  
vai 
— gaisa p ārvad ātājs nav Jord ānijas un/vai t ās valstspieder īgo 
īpašum ā, tieši vai ar vair ākuma l īdzdal ību, un faktisk ā 
kontrol ē; 
b) attiec ībā uz Eiropas Savien ības gaisa p ārvad ātāju: 
— gaisa p ārvad ātāja galven ā uz ņēm ējdarb ības vieta un juri ­
disk ā adrese, ja t āda ir, neatrodas dal ībvalsts teritorij ā, kur 
tiek piem ērots L īgums par Eiropas Savien ības darb ību, un 
tas nav sa ņēmis savu darb ības licenci saska ņā ar Eiropas 
Savien ības ties ību aktiem,  
— gaisa p ārvad ātāja efekt īvu regulat īvo kontroli ne īsteno un 
neuztur dal ībvalsts, kas ir atbild īga par t ā gaisa ku ģa 
ekspluatanta apliec ības izsniegšanu, vai nav prec īzi nor ā­
dīta attiec īgā kompetent ā aeronavig ācijas iest āde, vai  
— gaisa p ārvad ātājs nav dal ībvalstu un/vai dal ībvalstu vals ­
tspieder īgo, vai IV pielikum ā min ēto citu valstu un/vai šo 
valstu valstspieder īgo īpašum ā vai faktisk ā kontrol ē, tieši 
vai ar vair ākuma l īdzdal ību; c) gaisa p ārvad ātājs nav izpild ījis š ā nol īguma 6. pant ā (“Atbil ­
stība normat īvo aktu pras ībām”) min ēto normat īvo aktu 
pras ības; vai  
d) netiek iev ēroti vai īstenoti noteikumi, kas izkl āstīti š ā nol ī­
guma 13. pant ā (“Avi ācijas drošums”) un 14. pant ā (“Avi ā­
cijas droš ība”).  
2. Ja vien t ūlītēja r īcība nav b ūtiski svar īga, lai nov ērstu neat ­
bilst ību š ā panta 1. punkta c) vai d) apakšpunktam, šaj ā pant ā 
noteikt ās ties ības – atteikt, atsaukt, aptur ēt vai ierobežot jebkura 
Līgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātāja at ļaujas – īsteno tikai 
saska ņā ar š ā nol īguma 23. pant ā (“Aizsargpas ākumi”) paredz ēto 
proced ūru. Jebk ādā gad ījum ā š īs ties ības ir j āizmanto adekv āti, 
sam ērīgi un ierobežoti taj ā apjom ā un laik ā, kas ir oblig āti 
neieciešams. T ās ir v ērstas vien īgi pret attiec īgo gaisa p ārvad ā­
tāju vai gaisa p ārvad ātājiem un neskar nevienas L īgumsl ēdz ējas 
Puses ties ības veikt pas ākumus saska ņā ar 22. pantu (“Str īdu 
atrisin āšana un izš ķiršana”).  
3. Neviena L īgumsl ēdz ēja Puse neizmanto šaj ā pant ā 
noteikt ās ties ības atteikt, atsaukt, aptur ēt vai ierobežot at ļaujas 
kādam L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātājam, pamatojoties 
uz to, ka min ētais gaisa p ārvad ātājs ir citas  Euromed  valsts vai 
tās valstspieder īgo īpašum ā un faktisk ā kontrol ē, pamatojoties 
uz vair ākuma īpašumties ībām, ja š ī Euromed  valsts piedal ās 
līdz īgā Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu avi ācijas nol īgum ā 
un piem ēro savstarp ējības principu.  
4.a pants  
Normat īvo konstat ējumu savstarp ēja atz īšana saist ībā ar 
aviokomp ānijas sagatavot ību un valstspieder ību 
1. No vienas L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātāja sa ņemot 
atļaujas pieteikumu, otras L īgumsl ēdz ējas Puses kompetent ās 
iest ādes atz īst visus sagatavot ības un/vai valstspieder ības konsta ­
tējumus, ko par attiec īgo gaisa p ārvad ātāju sagatavojušas pirm ās 
Līgumsl ēdz ējas Puses kompetent ās iest ādes, t ā, it k ā š ādus 
konstat ējumus b ūtu sagatavojušas pašas otr ās Puses kompe ­
tent ās iest ādes, un neveicot šo jaut ājumu papildus izmekl ēšanu, 
izņemot sekojošaj ā 2. punkt ā nor ādītos gad ījumus.  
2. Ja p ēc at ļaujas pieteikuma sa ņemšanas no gaisa p ārvad ā­
tāja vai p ēc š ādas at ļaujas pieš ķiršanas sa ņēm ējas L īgumsl ēdz ējas 
Puses kompetentaj ām iest ādēm, uz argument ētu šaubu pamata, 
ir konkr ēts iemesls baž ām par to, ka, neraugoties uz otras 
Līgumsl ēdz ējas Puses kompetento iest āžu sagatavoto konstat ē­
jumu, nav izpild īti š ā nol īguma 3. pant ā (“At ļauju pieš ķiršana”) 
izkl āstītie nosac ījumi attiec īgo at ļauju pieš ķiršanai, sa ņēm ējas 
Puses kompetent ās iest ādes nekav ējoties inform ē otras L īgum ­
slēdz ējas Puses kompetent ās iest ādes, pien ācīgi pamatojot savu 
šaubu iemeslus. Š ādā gad ījum ā jebkura L īgumsl ēdz ēja Puse var 
lūgt konsult āciju, tostarp no abu L īgumsl ēdz ēju Pušu kompe ­
tento iest āžu p ārst āvjiem, un/vai papildu inform āciju saist ībā ar 
šo jaut ājumu, un uz š ādiem piepras ījumiem j āatbild p ēc iesp ējas 
ātrāk. Ja jaut ājumu neizdodas atrisin āt, jebkura L īgumsl ēdz ēja 
Puse var iesniegt jaut ājumu izskat īšanai Apvienotaj ā komitej ā, 
kas izveidota saska ņā ar š ā nol īguma 21. pantu (“Apvienot ā 
komiteja”).LV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/7
3. Šis pants neattiecas uz konstat ējumu atz īšanu saist ībā ar: 
— drošuma apliec ībām vai licenc ēm, 
— droš ības pas ākumiem vai  
— apdrošin āšanas segumu.  
5. pants  
Invest īcijas  
1. Jord ānija var īstenot pas ākumus, lai at ļautu, ka Jord ānijas 
gaisa p ārvad ātāji ir dal ībvalstu vai to valstspieder īgo īpašum ā ar 
vair ākuma īpašumties ībām un/vai faktisk ā kontrol ē. 
2. P ēc tam, kad Apvienot ā komiteja saska ņā ar 21. panta 
(“Apvienot ā komiteja”) 10. punktu ir p ārbaud ījusi, ka past āv 
nosac ījumi atbilst īgi savstarp ības principam, L īgumsl ēdz ējas 
Puses at ļauj, lai Jord ānijas gaisa p ārvad ātāji b ūtu dal ībvalstu 
vai to valstspieder īgo īpašum ā ar vair ākuma īpašumties ībām 
un/vai faktisk ā kontrol ē un, attiec īgi, – Eiropas Savien ības 
gaisa p ārvad ātāji b ūtu Jord ānijas vai t ās valstspieder īgo īpašum ā 
un/vai faktisk ā kontrol ē. 
3. Šaj ā pant ā paredz ētos īpašos invest īciju projektus at ļauj 
saska ņā ar iepriekš ējiem l ēmumiem, kurus pie ņem ar šo nol ī­
gumu izveidot ā Apvienot ā komiteja. Šajos l ēmumos var preciz ēt 
nosac ījumus, kas saist īti ar saska ņotajiem pakalpojumiem atbil ­
stīgi šim nol īgumam un ar pakalpojumiem starp treš ām valst īm 
un L īgumsl ēdz ējām Pus ēm. Š āda veida l ēmumiem š ā nol īguma 
21. panta (“Apvienot ā komiteja”) 9. punkta noteikumi nav 
piem ērojami.  
6. pants  
Atbilst ība normat īvo aktu pras ībām 
1. Ielidojot vai atrodoties vienas L īgumsl ēdz ējas Puses terito ­
rij ā vai izlidojot no t ās, otras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa 
pārvad ātāji iev ēro min ētaj ā teritorij ā piem ērojamos normat īvos 
aktus par starptautiskajos gaisa p ārvad ājumos iesaist ītu gaisa 
ku ģu uz ņemšanu t ās teritorij ā vai izlidošanu no t ās, vai gaisa 
ku ģu ekspluat āciju un navig āciju.  
2. Ielidojot vai atrodoties vienas L īgumsl ēdz ējas Puses terito ­
rij ā vai izlidojot no t ās, attiec ībā uz otras L īgumsl ēdz ējas Puses 
gaisa p ārvad ātāju pasažieriem, apkalpi vai kravu iev ēro min ētaj ā 
teritorij ā piem ērojamos normat īvos aktus par gaisa ku ģu pasa ­ 
žieru, apkalpes vai kravas uz ņemšanu t ās teritorij ā vai aizce ļo­ 
šanu no t ās (tostarp noteikumus par iece ļošanu, formalit āšu 
kārtošanu, imigr āciju, pas ēm, muitu un karant īnu vai – pasta 
sūtījumu gad ījum ā – pasta noteikumus).  
7. pants  
Konkurences vide  
1. L īgumsl ēdz ējas Puses apstiprina, ka šim nol īgumam 
piem ēro asoci ācijas nol īguma IV sada ļas II noda ļas principus.  
2. L īgumsl ēdz ējas Puses atz īst, ka t ās vieno kop ējs m ērķis – 
abu Pušu gaisa p ārvad ātājiem garant ēt taisn īgas un vienl īdz īgas iesp ējas saska ņoto pakalpojumu ekspluat ēšanai. Lai to sasniegtu, 
ir j ānodrošina god īga konkurences vide gaisa p ārvad ājumu 
jom ā. L īgumsl ēdz ējas Puses atz īst, ka god īga gaisa p ārvad ātāju 
konkurence, visticam āk, ir iesp ējama, ja gaisa p ārvad ātāji nodro ­ 
šina gaisa p ārvad ājumu pakalpojumus piln īgā saska ņā ar uz ņē­
m ējdarb ības principiem un nesa ņem subs īdijas.  
3. Ja viena L īgumsl ēdz ēja Puse uzskata, ka likum īga m ērķa 
sasniegšanai ir svar īgi pieš ķirt valsts subs īdijas k ādam gaisa 
pārvad ātājam, kas darbojas saska ņā ar šo nol īgumu, t ā g ādā 
par to, lai š ādas subs īdijas b ūtu proporcion ālas attiec īgajam 
m ērķim, lai t ās b ūtu p ārskat āmas un organiz ētas t ā, ka p ēc 
iesp ējas tiktu samazin āta to negat īvā ietekme uz otras L īgum ­
slēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātājiem. L īgumsl ēdz ēja Puse, kas 
pl āno pieš ķirt jebk ādu š āda veida subs īdiju, inform ē par savu 
nodomu otru L īgumsl ēdz ēju Pusi un g ādā par to, lai š ī subs īdija 
atbilstu šaj ā nol īgum ā paredz ētajiem krit ērijiem.  
4. Ja viena L īgumsl ēdz ēja Puse uzskata, ka otras L īgumsl ē­
dz ējas Puses teritorij ā past āv apst ākļi, it seviš ķi subs īdijas d ēļ, 
kas neatbilst 3. punkt ā paredz ētajiem krit ērijiem un kas var ētu 
negat īvi ietekm ēt t ās gaisa p ārvad ātāju iesp ējas taisn īgi un vien ­
līdz īgi konkur ēt, t ā var iesniegt savus nov ērojumus otrai L īgum ­
slēdz ējai Pusei. Turkl āt atbilst īgi š ā nol īguma 21. pantam (“Ap ­
vienot ā komiteja”) t ā var piepras īt Apvienot ās komitejas san āk­
smes sasaukšanu. Apspriešan ās s ākas 30 dienu laik ā p ēc š āda 
piepras ījuma sa ņemšanas. Ja Apvienot ā komiteja str īdu nevar 
izš ķirt, L īgumsl ēdz ējas Puses joproj ām var piem ērot to attiec īgos 
pretsubsid ēšanas pas ākumus.  
5. Š ā panta 4. punkt ā min ētās darb ības ir piem ērotas, sam ē­
rīgas un ierobežotas l īdz apjomam un laikam, kas ir oblig āti 
nepieciešams. T ās ir v ērstas vien īgi pret gaisa p ārvad ātāju vai 
gaisa p ārvad ātājiem, kas g ūst labumu no šaj ā pant ā min ētās 
subs īdijas vai nosac ījumiem, un neskar nevienas L īgumsl ēdz ējas 
Puses ties ības veikt pas ākumus saska ņā ar š ā nol īguma 23. 
pantu (“Aizsargpas ākumi”).  
6. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse, sa ņemot otras L īgumsl ēdz ējas 
Puses pazi ņojumu, var v ērsties pie atbild īgaj ām vald ības instit ū­
cij ām otras L īgumsl ēdz ējas Puses teritorij ā, tostarp valsts, re ģio ­
nālā vai viet ējā līme ņa instit ūcij ām, lai apspriestu ar šo pantu 
saist ītos jaut ājumus.  
7. Š ā panta noteikumus piem ēro, neskarot L īgumsl ēdz ēju 
Pušu normat īvos aktus par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas 
saist ībām L īgumsl ēdz ēju Pušu teritorij ās. 
8. pants  
Komerci ālās iesp ējas 
Gaisa p ārvad ātāja p ārst āvji 
1. Katras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātājiem ir ties ības 
izveidot birojus otras L īgumsl ēdz ējas Puses teritorij ā, lai rekla ­
m ētu un p ārdotu gaisa p ārvad ājumu pakalpojumus un ar tiem 
saist ītas darb ības.LV L 334/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
2. Katras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātāji ir ties īgi 
saska ņā ar otras L īgumsl ēdz ējas Puses normat īvajiem aktiem 
par iece ļošanu, uztur ēšanos un str ādāšanu ievest un uztur ēt 
otras L īgumsl ēdz ējas Puses teritorij ā vad ības, p ārdošanas, 
tehnisko, darb ības un citu speci ālistu person ālu, kas ir nepiecie ­ 
šams, lai atbalst ītu gaisa p ārvad ājumu pakalpojumu nodrošin ā­ 
šanu.  
Lidlauka pakalpojumi  
3. a) Neskarot š ā punkta b) apakšpunktu, katram gaisa 
pārvad ātājam saist ībā ar lidlauka pakalpojumiem otras 
Līgumsl ēdz ējas Puses teritorij ā ir: 
i) ties ības nodrošin āt pašam savus lidlauka pakalpo ­
jumus (“pašpakalpojumus”); vai p ēc izv ēles; 
ii) ties ības izv ēlēties starp konkur ējošiem pieg ādātā­
jiem, kas sniedz lidlauka pakalpojumus kopum ā 
vai da ļēji, ja š ādiem pieg ādātājiem ir at ļauta piek ļuve 
tirgum, pamatojoties uz katras L īgumsl ēdz ējas Puses 
normat īvajiem aktiem, un ja š ādi pieg ādātāji tirg ū ir 
pārst āvēti. 
b) Š ādām lidlauka pakalpojumu kategorij ām, t. i., bag āžas 
apkalpošana, rampas apkalpošana, degvielas un e ļļas 
apkalpošana, kravu un pasta s ūtījumu apkalpošana 
attiec ībā uz kravu un pasta s ūtījumu fizisku p ārvieto ­ 
šanu starp termin ālu un gaisa ku ģi, uz š ā punkta a) 
apakšpunkta i) un ii) da ļā paredz ētaj ām ties ībām 
attiecas tikai fiziski vai darb ības ierobežojumi saska ņā 
ar otras L īgumsl ēdz ējas Puses teritorij ā piem ērojamiem 
normat īvajiem aktiem. Gad ījumos, kad š ādi ierobežo ­
jumi aizliedz pašpakalpojumus un kad nav faktiskas 
konkurences starp pieg ādātājiem, kas nodrošina 
lidlauka pakalpojumus, visiem šiem pakalpojumiem 
uz vienl īdz īgiem un nediskrimin ējošiem pamatiem 
jābūt pieejamiem visiem gaisa p ārvad ātājiem; t ādu 
pakalpojumu cenas nep ārsniedz to kop ējās izmaksas, 
kur ās ietverta sam ērīga, akt īvu nesta pe ļņa p ēc amorti ­
zācijas atskait ījumiem.  
Pārdošana, viet ējie izdevumi un naudas l īdzek ļu p ārskait ījumi  
4. Ikviens katras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātājs 
dr īkst iesaist īties gaisa p ārvad ājumu pakalpojumu p ārdošan ā 
otras L īgumsl ēdz ējas Puses teritorij ā tieši un/vai, p ēc gaisa 
pārvad ātāja izv ēles, ar t ā p ārdošanas a ģentu vai citu gaisa 
pārvad ātāja izraudz ītu starpnieku pal īdz ību, vai internet ā. 
Ikvienam gaisa p ārvad ātājam ir ties ības p ārdot š ādus p ārvad ā­
jumu pakalpojumus, un ikviena persona dr īkst br īvi pirkt š ādus 
pārvad ājumu pakalpojumus š īs teritorijas val ūtā vai br īvi 
konvert ējam ās val ūtās. 
5. Ikvienam gaisa p ārvad ātājam ir ties ības konvert ēt un 
pārskait īt viet ējos ie ņēmumus no otras L īgumsl ēdz ējas Puses 
teritorijas uz savas valsts teritoriju un, iz ņemot gad ījumus, kad 
tas neatbilst visp ārēji piem ērojamiem normat īvajiem aktiem, uz 
paša izraudz ītu valsti vai valst īm p ēc piepras ījuma. Ie ņēmumus 
konvert ēt un p ārskait īt ir at ļauts t ūlīt, bez ierobežojumiem un 
neuzliekot tiem nodok ļus, p ēc mai ņas kursa, ko k ārtējiem dar ī­
jumiem un p ārskait ījumiem piem ēro dien ā, kad gaisa p ārvad ā­
tājs iesniedz p ārskait ījuma pieteikumu.  6. Katras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātājiem ir at ļauts 
segt viet ējos izdevumus, tostarp degvielas pirkšanu, otras L īgum ­
slēdz ējas Puses teritorij ā viet ējā val ūtā. P ēc to izv ēles katras 
Līgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātāji dr īkst segt š ādus izde ­
vumus otras L īgumsl ēdz ējas Puses teritorij ā br īvi konvert ējam ās 
val ūtās saska ņā ar viet ējo regul ējumu attiec ībā uz val ūtu. 
Vienošan ās par sadarb ību 
7. Veicot vai pied āvājot pakalpojumus saska ņā ar šo nol ī­
gumu, ikviens katras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātājs 
dr īkst nosl ēgt vienošan ās par sadarb ību, piem ēram, vienošan ās 
par vietu rezerv ēšanu t ālākp ārdošanai vai kop īgiem lidojumiem, 
ar 
a) jebkuru L īgumsl ēdz ēju Pušu gaisa p ārvad ātāju vai p ārvad ātā­
jiem; un  
b) jebkuru treš ās valsts gaisa p ārvad ātāju vai p ārvad ātājiem; un  
c) jebkuru virszemes, sauszemes vai j ūras p ārvad ātāju; 
ja i) visiem š ādu vienošanos dal ībniekiem ir attiec īgā at ļauja 
veikt p ārvad ājumus noteiktaj ā maršrut ā un ii) vienošan ās atbilst 
pras ībām attiec ībā uz drošumu un konkurenci, kas parasti tiek 
piem ērotas š ādiem pas ākumiem. Attiec ībā uz p ārdodamajiem 
pasažieru p ārvad ājumiem, kuros ietverti kop īgi lidojumi, 
pārdošanas viet ā vai jebkur ā gad ījum ā pirms iek āpšanas pirc ēju 
inform ē par to, kuri p ārvad ājumu pakalpojumu sniedz ēji darbo ­
sies katr ā pakalpojuma sektor ā. 
8. a) Saist ībā ar pasažieru p ārvad ājumiem uz virszemes 
pārvad ājumu pakalpojumu sniedz ējiem neattiecas 
normat īvie akti, kas reglament ē gaisa p ārvad ājumu 
pakalpojumus, pamatojoties vien īgi uz to, ka šos virs ­
zemes p ārvad ājumus pied āvā gaisa p ārvad ātājs, izman ­
tojot savu nosaukumu. Virszemes p ārvad ājumu pakal ­
pojumu sniedz ēji dr īkst izlemt, vai sl ēgt vienošanos par 
sadarb ību. Pie ņemot l ēmumu par ikvienu konkr ētu 
vienošanos, virszemes p ārvad ājumu pakalpojumu snie ­
dz ēji var cita starp ā apsv ērt pat ērētāju intereses un 
tehniskus, ekonomiskus, telpas un jaudas ierobežoju ­
mus.  
b) Turkl āt, neskarot jebk ādus citus š ā nol īguma noteiku ­
mus, L īgumsl ēdz ēju Pušu gaisa p ārvad ātājiem un netie ­ 
šiem kravu p ārvad ājumu pakalpojumu sniedz ējiem bez 
ierobežojumiem at ļauts saist ībā ar starptautisko gaisa 
transportu izmantot jebk ādu virszemes transportu 
kravu p ārvad ājumiem uz jebkuru punktu Jord ānij ā un 
Eiropas Savien ības teritorij ā vai treš ās valst īs un no t ā, 
tostarp p ārvad ājumiem uz un no vis ām lidost ām ar 
muitas iest ādēm un attiec īgā gad ījum ā ietverot ties ības 
pārvad āt kravas, kas atrodas muitas kontrol ē, saska ņā 
ar sp ēkā esošajiem normat īvajiem aktiem. Š ādām 
krav ām, ko p ārvad ā ar virszemes transportu vai ar 
gaisa transportu, lidost ā ir pieejamas muitas proced ūras 
un telpas. Gaisa p ārvad ātāji dr īkst izv ēlēties veikt paši 
savus virszemes p ārvad ājumus vai nodrošin āt to veik ­ 
šanu, izmantojot vienošan ās ar citiem virszemes 
pārvad ātājiem, tostarp izmantot virszemes p ārvad āju­
mus, ko veic citi gaisa p ārvad ātāji un netieši kravu 
gaisa p ārvad ājumu pakalpojumu sniedz ēji. Š ādus inter ­
mod ālus kravas p ārvad ājumu pakalpojumus dr īkstLV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/9
pied āvāt par vienu kop īgu cenu par apvienoto gaisa un 
virszemes p ārvad ājumu, ja kravu nos ūtītāji netiek 
maldin āti par faktiem, kas saist īti ar š ādiem p ārvad āju­
miem.  
Noma  
9. a) Katras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātājiem ir 
ties ības sniegt saska ņotos pakalpojumus, izmantojot 
gaisa ku ģi un apkalpi, kas iznom āti no jebkura, tostarp 
trešo valstu, gaisa p ārvad ātāja, ja visi š ādu vienošanos 
dal ībnieki atbilst nosac ījumiem, kas paredz ēti normat ī­
vajos aktos, kurus L īgumsl ēdz ējas Puses parasti 
piem ēro š ādiem pas ākumiem.  
b) Neviena no L īgumsl ēdz ējām Pus ēm nepieprasa, lai 
gaisa p ārvad ātājiem, kas iznom ā savu apr īkojumu, 
būtu ties ības veikt satiksmi saska ņā ar šo nol īgumu.  
c) Iznom āšana ar apkalpi ( wet-leasing ), ko veic L īgumsl ē­
dz ēju Pušu gaisa p ārvad ātājs attiec ībā uz treš ās valsts 
gaisa p ārvad ātāja gaisa ku ģi, kura nav viena no IV 
pielikum ā min ētaj ām valst īm, lai īstenotu šaj ā nol ī­
gum ā paredz ētās ties ības, ir iz ņēmuma gad ījums vai 
risin ājums pagaidu vajadz ību apmierin āšanai. Š ādas 
iznom āšanas ar apkalpi gad ījum ā ir vajadz īgs iepriek ­ 
šējs apstiprin ājums no iest ādes, kas izsniegusi licenci 
gaisa p ārvad ātājam, kurš savu gaisa ku ģi iznom ā, un 
no otras L īgumsl ēdz ējas Puses kompetent ās iest ādes, 
kur nom āto gaisa ku ģi (attiec īgi, ar apkalpi) paredz ēts 
ekspluat ēt. 
Franš īze un mar ķējums  
10. Katras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātājiem ir 
ties ības sl ēgt franš īzes vai mar ķēšanas nol īgumus ar jebkuras 
Līgumsl ēdz ējas Puses vai trešo valstu komercsabiedr ībām, 
tostarp gaisa p ārvad ātājiem, ja gaisa p ārvad ātājiem ir attiec īga 
atļauja un tie atbilst nosac ījumiem, kas paredz ēti normat īvajos 
aktos, kurus L īgumsl ēdz ējas Puses piem ēro š ādiem pas ākumiem, 
it seviš ķi tiem, kuros piepras īts izpaust pakalpojumu veicoš ā 
gaisa p ārvad ātāja identit āti. 
Laika nišu pieš ķiršana lidost ās 
11. Laika nišu pieš ķiršanai lidost ās, kas atrodas L īgumsl ē­
dz ēju Pušu teritorij ās, ir j ānotiek neatkar īgā, caurskat ām ā un 
nediskrimin ējoš ā veid ā. Attieksme pret visiem gaisa p ārvad ātā­
jiem ir taisn īga un vienl īdz īga. Saska ņā ar 21. panta (“Apvienot ā 
komiteja”) 5. punktu L īgumsl ēdz ēja Puse var piepras īt Apvie ­
not ās komitejas san āksmes sasaukšanu, lai risin ātu ar š ā panta 
piem ērošanu saist ītus jaut ājumus.  
9. pants  
Muitas nodok ļi un maks ājumi  
1. Ierodoties vienas L īgumsl ēdz ējas Puses teritorij ā, gaisa 
ku ģi, kas iesaist īts starptautiskajos gaisa p ārvad ājumos, ko veic 
otras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātāji, t ā parasto apr īko ­
jumu, degvielu, sm ērvielas, tehniskos pal īgmateri ālus pat ēriņam, 
lidlauka apr īkojumu, rezerves da ļas (tostarp dzin ējus), gaisa ku ģa 
kr ājumus (tostarp, bet ne tikai t ādas preces k ā p ārtika, dz ērieni un alkoholiskie dz ērieni, tabakas izstr ādājumi un citi ražojumi, 
kas lidojuma laik ā ierobežot ā daudzum ā ir paredz ēti p ārdošanai 
pasažieriem vai pasažieru pat ēriņam) un citus priekšmetus, kas 
paredz ēti izmantošanai vai tiek izmantoti tikai saist ībā ar starp ­
tautiskajos gaisa p ārvad ājumos iesaist īta gaisa ku ģa ekspluat āciju 
vai apkalpošanu, uz savstarp ības pamata atbr īvo no visiem 
importa ierobežojumiem, īpašuma un kapit āla nodok ļiem, 
muitas nodok ļiem, akc īzes nodok ļiem un l īdz īgiem maks āju­
miem un nodev ām, ko a) uzliek valsts vai viet ējās iest ādes vai 
Eiropas Savien ība un b) kas nav balst ītas uz sniegto pakalpo ­
jumu izmaks ām, ja šis apr īkojums un kr ājumi paliek gaisa ku ģī. 
2. Uz savstarp ības pamata atbr īvojums no nodok ļiem, 
nodev ām un maks ājumiem, kuri min ēti š ā panta 1. punkt ā, 
izņemot maks ājumus, kas balst īti uz sniegt ā pakalpojuma 
izmaks ām, piem ēro š ādos gad ījumos:  
a) gaisa ku ģa kr ājumiem, kas ir ievesti vai pieg ādāti L īgumsl ē­
dz ējas Puses teritorij ā un sam ērīgā daudzum ā iekrauti gaisa 
ku ģī, lai tos izmantotu otras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa 
pārvad ātāja izlidojoš ā gaisa ku ģī, kas iesaist īts starptautiskajos 
gaisa p ārvad ājumos, ar ī tad, ja šos kr ājumus paredz ēts 
izmantot lidojuma posm ā, kas notiks virs min ētās teritorijas;  
b) lidlauka apr īkojumam un rezerves da ļām (tostarp dzin ējiem), 
kas ievesti L īgumsl ēdz ējas Puses teritorij ā, lai apkalpotu, 
veiktu tehnisko apkopi vai remont ētu t ādu otras L īgumsl ē­
dz ējas Puses gaisa p ārvad ātāja gaisa ku ģi, kas tiek izmantots 
starptautiskajos gaisa p ārvad ājumos;  
c) degvielai, sm ērviel ām un tehniskajiem pal īgmateri āliem pat ē­
riņam, kas ir ievesti vai pieg ādāti L īgumsl ēdz ējas Puses teri ­
torij ā, lai tos izmantotu otras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa 
pārvad ātāja gaisa ku ģī, kas iesaist īts starptautiskajos gaisa 
pārvad ājumos, ar ī tad, ja šos kr ājumus paredz ēts izmantot 
lidojuma posm ā, kas notiks virs min ētās teritorijas;  
d) iespieddarbiem – k ā noteikts katras L īgumsl ēdz ējas Puses 
muitas ties ību aktos –, kas ir ievesti vai pieg ādāti vienas 
Līgumsl ēdz ējas Puses teritorij ā un iekrauti gaisa ku ģī, lai 
tos izmantotu otras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātāja 
izlidojoš ā gaisa ku ģī, kas iesaist īts starptautiskajos gaisa 
pārvad ājumos, ar ī tad, ja šos kr ājumus paredz ēts izmantot 
lidojuma posm ā, kas notiks virs min ētās teritorijas; un  
e) drošuma un droš ības apr īkojumam izmantošanai lidost ās vai 
kravas termin ālos. 
3. Neskarot nek ādus citus noteikumus par pret ējo, nekas šaj ā 
nol īgum ā neliedz L īgumsl ēdz ējai Pusei uzlikt nodok ļus, nodevas 
vai maks ājumus degvielai, kas t ās teritorij ā nediskrimin ējoš ā 
veid ā pieg ādāta izmantošanai gaisa p ārvad ātāja gaisa ku ģī, kas 
veic lidojumus starp diviem punktiem t ās teritorij ā. 
4. Var pras īt, lai š ā panta 1. un 2. punkt ā min ēto apr īkojumu 
un kr ājumus uzglab ātu attiec īgu iest āžu uzraudz ībā un kontrol ē.LV L 334/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
5. Šaj ā pant ā paredz ētie atbr īvojumi ir sp ēkā ar ī gad ījumos, 
kad vienas L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātāji ir nosl ēguši 
līgumu ar citu gaisa p ārvad ātāju, kam otra L īgumsl ēdz ēja Puse 
līdz īgi pieš ķīrusi t ādus pašus atbr īvojumus, par 1. un 2. punkt ā 
min ēto priekšmetu nomu vai p ārvietošanu otras L īgumsl ēdz ējas 
Puses teritorij ā. 
6. Nekas šaj ā nol īgum ā neliedz nevienai L īgumsl ēdz ējai Pusei 
uzlikt nodok ļus, nodevas vai maks ājumus prec ēm, ko p ārdod 
cit ādā veid ā nek ā pasažieru pat ēriņam gaisa ku ģī gaisa p ārvad ā­
jumu pakalpojuma posm ā starp diviem punktiem t ās teritorij ā, 
kur ir at ļauta iek āpšana vai izk āpšana.  
7. Š ā nol īguma noteikumi neietekm ē PVN jomu, iz ņemot 
apgroz ījuma nodokli importam. Šis nol īgums neietekm ē starp 
dal ībvalsti un Jord āniju nosl ēgto sp ēkā esošo nol īgumu notei ­
kumus par ien ākuma un kapit āla nodok ļu dubult ās uzlikšanas 
nov ēršanu.  
10. pants  
Lidostu, avi ācijas objektu un pakalpojumu lietošanas 
maksas  
1. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse nodrošina, ka lietošanas maksas, 
ko kompetent ās maksas iekas ētājas iest ādes vai strukt ūras var 
uzlikt otras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātājiem par aero ­
navig ācijas un gaisa satiksmes vad ības pakalpojumu izmanto ­ 
šanu, ir taisn īgas, sam ērīgas, saist ītas ar izmaks ām un nav 
netaisn īgi diskrimin ējošas. Jebkur ā gad ījum ā š āda veida lieto ­ 
šanas maksas otras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātājiem 
apr ēķina, iev ērojot nosac ījumus, kas ir ne maz āk izdev īgi k ā 
vislabv ēlīgākie nosac ījumi, kas ir pieejami jebkuram citam 
gaisa p ārvad ātājam.  
2. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse nodrošina, ka lietošanas maksas, 
ko kompetent ās maksas iekas ētājas iest ādes vai strukt ūras var 
uzlikt otras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātājiem par lidos ­
tas, avi ācijas droš ības pakalpojumu un saist ītu objektu un pakal ­
pojumu izmantošanu, ir taisn īgas, sam ērīgas, nav netaisn īgi 
diskrimin ējošas un ir objekt īvi sadal ītas starp lietot āju kategori ­
jām. Š īs maksas var atspogu ļot, bet nevar p ārsniegt pilnas 
izmaksas, kas kompetentaj ām maksas iekas ētājām iest ādēm vai 
strukt ūrām rodas par attiec īgās lidostas un avi ācijas droš ības 
objektu un pakalpojumu nodrošin āšanu lidost ā vai lidostas 
sist ēm ā. Š īs maksas var ietvert sam ērīgu pe ļņu no akt īviem 
pēc nolietojuma summas atskait īšanas. Objektus un pakalpoju ­
mus, par ko nosaka lietošanas maksas, nodrošina efekt īvi un 
ekonomiski. Jebkur ā gad ījum ā š īs maksas otras L īgumsl ēdz ējas 
Puses gaisa p ārvad ātājiem apr ēķina, iev ērojot nosac ījumus, kas ir 
ne maz āk izdev īgi k ā vislabv ēlīgākie nosac ījumi, kas ir pieejami 
jebkuram citam gaisa p ārvad ātājam maksu apr ēķin āšanas br īdī. 
3. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse nodrošina konsult ācijas starp 
kompetentaj ām maksas iekas ētājām iest ādēm vai strukt ūrām, 
kas atrodas t ās teritorij ā, un gaisa p ārvad ātājiem vai to p ārst āv­
niec ībām, kas izmanto objektus un pakalpojumus, un nodrošina kompetento maksas iekas ētāju iest āžu vai strukt ūru un gaisa 
pārvad ātāju vai to p ārst āvniec ību savstarp ēju apmain īšanos ar 
inform āciju, kas var ētu b ūt nepieciešama, lai nodrošin ātu 
prec īzu p ārskatu par maksu pamatot ību saska ņā ar š ā panta 
1. un 2. punkt ā izkl āstītajiem principiem. Katra L īgumsl ēdz ēja 
Puse nodrošina, ka kompetent ās maksas iekas ētājas iest ādes 
sniedz lietot ājiem pamatotu pazi ņojumu par visiem priekšliku ­
miem main īt lietošanas maksas, lai lietot āji var ētu paust savu 
viedokli pirms š ādu izmai ņu veikšanas.  
4. Str īdu atrisin āšanas proced ūrās saska ņā ar š ā nol īguma 22. 
pantu (“Str īdu atrisin āšana un izš ķiršana”) nevar uzskat īt, ka 
kāda no L īgumsl ēdz ējām Pus ēm p ārk āpusi š ā panta noteikumus, 
izņemot gad ījumus, kad a) t ā pietiekam ā laika posm ā nav 
pārskat ījusi lietošanas maksas vai praksi, kas ir otras L īgumsl ē­
dz ējas Puses s ūdz ības priekšmets, vai b) p ēc t ādas p ārskat īšanas 
tā neveic visus tai iesp ējamos pas ākumus, lai labotu jebk ādu 
lietošanas maksu vai praksi, kas nav saska ņā ar šo pantu.  
11. pants  
Cenas  
1. L īgumsl ēdz ējas Puses ļauj gaisa p ārvad ātājiem br īvi noteikt 
cenas, pamatojoties uz br īvu un god īgu konkurenci.  
2. L īgumsl ēdz ējas Puses nepieprasa re ģistr ēt cenas.  
3. Kompetent ās iest ādes var savstarp ēji apspriest jaut ājumus 
par negod īgu, nesam ērīgu un diskrimin ējošu cenu noteikšanu, 
kā ar ī citus jaut ājumus.  
12. pants  
Statistika  
1. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse sniedz otrai L īgumsl ēdz ējai Pusei 
savos normat īvajos aktos noteikto statistiku un – p ēc piepras ī­
juma – citu pieejamo statistikas inform āciju, kas var b ūt nepie ­
ciešama, lai izskat ītu gaisa p ārvad ājumu darb ības r ādītājus. 
2. L īgumsl ēdz ējas Puses saska ņā ar š ā nol īguma 21. pantu 
(“Apvienot ā komiteja”) sadarbojas Apvienotaj ā komitej ā, lai 
uzlabotu savstarp ēju apmai ņu ar statistikas inform āciju, kas 
vajadz īga gaisa p ārvad ājumu att īstības uzraudz īšanai saska ņā ar 
šo nol īgumu.  
II SADA ĻA 
SADARB ĪBA REGUL ĒJUMA JOM Ā 
13. pants  
Avi ācijas drošums  
1. L īgumsl ēdz ējas Puses nodrošina, lai to ties ību akti īstenotu 
vismaz tos standartus, kas min ēti III pielikuma A da ļā, iev ērojot 
turpm āk izkl āstītos nosac ījumus.LV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/11
2. L īgumsl ēdz ējas Puses nodrošina, ka vien ā no L īgumsl ē­
dz ējām Pus ēm re ģistr ētam gaisa ku ģim, par kuru past āv aizdo ­
mas, ka tas neatbilst starptautiskajiem avi ācijas drošuma stan ­
dartiem, kas noteikti saska ņā ar Konvenciju par nos ēšanos starp ­
tautiskajai gaisa satiksmei atv ērtās lidost ās, otras L īgumsl ēdz ējas 
Puses teritorij ā veic perona p ārbaudi gaisa ku ģī un gaisa ku ģa 
ārpus ē, lai p ārbaud ītu gan gaisa ku ģa un apkalpes dokumentu 
der īgumu, gan gaisa ku ģa un t ā apr īkojuma faktisko st āvokli.  
3. Jebkura L īgumsl ēdz ēja Puse jebkur ā laik ā dr īkst piepras īt 
konsult ācijas par drošuma standartiem, kurus iev ēro otra L īgum ­
slēdz ēja Puse.  
4. L īgumsl ēdz ējas Puses kompetent ās iest ādes veic piem ē­
rotus un t ūlītējus pas ākumus, ja t ās konstat ē, ka gaisa ku ģis, 
produkts vai darb ība, iesp ējams,  
a) neatbilst oblig ātajiem standartiem, kas noteikti atbilst īgi 
konvencijai, ties ību aktiem, kas min ēti III pielikum ā A da ļā, 
vai ar ī attiec īgajiem Jord ānijas ties ību aktiem, kas saskan ar 
šā panta 1. punktu, atkar ībā no t ā, kurš no tiem ir piem ē­
rojams;  
b) izraisa nopietnas bažas – kuru pamat ā ir š ā panta 2. punkt ā 
min ētā p ārbaude –, ka gaisa ku ģis vai gaisa ku ģa ekspluat ā­
cija neatbilst oblig ātajiem standartiem, kas noteikti atbilst īgi 
konvencijai, ties ību aktiem, kas min ēti III pielikum ā A da ļā, 
vai ar ī attiec īgajiem Jord ānijas ties ību aktiem, kas saskan ar 
šā panta 1. punktu, atkar ībā no t ā, kurš no tiem ir piem ē­
rojams; vai  
c) izraisa nopietnas bažas, ka netiek efekt īvi iev ēroti un īstenoti 
oblig ātie standarti, kas noteikti atbilst īgi konvencijai, ties ību 
aktiem, kas min ēti š ā nol īguma III pielikum ā A da ļā, vai ar ī 
saska ņā ar attiec īgajiem Jord ānijas ties ību aktiem, kas saskan 
ar š ā panta 1. punktu, atkar ībā no t ā, kurš no tiem ir piem ē­
rojams.  
5. Ja vienas L īgumsl ēdz ējas Puses kompetent ās iest ādes 
rīkojas saska ņā ar 4. punktu, t ās savlaic īgi inform ē otras L īgum ­
slēdz ējas Puses kompetent ās iest ādes par š ādas r īcības uzs āk­ 
šanu, minot š ādas r īcības iemeslus.  
6. Ja pas ākumi, kas tiek veikti, piem ērojot 4. punktu, netiek 
pārtraukti, pat ja pamatojums to uzs ākšanai vairs nepast āv, 
jebkura no L īgumsl ēdz ējām Pus ēm var v ērsties ar šo jaut ājumu 
Apvienotaj ā komitej ā. 
14. pants  
Avi ācijas droš ība 
1. L īgumsl ēdz ējas Puses nodrošina, lai to ties ību akti īstenotu 
vismaz tos standartus, kas min ēti š ā nol īguma III pielikuma B 
da ļā, iev ērojot turpm āk izkl āstītos nosac ījumus.  
2. Drošuma garant ēšana civilajiem gaisa ku ģiem, to pasažie ­
riem un apkalpei ir svar īgs priekšnosac ījums starptautisko gaisa 
pārvad ājumu pakalpojumu sniegšanai, t āpēc L īgumsl ēdz ējas 
Puses atk ārtoti apliecina to savstarp ējās saist ības r ūpēties par civil ās avi ācijas droš ību pret nelikum īgas iejaukšan ās aktiem 
un jo īpaši to saist ības saska ņā ar Čikāgas Konvenciju, Konven ­
ciju par noziegumiem un daž ām cit ām nelikum īgām darb ībām, 
kas izdar ītas gaisa ku ģos, kas parakst īta Tokij ā 1963. gada 
14. septembr ī, Konvenciju par c īņu pret nelikum īgu gaisa 
ku ģu sagr ābšanu, kas parakst īta H āgā 1970. gada 16. decembr ī, 
Konvenciju par c īņu pret nelikum īgām darb ībām, kas apdraud 
civil ās avi ācijas droš ību, kas parakst īta Monre ālā 1971. gada 
23. septembr ī, Protokolu par c īņu pret nelikum īgām darb ībām 
lidost ās, kas apkalpo starptautisko civilo avi āciju, kas parakst īts 
Monre ālā 1988. gada 24. febru ārī, un Konvenciju par plastikas 
spr āgstvielu mar ķēšanu, lai veicin ātu to atkl āšanu, kas parakst īta 
Monre ālā 1991. gada 1. mart ā, cikt āl abas L īgumsl ēdz ējas Puses 
ir šo konvenciju, k ā ar ī citu konvenciju un protokolu, kas saist īti 
ar civil ās avi ācijas droš ību, dal ībnieces.  
3. L īgumsl ēdz ējas Puses p ēc attiec īga l ūguma sniedz viena 
otrai visu vajadz īgo pal īdz ību, lai nov ērstu civilo gaisa ku ģu 
nelikum īgu sagr ābšanu un citas nelikum īgas darb ības, kas ir 
vērstas pret gaisa ku ģu, to pasažieru un apkalpes locek ļu, lidostu 
un aeronavig ācijas iek ārtu drošumu, un jebk ādus citus draudus 
avi ācijas droš ībai. 
4. L īgumsl ēdz ējas Puses to savstarp ējās attiec ībās r īkojas 
saska ņā ar avi ācijas droš ības standartiem un, cikt āl t ā ir piem ē­
rojama, saska ņā ar Starptautisk ās civil ās avi ācijas organiz ācijas 
(ICAO ) pie ņemto ieteicamo praksi, kas ietverta Čikāgas Konven ­
cijas pielikumos, t ādā m ērā, k ādā šie droš ības noteikumi ir 
piem ērojami L īgumsl ēdz ējām Pus ēm. Abas L īgumsl ēdz ējas 
Puses pieprasa, lai taj ās re ģistr ētie gaisa ku ģu ekspluatanti, uz ņē­
m ēji, kuru galven ā uz ņēm ējdarb ības vieta vai past āvīgā m ītne 
atrodas to teritorij ā, un lidostu ekspluatanti to teritorij ā darbotos 
saska ņā ar šiem avi ācijas droš ības noteikumiem.  
5. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse nodrošina, ka t ās teritorij ā tiek 
veikti efekt īvi pas ākumi, lai aizsarg ātu gaisa ku ģus, p ārbaud ītu 
pasažierus un to rokas bag āžu un īstenotu apkalpes, kravas 
(tostarp nododam ās bag āžas) un gaisa ku ģa kr ājumu piem ērotas 
pārbaudes pirms iek āpšanas un iekraušanas, k ā ar ī tās laik ā, un 
to, ka šie pas ākumi tiek piel āgoti pieaugošu draudu gad ījum ā. 
Katra L īgumsl ēdz ēja Puse piekr īt, ka t ās gaisa p ārvad ātājiem 
dr īkst piepras īt iev ērot avi ācijas droš ības noteikumus, kas min ēti 
4. punkt ā un ko pieprasa otra L īgumsl ēdz ēja Puse, ierodoties vai 
atrodoties otras L īgumsl ēdz ējas Puses teritorij ā vai izbraucot no 
min ētās teritorijas.  
6. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse pozit īvi rea ģē uz jebkuru otras 
Līgumsl ēdz ējas Puses pras ību pamatotu, īpašu droš ības pas ā­
kumu veikšanai, lai nov ērstu konkr ētus draudus. Iz ņemot 
ārk ārtas situ ācij ās, katra L īgumsl ēdz ēja Puse iepriekš inform ē 
otru L īgumsl ēdz ēju Pusi par visiem īpašajiem droš ības pas āku ­
miem, ko paredz ēts ieviest un kas var ētu rad īt b ūtisku finansi ālu 
vai operacion ālu ietekmi uz gaisa p ārvad ājumu pakalpojumiem, 
kurus sniedz saska ņā ar šo nol īgumu. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse 
atbilst īgi š ā nol īguma 21. pantam (“Apvienot ā komiteja”) var 
piepras īt Apvienot ās komitejas san āksmes sasaukšanu, lai 
apspriestu š ādus droš ības pas ākumus.LV L 334/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
7. Civilo gaisa ku ģu nelikum īgas sagr ābšanas incidenta vai 
šāda incidenta draudu gad ījum ā, vai cit ādu pret š ādu gaisa 
ku ģu, to pasažieru un apkalpes locek ļu, lidostu un aeronavig ā­
cijas iek ārtu drošumu v ērstu nelikum īgu aktu gad ījum ā L īgum ­
slēdz ējas Puses pal īdz cita citai, atvieglinot sazi ņu un citus atbil ­
stīgus pas ākumus, kuru nol ūks ir ātri un droši izbeigt š ādu 
incidentu vai t ā draudus.  
8. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse veic visus pas ākumus, ko t ā 
uzskata par lietder īgiem, lai nodrošin ātu, ka gaisa ku ģis, kurš 
nelikum īgi sagr ābts vai pret kuru veiktas citas nelikum īgas 
darb ības, un kurš atrodas uz zemes t ās teritorij ā, tiek aiztur ēts 
uz zemes, ja vien gaisa ku ģa izlidošanas nepieciešam ību nerada 
prim ārais pien ākums aizsarg āt cilv ēku dz īvības. Ja vien tas ir 
lietder īgi, š ādus pas ākumus veic uz savstarp ējas apspriešanas 
pamata.  
9. Ja L īgumsl ēdz ējai Pusei ir pietiekams pamats uzskat īt, ka 
otra L īgumsl ēdz ēja Puse neiev ēro šaj ā pant ā min ētos avi ācijas 
droš ības noteikumus, š ī L īgumsl ēdz ēja Puse var piepras īt t ūlī­
tējas konsult ācijas ar otru L īgumsl ēdz ēju Pusi.  
10. Neskarot š ā nol īguma 4. pantu (“At ļaujas atteikšana, 
atsaukšana, aptur ēšana vai ierobežošana”), gad ījum ā, ja piecpad ­
smit (15) dienu laik ā p ēc š ādas pras ības izteikšanas nav pan ākta 
apmierinoša vienošan ās, tas ir pamats, lai aiztur ētu, atsauktu vai 
ierobežotu otras L īgumsl ēdz ējas Puses viena vai vair āku gaisa 
pārvad ātāju darb ības at ļauju vai noteiktu nosac ījumus š ādām 
atļauj ām. 
11. Ja to prasa t ūlītēji un ārk ārtas draudi, L īgumsl ēdz ēja Puse 
dr īkst veikt pagaidu pas ākumus pirms piecpadsmit (15) dienu 
termi ņa beig ām. 
12. Jebk āda r īcība saska ņā ar š ā panta 10. punktu tiek 
pārtraukta, kad otra L īgumsl ēdz ēja Puse ir izpild ījusi š ā panta 
noteikumus.  
15. pants  
Gaisa satiksmes p ārvald ība 
1. L īgumsl ēdz ējas Puses nodrošina, lai to ties ību akti īstenotu 
standartus, kas min ēti š ā nol īguma III pielikuma C da ļā, iev ē­
rojot turpm āk izkl āstītos nosac ījumus.  
2. L īgumsl ēdz ējas Puses dara visu, kas to sp ēkos, lai sadar ­
botos gaisa satiksmes p ārvald ības jom ā ar m ērķi paplašin āt 
vienoto Eiropas gaisa telpu, iek ļaujot taj ā Jord āniju, lai pilnvei ­
dotu šobr īd sp ēkā esošos drošuma standartus un uzlabotu 
Eiropas kop ējo gaisa satiksmes standartu visp ārējo efektivit āti 
nol ūkā optimiz ēt kapacit āti un p ēc iesp ējas mazin āt kav ēšanos 
biežumu. Šaj ā nol ūkā Jord ānijai ir pien ācīgi j āpiedal ās Vienot ās 
gaisa telpas komitej ā. Apvienot ā komiteja atbild par sadarb ības 
pārraudz ību un atvieglin āšanu gaisa satiksmes p ārvald ības jom ā. 
3. Lai atvieglin ātu Eiropas vienot ās gaisa telpas ties ību aktu 
piem ērošanu to teritorij ās, a) Jord ānija veic nepieciešamos pas ākumus, lai piel āgotu savas 
satiksmes p ārvald ības institucion ālās strukt ūras vienotajai 
Eiropas gaisa telpai, jo īpaši izveidojot attiec īgās p ārraudz ības 
valsts organiz ācijas, kas b ūtu vismaz funkcion āli neatkar īgas 
no aeronavig ācijas pakalpojumu sniedz ējiem; un  
b) Eiropas Savien ība iesaista Jord āniju atbilstoš ās r īcības inicia ­
tīvās aeronavig ācijas pakalpojumu, gaisa telpas un savstar ­
pējās izmantojam ības jom ās, kas izriet no Eiropas vienot ās 
gaisa telpas, jo īpaši, agr īni iesaistot Jord ānijas centienus 
izveidot funkcion ālos gaisa telpas blokus vai atbilstoši saska ­ 
ņojot ar  SESAR . 
16. pants  
Vides aizsardz ība 
1. L īgumsl ēdz ējas Puses atz īst, cik liela noz īme starptautisk ās 
avi ācijas politikas izstr ādē un īstenošan ā ir vides aizsardz ībai. 
2. L īgumsl ēdz ējas Puses atz īst sadarb ības noz īmi, daudzpu ­
sējās sarun ās apspriežot avi ācijas ietekmi uz vidi un ekonomiku 
un nodrošinot, ka visi negat īvo ietekmi mazinošie pas ākumi ir 
piln īgi savietojami ar š ā nol īguma m ērķiem.  
3. Neviens š ā nol īguma noteikums nav interpret ējams t ā, lai 
ierobežotu k ādas L īgumsl ēdz ējas Puses kompetento iest āžu piln ­
varas veikt visus atbilstošos pas ākumus t ās suver ēnā jurisdikcij ā, 
lai nov ērstu vai cit ādi risin ātu gaisa transporta ietekmi uz vidi, 
ar nosac ījumu, ka šie pas ākumi piln ībā atbilst starptautiskajos 
ties ību aktos paredz ētaj ām ties ībām un pien ākumiem un tiek 
piem ēroti neatkar īgi no valstspieder ības.  
4. L īgumsl ēdz ējas Puses nodrošina, lai to ties ību akti īstenotu 
standartus, kas min ēti š ā nol īguma III pielikuma D da ļā. 
17. pants  
Pat ērētāju aizsardz ība 
Līgumsl ēdz ējas Puses nodrošina, lai to ties ību akti īstenotu tos 
standartus attiec ībā uz gaisa transportu, kas min ēti š ā nol īguma 
III pielikuma E da ļā. 
18. pants  
Datoriz ētas rezerv ācijas sist ēmas  
Līgumsl ēdz ējas Puses nodrošina, lai to ties ību akti īstenotu stan ­
dartus, kas min ēti š ā nol īguma III pielikuma F da ļā. 
19. pants  
Soci ālie aspekti  
Līgumsl ēdz ējas Puses nodrošina, lai to ties ību akti īstenotu tos 
standartus attiec ībā uz gaisa transportu, kas min ēti š ā nol īguma 
III pielikuma G da ļā.LV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/13
III SADA ĻA 
INSTITUCION ĀLIE NOTEIKUMI  
20. pants  
Interpret ācija un izpilde  
1. L īgumsl ēdz ējas Puses veic visus attiec īgos pas ākumus, 
visp ārējos vai īpašos, lai nodrošin ātu no nol īguma izrietošo 
saist ību izpildi, un atturas no jebk ādiem pas ākumiem, kas var ētu 
apdraud ēt nol īguma m ērķu sasniegšanu.  
2. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse t ās teritorij ā ir atbild īga par š ā 
nol īguma pien ācīgu īstenošanu un jo īpaši par to ties ību aktu 
pien ācīgu piem ērošanu, ar ko īsteno standartus, kuri min ēti š ā 
nol īguma III pielikum ā. 
3. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse sniedz otrai L īgumsl ēdz ējai Pusei 
visu vajadz īgo inform āciju un pal īdz ību gad ījum ā, ja otra 
Līgumsl ēdz ēja Puse atbilstoši sav ām, šaj ā nol īgum ā paredz ētaj ām 
pilnvar ām veic izmekl ēšanu par iesp ējamiem p ārk āpumiem.  
4. Kad vien L īgumsl ēdz ējas Puses r īkojas atbilst īgi ar šo nol ī­
gumu pieš ķirtaj ām pilnvar ām jaut ājumos, kuros otra L īgumsl ē­
dz ēja Puse ir ieinteres ēta un kas attiecas uz otras L īgumsl ēdz ējas 
Puses iest ādēm vai uz ņēmumiem, otras L īgumsl ēdz ējas Puses 
kompetentaj ām iest ādēm j ābūt piln īgi inform ētām un t ām 
jābūt iesp ējai paust savus apsv ērumus pirms gal īgā l ēmuma 
pie ņemšanas.  
21. pants  
Apvienot ā komiteja  
1. Ar šo tiek izveidota komiteja, kuru veido L īgumsl ēdz ēju 
Pušu p ārst āvji (turpm āk – Apvienot ā komiteja), kas ir atbild īga 
par š ā nol īguma administr ēšanu un nodrošina t ā pareizu izpildi. 
Šim nol ūkam t ā sniedz ieteikumus un pie ņem l ēmumus gad īju­
mos, kas paredz ēti šaj ā nol īgum ā. 
2. Apvienot ās komitejas l ēmumi tiek pie ņemti vienpr ātīgi un 
ir saistoši ab ām L īgumsl ēdz ējām Pus ēm. L īgumsl ēdz ējas Puses 
tos īsteno saska ņā ar saviem noteikumiem.  
3. Apvienot ā komiteja pie ņem savu reglamentu, apstiprinot 
to ar l ēmumu.  
4. Apvienot ā komiteja tiekas p ēc vajadz ības, kad tas nepie ­
ciešams. Jebkura no L īgumsl ēdz ējām Pus ēm var piepras īt san āk­
smes sasaukšanu.  
5. L īgumsl ēdz ēja Puse ar ī dr īkst piepras īt Apvienot ās komi ­
tejas san āksmes sasaukšanu, lai censtos atrisin āt jebkuru jaut ā­
jumu, kas attiecas uz nol īguma interpret āciju vai piem ērošanu. 
Šādai san āksmei ir j ānotiek iesp ējami nekav ējoties un ne v ēlāk 
kā divus m ēnešus p ēc piepras ījuma sa ņemšanas par san āksmes 
sasaukšanu, ja vien L īgumsl ēdz ējas Puses nevienojas cit ādi. 6. Š ā nol īguma pareizas īstenošanas nol ūkā L īgumsl ēdz ējas 
Puses apmain ās ar inform āciju un p ēc jebkuras L īgumsl ēdz ējas 
Puses piepras ījuma apspriežas Apvienotaj ā komitej ā. 
7. Ja p ēc k ādas L īgumsl ēdz ējas puses ieskatiem otra L īgum ­
slēdz ēja puse pien ācīgi nepilda Apvienot ās komitejas l ēmumu, 
tā var pras īt, lai šo jaut ājumu izskata Apvienotaj ā komitej ā. Ja 
Apvienot ā komiteja nesp ēj atrisin āt šo jaut ājumu divu m ēnešu 
laik ā p ēc t ā iesniegšanas, piepras ītāja L īgumsl ēdz ēja Puse dr īkst 
īstenot attiec īgus aizsargpas ākumus saska ņā ar š ā nol īguma 23. 
pantu (“Aizsargpas ākumi”).  
8. Apvienot ās komitejas l ēmumos j āmin datums, kad tos 
īstenos L īgumsl ēdz ējas Puses, un jebk āda cita inform ācija, kas 
var attiekties uz uz ņēm ējiem.  
9. Neskarot 2. punktu, ja Apvienot ā komiteja nav pie ņēmusi 
lēmumu par k ādu tai iesniegto jaut ājumu sešu m ēnešu laik ā p ēc 
jaut ājuma iesniegšanas datuma, L īgumsl ēdz ējas Puses dr īkst 
veikt piem ērotus pagaidu aizsargpas ākumus saska ņā ar š ā nol ī­
guma 23. pantu (“Aizsargpas ākumi”).  
10. Apvienot ā komiteja izskata jaut ājumus saist ībā ar divpu ­
sējām invest īcij ām vair ākuma īpašumties ībās vai izmai ņām 
Līgumsl ēdz ēju Pušu gaisa p ārvad ātāju faktisk ā kontrol ē. 
11. Apvienot ā komiteja ar ī izv ērš sadarb ību, 
a) veicinot inform ācijas apmai ņu speci ālistu l īmen ī par jauniem 
ties ību aktiem vai likumdošanas iniciat īvām un noris ēm, 
tostarp aizsardz ības, droš ības, vides, avi ācijas infrastrukt ūras 
(ar ī attiec ībā uz laika niš ām), konkurences apst ākļu, k ā ar ī 
pat ērētāju aizsardz ības jom ā; 
b) regul āri p ārbaudot nol īguma soci ālo ietekmi t ā īstenošanas 
gait ā, jo īpaši nodarbin ātības jom ā, un izstr ādājot veidu, k ā 
atbilst īgi j ārea ģē uz probl ēm ām, kas atz ītas par pamatot ām; 
c) apsverot iesp ējam ās jomas nol īguma turpm ākai izv ēršanai, 
ar ī ieteikumus par nol īguma groz ījumiem; un  
d) ar vienpr ātīgu l ēmumu vienojoties par priekšlikumiem, stra ­
tēģijām vai t ādiem procedur āla rakstura dokumentiem, kas 
tieši saist īti ar š ā nol īguma darb ību. 
12. L īgumsl ēdz ējām Pus ēm ir kop īgs m ērķis – maksim āli 
palielin āt ieguvumu pat ērētājiem, aviokomp ānij ām, darbas ­
pēkam un sabiedr ībai, š ā nol īguma piem ērošanas jom ā ietverot 
ar ī treš ās valstis. Šaj ā nol ūkā Apvienot ā komiteja izstr ādās 
priekšlikumu par nosac ījumiem un proced ūrām, tostarp par 
jebk ādiem groz ījumiem, kas b ūtu j āizdara šaj ā nol īgum ā, lai 
treš ās valstis var ētu tam pievienoties.LV L 334/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
22. pants  
Str īdu atrisin āšana un izš ķiršana  
1. Jebkura no L īgumsl ēdz ējām pus ēm var piepras īt, lai 
saska ņā ar asoci ācijas nol īgumu izveidot ā asoci ācijas padome 
izskat ītu jebkuru str īdu saist ībā ar š ā nol īguma piem ērošanu 
vai interpret āciju, kas nav atrisin āts saska ņā ar š ā nol īguma 
21. pantu (“Apvienot ā komiteja”).  
2. Saska ņā ar asoci ācijas nol īgumu izveidot ā asoci ācijas 
padome str īdu var izš ķirt, pie ņemot l ēmumu.  
3. L īgumsl ēdz ējas Puses veic nepieciešamos pas ākumus, lai 
īstenotu 2. punkt ā min ēto l ēmumu.  
4. Ja L īgumsl ēdz ējas Puses nesp ēj str īdu izš ķirt Apvienotaj ā 
komitej ā vai saska ņā ar 2. punktu, str īds p ēc jebkuras L īgum ­
slēdz ējas Puses pras ības tiek iesniegts š ķīrējtiesai, kuru veido tr īs 
šķīrējtiesneši saska ņā ar turpm āk noteikto proced ūru: 
a) katra L īgumsl ēdz ēja Puse iece ļ š ķīrējtiesnesi sešdesmit (60) 
dienu laik ā p ēc dienas, kad t ā sa ņēmusi pazi ņojumu par 
pras ību izš ķirt str īdu no š ķīrējtiesas, pie kuras ar diplom ātis ­
kiem l īdzek ļiem v ērsusies otra L īgumsl ēdz ēja Puse; trešo 
šķīrējtiesnesi sešdesmit (60) papildu dienu laik ā iece ļ p ārējie 
divi š ķīrējtiesneši. Ja viena no L īgumsl ēdz ējām Pus ēm nav 
iec ēlusi š ķīrējtiesnesi noteiktaj ā laika posm ā vai ja trešais 
šķīrējtiesnesis nav iecelts noteiktaj ā laika posm ā, katra 
Līgumsl ēdz ēja Puse var piepras īt Starptautisk ās civil ās avi ā­
cijas organiz ācijas ( ICAO ) Padomes priekšs ēdētājam iecelt 
šķīrējtiesnesi vai š ķīrējtiesnešus atkar ībā no konkr ētā gad ī­
juma;  
b) trešajam š ķīrējtiesnesim, kas iecelts saska ņā ar a) apakšpunkta 
noteikumiem, j ābūt treš ās valsts valstspieder īgajam un j āpilda 
šķīrējtiesas priekšs ēdētāja funkcijas;  
c) š ķīrējtiesa pie ņem savu reglamentu; un  
d) saska ņā ar š ķīrējtiesas gal īgo l ēmumu str īda izš ķiršanas 
sākotn ējās izmaksas tiek sadal ītas vien ādi starp L īgumsl ē­
dz ējām Pus ēm. 
5. P ēc L īgumsl ēdz ējas Puses piepras ījuma l īdz gal īgā š ķīrēj­
tiesas nol ēmuma pie ņemšanai š ķīrējtiesa var likt otrai L īgumsl ē­
dz ējai Pusei īstenot pagaidu korekt īvus pas ākumus.  
6. Jebk āds š ķīrējtiesas pagaidu l ēmums vai gal īgais l ēmums 
Līgumsl ēdz ējām Pus ēm ir saistošs.  
7. Ja viena L īgumsl ēdz ēja Puse ner īkojas saska ņā ar š ķīrēj­
tiesas l ēmumu, kas pie ņemts saska ņā ar š ā panta noteikumiem, 
trīsdesmit (30) dienu laik ā no iepriekš min ētā lēmuma pazi ņo­ 
šanas, otra L īgumsl ēdz ēja Puse dr īkst, kam ēr vien šis l ēmums joproj ām netiek iev ērots, ierobežot, aptur ēt vai atsaukt ties ības 
vai privil ēģijas, kuras t ā saska ņā ar š ā nol īguma noteikumiem 
pieš ķīrusi vain īgajai L īgumsl ēdz ējai Pusei.  
23. pants  
Aizsargpas ākumi  
1. L īgumsl ēdz ējas puses veic jebkurus visp ārīgus vai 
konkr ētus pas ākumus, kas vajadz īgi saist ību izpildei saska ņā ar 
šo nol īgumu. T ās g ādā par to, lai nol īgum ā noteiktie m ērķi tiktu 
sasniegti.  
2. Ja k āda L īgumsl ēdz ēja Puse uzskata, ka otra L īgumsl ēdz ēja 
Puse nepilda k ādu pien ākumu saska ņā ar šo nol īgumu, t ā var 
veikt attiec īgus pas ākumus. Aizsargpas ākumi ir ierobežoti attie ­
cībā uz to darb ības jomu un termi ņu t ā, k ā tas ir noteikti 
nepieciešams, lai atrisin ātu situ āciju vai saglab ātu š ā nol īguma 
līdzsvaru. Priekšroka ir pas ākumiem, kas vismaz āk trauc ē š ā 
nol īguma darb ību. 
3. L īgumsl ēdz ēja Puse, kas apsver iesp ēju veikt aizsargpas ā­
kumus, ar Apvienot ās komitejas starpniec ību inform ē p ārējās 
Līgumsl ēdz ējas Puses un sniedz visu atbilstošo inform āciju.  
4. L īgumsl ēdz ējas Puses nekav ējoties s āk apspriedes Apvieno ­
taj ā komitej ā, lai rastu visiem pie ņemamu risin ājumu.  
5. Neskarot š ā nol īguma 3. panta (“At ļauju pieš ķiršana”) d) 
punktu, 4. panta (“At ļaujas atteikšana, atsaukšana, aptur ēšana 
vai ierobežošana”) d) punktu, k ā ar ī 13. pantu (“Avi ācijas 
drošums”) un 14. pantu (“Avi ācijas droš ība”), attiec īgā L īgum ­
slēdz ēja Puse nedr īkst veikt aizsargpas ākumus, kam ēr nav 
pag ājis viens m ēnesis p ēc pazi ņojuma izdar īšanas saska ņā ar 
3. punktu, ja vien konsult āciju proced ūra saska ņā ar 4. punktu 
nav pabeigta pirms noteikt ā laika ierobežojuma beig ām. 
6. Attiec īgā L īgumsl ēdz ēja Puse bez kav ēšan ās inform ē 
Apvienoto komiteju par īstenotajiem pas ākumiem un sniedz 
visu attiec īgo inform āciju.  
7. Jebk āda darb ība, kas uzs ākta saska ņā ar š ā panta noteiku ­
miem, tiek atcelta, tikl īdz vain īgā L īgumsl ēdz ēja Puse nodrošina 
šā nol īguma noteikumu izpildi.  
24. pants  
Nol īguma ģeogr āfisk ā darb ības joma  
Līgumsl ēdz ējas Puses ap ņemas risin āt past āvīgu dialogu, lai 
nodrošin ātu š ā nol īguma atbilst ību Barselonas procesam un 
censtos sasniegt gal īgo m ērķi – Eiropas un Vidusj ūras re ģiona 
valstu kop ējās avi ācijas telpas izveidi. T āpēc saska ņā ar 21. 
panta (“Apvienot ā komiteja”) 11. punktu Apvienotaj ā komitej ā 
tiks apsv ērta iesp ēja savstarp ēji vienoties par groz ījumiem, lai 
ņemtu v ērā līdz īga veida Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu 
avi ācijas nol īgumus.LV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/15
25. pants  
Saist ība ar citiem nol īgumiem  
1. Š ā nol īguma noteikumi ir noteicošie attiec ībā pret atbil ­
stošajiem noteikumiem l īdz šim sp ēkā esošajos divpus ējos nol ī­
gumos starp Jord āniju un dal ībvalst īm. Tom ēr pašreiz ējās 
ties ības veikt gaisa satiksmi, kas izriet no šiem divpus ējiem 
nol īgumiem un uz kur ām neattiecas šis nol īgums, var turpin āt 
īstenot, ja vien nav diskrimin ācijas starp Eiropas Savien ības gaisa 
pārvad ātājiem valstspieder ības d ēļ. 
2. Neierobežojot š ā panta 1. punkta piem ērošanu, k ā ar ī 
iev ērojot 27. pantu (“Nol īguma darb ības izbeigšana”), gad ījum ā, 
ja š ā nol īguma darb ība beidzas vai ja tiek p ārtraukts to piem ērot 
pagaidu k ārtā, L īgumsl ēdz ējas Puses pirms nol īguma darb ības 
izbeigšanas var vienoties par rež īmu, ko t ās piem ēro gaisa 
pārvad ājumiem L īgumsl ēdz ēju Pušu attiec īgaj ās teritorij ās. 
3. Ja L īgumsl ēdz ējas Puses k ļūst par cita daudzpus ēja nol ī­
guma Pus ēm vai apstiprina  ICAO  vai citas starptautiskas orga ­
niz ācijas pie ņemtu l ēmumu, kas skar šaj ā nol īgum ā ietvertos 
jaut ājumus, t ās apspriežas Apvienotaj ā komitej ā, lai noteiktu, 
vai ir nepieciešama š ā nol īguma p ārskat īšana, lai š ādus apst ākļus 
ņemtu v ērā. 
4. Šis nol īgums neskar nek ādus abu L īgumsl ēdz ēju Pušu 
lēmumus īstenot turpm ākus ieteikumus, kurus var izdar īt Starp ­
tautisk ā civil ās avi ācijas organiz ācija ( ICAO ). L īgumsl ēdz ējas 
Puses neatsaucas uz šo nol īgumu, ne ar ī k ādu t ā da ļu, lai pama ­
totu iebildumu pret alternat īvas politikas izskat īšanu  ICAO  attie ­
cībā uz jebkuru jaut ājumu, uz kuru attiecas šis nol īgums.  
26. pants  
Groz ījumi  
1. Ja viena no L īgumsl ēdz ējām Pus ēm v ēlas groz īt š ā nol ī­
guma noteikumus, t ā atbilstoši inform ē Apvienoto komiteju. Š ā 
nol īguma groz ījumi st ājas sp ēkā p ēc tam, kad L īgumsl ēdz ējas 
Puses pabeigušas attiec īgās iekš ējās proced ūras. 
2. Apvienot ā komiteja p ēc k ādas L īgumsl ēdz ējas Puses 
priekšlikuma un saska ņā ar šo pantu dr īkst groz īt š ā nol īguma 
pielikumus.  
3. Šis nol īgums neskar L īgumsl ēdz ēju Pušu ties ības saska ņā 
ar nediskrimin ācijas principu vienpus ēji pie ņemt jaunus ties ību 
aktus vai groz īt sp ēkā esošos ties ību aktus gaisa transporta jom ā 
vai ar to saist ītā jom ā, kas min ēta š ā nol īguma III pielikum ā. 
4. Tikl īdz k ā viena no L īgumsl ēdz ējām Pus ēm ir sagatavojusi 
jaunus ties ību aktus gaisa transporta jom ā vai k ādā no saist ī­taj ām jom ām, uz kur ām attiecas III pielikums, t ā inform ē otru 
Līgumsl ēdz ēju Pusi un ar to apspriežas, cik vien intens īvi iesp ē­
jams. Ja k āda no L īgumsl ēdz ējām Pus ēm to pieprasa, Apvieno ­
taj ā komitej ā notiek iepriekš ēja viedok ļu apmai ņa. 
5. Tikl īdz viena L īgumsl ēdz ēja Puse ir pie ņēmusi jaunu 
ties ību aktu vai groz ījumu t ās ties ību aktos gaisa transporta 
jom ā vai ar to saist ītā jom ā, kas min ēta III pielikum ā, kuri 
var ētu ietekm ēt š ā nol īguma pareizu darb ību, t ā par to inform ē 
otru L īgumsl ēdz ēju Pusi ne v ēlāk k ā tr īsdesmit dienu laik ā p ēc t ā 
pie ņemšanas. P ēc jebkuras L īgumsl ēdz ējas Puses l ūguma Apvie ­
not ā komiteja p ēc tam sešdesmit dienu laik ā r īko viedok ļu 
apmai ņu par š ā jaun ā ties ību akta vai groz ījuma ietekmi uz š ā 
nol īguma pareizu darb ību. 
6. P ēc š ā panta iepriekš ējā 5. punkt ā min ētās viedok ļu 
apmai ņas Apvienot ā komiteja  
a) pie ņem l ēmumu, ar kuru p ārskata š ā nol īguma III pielikumu 
tā, lai taj ā vajadz ības gad ījum ā, pamatojoties uz savstarp ības 
principu, iestr ādātu attiec īgo jauno ties ību aktu vai groz ī­
jumu,  
b) pie ņem l ēmumu, lai attiec īgais jaunais ties ību akts vai groz ī­
jums b ūtu uzskat āms par atbilst īgu šim nol īgumam; un  
c) ierosina jebk ādus citus pas ākumus, kas īstenojami pie ņe­
mam ā termi ņā, lai aizsarg ātu š ā nol īguma pareizu darb ību. 
27. pants  
Nol īguma darb ības izbeigšana  
1. Šis nol īgums ir nosl ēgts uz nenoteiktu laiku.  
2. Jebkura L īgumsl ēdz ēja Puse jebkur ā laik ā ar diplom ātis ­
kiem l īdzek ļiem rakstiski var dar īt zin āmu otrai L īgumsl ēdz ējai 
Pusei l ēmumu izbeigt š ā nol īguma darb ību. T ādu pazi ņojumu 
vienlaikus nos ūta ICAO . Š ā nol īguma darb ība beidzas pusnakt ī 
pēc Grini čas laika Starptautisk ās gaisa transporta asoci ācijas 
(IATA ) satiksmes sezonas beig ās vienu gadu p ēc dienas, kad 
iesniegts rakstveida pazi ņojums par t ā izbeigšanu, ja vien:  
a) šis pazi ņojums netiek atsaukts pirms š ā laika posma beig ām, 
Līgumsl ēdz ējām Pus ēm par to vienojoties; vai  
b) L īgumsl ēdz ēja Puse, kas nav izbeigšanas pazi ņojuma iesnie ­
dz ēja puse, nepieprasa ilg āku laiku, bet ne vair āk k ā 18 
m ēnešus, lai apspried ēs par rež īmu, ko turpm āk piem ērot 
gaisa p ārvad ājumu pakalpojumiem starp Pušu attiec īgaj ām 
teritorij ām, pan āktu apmierinošus rezult ātus.LV L 334/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
28. pants  
Re ģistr ēšana Starptautiskaj ā Civil ās avi ācijas organiz ācij ā 
un Apvienoto N āciju Organiz ācijas Sekretari ātā 
Šo nol īgumu un visus t ā groz ījumus re ģistr ē ICAO  un Apvie ­
noto N āciju Organiz ācijas Sekretari ātā. 
29. pants  
St āšan ās sp ēkā 
1. Šis nol īgums st ājas sp ēkā vienu m ēnesi p ēc dienas, kad ar 
pēdējo diplom ātisko notu ir pabeigta L īgumsl ēdz ēju Pušu notu 
apmai ņa, apliecinot, ka ir pabeigtas visas proced ūras, kas vaja ­
dz īgas, lai nol īgums st ātos sp ēkā. Š īs notu apmai ņas nol ūkā 
Jord ānijas H āšim ītu Karaliste iesniedz Eiropas Savien ības 
Padomes Ģener ālsekretari ātam savu diplom ātisko notu, ko t ā 
nos ūtījusi Eiropas Savien ībai un t ās dal ībvalst īm, bet Eiropas 
Savien ības Padomes Ģener ālsekretari āts iesniedz Jord ānijas H āši­
m ītu Karalistei Eiropas Savien ības un t ās dal ībvalstu diplom ā­
tisko notu. Eiropas Savien ības un t ās dal ībvalstu diplom ātiskaj ā 
not ā ir iek ļauti visu dal ībvalstu pazi ņojumi, apstiprinot, ka ir 
pabeigtas to proced ūras, kas vajadz īgas, lai šis nol īgums st ātos 
sp ēkā. 2. Neierobežojot š ā panta 1. punkta piem ērošanu, L īgumsl ē­
dz ējas Puses vienojas piem ērot šo nol īgumu pagaidu k ārtā no t ā 
m ēneša pirm ās dienas, kas seko agr ākajam no turpm ākajiem 
diviem datumiem, proti: i) p ēdējā pazi ņojuma datumam, kas 
nos ūtīts, lai inform ētu, ka Puses viena otrai ir pazi ņojušas par 
to proced ūru pabeigšanu, kas nepieciešamas, lai šo nol īgumu 
piem ērotu pagaidu k ārtā, vai ii) datumam, kas atbilst 12 m ēne ­ 
šiem p ēc š ā nol īguma parakst īšanas dienas, ar nosac ījumu, ka 
tas saskan ar iekš ējām proced ūrām un/vai attiec īgās valsts 
ties ību aktiem atkar ībā no konkr ētā gad ījum ā. 
TO APLIECINOT , pilnvarotie ir parakst ījuši šo nol īgumu.  
Šis nol īgums sagatavots Brisel ē, divi t ūkstoši desmit ā gada piec ­
padsmitaj ā decembr ī, divos ori ģin āleksempl āros ang ļu, bulg āru, 
čehu, d āņu, fran ču, grie ķu, holandiešu, igau ņu, it āļu, latviešu, 
lietuviešu, maltiešu, po ļu, portug āļu, rum āņu, slov āku, slov ēņu, 
somu, sp āņu, ung āru, v ācu, zviedru un ar ābu valod ā, un visi 
teksti ir vienl īdz autentiski.LV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/17
Voor het Koninkrijk België  
Pour le Royaume de Belgique  
Für das Königreich Belgien
  
Deze handtekening verbindt eveneens het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.  
Cette signature engage égalament la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.  
Diese Unterschrift bindet zugleich die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.  
За Република  България
  
Za Českou republiku
  
På Kongeriget Danmarks vegne
  
Für die Bundesrepublik Deutschland
LV L 334/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
Eesti Vabariigi nimel
  
Thar cheann Na hÉireann  
For Ireland
  
Για την Ελληνική  Δημοκρατία
  
Por el Reino de España
  
Pour la République française
  
Per la Repubblica italiana
LV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/19
Για την Κυπριακή  Δημοκρατία
  
Latvijas Republikas v ārd ā –
 
Lietuvos Respublikos vardu
  
Pour le Grand-Duché de Luxembourg
  
A Magyar Köztársaság részér ől
LV L 334/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
Għal Malta
  
Voor het Koninkrijk der Nederlanden
  
Für die Republik Österreich
  
W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
  
Pela República Portuguesa
LV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/21
Pentru România
  
Za Republiko Slovenijo
  
Za Slovenskú republiku
  
Suomen tasavallan puolesta  
För Republiken Finland
  
För Konungariket Sverige
  
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
LV L 334/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
За Европейския  съюз  
Por la Unión Europea  
Za Evropskou unii  
For Den Europæiske Union  
Für die Europäische Union  
Euroopa Liidu nimel  
Για την Ευρωπαϊκή  Ένωση  
For the European Union  
Pour l'Union européenne  
Per l'Unione europea  
Eiropas Savien ības v ārd ā – 
Europos S ąjungos vardu  
Az Európai Unió részér ől 
Għall-Unjoni Ewropea  
Voor de Europese Unie  
W imieniu Unii Europejskiej  
Pela União Europeia  
Pentru Uniunea European ă 
Za Európsku úniu  
Za Evropsko unijo  
Euroopan unionin puolesta  
För Europeiska unionen
LV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/23
I PIELIKUMS  
SASKA ŅOTIE PAKALPOJUMI UN NOTEIKTIE MARŠRUTI  
1. Uz šo pielikumu attiecas p ārejas noteikumiem, kas min ēti š ā nol īguma II pielikum ā. 
2. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse pieš ķir otras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātājiem ties ības nodrošin āt gaisa p ārvad ājumu 
pakalpojumus š ādos maršrutos.  
a) Eiropas Savien ības gaisa p ārvad ātājiem: punkti Eiropas Savien ībā – viens vai vair āki savienojuma punkti  Euromed  
valst īs, ECAA  valst īs vai valst īs, kas min ētas IV pielikum ā, – viens vai vair āki punkti Jord ānij ā; 
b) Jord ānijas gaisa p ārvad ātājiem: punkti Jord ānij ā – viens vai vair āki savienojuma punkti  Euromed  valst īs, ECAA  valst īs 
vai valst īs, kas min ētas IV pielikum ā, – viens vai vair āki punkti Eiropas Savien ībā. 
3. Jord ānijas gaisa p ārvad ātāju gad ījum ā pakalpojumiem, kurus ekspluat ē saska ņā ar š ā punkta 2. punktu, j āsākas un 
jābeidzas Jord ānijas teritorij ā, bet Eiropas Savien ības gaisa p ārvad ātāju gad ījum ā – Eiropas Savien ības teritorij ā. 
4. Katras L īgumsl ēdz ējas Puses aviokomp ānijas jebkur ā lidojum ā vai visos lidojumos p ēc saviem ieskatiem var:  
a) veikt lidojumus vien ā vai abos virzienos;  
b) apvienot daž ādus reisa numurus vien ā gaisa ku ģa lidojum ā; 
c) apkalpot savienojuma punktus, k ā preciz ēts š ā pielikuma 2. punkt ā, k ā ar ī punktus L īgumsl ēdz ēju Pušu teritorij ās 
jebkur ā kombin ācij ā un sec ībā; 
d) izlaist nos ēšanos k ādā punkt ā vai punktos;  
e) p ārcelt satiksmi no jebkura t ās gaisa ku ģa uz citu t ās gaisa ku ģi jebkur ā punkt ā; 
f) veikt starpnos ēšanos jebkur ā punkt ā, kas atrodas katras L īgumsl ēdz ējas Puses teritorij ā vai ārpus t ās; 
g) veikt tranz īta satiksmi caur otras L īgumsl ēdz ējas Puses teritoriju; un  
h) apvienot p ārvad ājumus vien ā gaisa ku ģī neatkar īgi no t ādu p ārvad ājumu izcelsmes.  
5. Katra L īgumsl ēdz ēja Puse ļauj katram gaisa p ārvad ātājam noteikt t ā pied āvāto starptautisko gaisa p ārvad ājumu biežumu 
un jaudu, pamatojoties uz komerci āliem apsv ērumiem tirg ū. Atbilst īgi š īm ties ībām neviena L īgumsl ēdz ēja Puse 
nedr īkst vienpus ēji ierobežot attiec īgo p ārvad ājumu pakalpojumu apjomu, biežumu vai regularit āti vai otras L īgum ­
slēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātāju ekspluat ēto gaisa ku ģu tipu vai tipus, iz ņemot gad ījumus, kad tas saist īts ar muitas, 
tehniskiem, darb ības, vides un vesel ības aizsardz ības apsv ērumiem.  
6. Jebkuras L īgumsl ēdz ējas Puses gaisa p ārvad ātāji, tostarp, bet ne vien īgi piem ērojot sadarb ības (“ code share ”) lidojumu 
nosac ījumus, var apkalpot jebkuru punktu, kas atrodas treš ā valst ī un kas neietilpst konkr ētā maršrut ā, ja vien tie 
neizmanto piekt ās br īvības ties ības.LV L 334/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
II PIELIKUMS  
PĀREJAS NOTEIKUMI  
1. To, k ā tiek īstenoti un piem ēroti visi š ā nol īguma noteikumi un jo īpaši III pielikum ā preciz ētie standarti, iz ņemot š ā 
pielikuma B da ļu, p ārbauda, veicot izv ērtējumu Eiropas Savien ības atbild ībā, un apstiprina ar Apvienot ās komitejas 
lēmumu. Š ādu nov ērtējumu veic agr ākaj ā no šiem diviem datumiem: i) dien ā, kad Jord ānija pazi ņo Apvienotajai 
komitejai, ka t ā ir pabeigusi harmoniz ācijas procesu, pamatojoties uz š ā nol īguma III pielikumu, vai ii) vienu gadu 
pēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
2. Neatkar īgi no I pielikuma noteikumiem, kam ēr nav pie ņemts II pielikuma 1. punkt ā min ētais l ēmums, saska ņotajos 
pakalpojumos un maršrutos, kas noteikti ar šo nol īgumu, neietilps visu L īgumsl ēdz ēju Pušu gaisa p ārvad ātāju piekt ās 
br īvības ties ības, cita starp ā – Jord ānijas gaisa p ārvad ātājiem – ties ības veikt gaisa p ārvad ājumus starp diviem punktiem 
Eiropas Savien ības teritorij ā. Tom ēr visas ties ības veikt satiksmi, kas tiek pieš ķirtas saska ņā ar k ādu no divpus ējiem 
nol īgumiem starp Jord āniju un Eiropas Savien ības dal ībvalst īm, var turpin āt izmantot, ja vien nav diskrimin ācijas starp 
Eiropas Savien ības gaisa p ārvad ātājiem to valstspieder ības d ēļ. 
3. Neskarot š ā pielikuma 1. punktu, to, k ā tiek īstenoti un piem ēroti III pielikuma B da ļā min ētie droš ības standarti, 
pārbauda, veicot izv ērtējumu Eiropas Savien ības atbild ībā, un apstiprina ar Apvienot ās komitejas l ēmumu. Š ā nol īguma 
III pielikuma B da ļā min ēto droš ības jomas ties ības aktu konfidenci ālās da ļas ir pieejamas Jord ānijai tikai tad, kad š āds 
lēmums ir pie ņemts.  
4. Ne v ēlāk k ā no 2016. gada 1. janv āra visiem abu L īgumsl ēdz ēju Pušu gaisa p ārvad ātājiem ir 8. panta 3. punkta a) 
apakšpunkta i) punkt ā paredz ētās ties ības (ties ības nodrošin āt pašam savus pakalpojumus, t. i., “pašpakalpojumus”)  
Queen Alia  starptautiskaj ā lidost ā. L īdz tam visi lidlauka pakalpojumi – vienl īdz īgi un bez diskrimin ācijas – ir pieejami 
visiem gaisa p ārvad ātājiem. Š ādu pakalpojumu cenas nep ārsniedz to kop ējās izmaksas, kur ās ietverta sam ērīga, akt īvu 
nesta pe ļņa p ēc amortiz ācijas atskait ījumiem.LV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/25
III PIELIKUMS  
CIVIL ĀS AVI ĀCIJAS TIES ĪBU AKTU SARAKSTS  
A. AVI ĀCIJAS DROŠUMS  
Nr. 3922/91  
Padomes Regula (EEK) Nr. 3922/91 (1991. gada 16. decembris) par tehnisko pras ību un administrat īvo proced ūru 
saska ņošanu civil ās avi ācijas jom ā 
ar groz ījumiem, kas izdar īti ar:  
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 2176/96 (1996. gada 13. novembris), ar ko zin ātnes un tehnikas att īstībai piel āgo 
Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91;  
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 1069/1999 (1999. gada 25. maijs), ar ko zin ātnes un tehnikas att īstībai piel āgo 
Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91;  
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 2871/2000 (2000. gada 28. decembris), ar ko zin ātnes un tehnikas att īstībai piel āgo 
Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko pras ību un administrat īvo proced ūru saska ņošanu civil ās avi ācijas 
jom ā; 
— Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. j ūlijs) par kop īgiem noteikumiem 
civil ās avi ācijas jom ā un par Eiropas Avi ācijas droš ības a ģent ūras izveidi  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 10. pants, 12. un 13. pants, iz ņemot 4. panta 1. punktu un 8. panta 2. punkta 2. 
teikumu, I, II un III pielikums. Piem ērojot 12. pantu, terminu “dal ībvalstis” aizst āj ar “Eiropas Savien ības dal ībvalstis”.  
— Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1899/2006 (2006. gada 12. decembris), ar ko groza Padomes 
Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko pras ību un administrat īvo proced ūru saska ņošanu civil ās avi ācijas jom ā; 
— Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1900/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko groza Padomes 
Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko pras ību un administrat īvo proced ūru saska ņošanu civil ās avi ācijas jom ā; 
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 8/2008 (2007. gada 11. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 
attiec ībā uz kop ējām tehniskaj ām pras ībām un administrat īvaj ām proced ūrām, ko piem ēro komerci āliem p ārvad ā­
jumiem ar gaisa ku ģiem;  
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 859/2008 (2008. gada 20. augusts), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 
attiec ībā uz kop ējām tehniskaj ām pras ībām un administrat īvaj ām proced ūrām, ko piem ēro komerci āliem p ārvad ā­
jumiem ar gaisa ku ģiem;  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 10. pants, 12. un 13. pants, iz ņemot 4. panta 1. punktu un 8. panta 2. punkta otro 
teikumu, I l īdz III pielikums. Piem ērojot 12. pantu, terminu “dal ībvalstis” aizst āj ar “Eiropas Savien ības dal ībvalstis”.  
Nr. 216/2008  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008 (2008. gada 20. febru āris) par kop īgiem noteikumiem 
civil ās avi ācijas jom ā un par Eiropas Avi ācijas droš ības a ģent ūras izveidi, un ar ko atce ļ Padomes Direkt īvu 
91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direkt īvu 2004/36/EK  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 68. pants, iz ņemot 65. pantu, 69. panta 1. punkta otr ā da ļa, 69. panta 4. punkts un I 
līdz VI pielikums  
Nr. 94/56  
Padomes Direkt īva 94/56/EK (1994. gada 21. novembris), ar ko nosaka civil ās avi ācijas nelaimes gad ījumu un 
starpgad ījumu izmekl ēšanas pamatprincipus  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 12. pants  
Nr. 2003/42  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/42/EK (2003. gada 13. j ūnijs) attiec ībā uz zi ņošanu par notikumiem 
civilaj ā avi ācij ā 
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 11. pants, I un II pielikumsLV L 334/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
Nr. 1702/2003  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1702/2003 (2003. gada 24. septembris), ar ko paredz īstenošanas noteikumus par serti ­
fik āciju attiec ībā uz gaisa ku ģu un ar tiem saist īto ražojumu, da ļu un ier īču lidojumder īgumu un atbilst ību vides 
aizsardz ības pras ībām, k ā ar ī projekt ēšanas un ražošanas organiz āciju sertifik āciju, ar groz ījumiem, kas izdar īti ar:  
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 381/2005 (2005. gada 7. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz 
īstenošanas noteikumus par sertifik āciju attiec ībā uz gaisa ku ģu un ar tiem saist īto ražojumu, da ļu un ier īču 
lidojumder īgumu un atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām, k ā ar ī projekt ēšanas un ražošanas organiz āciju serti ­
fik āciju 
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 706/2006 (2006. gada 8. maijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1702/2003 groza attiec ībā uz 
to, cik ilg ā laikposm ā dal ībvalstis dr īkst izdot apstiprin ājumus uz noteiktu laiku  
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 335/2007 (2007. gada 28. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1702/2003 attiec ībā uz 
īstenošanas noteikumiem par sertifik āciju attiec ībā uz gaisa ku ģu un ar tiem saist īto ražojumu, da ļu un ier īču 
atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām 
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 375/2007 (2007. gada 30. marts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1702/2003, ar ko 
paredz īstenošanas noteikumus par sertifik āciju attiec ībā uz gaisa ku ģu un ar tiem saist īto ražojumu, da ļu un ier īču 
lidojumder īgumu un atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām, k ā ar ī projekt ēšanas un ražošanas organiz āciju serti ­
fik āciju 
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 287/2008 (2008. gada 28. marts) par Regulas (EK) Nr. 1702/2003 2.c panta 3. punkt ā 
min ētā der īguma termi ņa pagarin āšanu  
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 1057/2008 (2008. gada 27. oktobris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1702/2003 
pielikuma II papildin ājumu par lidojumder īguma p ārbaudes sertifik ātu (EASA  15.a veidlapu)  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 4. pants un pielikums. Šaj ā regul ā min ētos p ārejas periodus nosaka Apvienot ā 
komiteja.  
Nr. 2042/2003  
Komisijas Regula (EK) Nr. 2042/2003 (2003. gada 20. novembris) par gaisa ku ģu un aeronavig ācijas ražojumu, da ļu 
un ier īču lidojumder īguma uztur ēšanu un šo uzdevumu izpild ē iesaist īto organiz āciju un person āla apstiprin āšanu  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 6. pants, I l īdz IV pielikums  
Ar groz ījumiem, kas izdar īti ar:  
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 707/2006 (2006. gada 8. maijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 2042/2003 groza attiec ībā uz 
apstiprin ājumiem uz noteiktu laiku un I un III pielikumu  
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 376/2007 (2007. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2042/2003 par gaisa 
ku ģu un aeronavig ācijas ražojumu, da ļu un ier īču lidojumder īguma uztur ēšanu un šo uzdevumu izpild ē iesaist īto 
organiz āciju un person āla apstiprin āšanu  
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 1056/2008 (2008. gada 27. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2042/2003 par gaisa 
ku ģu un aeronavig ācijas ražojumu, da ļu un ier īču lidojumder īguma uztur ēšanu un šo uzdevumu izpild ē iesaist īto 
organiz āciju un person āla apstiprin āšanu  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 6. pants, I l īdz IV pielikums  
B. AVI ĀCIJAS DROŠ ĪBA 
Nr. 300/2008  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 300/2008 (2008. gada 11. marts) par kop īgiem noteikumiem civil ās 
avi ācijas droš ības jom ā un ar ko atce ļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 18. pants, 21. pants, 24. panta 2. un 3. punkts un pielikums  
Nr. 820/2008  
Komisijas Regula (EK) Nr. 820/2008 (2008. gada 8. augusts), ar ko nosaka pas ākumus kop īgu pamatstandartu 
īstenošanai avi ācijas droš ības jom ā 
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 6. pants, pielikums un 1. papildin ājums  
Nr. 1217/2003  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1217/2003 (2003. gada 4. j ūlijs), ar ko nosaka kop ējas specifik ācijas valstu civil ās avi ācijas 
droš ības kvalit ātes kontroles programm ām 
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 11. pants, I un II pielikumsLV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/27
Nr. 1486/2003  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1486/2003 (2003. gada 22. augusts), ar ko nosaka proced ūras Komisijas inspekciju 
veikšanai civil ās avi ācijas droš ības jom ā 
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 16. pants  
Nr. 1138/2004  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1138/2004 (2004. gada 21. j ūnijs) par kop ēju defin īciju ierobežotas iek ļuves droš ības zonu 
kritiskaj ām da ļām lidost ās 
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 8. pants  
C. GAISA SATIKSMES P ĀRVALD ĪBA 
Nr. 549/2004  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 549/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko nosaka pamatu Eiropas 
vienot ās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula)  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 4. pants, 6. pants un 9. l īdz 14. pants  
Nr. 550/2004  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 550/2004 (2004. gada 10. marts) par aeronavig ācijas pakalpojumu 
sniegšanu vienotaj ā Eiropas gaisa telp ā (pakalpojumu sniegšanas regula)  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 19. pants  
Nr. 551/2004  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 551/2004 (2004. gada 10. marts) par gaisa telpas organiz āciju un 
izmantošanu vienotaj ā Eiropas gaisa telp ā (gaisa telpas regula)  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 11. pants  
Nr. 552/2004  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 552/2004 (2004. gada 10. marts) par Eiropas gaisa satiksmes 
pārvald ības t īkla savietojam ību (savietojam ības regula)  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 12. pants  
Nr. 2096/2005  
Komisijas Regula (EK) Nr. 2096/2005 (2005. gada 20. decembris), ar kuru paredz kop īgas pras ības aeronavig ācijas 
pakalpojumu sniegšanai, ar groz ījumiem, kas izdar īti ar:  
— Komisijas Regulu (EK) Nr. 1315/2007 (2007. gada 8. novembris) par droš ības uzraudz ību gaisa satiksmes p ārval ­
dībā, kas groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 9. pants un I l īdz V pielikums  
— Komisijas Regula (EK) Nr. 482/2008 (2008. gada 30. maijs), ar kuru izveido programmat ūras droš ības garantijas 
sist ēmu, kas j āīsteno aeronavig ācijas pakalpojumu sniedz ējiem, un ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 2096/2005 II 
pielikumu  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 5. pants, I un II pielikums  
Nr. 2150/2005  
Komisijas Regula (EK) Nr. 2150/2005 (2005. gada 23. decembri), ar ko nosaka kop īgus noteikumus gaisa telpas 
elast īgai izmantošanai  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 9. pants un pielikums  
Nr. 1794/2006  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1794/2006 (2006. gada 6. decembris), ar ko nosaka kop ēju tarifik ācijas sist ēmu aerona ­
vig ācijas pakalpojumiem  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 17. pants, 18. un 19. pants un I l īdz VI pielikums  
D. VIDE  
Nr. 2006/93  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2006/93/EK (2006. gada 12. decembris) par to lidapar ātu ekspluat ācijas 
ierobežošanu, uz kuriem attiecas Konvencijas par starptautisko civilo avi āciju 16. pielikuma otr ā izdevuma (1988.) 1. 
sējuma 3. noda ļas II da ļa 
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 6. pants un I un II pielikumsLV L 334/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.
Nr. 2002/30  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/30/EK (2002. gada 26. marts) par noteikumiem un proced ūrām 
attiec ībā uz t ādu ekspluat ācijas ierobežojumu ieviešanu Kopienas lidost ās, kas saist īti ar troksni  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 15. pants, I un II pielikums  
Nr. 2002/49  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/49/EK (2002. gada 25. j ūnijs) par vides trokš ņa nov ērtēšanu un 
pārvald ību 
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 16. pants, I l īdz IV pielikums  
E. PAT ĒRĒTĀJU AIZSARDZ ĪBA 
Nr. 90/314  
Padomes Direkt īva 90/314/EEK (1990. gada 13. j ūnijs) par kompleksiem ce ļojumiem, kompleks ām br īvdien ām un 
kompleks ām ekskursij ām 
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 10. pants  
Nr. 93/13  
Padomes Direkt īva 93/13/EEK (1993. gada 5. apr īlis) par negod īgiem noteikumiem pat ērētāju l īgumos  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 10. pants un pielikums  
Nr. 95/46  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardz ību attiec ībā uz 
personas datu apstr ādi un š ādu datu br īvu apriti  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 34. pants  
Nr. 2027/97  
Padomes Regula (EK) Nr. 2027/97 (1997. gada 9. oktobris) par gaisa p ārvad ātāju atbild ību nelaimes gad ījumos  
ar groz ījumiem, kas izdar īti ar:  
— Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 889/2002 (2002. gada 13. maijs), ar ko groza Padomes Regulu 
(EK) Nr. 2027/97  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 8. pants  
Nr. 261/2004  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. febru āris), ar ko paredz kop īgus notei ­
kumus par kompens āciju un atbalstu pasažieriem sakar ā ar iek āpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu 
kav ēšanos un ar ko atce ļ Regulu (EEK) Nr. 295/91  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 17. pants  
Nr. 1107/2006  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2006 (2006. gada 5. j ūlijs) par inval īdu un personu ar 
ierobežot ām p ārvietošan ās sp ējām ties ībām, ce ļojot ar gaisa transportu  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 17. pants, I un II pielikums  
F. DATORIZ ĒTAS REZERV ĒŠANAS SIST ĒMAS  
Nr. 80/2009  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 80/2009 (2009. gada 14. janv āri) par r īcības kodeksu datoriz ētām 
rezerv ēšanas sist ēm ām un par Padomes Regulas (EEK) Nr. 2299/89 atcelšanu  
G. SOCI ĀLIE ASPEKTI  
Nr. 1989/391  
Padomes Direkt īva 89/391/EEK (1989. gada 12. j ūnijs) par pas ākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēm ēju 
droš ību un vesel ības aizsardz ību darb ā 
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 16. pants un 18. un 19. pantsLV 6.12.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 334/29
Nr. 2003/88  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/88/EK (2003. gada 4. novembris) par konkr ētiem darba laika orga ­
niz ēšanas aspektiem  
Piem ērojamie noteikumi: 1. l īdz 19. pants, 21. l īdz 24. pants un 26. l īdz 29. pants  
Nr. 2000/79  
Padomes Direkt īva 2000/79/EK (2000. gada 27. novembris) par Eiropas Nol īgumu par civil ās avi ācijas mobilo darba 
ņēm ēju darba laika organiz ēšanu, kas nosl ēgts starp Eiropas Aviokomp āniju asoci āciju ( AEA ), Eiropas Transporta 
darbinieku feder āciju ( ETF), Eiropas Lidot āju asoci āciju ( ECA ), Eiropas Re ģion ālo aviokomp āniju asoci āciju ( ERA ) un 
Starptautisko aviosabiedr ību asoci āciju ( IACA ) 
IV PIELIKUMS  
ŠĀ NOL ĪGUMA 3. UN 4. PANT Ā, UN I PIELIKUM Ā NOR ĀD ĪTO CITU VALSTU SARAKSTS  
1. Islandes Republika (saska ņā ar L īgumu par Eiropas Ekonomikas zonu);  
2. Lihtenšteinas Firstiste (saska ņā ar L īgumu par Eiropas Ekonomikas zonu);  
3. Norv ēģijas Karaliste (saska ņā ar L īgumu par Eiropas Ekonomikas zonu);  
4. Šveices Konfeder ācija (saska ņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas nol īgumu).LV L 334/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.12.2012.