Oficiālais Vēstnesis L 352 , 30/12/2002 Lpp. 0003 - 1450



Nolīgums, ar ko izveido Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Čīles Republikas, no otras puses, asociāciju [1] BEĻĢIJAS KARALISTE, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību līgumslēdzējas puses, še turpmāk – "dalībvalstis", un EIROPAS KOPIENA, še turpmāk – "Kopiena", no vienas puses, un ČĪLES REPUBLIKA, še turpmāk – "Čīle", no otras puses, ŅEMOT VĒRĀ pušu tradicionālo saikni, un jo īpaši: - kopīgo kultūras mantojumu un ciešās vēsturiskās, politiskās un ekonomiskās saites, kas tās vieno, - pušu apņemšanos pilnībā ievērot ANO Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteiktos demokrātiskos principus un cilvēka pamattiesības, - pušu atbalstu tiesiskuma un labas pārvaldības principiem, - vajadzību sekmēt savu tautu ekonomisko un sociālo attīstību, ņemot vērā noturīgas attīstības principu un vides aizsardzības prasības, - vēlamību paplašināt Eiropas Savienības un Latīņamerikas attiecības reģionālās integrācijas jomā, lai veicinātu abu minēto reģionu stratēģisku asociāciju, kā paredzēts Latīņamerikas un Karību jūras baseina valstu un valdību vadītāju un Eiropas Savienības vadītāju augstākā līmeņa sanāksmē 1999. gada 28. jūnijā Riodežaneiro, - regulāra politiska dialoga par savstarpēju interesi izraisošiem divpusējiem un starptautiskiem jautājumiem stiprināšanas svarīgumu, kā jau noteikts kopīgajā deklarācijā, kas ir pušu 1996. gada 21. jūnijā noslēgtā Sadarbības pamatnolīguma, še turpmāk – "Sadarbības pamatnolīgums", daļa, - nozīmi, kādu puses piešķir: - to nostāju koordinēšanai un kopīgu iniciatīvu uzsākšanai atiecīgajos starptautiskajos forumos, - principiem un vērtībām, kas noteiktas 1995. gada martā Kopenhāgenā notikušā Pasaules sammita par sociālo attīstību Nobeiguma deklarācijā, - principiem un noteikumiem, kas reglamentē starptautisko tirdzniecību, jo īpaši tiem, kuri iekļauti Līgumā par Pasaules tirdzniecības organizācijas ("PTO") izveidošanu, un šo principu un noteikumu pārredzamas un nediskriminējošas piemērošanas vajadzībai, - cīņai pret visām terorisma formām un saistībām izveidot iedarbīgus starptautiskus instrumentus, lai nodrošinātu terorisma apkarošanu, - kultūras dialoga vēlamībai, lai panāktu pušu labāku savstarpēju saprašanos un attīstītu pastāvošos abu pušu pilsoņu tradicionālos, kultūras un dabiskos sakarus, - Eiropas Kopienas un Čīles 1990. gada 20. decembra Sadarbības nolīguma un Sadarbības pamatnolīguma nozīmei minēto procesu un principu īstenošanas noturīgumā un sekmēšanā, PUSES IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU. I DAĻA VISPĀRĪGI UN ORGANIZATORISKI NOTEIKUMI I SADAĻA NOLĪGUMA BŪTĪBA UN DARBĪBAS JOMA 1. pants Principi 1. ANO Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteikto demokrātisko principu un cilvēka pamattiesību un tiesiskuma principa ievērošana ir pušu iekšējās un starptautiskās politikas pamatā un šā nolīguma būtisks elements. 2. Noturīgas ekonomiskās un sociālās attīstības veicināšana un asociācijas gūto labumu taisnīgs sadalījums ir šā nolīguma īstenošanas pamatprincipi. 3. Puses atkārtoti apstiprina savu atbalstu labas pārvaldības principam. 2. pants Mērķi un darbības joma 1. Ar šo nolīgumu izveido pušu politisku un ekonomisku asociāciju, kas pamatojas uz savstarpīgumu, vispārējām interesēm un attiecību padziļināšanu visās piemērošanas jomās. 2. Asociācija ir process, kas novedīs pie pušu, kurās inkorporētas ar šo nolīgumu radītās struktūras, savstarpējo attiecību un sadarbības uzlabošanās. 3. Šis nolīgums jo īpaši attiecas uz politikas, komerciālo, ekonomikas un finanšu, zinātnes, tehnoloģijas, sociālo, kultūras un sadarbības jomu. To var attiecināt arī uz citām jomām, par kurām puses vienojas. 4. Saskaņā ar iepriekš minētajiem mērķiem šajā nolīgumā ir paredzēta: a) politiska dialoga par savstarpēju interesi izraisošiem divpusējiem un starptautiskiem jautājumiem uzlabošana, ko realizēs dažāda līmeņa sanāksmēs, b) sadarbības stiprināšana politikas, komerciālajā, ekonomikas un finanšu, zinātnes, tehnoloğijas, sociālajā, kultūras un sadarbības jomā, kā arī citās savstarpēju interesi izraisošās jomās, c) katras puses līdzdalības otras puses pamatprogrammās, īpašajās programmās un citos pasākumos uzlabošana, ciktāl to pieļauj katras puses iekšējā kārtība, kas reglamentē attiecīgo programmu un pasākumu pieejamību saskaņā ar III daļu, un d) pušu divpusējo tirdzniecības attiecību paplašināšana un diversifikācija atbilstoši PTO noteikumiem un IV daļā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem un noteikumiem. II SADAĻA ORGANIZATORISKĀ STRUKTŪRA 3. pants Asociācijas padome 1. Ar šo ir izveidota Asociācijas padome, kas uzrauga šā nolīguma īstenošanu. Asociācijas padomes sanāksmes ministru līmenī notiek regulāri, ne retāk kā reizi divos gados, bet nepieciešamības gadījumā padome rīko ārkārtas sanāksmes, ja puses par to vienojas. 2. Asociācijas padome izskata visus būtiskos jautājumus saistībā ar šo nolīgumu, kā arī visus pārējos divpusējos, daudzpusējos vai starptautiskos jautājumus, kas izraisa vispārēju interesi. 3. Asociācijas padome izskata arī pušu priekšlikumus un ieteikumus šā nolīguma pilnveidošanai. 4. pants Sastāvs un reglaments 1. Asociācijas padomē ir Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājs, kam palīdz ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis, nākamā prezidentūra, pārējie Eiropas Savienības Padomes locekļi vai viņu pārstāvji un Eiropas Komisijas locekļi, no vienas puses, un Čīles ārlietu ministrs, no otras puses. 2. Asociācijas padome apstiprina savu reglamentu. 3. Asociācijas padomes locekļi var vienoties par savu pārstāvību saskaņā ar padomes reglamentā noteiktajiem nosacījumiem. 4. Asociācijas padomi pēc kārtas vada Eiropas Savienības Padomes loceklis un Čīles ārlietu ministrs saskaņā ar padomes reglamentā paredzētajiem noteikumiem. 5. pants Lēmumu pieņemšanas pilnvaras 1. Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Asociācijas padome ir pilnvarota pieņemt lēmumus šajā nolīgumā paredzētajos gadījumos. 2. Pieņemtie lēmumi ir saistoši pusēm, kuras veic visus pasākumus, kas vajadzīgi šo lēmumu izpildei saskaņā ar katras puses iekšējiem noteikumiem. 3. Asociācijas padome var sniegt arī attiecīgus ieteikumus. 4. Asociācijas padome pieņem lēmumus un ieteikumus, pusēm savstarpēji vienojoties. 6. pants Asociācijas komiteja 1. Asociācijas padomei tās pienākumu veikšanā palīdz Asociācijas komiteja, kurā ir Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas locekļi, no vienas puses, un Čīles valdības pārstāvji, no otras puses, parasti augstāko ierēdņu līmenī. 2. Asociācijas komiteja atbild par šā nolīguma vispārēju īstenošanu. 3. Asociācijas padome nosaka Asociācijas komitejas reglamentu. 4. Asociācijas komitejai ir pilnvaras pieņemt lēmumus šajā nolīgumā paredzētajos gadījumos vai tad, ja šādas pilnvaras tai deleģējusi Asociācijas padome. Šajā gadījumā Asociācijas komiteja pieņem lēmumus saskaņā ar 5. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. 5. Asociācijas komitejas sanāksmes šā nolīguma īstenošanas vispārējai pārskatīšanai parasti notiek reizi gadā, vienu gadu Briselē un nākamajā gadā – Čīlē, pusēm iepriekš vienojoties par datumu un darba kārtību. Ārkārtas sanāksmes pēc vienas vai otras puses lūguma var sasaukt, pusēm savstarpēji vienojoties. Asociācijas komitejas priekšsēdētājs pārmaiņus ir katras puses pārstāvis. 7. pants Īpašās komitejas 1. Asociācijas padomei tās pienākumu veikšanā palīdz saskaņā ar šo nolīgumu izveidotās īpašās komitejas. 2. Asociācijas padome var pieņemt lēmumu izveidot jebkādu īpašo komiteju. 3. Asociācijas padome pieņem reglamentu, kurā nosaka šādu komiteju sastāvu un pienākumus, kā arī to, kā tās darbojas, ja tas nav paredzēts šajā nolīgumā. 8. pants Politiskais dialogs Pušu politisko dialogu risina saskaņā ar II daļā paredzēto modeli. 9. pants Asociācijas parlamentārā komiteja 1. Ar šo izveido Asociācijas parlamentāro komiteju. Tas ir Eiropas Parlamenta un Čīles Nacionālā kongresa (Congreso Nacional de Chile) locekļu forums apspriedēm un viedokļu apmaiņai. Komiteja pati nosaka sanāksmju biežumu. 2. Asociācijas parlamentārajā komitejā ir Eiropas Parlamenta locekļi, no vienas puses, un Čīles Nacionālā kongresa (Congreso Nacional de Chile) locekļi, no otras puses. 3. Asociācijas parlamentārā komiteja pieņem savu reglamentu. 4. Asociācijas parlamentāro komiteju vada pārmaiņus Eiropas Parlamenta pārstāvis un Čīles Nacionālā kongresa (Congreso Nacional de Chile) pārstāvis saskaņā ar noteikumiem, kas paredzami komitejas reglamentā. 5. Asociācijas parlamentārā komiteja var pieprasīt Asociācijas padomei attiecīgo informāciju par šā nolīguma īstenošanu, un Asociācijas padome nodrošina komitejai tās pieprasīto informāciju. 6. Asociācijas parlamentāro komiteju informē par Asociācijas padomes lēmumiem un ieteikumiem. 7. Asociācijas parlamentārā komiteja var sniegt ieteikumus Asociācijas padomei. 10. pants Apvienotā padomdevēja komiteja 1. Ar šo izveido Apvienoto padomdevēju komiteju, kuras uzdevums ir palīdzēt Asociācijas padomei veicināt Eiropas Savienības un Čīles pilsoniskās sabiedrības dažādo saimniecisko un sociālo organizāciju dialogu un sadarbību. Šāds dialogs un sadarbība ietver visus Kopienas un Čīles savstarpējo attiecību ekonomiskos un sociālos aspektus, kas rodas, īstenojot šo nolīgumu. Komiteja var izteikt savu viedokli par jautājumiem šajās jomās. 2. Apvienotajā padomdevējā komitejā ir vienāds Eiropas Savienības Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļu, no vienas puses, un Čīles Republikas attiecīgās institūcijas, kas nodarbojas ar saimnieciskiem un sociāliem jautājumiem, locekļu, no otras puses, skaits. 3. Apvienotā padomdevēja komiteja darbojas, ņemot vērā Asociācijas padomes ieteikumus, vai, dažādu saimniecisko un sociālo pārstāvju dialoga veicināšanas nolūkā, pēc savas ierosmes. 4. Apvienotā padomdevēja komiteja pieņem savu reglamentu. 11. pants Pilsoniskā sabiedrība Puses veicina arī Eiropas Savienības un Čīles pilsoniskās sabiedrības, ieskaitot akadēmisko sabiedrību, sociālo un saimniecisko partneru un nevalstisko organizāciju pārstāvju regulāras sanāksmes, lai sniegtu viņiem informāciju par šā nolīguma īstenošanu un apkopotu ieteikumus tās uzlabošanai. II DAĻA POLITISKAIS DIALOGS 12. pants Mērķi 1. Puses vienojas pastiprināt savu regulāro dialogu par savstarpēju interesi izraisošiem divpusējiem un starptautiskiem jautājumiem. Tās cenšas stiprināt un padziļināt šo politisko dialogu, lai nostabilizētu un saliedētu ar šo nolīgumu izveidoto asociāciju. 2. Pušu politiskā dialoga galvenais mērķis ir tādu demokrātisko vērtību kā cilvēktiesību, personas brīvības un tiesiskuma principa, kas ir demokrātiskas sabiedrības pamats, respektēšanas veicināšana, izplatīšana, pilnveidošana un kopēja aizsardzība. 3. Šim nolūkam puses apspriežas un apmainās ar informāciju par kopīgām iniciatīvām attiecībā uz visiem savstarpēju interesi izraisošiem jautājumiem un jebkādiem citiem starptautiskiem jautājumiem, lai sasniegtu kopīgos mērķus, jo īpaši, drošību, stabilitāti, demokrātiju un reģionu attīstību. 13. pants Darbības mehānismi 1. Puses vienojas, ka to politiskais dialogs risinās šādos veidos: a) valsts un valdības vadītāju regulāras sanāksmes, b) ārlietu ministru periodiskas sanāksmes, c) pārējo ministru sanāksmes, lai apspriestu vispārējas intereses jautājumus gadījumos, kad puses uzskata, ka šādas sanāksmes radīs ciešākas attiecības, d) abu pušu augstāko ierēdņu ikgadējas sanāksmes. 2. Puses pieņem lēmumu par iepriekš minēto sanāksmju procedūru. 3. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā norādītās ārlietu ministru periodiskās sanāksmes notiek Asociācijas padomē, kas izveidota ar 3. pantu, vai citos līdzvērtīga līmeņa saskaņotos forumos. 4. Puses maksimāli izmanto arī diplomātiskos kanālus. 14. pants Sadarbība ārpolitikas un drošības politikas jomā Puses pēc iespējas koordinē savas nostājas un uzsāk kopīgas iniciatīvas attiecīgajos starptautiskajos forumos, un sadarbojas ārpolitikas un drošības politikas jomā. 15. pants Sadarbība pret terorismu Puses vienojas sadarboties pret terorismu saskaņā ar starptautiskajām konvencijām un saviem attiecīgajiem normatīvajiem aktiem. Tās jo īpaši darbojas: a) pilnībā īstenojot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1373 un pārējās attiecīgās ANO rezolūcijas, starptautiskās konvencijas un starptautiskos nolīgumus, b) saskaņā ar starptautiskajiem un attiecīgās valsts tiesību aktiem apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem, c) iepazīstoties ar otras puses viedokļiem attiecībā uz līdzekļiem un paņēmieniem, kas izmantojami pret terorismu, ieskaitot tehniskās jomas un mācības, un iepazīstoties ar otras puses pieredzi attiecībā uz terorisma apkarošanu. III DAĻA SADARBĪBA 16. pants Vispārēji mērķi 1. Puses izveido ciešu sadarbību, kuras mērķi cita starpā ir: a) organizatoriskās rīcībspējas stiprināšana, lai veicinātu demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, b) sociālās attīstības veicināšana, kam jānotiek ciešā saistībā ar ekonomikas attīstību un vides aizsardzību; puses piešķir īpašu prioritāti sociālo pamattiesību ievērošanai, c) labvēlīga sinerģisma stimulēšana, radot jaunas iespējas tirdzniecībai un ieguldījumiem un veicinot konkurētspēju un inovāciju, d) sadarbības pasākumu pastiprināšana un to līmeņa paaugstināšana, paturot prātā pušu asociācijas attiecības. 2. Puses atkārtoti apstiprina ekonomiskās, finansiālās un tehniskās sadarbības svarīgumu, lai veicinātu no šā nolīguma izrietošo mērķu un principu īstenošanu. I SADAĻA EKONOMISKĀ SADARBĪBA 17. pants Rūpnieciskā sadarbība 1. Rūpnieciskā sadarbība atbalsta un veicina rūpniecības politikas pasākumus, lai pilnveidotu un konsolidētu pušu darbības un izveidotu dinamisku, integrētu un decentralizētu pieeju rūpnieciskās sadarbības pārvaldībai, tādējādi radot labvēlīgu vidi, kas kalpo savstarpējām interesēm. 2. Galvenie mērķi ir: a) pastiprināt pušu kontaktus, lai noteiktu savstarpējas intereses nozares, jo īpaši rūpnieciskās sadarbības, tehnoloģiju pārņemšanas, tirdzniecības un ieguldījumu jomā, b) stiprināt un veicināt Eiropas un Čīles uzņēmēju tīklu dialogu un pieredzes apmaiņu, c) veicināt rūpnieciskās sadarbības projektus, tai skaitā projektus, kas izriet no Čīles ekonomikas privatizācijas un/vai atklātā tirgus veidošanas procesa; šie projekti varētu ietvert tādu infrastruktūras formu izveidi, ko stimulē ar Eiropas ieguldījumiem uzņēmējdarbības savstarpējā rūpnieciskajā sadarbībā, un d) stiprināt uzņēmumu inovāciju, diversifikāciju, modernizāciju, attīstību un paaugstināt produktu kvalitāti. 18. pants Sadarbība attiecībā uz standartiem, tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām 1. Sadarbība attiecībā uz standartiem, tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanu ir pamatmērķis, lai likvidētu un samazinātu tehniskos šķēršļus tirdzniecībai un lai nodrošinātu tirdzniecības liberalizācijas apmierinošu īstenošanu, kā paredzēts II sadaļas IV daļā. 2. Pušu sadarbības mērķis ir veicināt: a) sadarbību regulatīvajā jomā, b) tehnisko noteikumu saderību, pamatojoties uz starptautiskajiem un Eiropas standartiem, un c) tehnisko palīdzību, lai radītu nediskriminējošu atbilstības novērtēšanas institūciju tīklu. 3. Sadarbība faktiski: a) veicina visus pasākumus, kuru mērķis ir pušu atšķirību novēršana atbilstības novērtēšanas un standartizācijas jomā, b) nodrošina pušu organizatorisku atbalstu, lai sekmētu reģionālu tīklu un institūciju izveidi, un uzlabo politikas koordināciju, lai veicinātu kopīgu pieeju starptautisko un reģionālo standartu, līdzīgu tehnisko noteikumu un atbilstibas novērtēšanas procedūru piemērošanā, un c) atbalsta visus pasākumus, kuru mērķis ir pušu attiecīgo sistēmu iepriekš minētajās jomās konverģences un saderības uzlabošana, ieskaitot pārredzamību, labu regulatīvo praksi un kvalitātes standartu veicināšanu attiecībā uz produktiem un uzņēmējdarbību. 19. pants Sadarbība mazo un vidējo uzņēmumu jomā 1. Puses veicina labvēlīgu vidi mazo un vidējo uzņēmumu (SME) attīstībai. 2. Sadarbība cita starpā ietver šādus pasākumus: a) tehniskā palīdzība, b) konferences, semināri, rūpniecisko un tehnisko iespēju izpēte, līdzdalība apaļā galda sarunās un vispārējos un nozaru gadatirgos, c) uzņēmēju savstarpējo kontaktu veicināšana, kopīgu ieguldījumu atbalstīšana un kopuzņēmumu un informācijas tīklu izveide, izmantojot esošās vienas jomas vai nozares programmas, d) finanšu pieejamības veicināšana, informācijas sniegšana un inovācijas stimulēšana. 20. pants Sadarbība pakalpojumu jomā Saskaņā ar PTO Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību ("GATS") un savas kompetences ietvaros puses atbalsta un pastiprina savstarpējo sadarbību, atspoguļojot pakalpojumu pieaugošo nozīmīgumu to ekonomikas attīstībā un izaugsmē. Puses pastiprina sadarbību, kuras mērķis ir produktivitātes un konkurētspējas attīstība un diversifikācija Čīles sektorā. Puses nosaka nozares, attiecībā uz kurām koncentrēs sadarbību, kā arī pievēršas šim nolūkam pieejamajiem līdzekļiem. Pasākumus paredz tieši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un to piekļuves kapitāla avotiem un tirgus tehnoloģijai veicināšanai. Īpaša uzmanība tādēļ veltāma abu pušu un trešo valstu tirdzniecības attīstībai. 21. pants Ieguldījumu veicināšana 1. Sadarbības mērķis ir palīdzēt pusēm to kompetences ietvaros veicināt piesaistošus un stabilus apstākļus savstarpējiem ieguldījumiem. 2. Sadarbība jo īpaši attiecas uz šādām jomām: a) informācijas sniegšanas, ieguldījumu noteikumu un iespēju noteikšanas un izplatīšanas mehānismu izveide, b) tāda tiesiskā regulējuma izstrāde, kas atbalsta pušu ieguldījumus, attiecīgā gadījumā noslēdzot dalībvalstu un Čīles divpusējus nolīgumus, lai veicinātu un aizsargātu ieguldījumus un nepieļautu dubultu nodokļu uzlikšanu, c) mācību iniciatīvu tehniskās palīdzības pasākumu iestrāde pušu valdības iestādēs, kas nodarbojas ar šo jautājumu, un d) vienotu un vienkāršotu administratīvo procedūru izstrāde. 22. pants Sadarbība enerģētikas jomā 1. Pušu sadarbības mērķis ir konsolidēt ekonomiskās attiecības tādās pamatnozarēs kā ūdens enerģija, nafta un gāze, neizsīkstošie enerģijas avoti, energotaupības tehnoloģija un lauku elektrifikācija. 2. Sadarbības mērķi ietver: a) informācijas apmaiņu visos piemērotos veidos, ieskaitot pušu institūciju kopīgu datu bāzu izveidi, mācības un konferences, b) tehnologijas pārņemšanu, c) programmu diagnosticējošo izpēti, salīdzinošo analīzi un īstenošanu, ko realizē abu pušu institūcijas, d) abu pušu reģionu valsts un privāto uzņēmēju iesaisti tehnoloģijas izstrādē un kopējas infrastruktūras projektos, ieskaitot vienotu informācijas tīklu ar citām reģiona valstīm, e) attiecīgā gadījumā īpašu nolīgumu noslēgšanu būtiskākajās savstarpēju interesi izraisošās jomās, un f) palīdzību Čīles iestādēm, kas nodarbojas ar enerģētikas jautājumiem, un enerģētikas politikas izstrādi. 23. pants Transports 1. Sadarbība koncentrējas uz Čīles transporta sistēmu pārstrukturēšanu un modernizāciju, pasažieru un preču pārvietošanas uzlabošanu un pilsētu, gaisa, jūras un autoceļu transporta tirgu labākas pieejamības nodrošināšanu, pilnveidojot transporta pārvaldību no ekspluatācijas un administratīvā viedokļa un veicinot ekspluatācijas standartu ievērošanu. 2. Sadarbība attiecas arī uz šādām jomām: a) informācijas apmaiņa par pušu politiku, jo īpaši attiecībā uz pilsētas transportu un vairākveidu transporta tīklu savstarpēju savienošanu un izmantojamību, kā arī par citiem savstarpēju interesi izraisošiem jautājumiem, b) mācību programmas uzņēmējiem un augstākajiem valsts civildienesta ierēdņiem ekonomikā, likumdošanā un tehniskos jautājumos, un c) sadarbības projekti par Eiropas tehnoloģijas pārņemšanu globālajā navigācijas pavadoņu sistēmā un pilsētas sabiedriskā transporta centros. 24. pants Sadarbība lauksaimniecības jomā un lauku nozarēs, sanitārie un fitosanitārie pasākumi 1. Sadarbība šajā jomā ir paredzēta lauksaimniecības politikas pasākumu atbalstam un stimulam, lai veicinātu un konsolidētu pušu darbību, kas virzīta uz noturīgu lauksaimniecību un lauksaimniecības un lauku attīstību. 2. Sadarbība koncentrējas uz resursu palielināšanu, infrastruktūras un tehnoloģijas pārņemšanu, pievēršoties tādiem jautājumiem kā: a) īpaši projekti, kuru mērķis ir sanitāro, fitosanitāro, vides un pārtikas kvalitātes nodrošināšanas pasākumu atbalsts, ņemot vērā attiecībā uz abām pusēm spēkā esošos tiesību aktus un saskaņā ar PTO noteikumiem un citām kompetentām starptautiskajām organizācijām, b) lauksaimniecības nozaru diversifikācija un pārstrukturēšana, c) savstarpēja informācijas apmaiņa, ieskaitot informāciju par izmaiņām pušu lauksaimniecības politikā, d) tehniskā palīdzība produktivitātes paaugstināšanai un alternatīvu augkopības tehnoloģiju apmaiņa, e) zinātniski un tehnoloģiski eksperimenti, f) pasākumi lauksaimniecības produktu kvalitātes uzlabošanai un tirdzniecības veicināšanas atbalstam, g) tehniskā palīdzība sanitārās un fitosanitārās kontroles sistēmas stiprināšanai, lai pēc iespējas atbalstītu līdzvērtības un savstarpējās atzīšanas nolīgumus. 25. pants Zivsaimniecība 1. Ņemot vērā zivsaimniecības politikas nozīmīgumu to savstarpējās attiecībās, puses apņemas attīstīt ciešāku ekonomisko un tehnisko sadarbību, kas varētu novest pie divpusējiem un/vai daudzpusējiem nolīgumiem par tāljūru zvejniecību. 2. Bez tam puses uzsver nozīmi, kāda ir to 2001. gada 25. janvārī parakstītajā nolīgumā noteikto savstarpējo saistību izpildei. 26. pants Muitu sadarbība 1. Puses veicina un sekmē to attiecīgo muitas dienestu sadarbību, lai nodrošinātu 79. pantā noteikto mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz muitas procedūru vienkāršošanu, veicinot likumīgu tirdzniecību un vienlaikus saglabājot kontroles iespējas. 2. Neierobežojot ar šo nolīgumu izveidoto sadarbību, administratīvo iestāžu muitas lietās savstarpējā palīdzība sniedzama atbilstoši Sadarbības pamatnolīguma 2001. gada 13. jūnija Protokolam par savstarpēju palīdzību muitas lietās. 3. Sadarbība cita starpā ietver: a) tehniskās palīdzības sniegšanu, attiecīgos gadījumos ieskaitot semināru organizēšanu un stažieru darbā iekārtošanu, b) paraugprakses attīstīšanu un izplatīšanu, un c) muitas lietu attiecībā uz pieeju tirgum un izcelsmes noteikumiem un ar tām saistīto muitas procedūru pilnveidošanu un vienkāršošanu. 27. pants Sadarbība statistikas jomā 1. Galvenais mērķis ir tuvināt metodes tā, lai puses var izmantot viena otras statistiku par preču un pakalpojumu tirdzniecību un vispārinātā veidā par visām jomām, uz kurām attiecas šis nolīgums un par kurām iespējams savākt statistikas datus. 2. Sadarbība koncentrējas uz: a) statistikas metožu saskaņošanu, lai izveidotu rādītājus, ko puses var savstarpēji salīdzināt, b) zinātnisku un tehnoloģisku datu apmaiņu ar Eiropas Savienības dalībvalstu statistikas iestādēm un ar Eiropas Kopienu Statistikas biroju, c) statistikas pētījumiem, kas virzīti uz datu vākšanas, analīzes un interpretācijas vienotu metožu izstrādi, d) semināru un praktisku semināru organizēšanu, un e) statistikas mācību programmām, iekļaujot pārējās reģiona valstis. 28. pants Sadarbība vides jomā 1. Sadarbības mērķis ir veicināt vides saglabāšanu un uzlabošanu, dabas resursu un ekosistēmu piesārņošanas un degradācijas novēršanu un šo resursu un sistēmu racionālu izmantošanu noturīgai attīstībai. 2. Šajā sakarā īpaša nozīme ir: a) nabadzības un vides saistībai, b) saimnieciskās darbības ietekmei uz vidi, c) vides problēmām un zemes izmantojuma pārvaldībai, d) projektiem Čīles vides aizsardzības struktūru un politikas nostiprināšanai, e) informācijas, tehnoloģijas un pieredzes apmaiņai jomās, kas ietver ekoloģiskus standartus un modeļus, mācības un izglītošanu, f) ekoloģiskai izglītošanai un mācībām, lai pilsoņus vairāk pievērstu videi, un g) tehniskajai palīdzībai un kopīgām reģionālās izpētes programmām. 29. pants Patērētāju aizsardzība Sadarbības mērķis šajā jomā ir nodrošināt pušu patērētāju aizsardzības programmu saderību, un šī sadarbība, cik iespējams, ietver: a) patērētāju aizsardzības tiesību aktu saderības uzlabošanu, lai likvidētu tirdzniecības šķēršļus, b) savstarpējas informācijas sistēmu attiecībā uz bīstamām precēm izveidi un pilnveidošanu un šādu sistēmu savstarpēju savienošanu (agrā brīdinājuma sistēmas), c) informācijas un ekspertu apmaiņu un abu pušu patērētāju organizāciju sadarbības veicināšanu, un d) mācību un tehniskās palīdzības projektu organizēšanu. 30. pants Datu aizsardzība 1. Puses vienojas sadarboties personas datu aizsardzības jomā, lai paaugstinātu datu aizsardzības līmeni un novērstu šķēršļus tirdzniecībai, kurā nepieciešama personas datu pārsūtīšana. 2. Sadarbībā personas datu aizsardzības jomā var iekļaut tehnisko palīdzību informācijas un ekspertu apmaiņas veidā un kopīgu programmu un projektu izveidi. 31. pants Makroekonomiskais dialogs 1. Puses veicina informācijas apmaiņu par to attiecīgo makroekonomikas politiku un tendencēm, kā arī pieredzes apmaiņu attiecībā uz makroekonomikas politikas koordinēšanu reģionālās integrācijas sakarā. 2. Paturot prātā šo mērķi, puses cenšas izveidot to savu iestāžu padziļinātu dialogu, kuras nodarbojas ar makroekonomikas lietām, lai nodrošinātu ideju un viedokļu apmaiņu tādos jautājumos kā: a) makroekonomikas stabilizācija, b) valsts finanšu konsolidācija, c) nodokļu politika, d) monetārā politika, e) finanšu politika un regulējums, f) finanšu integrācija un kapitāla konta atvēršana, g) valūtas maiņas kursa politika, h) starptautisko finanšu arhitektūra un starptautiskās monetārās sistēmas reforma, un i) makroekonomikas politikas koordinēšana. 3. Šādas sadarbības īstenošanas metodes ietver: a) makroekonomikas institūciju pārstāvju sanāksmes, b) semināru un konferenču organizēšanu, c) apmācības iespēju nodrošināšanu pieprasījuma gadījumā, un d) savstarpēju interesi izraisošu problēmu pētījumus. 32. pants Intelektuālā īpašuma tiesības 1. Puses vienojas sadarboties atbilstoši savām iespējām lietās, kas saistītas ar intelektuālā īpašuma tiesību realizāciju, veicināšanu, izplatīšanu, uzlabošanu, pārvaldību, saskaņošanu, aizsardzību un efektīvu piemērošanu, šādu tiesību ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, viltošanas un pirātisma apkarošanu un valsts organizāciju minēto tiesību kontrolei un aizsardzībai izveidi un nostiprināšanu. 2. Tehniskā sadarbība var koncentrēties uz vienu vai vairākiem šādiem pasākumiem: a) konsultācijas likumdošanā: atsauksmes par likumprojektiem attiecībā uz 170. pantā uzskaitīto starptautisko konvenciju vispārīgajiem noteikumiem un pamatprincipiem, autortiesībām un blakustiesībām, preču zīmēm, ģeogrāfiskām norādēm, tradicionālām izteiksmēm vai kvalitātes papildu norādēm, rūpnieciskiem dizainiem, patentiem, integrēto shēmu izvietojuma dizainiem (topogrāfiju), nepieejamas informācijas aizsardzību, pret konkurenci vērstas rīcības kontroli licences līgumos, tiesību realizāciju un citiem jautājumiem saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, b) konsultācijas par administratīvās infrastruktūras, kā, piemēram, patentu biroju un autortiesību aģentūru organizēšanu, c) apmācība intelektuālā īpašuma tiesību piešķiršanas un pārvaldības paņēmienu jomā, d) speciālas mācības tiesnešiem, muitas ierēdņiem un policijas darbiniekiem, lai nodrošinātu likumu efektīvāku piemērošanu, un e) privātajam sektoram un pilsoniskajai sabiedrībai paredzēti izpratnes veidošanas pasākumi. 33. pants Valsts līgums Pušu sadarbība šajā jomā nodrošina tehnisko palīdzību jautājumos, kas saistīti ar valsts līgumu, pievēršot īpašu uzmanību pašvaldību līmenim. 34. pants Sadarbība tūrisma jomā 1. Puses veicina savstarpēju sadarbību tūrisma attīstībā. 2. Šāda sadarbība koncentrējas uz: a) projektiem, kas paredzēti, lai radītu un konsolidētu savstarpējas intereses produktus un pakalpojumus tūristiem vai produktus un pakalpojumus, kuri piesaista citus savstarpējas intereses tirgus, b) garo maršrutu tūristu plūsmu konsolidāciju, c) tūrisma reklāmas kanālu pastiprināšanu, d) mācībām un izglītošanu tūrisma jomā, e) tehnisko palīdzību un eksperimentāliem projektiem speciālu interešu tūrisma attīstībai, f) informācijas apmaiņu par tūrisma reklāmu, tūristu galamērķu vienoto plānošanu un pakalpojumu kvalitāti, un g) reklāmas līdzekļu izmantošanu tūrisma attīstībai vietējā mērogā. 35. pants Sadarbība kalnrūpniecības jomā Puses apņemas veicināt sadarbību kalnrūpniecības jomā, galvenokārt ar tādu nolīgumu starpniecību, kuru mērķis ir: a) informācijas un pieredzes apmaiņas sekmēšana attiecībā uz tīro tehnoloģiju piemērošanu kalnrūpniecības ražošanas procesos, b) kopīgu pasākumu veicināšana zinātnisku un tehnoloģisku inciatīvu izstrādei kalnrūpniecības jomā. II SADAĻA ZINĀTNE, TEHNOLOĢIJA UN INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA 36. pants Sadarbība zinātnes un tehnoloģijas jomā 1. Abu pušu savstarpējās interesēs un saskaņā ar to politiku, jo īpaši attiecībā uz pētījumu rezultātā radīta intelektuālā īpašuma izmantošanas noteikumiem, realizētās sadarbības zinātnes un tehnoloģijas jomā mērķi ir šādi: a) dialogs attiecībā uz politiku un zinātniskās un tehnoloģiskās informācijas un pieredzes apmaiņa reģionālā līmenī, jo īpaši attiecībā uz darbības plāniem un programmām, b) abu pušu zinātniskās sabiedrības stabilu un ilgstošu savstarpēju attiecību veicināšana, un c) Eiropas un Čīles partneru savstarpējas saiknes, inovācijas un tehnoloģijas pārņemšanas veicināšanas pasākumu intensifikācija. 2. Īpaši uzsverama cilvēka potenciāla palielināšana kā zinātniskās un tehnoloģiskās izcilības faktiskā ilgnoturīgā bāze un abu pušu zinātniskās un tehnoloģiskās sabiedrības pastāvīgas saiknes radīšana valstu un reģionālā līmeni. 3. Sekmējamas šādas sadarbības formas: a) kopīgi lietišķo pētījumu projekti vispārējas intereses jomās, attiecīgā gadījumā ar uzņēmumu aktīvu līdzdalību, b) pētnieku apmaiņas, lai veicinātu projektu sagatavošanu, augsta līmeņa mācības un zinātnisko izpēti, c) kopīgas zinātniskas sanāksmes, lai veicinātu informācijas apmaiņu un mijiedarbību un lai noteiktu kopīgas izpētes jomas, d) ar tādiem zinātniskajiem un tehnoloģiskajiem perspektīvajiem pētījumiem saistītu pasākumu veicināšana, kas sekmē abu pušu ilglaicīgu attīstību, un e) valsts un privātā sektora saiknes attīstīšana. 4. Bez tam veicināms kopīgā darba novērtējums un rezultātu izplatīšana. 5. Šajā sadarbībā attiecīgā veidā iesaista abu pušu augstākās izglītības iestādes, zinātniskās izpētes centrus un ražošanas nozares. 6. Puses veicina savu attiecīgo struktūru līdzdalību attiecīgajās zinātniskajās un tehnoloģiskajās programmās, lai sasniegtu savstarpēji izdevīgu izcilību zinātnē un saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, kas reglamentē trešo valstu juridisku personu līdzdalību. 37. pants Informācijas sabiedrība, informācijas tehnoloģija un telekomunikācija 1. Informācijas tehnoloģija un sakari ir galvenās nozares mūsdienu sabiedrībā, un tām ir īpaši svarīga nozīme ekonomiskajā un sociālajā attīstībā un vienmērīgā pārejā uz informācijas sabiedrību. 2. Sadarbības mērķis šajā jomā ir jo īpaši veicināt: a) dialogu par informācijas sabiedrības dažādajām problēmām, ieskaitot informācijas sabiedrības attīstības veicināšanu un pārraudzību, b) sadarbību attiecībā uz telekomunikācijas reglamentējošo un politikas aspektu, c) informācijas apmaiņu attiecībā uz standartiem, atbilstības novērtējumu un tipa apstiprinājumu, d) jaunas informācijas un sakaru tehnoloģijas izplatīšanu, e) kopīgus zinātniskās pētniecības projektus par informācijas un sakaru tehnoloģijām un eksperimentālus projektus informācijas sabiedrības lietojumprogrammu jomā, f) speciālistu, jo īpaši jauno speciālistu, apmaiņas un mācību sekmēšanu, un g) valdības iniciatīvās, kurās attiecībām ar sabiedrību izmantota informācijas tehnoloģija, gūtās pieredzes apmaiņu un izplatīšanu. III SADAĻA KULTŪRA, IZGLĪTĪBA UN AUDIOVIZUĀLĀ JOMA 38. pants Izglītība un mācības 1. Puses savas attiecīgās kompetences ietvaros sniedz ievērojamu atbalstu pirmsskolas izglītībai, pamatizglītībai, vidējā posma un augstākajai izglītībai, arodmācībām un mūžizglītībai. Šajās jomās īpaša uzmanība veltāma izglītības pieejamībai mazāk aizsargātām sociālajām grupām, kā invalīdiem, mazākumtautībām un ļoti nabadzīgiem iedzīvotājiem. 2. Īpaša uzmanība veltāma decentralizētām programmām, kas veido abu pušu specializēto institūciju pastāvīgu saikni un veicina pieredzes un tehnisko resursu apkopošanu un apmaiņu, kā arī studentu mobilitāti. 39. pants Sadarbība audiovizuālajā jomā Puses vienojas veicināt sadarbību šajā jomā, galvenokārt izmantojot mācību programmas audiovizuālajā nozarē un saziņas līdzekļus, ieskaitot kopražošanas, mācību, attīstības un izplatīšanas pasākumus. 40. pants Informācijas apmaiņa un sadarbība kultūras jomā 1. Ņemot vērā pušu ļoti ciešās kultūras saites, sadarbība šajā jomā, ieskaitot informāciju un plašsaziņas līdzekļus, jāpastiprina. 2. Šī panta mērķis ir veicināt informācijas apmaiņu un pušu sadarbību kultūras jomā, ņemot vērā divpusējus plānus ar dalībvalstīm. 3. Īpaša uzmanība veltāma kopīgu pasākumu veicināšanai dažādās jomās, ieskaitot presi, kino un televīziju, un veicinot jaunatnes apmaiņas shēmas. 4. Šī sadarbība cita starpā attiecas uz šādām jomām: a) savstarpējas informācijas programmas, b) literāru darbu tulkošana, c) kultūras mantojuma saglabāšana un atjaunošana, d) mācības, e) kultūras pasākumi, f) vietējās kultūras izaugsmes veicināšana, g) kultūras vadība un darbs kultūras jomā, un h) citas jomas. IV SADAĻA PUBLISKĀ ADMINISTRĀCIJA UN STARPIESTĀŽU SADARBĪBA 41. pants Publiskā administrācija 1. Sadarbība šajā jomā ir virzīta uz publiskās administrācijas modernizāciju un decentralizāciju, un attiecas uz savstarpēju organizatorisko efektivitāti, likumisko pamatu un organizatorisko struktūru, smeļoties pieredzi no abu pušu labākās prakses. 2. Šajā sadarbībā var iekļaut šādas programmas: a) valsts pārvaldes un publiskās administrācijas modernizācija, b) reģiona pašvaldības un vietējās pašvaldības decentralizācija un nostiprināšana, c) pilsoniskās sabiedrības stiprināšana un tās iekļaušana valsts politikas izstrādē, d) darba vietu radīšana un arodmācību programmas, e) sociālo dienestu vadības un pārvaldīšanas projekti, f) attīstības, lauku apbūves un zemes apsaimniekošanas projekti, g) veselības aizsardzības un pamatizglītības programmas, h) atbalsts pilsoniskās sabiedrības un masu iniciatīvām, i) visas pārējās programmas un projekti, kas palīdz apkarot nabadzību, radot uzņēmējdarbības un darba iespējas, un j) kultūras un tās vairāku izpausmju veicināšana un kultūras identitāšu stiprināšana. 3. Sadarbības līdzekļi šajā jomā ir: a) tehniskā palīdzība Čīles politikas veidošanas un izpildinstitūcijām, ieskaitot Eiropas institūciju darbinieku un viņu Čīles partneru sanāksmes, b) regulāra informācijas apmaiņa jebkādā piemērotā veidā, ieskaitot datortīklu izmantošanu; visās jomās, kurās jāapmainās ar datiem, nodrošina personas datu aizsardzību, c) zinātības pārņemšana, d) provizoriski pētījumi un kopīgu projektu īstenošana, iesaistot līdzvērtīgu finansiālu ieguldījumu, un e) mācību un organizatoriskais atbalsts. 42. pants Starpiestāžu sadarbība 1. Pušu starpiestāžu sadarbības mērķis ir veicināt attiecīgo institūciju ciešāku sadarbību. 2. Tālab šā nolīguma III daļā paredzēta šo institūciju regulāru sanāksmju veicināšana; sadarbība ir iespējami plaša un ietver: a) visus pasākumus, kas veicina regulāru informācijas apmaiņu, ieskaitot datorizētu sakaru tīklu kopīgu izveidi, b) konsultācijas un mācības, un c) zinātības pārņemšanu. 3. Puses, savstarpēji vienojoties, var iekļaut citas papildu darbības jomas. V SADAĻA SOCIĀLĀ SADARBĪBA 43. pants Sociālais dialogs Puses apstiprina, ka: a) uzlabos sociālo partneru līdzdalību attiecībā uz dzīves apstākļiem un integrāciju sabiedrībā, b) jo īpaši ņems vērā vajadzību nepieļaut diskrimināciju attieksmē pret vienas puses pilsoņiem, kas likumīgi dzīvo otras puses teritorijā. 44. pants Sociālā sadarbība 1. Puses atzīst sociālās attīstības, kurai jārisinās vienlaicīgi ar ekonomisko attīstību, svarīgumu. Tās piešķir prioritāti darba vietu radīšanai un sociālo pamattiesību ievērošanai, jo īpaši atbalstot Starptautiskās darba organizācijas attiecīgās konvencijas par tādiem tematiem kā biedrošanās brīvība, tiesības uz koplīguma slēgšanu un nediskriminācija, piespiedu darba un bērnu darba likvidēšana un vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm. 2. Sadarbība var ietvert jebkuru jomu, kas interesē puses. 3. Pasākumus var koordinēt ar dalībvalstu un attiecīgo starptautisko organizāciju pasākumiem. 4. Puses piešķir prioritāti pasākumiem, kuru mērķis ir: a) cilvēku attīstības veicināšana, nabadzības samazināšana un cīņa pret sociālo izstumtību, radot novatoriskus un reproducējamus projektus, kuri iesaista neaizsargātās un kritiskās sociālās jomas; īpaša uzmanība veltāma ģimenēm ar maziem ienākumiem un invalīdiem, b) sieviešu lomas sekmēšana ekonomiskās un sociālās attīstības procesā un īpašu jaunatnes programmu veicināšana, c) darba attiecību, darba apstākļu, sociālās labklājības un darba iespēju nodrošināšanas pilnveidošana un modernizēšana, d) sociālās darbības programmu, ieskaitot sociālo māju celtniecību, izstrādes un pārvaldības uzlabošana un labuma guvēju iespēju pilnveidošana, e) efektīvas un vienlīdzīgi pieejamas, uz solidaritātes principiem pamatotas veselības aprūpes sistēmas izveide, f) arodmācību un cilvēkresursu attīstības veicināšana, g) tādu projektu un programmu veicināšana, kas rada iespējas darba vietu radīšanai mikrouzņēmumos, mazajos un vidējos uzņēmumos, h) zemes apsaimniekošanas programmu veicināšana, pievēršot īpašu uzmanību rajoniem ar augstu sociālās un ekoloģiskās neaizsargātības līmeni, i) tādu iniciatīvu veicināšana, kas sekmē sociālo dialogu un vienprātības rašanos, un j) cilvēktiesību ievērošanas, demokrātijas un pilsoņu līdzdalības veicināšana. 45. pants Sadarbība dzimumu līdztiesības jautājumos 1. Sadarbība veicina to politiku un programmu stiprināšanu, kas uzlabo, garantē un paplašina vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu dalību visās politiskās, saimnieciskās, sociālās un kultūras dzīves nozarēs. Sadarbība veicina pamattiesību pilnīgai izmantošanai visu nepieciešamo resursu pieejamības atvieglošanu sievietēm. 2. Sadarbībai jo īpaši jāveicina tādas atbilstošas sistēmas izveide, kas: a) nodrošina, ka dzimumu līdztiesības un ar tiem saistītus jautājumus var ņemt vērā sadarbības katrā līmenī un visās jomās, ieskaitot makroekonomisko politiku, stratēģiju un attīstību, un b) veicina sievietēm labvēlīgu pasākumu noteikšanu. VI SADAĻA PĀRĒJĀS SADARBĪBAS JOMAS 46. pants Sadarbība nelikumīgas ieceļošanas jautājumos 1. Kopiena un Čīle vienojas sadarboties, lai novērstu un kontrolētu nelikumīgu ieceļošanu. Šim nolūkam: a) Čīle piekrīt uzņemt atpakaļ jebkuru no savas valsts piederīgajiem, kas nelikumīgi atrodas kādas dalībvalsts teritorijā, pēc minētās valsts lūguma un bez papildu formalitātēm, b) un katra dalībvalsts piekrīt uzņemt atpakaļ jebkuru no savas valsts piederīgajiem, kā noteikts Kopienas vajadzībām, kas nelikumīgi atrodas Čīles teritorijā, pēc tās lūguma un bez papildu formalitātēm. 2. Dalībvalstis un Čīle šādā nolūkā izsniegs savas valsts piederīgajiem arī attiecīgus personas dokumentus. 3. Puses vienojas pēc pieprasījuma noslēgt Čīles un Kopienas nolīgumu, kas reglamentē Čīles un dalībvalstu konkrētos atpakaļuzņemšanas pienākumus, ieskaitot pienākumu uzņemt atpakaļ citu valstu piederīgos un bezvalstniekus. 4. Līdz 3. punktā norādītā nolīguma ar Kopienu noslēgšanai Čīle piekrīt pēc dalībvalstu lūguma noslēgt divpusējas vienošanās ar atsevišķām dalībvalstīm, kas reglamentē Čīles un attiecīgāsdalīb valsts atpakaļuzņemšanas pienākumus, ieskaitot pienākumu uzņemt atpakaļ citu valstu piederīgos un bezvalstniekus. 5. Asociācijas padome izskata, kādus citādus kopīgus pasākumus var veikt nelikumīgas ieceļošanas novēršanai un kontrolei. 47. pants Sadarbība narkotiku un organizētās noziedzības apkarošanas jomā 1. Puses attiecīgās kompetences ietvaros apņemas koordinēt un paplašināt pasākumus narkotiku ražošanas, tirdzniecības un patēriņa un narkotiku tirdzniecības nestās peļņas legalizēšanas novēršanai un samazināšanai, un apkarot saistītu organizēto noziedzību ar starptautisku organizāciju un institūciju starpniecību. 2. Puses sadarbojas šajā jomā, lai jo īpaši īstenotu: a) projektus narkomānu ārstēšanai, rehabilitācijai un iekļaušanai atpakaļ ģimenē, sabiedrībā un darbā, b) kopīgas mācību programmas attiecībā uz narkotisku vielu un psihotropu vielu patēriņa un tirdzniecības un ar to saistītu noziegumu novēršanu, c) kopīgas pētniecības programmas, izmantojot Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra, ASV Organizācijas Amerikas narkotiku novērošanas centra un citu starptautisku un attiecīgo valstu organizāciju pielietotās metodes un rādītājus, d) pasākumus, kuru mērķis ir samazināt narkotisku un psihotropu vielu piegādi un kas ir to starptautisko konvenciju un nolīgumu šajā jomā daļa, kurus šā nolīguma puses ir parakstījušas un ratificējušas, e) informācijas apmaiņu par politikām, programmām, pasākumiem un tiesību aktiem saistībā ar narkotisku un psihotropu vielu ražošanu, tirdzniecību un patēriņu, f) attiecīgas informācijas apmaiņu un atbilstošu standartu pieņemšanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai, kuri ir salīdzināmi ar standartiem, ko pieņēmusi Eiropas Savienība un šajā jomā aktīvi darbojošās starptautiskās institūcijas, kā, piemēram, Finanšu darba grupa nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai, un g) pasākumus narkotisku un psihotropu vielu nelegālā ražošanā neaizvietojamu prekursoru un ķīmisku vielu novirzīšanas apkarošanai, kas ir līdzvērtīgi pasākumiem, kurus noteikusi Eiropas Kopiena un kompetentās starptautiskās organizācijas, un ir saskaņā ar Čīles Republikas un Eiropas Kopienas 1998. gada 24. novembra Nolīgumu par narkotisku un psihotropu vielu nelegālā ražošanā bieži izmantotu prekursoru un ķīmisku vielu novirzīšanas apkarošanu. VII SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 48. pants Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība sadarbībā Puses atzīst pilsoniskās sabiedrības (sociālā dialoga partneru un nevalstisko organizāciju) komplementārās funkcijas un potenciālo ieguldījumu sadarbības procesā. Tādēļ saskaņā ar katras puses juridiskajiem un administratīvajiem noteikumiem pilsoniskās sabiedrības dalībnieki var: a) saņemt informāciju un piedalīties apspriedēs par sadarbības politiku un stratēğiju, ieskaitot stratēģiskās prioritātes, jo īpaši jomās, kas attiecas uz pilsonisko sabiedrību vai to tieši ietekmē, b) saņemt finanšu resursus, ciktāl to pieļauj katras puses iekšējie noteikumi, un c) piedalīties sadarbības projektu un programmu īstenošanā jomās, kuras attiecas uz pilsonisko sabiedrību. 49. pants Reģionālā sadarbība un reģionālā integrācija 1. Abas puses izmanto visus esošos sadarbības instrumentus, lai veicinātu pasākumus, kuru mērķis ir attīstīt pušu un Mercosur/Dienvidu kopējā tirgus (Mercado Común del Sur) aktīvu un savstarpēju sadarbību kopumā. 2. Šāda sadarbība ir svarīga sastāvdaļa Kopienas atbalstā Latīņamerikas dienvidu valstu reģionālās integrācijas veicināšanai. 3. Prioritāti piešķir darbībām, kuru mērķis ir: a) tirdzniecības un ieguldījumu veicināšana reģionā, b) reģionālās sadarbības vides jomā attīstīšana, c) reģiona ekonomikas attīstībai nepieciešamās komunikāciju infrastruktūras attīstības veicināšana, un d) reģionālās sadarbības zvejniecības jomā attīstīšana. 4. Puses ciešāk sadarbojas arī reģionālās attīstības un teritorijas apsaimniekošanas jomā. 5. Šajā nolūkā tās var: a) uzsākt vienotu rīcību ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām ekonomikas attīstības jomā, un b) izveidot mehānismus informācijas un zinātības apmaiņai. 50. pants Trīsstūrveida un divu reģionu sadarbība 1. Puses atzīst starptautiskās sadarbības vērtību objektīvas un noturīgas attīstības veicināšanā un vienojas veicināt trīsstūrveida sadarbības programmas un programmas ar trešām valstīm vispārējas intereses jomās. 2. Šo sadarbību var attiecināt arī uz divu reģionu sadarbību saskaņā ar dalībvalstu un pārējo Latīņamerikas un Karību jūras baseina valstu prioritātēm. 51. pants Turpmākas attīstības klauzula Pušu attiecīgās kompetences ietvaros neviena sadarbības iespēja nav izslēdzama iepriekš, un puses ar Asociācijas komitejas starpniecību var kopīgi izpētīt savstarpēju interesi izraisošas sadarbības praktiskās iespējas. 52. pants Sadarbība asociācijas struktūrā 1. Pušu sadarbībai jāveicina III daļā norādīto vispārējo mērķu sasniegšana, nosakot un izstrādājot novatoriskas sadarbības programmas, kas spēj vairot asociēto partneru jauno attiecību vērtību. 2. Katras puses kā asociēta partnera dalība otras puses pamatprogrammās, īpašajās programmās un citos pasākumos ir veicināma, ciktāl to pieļauj katras puses iekšējie noteikumi, kas reglamentē attiecīgo programmu un pasākumu pieejamību. 3. Šādā nolūkā Asociācijas padome var sniegt ieteikumus. 53. pants Resursi 1. Lai veicinātu šajā nolīgumā noteikto sadarbības mērķu sasniegšanu, puses savas kompetences ietvaros un izmantojot savus kanālus, apņemas nodrošināt attiecīgos resursus, tai skaitā finanšu resursus. 2. Puses saskaņā ar savām procedūrām un finansēšanas kritērijiem un atbilstoši normatīvajiem aktiem, bet neierobežojot kompetento iestāžu pilnvaras, veic visus attiecīgos pasākumus, lai veicinātu un sekmētu Eiropas Investīciju bankas darbību Čīlē. 54. pants Asociācijas sadarbības komitejas īpašie uzdevumi 1. Kad Asociācijas komiteja veic kādu no uzdevumiem, kas tai noteikti III daļā, tajā ir Kopienas un Čīles pārstāvji, kuri atbild par sadarbības lietām, parasti augstāko ierēdņu līmenī. 2. Neatkarīgi no 6. panta noteikumiem Asociācijas komitejai ir šādi pienākumi: a) palīdzēt Asociācijas padomei tās funkciju veikšanā attiecībā uz sadarbības lietām, b) pārraudzīt pušu saskaņoto sadarbības pamatnostādņu īstenošanu, c) sniegt ieteikumus par pušu stratēģisko sadarbību, kas palīdz noteikt ilgtermiņa mērķus, stratēģiskās prioritātes un konkrētas darbības jomas, par vairākgadu indikatīvajām programmām, kurās ietver nozaru prioritāšu, konkrēto mērķu, paredzamo rezultātu un orientējošo summu aprakstu, un gada rīcības programmas, un d) regulāri ziņot Asociācijas padomei par III daļā noteikto mērķu un jautājumu piemērošanu un realizēšanu. IV DAĻA TIRDZNIECĪBA UN AR TIRDZNIECĪBU SAISTĪTI JAUTĀJUMI I SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 55. pants Mērķi Šās daļas mērķi ir šādi: a) preču tirdzniecības pakāpeniska un savstarpēja liberalizācija saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XXIV pantu ("GATT 1994"), b) preču tirdzniecības veicināšana, cita starpā izmantojot saskaņotus noteikumus attiecībā uz muitu un ar to saistītiem jautājumiem, standartiem, tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām, sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un vīna, alkoholisku dzērienu un aromatizētu dzērienu tirdzniecību, c) pakalpojumu tirdzniecības savstarpēja liberalizācija saskaņā ar Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību V pantu ("GATS"), d) ieguldījumu vides un, jo īpaši, pušu savstarpējas vienošanās nosacījumu pilnveidošana, pamatojoties uz nediskriminēšanas principu, e) kārtējo maksājumu un kapitāla plūsmas liberalizācija saskaņā ar saistībām, ko puses uzņēmušās starptautiskajās finanšu institūcijās, un pienācīgi apsverot katras puses valūtas stabilitāti, f) pušu valsts pasūtījuma tirgu faktiska un savstarpēja atklāšana, g) intelektuālā īpašuma tiesību pienācīga un efektīva aizsardzība saskaņā ar augstākajiem starptautiskajiem standartiem, h) efektīva sadarbības mehānisma izveide konkurences jomā, un i) efektīva domstarpību izšķiršanas mehānisma izveide. 56. pants Muitas savienības un brīvās tirdzniecības zonas 1. Šā nolīguma noteikumi neliedz saglabāt vai izveidot abu pušu un trešo valstu muitas savienības, brīvās tirdzniecības zonas vai citādu režīmu, ciktāl tas neizmaina šajā nolīgumā paredzētās tiesības un saistības. 2. Pēc vienas puses lūguma puses apspriežas Asociācijas komitejā par nolīgumiem, ar kuriem izveido vai pielāgo muitas savienības vai brīvās tirdzniecības zonas un, vajadzības gadījumā, par citiem būtiskiem jautājumiem, kas attiecas uz pušu attiecīgo tirdzniecības politiku ar trešām valstīm. Jo īpaši pievienošanās gadījumā šādas pārrunas notiek tādā veidā, lai nodrošinātu pušu savstarpējo interešu ievērošanu. II SADAĻA PREČU BRĪVA APRITE 57. pants Mērķis Puses pakāpeniski un abpusēji liberalizē preču tirdzniecību pārejas laikā, sākot no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas, saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un atbilstoši GATT 1994 XXIV pantam. I NODAĻA MUITAS NODOKĻU ATCELŠANA 1. iedaļa Kopīgi noteikumi 58. pants Darbības joma 1. Šīs nodaļas noteikumi par ievedmuitas nodokļa atcelšanu attiecas uz vienas puses izcelsmes precēm, kuras eksportē otrai pusei. Šajā nodaļā "noteiktas izcelsmes izstrādājums" ir izstrādājums, kas atbilst III pielikumā izklāstītajiem izcelsmes noteikumiem. 2. Šīs nodaļas noteikumi par izvedmuitas nodokļa atcelšanu attiecas uz visām precēm, ko viena puse eksportē otrai pusei. 59. pants Muitas nodoklis Muitas nodoklī ietilpst visas nodevas vai jebkādi maksājumi, ko uzliek saistībā ar preču ievešanu vai izvešanu, ieskaitot visu veidu papildnodokļus vai uzcenojumus saistībā ar šādu ievešanu vai izvešanu, taču tajā neietilpst: a) iekšējie nodokļi vai citi iekšējie maksājumi, kas noteikti saskaņā ar 77. pantu, b) antidempinga un kompensācijas maksājumi, kas piemēroti saskaņā ar 78. pantu, c) nodevas un citādi maksājumi, kas noteikti saskaņā ar 63. pantu. 60. pants Muitas nodokļu atcelšana 1. Ievedmuitas nodokli puses savstarpēji atceļ saskaņā ar 64. līdz 72. panta noteikumiem. 2. Izvedmuitas nodokli puses savstarpēji atceļ no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. 3. Attiecībā uz katru izstrādājumu muitas pamatnodoklis, kam piemērojami 64. līdz 72. pantā paredzētie samazinājumi, ir noteikts katras puses attiecīgi I un II pielikumā izklāstītajā tarifu atcelšanas tabulā. 4. Ja puse samazina tās piemēroto vislielākās labvēlības režīma muitas nodokļa likmi pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas un līdz pārejas laika izbeigšanās dienai, minētās puses tarifu atcelšanas tabula attiecas uz samazinātajām likmēm. 5. Katra puse paziņo par gatavību samazināt muitas nodokļus straujāk nekā paredzēts 64. līdz 72. pantā vai citādi pilnveidot minētajos pantos paredzētos piekļuves nosacījumus, ja to pieļauj tās vispārējais ekonomikas stāvoklis un stāvoklis attiecīgajā saimnieciskās darbības nozarē. Asociācijas padomes lēmums paātrināt muitas nodokļu atcelšanu vai citādi uzlabot piekļuves nosacījumus aizstāj noteikumus, kas attiecīgajam izstrādājumam paredzēti 64. līdz 72. pantā. 61. pants Jaunu pasākumu nepieņemšana 1. No šā nolīguma spēkā stāšanās dienas pušu savstarpējā tirdzniecībā neievieš nekādus jaunus muitas nodokļus, kā arī nepaaugstina jau piemērojamos nodokļus. 2. Neatkarīgi no 1. punkta Čīle var saglabāt savu cenu diapazona sistēmu, kas noteikta Likuma 18,525 12. pantā, vai tai sekojošo sistēmu izstrādājumiem, uz kuriem attiecas minētais likums, ja to piemēro atbilstoši Čīles tiesībām un saistībām saskaņā ar PTO nolīgumu un tādā veidā, lai nepiešķirtu labvēlīgāku režīmu ievedumiem no jebkuras trešās valsts, ieskaitot valstis, ar kurām Čīle ir noslēgusi vai noslēgs saskaņā ar GATT 1994 XXIV pantu paziņoto nolīgumu. 62. pants Preču klasifikācija Preču klasifikācija pušu savstarpējā tirdzniecībā ir noteikta katras puses attiecīgajā tarifu nomenklatūrā atbilstoši Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētajai sistēmai ("HS"). 63. pants Nodevas un citi maksājumi Nodevas un citus maksājumus, kas norādīti 59. pantā, ierobežo ar sniegto pakalpojumu atbilstošo izmaksu summu, un tie nav paredzēti vietējo izstrādājumu netiešai aizsardzībai vai ievedumu un izvedumu aplikšanai ar nodokli fiskālām vajadzībām. Minētie maksājumi pamatojas uz konkrētām likmēm, kas atbilst sniegtā pakalpojuma faktiskajai vērtībai. 2. iedaļa Muitas nodokļu atcelšana 2.1. apakšiedaļa Rūpniecības ražojumi 64. pants Darbības joma Šī apakšiedaļa attiecas uz ražojumiem, kas minēti HS 25. līdz 97. nodaļā, izņemot 70. pantā noteiktos lauksaimniecības produktus un apstrādātus lauksaimniecības produktus. 65. pants Ievedmuitas nodoklis rūpniecības ražojumiem, kuru izcelsme ir Čīlē Muitas nodokļus, ievedot Kopienā rūpniecības ražojumus, kuru izcelsme ir Čīlē un kuri uzskaitīti I pielikumā (Kopienas tarifu atcelšanas tabula) kategorijā "0. gads" un "3. gads", atceļ saskaņā ar turpmāk norādīto grafiku tā, lai minētie nodokļi būtu pilnībā atcelti attiecīgi līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai un 2006. gada 1. janvārī. Ikgadējais tarifu samazinājums procentos Kategorija | Stāšanās spēkā | 1.1.2004. | 1.1.2005. | 1.1.2006. | 0. gads | 100 % | | | | 3. gads | 25 % | 50 % | 75 % | 100 % | 66. pants Ievedmuitas nodoklis rūpniecības ražojumiem, kuru izcelsme ir Kopienā Muitas nodokļus, ievedot Čīlē ražojumus, kuru izcelsme ir Kopienā un kuri uzskaitīti II pielikumā (Čīles tarifu atcelšanas tabula) kategorijā "0. gads", "5. gads" un "7. gads", atceļ saskaņā ar turpmāk norādīto grafiku tā, lai minētie nodokļi būtu pilnībā atcelti attiecīgi līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai, 2008. gada 1. janvārim un 2010. gada 1. janvārim. Ikgadējais tarifu samazinājums procentos Kategorija | Stāšanās spēkā | 1.1.2004. | 1.1.2005. | 1.1.2006. | 1.1.2007. | 1.1.2008. | 1.1.2009. | 1.1.2010. | 0. gads | 100 % | | | | | | | | 5. gads | 16,7 % | 33,3 % | 50 % | 66,7 % | 83,3 % | 100 % | | | 7. gads | 12,5 % | 25 % | 37,5 % | 50 % | 62,5 % | 75 % | 87,5 % | 100 % | 2.2. apakšiedaļa Zivis un zvejniecības produkti 67. pants Darbības joma Šī apakšiedaļa attiecas uz zivīm un zvejniecības produktiem, kas iekļauti HS 3. nodaļā, HS pozīcijās 1604 un 1605, HS apakšpozīcijās 051191 un 230120, un HS pozīcijā ex190220 [2]. 68. pants Ievedmuitas nodokļi zivīm un zvejniecības produktiem, kuru izcelsme ir Čīlē 1. Muitas nodokļus, ievedot Kopienā zivis un zvejniecības produktus, kuru izcelsme ir Čīlē un kuri uzskaitīti I pielikumā kategorijā "0. gads", "4. gads", "7. gads" un "10. gads", atceļ saskaņā ar turpmāk norādīto grafiku tā, lai minētie nodokļi būtu pilnībā atcelti attiecīgi līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai, 2007. gada 1. janvārim, 2010. gada 1. janvārim un 2013. gada 1. janvārim. Ikgadējais tarifu samazinājums procentos Kategorija | Stāšanās spēkā | 1.1.2004. | 1.1.2005. | 1.1.2006. | 1.1.2007. | 1.1.2008. | 1.1.2009. | 1.1.2010. | 1.1.2011. | 1.1.2012. | 1.1.2013. | 0. gads | 100 % | | | | | | | | | | | 4. gads | 20 % | 40 % | 60 % | 80 % | 100 % | | | | | | | 7. gads | 12,5 % | 25 % | 37,5 % | 50 % | 62,5 % | 75 % | 87,5 % | 100 % | | | | 10. gads | 9 % | 18 % | 27 % | 36 % | 45 % | 54 % | 63 % | 72 % | 81 % | 90 % | 100 % | 2. Tarifu kvotas, ievedot Kopienā noteiktas zivis un zvejniecības produktus, kuru izcelsme ir Čīlē un kuri uzskaitīti I pielikumā kategorijā "TQ", piemēro no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas saskaņā ar minētajā pielikumā norādītajiem nosacījumiem. Šīs kvotas pārvalda rindas kārtībā. 69. pants Ievedmuitas nodokļi zivīm un zvejniecības produktiem, kuru izcelsme ir Kopienā 1. Muitas nodokļus, ievedot Čīlē zivis un zvejniecības produktus, kuru izcelsme ir Kopienā un kuri uzskaitīti II pielikumā kategorijā "0. gads", atceļ no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. 2. Tarifu kvotas, ievedot Čīlē noteiktas zivis un zvejniecības produktus, kuru izcelsme ir Kopienā un kuri uzskaitīti II pielikumā kategorijā "TQ", piemēro no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas saskaņā ar minētajā pielikumā norādītajiem nosacījumiem. Šīs kvotas pārvalda rindas kārtībā. 2.3. apakšiedaļa Lauksaimniecības produkti un apstrādāti lauksaimniecības produkti 70. pants Darbības joma Šī apakšiedaļa attiecas uz lauksaimniecības produktiem un apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kas iekļauti PTO Lauksaimniecības nolīguma I pielikumā. 71. pants Ievedmuitas nodokļi lauksaimniecības produktiem un apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir Čīlē 1. Muitas nodokļus, ievedot Kopienā lauksaimniecības produktus un apstrādātus lauksaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Čīlē un kuri uzskaitīti I pielikumā kategorijā "0. gads", "4. gads", "7. gads" un "10. gads", atceļ saskaņā ar turpmāk norādīto grafiku tā, lai minētie nodokļi būtu pilnībā atcelti attiecīgi līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai, 2007. gada 1. janvārim, 2010. gada 1. janvārim un 2013. gada 1. janvārim. Ikgadējais tarifu samazinājums procentos Katego-rija | Stāša-nās spēkā | 1.1.2004 | 1.1.2005 | 1.1.2006 | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 1.1.2009 | 1.1.2010 | 1.1.2011 | 1.1.2012 | 1.1.2013 | 0. gads | 100 % | | | | | | | | | | | 4. gads | 20 % | 40 % | 60 % | 80 % | 100 % | | | | | | | 7. gads | 12,5 % | 25 % | 37,5 % | 50 % | 62,5 % | 75 % | 87,5 % | 100 % | | | | 10. gads | 9 % | 18 % | 27 % | 36 % | 45 % | 54 % | 63 % | 72 % | 81 % | 90 % | 100 % | 2. Attiecībā uz Čīles izcelsmes lauksaimniecības produktiem, kas iekļauti kombinētās nomenklatūras 7. un 8. nodaļā un pozīcijās 20.09 un 22.04.30 un kuri uzskaitīti I pielikumā kategorijā "EP", un attiecībā uz kuriem kopējā muitas tarifā paredzēts piemērot procentuālos muitas nodokļus un īpašo muitas nodokli, tarifu atcelšana attiecas tikai uz procentuālo muitas nodokli. 3. Attiecībā uz Čīles izcelsmes lauksaimniecības produktiem un apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti I pielikumā kategorijā "SP" un attiecībā uz kuriem kopējā muitas tarifā paredzēts piemērot procentuālos muitas nodokļus un īpašo muitas nodokli, tarifu atcelšana attiecas tikai uz procentuālo muitas nodokli. 4. Kopiena atļauj Čīles izcelsmes apstrādātu lauksaimniecības produktu, kas uzskaitīti I pielikumā kategorijā "R", ievedumu Kopienā ar muitas nodokli 50 % apmērā no muitas pamatnodokļa no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. 5. Tarifu kvotas, ievedot Kopienā noteiktus lauksaimniecības produktus un apstrādātus lauksaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Čīlē un kuri uzskaitīti I pielikumā kategorijā "TQ", piemēro no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas saskaņā ar minētajā pielikumā norādītajiem nosacījumiem. Šīs kvotas pārvalda rindas kārtībā vai, saskaņā ar Kopienā spēkā esošajām normām, pamatojoties uz importa un eksporta licenču sistēmu. 6. Uz Čīles izcelsmes produktu, kas uzskaitīti I pielikumā kategorijā "PN", ievedumu Kopienā neattiecas tarifu koncesijas, tā kā šiem produktiem ir Kopienas aizsargāti nosaukumi. 72. pants Ievedmuitas nodokļi lauksaimniecības produktiem un apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir Kopienā 1. Muitas nodokļus, ievedot Čīlē lauksaimniecības produktus un apstrādātus lauksaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Kopienā un kuri uzskaitīti II pielikumā kategorijā "0. gads", "5. gads" un "10. gads", atceļ saskaņā ar turpmāk norādīto grafiku tā, lai minētie nodokļi būtu pilnībā atcelti attiecīgi līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai, 2008. gada 1. janvārim un 2013. gada 1. janvārim. Ikgadējais tarifu samazinājums procentos Katego-rija | Stāšanās spēkā | 1.1.2004 | 1.1.2005 | 1.1.2006 | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 1.1.2009 | 1.1.2010 | 1.1.2011 | 1.1.2012 | 1.1.2013 | 0. gads | 100 % | | | | | | | | | | | 5. gads | 16,7 % | 33,3 % | 50 % | 66,6 % | 83,3 % | 100 % | | | | | | 10. gads | 9 % | 18 % | 27 % | 36 % | 45 % | 54 % | 63 % | 72 % | 81 % | 90 % | 100 % | 2. Tarifu kvotas, ievedot Čīlē noteiktus lauksaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Kopienā un kuri uzskaitīti II pielikumā kategorijā "TQ", piemēro no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas saskaņā ar minētajā pielikumā norādītajiem nosacījumiem. Šīs kvotas pārvalda rindas kārtībā. 73. pants Ārkārtas klauzula attiecībā uz lauksaimniecības produktiem un apstrādātiem lauksaimniecības produktiem 1. Neatkarīgi no šā nolīguma 92. panta un PTO Lauksaimniecības nolīguma 5. panta, ja, ņemot vērā lauksaimniecības tirgu īpašo riska pakāpi, vienas puses izcelsmes produktu importē otrai pusei tādos palielinātos daudzumos un ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai draud radīt nopietnu kaitējumu vai traucējumus otras puses līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu tirgos, minētā puse var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem un procedūrām. 2. Ja ir ievēroti 1. punkta nosacījumi, importētāja puse var: a) apturēt šajā sadaļā paredzēto muitas nodokļu samazinājumu attiecīgajiem produktiem, vai arī b) paaugstināt produktam muitas nodokli līdz apmēram, kas nepārsniedz mazāko no šādiem nodokļiem: i) vislielākās labvēlības režīma muitas nodokli, vai ii) muitas pamatnodokli, kas norādīts 60. panta 3. punktā. 3. Līdz 2. punktā noteiktā pasākuma piemērošanai attiecīgā puse iesniedz jautājumu Asociācijas komitejai stāvokļa rūpīgai izskatīšanai, lai tā ieteiktu savstarpēji pieņemamu atrisinājumu. Ja otra puse pieprasa, puses apspriežas Asociācijas komitejā. Ja 30 dienās no apspriedes pieprasījuma iesniegšanas dienas atrisinājums nav atrasts, var piemērot drošības pasākumus. 4. Ja ārkārtēju apstākļu dēļ nepieciešama tūlītēja rīcība, importētāja puse īslaicīgi, bet ne ilgāk par 120 dienām var veikt 2. punktā paredzētos pasākumus, neievērojot 3. punkta prasības. Šādi pasākumi iekļauj tikai kaitējuma vai traucējuma ierobežošanai vai kompensācijai nepieciešamo. Importētāja puse par pasākumiem tūlīt informē otru pusi. 5. Saskaņā ar šo pantu veiktie pasākumi nepārsniedz radušos sarežģījumu novēršanai nepieciešamo. Puse, kas piemēro pasākumu, saglabā lauksaimniecības nozarei piešķirto atvieglojumu vispārējo līmeni. Šā mērķa sasniegšanai puses var vienoties par pasākuma nelabvēlīgās ietekmes uz to tirdzniecību kompensēšanu, ieskaitot laika posmu, kurā piemēro 4. punktā paredzēto pagaidu pasākumu. Lai panāktu savstarpēji saskaņotu risinājumu, puses rīko apspriedes. Ja vienošanās nav panākta 30 dienās, eksportētāja puse, kuras intereses ir aizskartas, pēc ziņojuma iesniegšanas Asociācijas padomei var apturēt šajā sadaļā paredzēto būtiski līdzvērtīgo koncesiju piemērošanu. 6. Šajā pantā: a) "nopietns kaitējums" ir vienas puses līdzīgu vai tieši konkurējošu preču ražotāju kopējā stāvokļa nozīmīga vispārēja pasliktināšanās, b) "nopietna kaitējuma draudi" ir nopietns kaitējums, kas nav novēršams, pamatojoties nevis tikai uz pieņēmumiem, varbūtību vai maz ticamu iespēju, bet gan uz faktiem. 74. pants Attīstības klauzula Trešajā gadā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā puses izvērtē stāvokli, ņemot vērā lauksaimniecības produktu un apstrādātu lauksaimniecības produktu pušu savstarpējās tirdzniecības modeli, šādu produktu īpašo riska pakāpi un abu pušu lauksaimniecības politikas attīstību. Puses Asociācijas komitejā, pēc kārtas un attiecīgi abpusēji analizējot katru produktu atsevišķi, izskata iespējas turpmāku savstarpēju koncesiju piešķiršanai, lai veicinātu lauksaimniecības produktu un apstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju. II NODAĻA ĀRPUSTARIFA PASĀKUMI 1. iedaļa Kopīgi noteikumi 75. pants Darbības joma Šās nodaļas noteikumi attiecas uz pušu preču tirdzniecību. 76. pants Kvantitatīvu ierobežojumu aizliegums Visus ievešanas vai izvešanas aizliegumus vai ierobežojumus pušu savstarpējā tirdzniecībā, izņemot muitas nodevas un nodokļus, ko piemēro ar kvotu, importa vai eksporta licenču vai citu pasākumu starpniecību, atceļ, stājoties spēkā šim nolīgumam. Neievieš nevienu jaunu šāda veida pasākumu. 77. pants Valsts režīms attiecībā uz iekšējiem nodokļiem un reglamentāciju [3] 1. Uz otras puses teritorijā ievestiem produktiem neattiecas nekādi tieši vai netieši iekšējie nodokļi vai citi jebkāda veida iekšējie maksājumi, kas pārsniedz līdzīgiem vietējiem produktiem tieši vai netieši piemērotos maksājumus. Turklāt puses nepiemēro iekšējos nodokļus vai citus iekšējus maksājumus, lai nodrošinātu vietējās ražošanas aizsardzību [4]. 2. Otras puses teritorijā ievestiem produktiem piešķir ne mazāk labvēlīgu režīmu, kā līdzīgiem vietējiem produktiem attiecībā uz visiem likumiem, noteikumiem un prasībām, kas ietekmē to iekšējo tirgošanu, piedāvāšanu pārdošanai, pirkšanu, transportēšanu, izplatīšanu vai lietošanu. Šā punkta noteikumi neliedz piemērot diferencētu iekšējo pārvadājumu maksu, kas pamatojas tikai uz transporta līdzekļu ekspluatāciju, bet ne uz produkta valsts piederību. 3. Neviena no pusēm nenosaka un nesaglabā nekādu iekšējo kvantitatīvo reglamentāciju attiecībā uz produktu sajaukšanu, apstrādi vai lietošanu noteiktos daudzumos vai proporcijās, tieši vai netieši pieprasot, ka jebkura produkta, uz kuru attiecas kvantitatīvie noteikumi, visi noteiktie daudzumi vai produkta daļa jāpiegādā no vietējiem avotiem. Turklāt neviena no pusēm nepiemēro iekšējo kvantitatīvo reglamentāciju, lai nodrošinātu vietējās ražošanas aizsardzību [5]. 4. Šā panta noteikumi neliedz subsīdiju maksāšanu tikai vietējiem ražotājiem, ieskaitot tādus maksājumus vietējiem ražotājiem, kas iegūti no saskaņā ar šā panta noteikumiem piemērotu iekšējo nodokļu un maksājumu ieņēmumiem, un subsīdijas, kuras realizē ar vietējo ražojumu valsts iepirkuma starpniecību. 5. Šā panta noteikumi neattiecas uz likumiem, noteikumiem, procedūrām un praksi, ko piemēro valsts līgumu piešķiršanā, uz kuru attiecas tikai šās daļas IV sadaļas noteikumi. 2. iedaļa Antidempinga un kompensācijas pasākumi 78. pants Antidempinga un kompensācijas pasākumi Ja puse konstatē, ka tās tirdzniecībā ar otru pusi piemēro dempingu un/vai kompensējošu subsidēšanu, tā var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar PTO Nolīgumu par GATT 1994 VI panta īstenošanu un PTO Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem. 3. iedaļa Muita un ar to saistīti jautājumi 79. pants Muita un ar to saistīti tirdzniecības jautājumi 1. Lai nodrošinātu šās sadaļas noteikumu izpildi attiecībā uz muitu un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem un lai veicinātu tirdzniecību, neierobežojot efektīvas kontroles vajadzību, puses apņemas: a) sadarboties un apmainīties ar informāciju par muitas tiesību aktiem un procedūrām, b) piemērot pušu divpusējā un daudzpusējā līmenī saskaņotos muitas noteikumus un procedūras, c) vienkāršot prasības un formalitātes attiecībā uz preču izlaišanu un muitošanu, pēc iespējas iekļaujot sadarbību tādu procedūru izstrādē, kas ļauj iesniegt datus par ievešanu un izvešanu vienai aģentūrai; un koordinēt muitas un citu kontroles aģentūru darbību tā, lai oficiālo importa un eksporta kontroli pēc iespējas varētu veikt viena aģentūra, d) sadarboties visos jautājumos par izcelsmes noteikumiem un ar tiem saistītajām muitas procedūrām, un e) sadarboties visos muitas vērtējuma jautājumos saskaņā ar Nolīgumu par GATT 1994 VII panta īstenošanu, jo īpaši nolūkā panākt kopīgu viedokli attiecībā uz vērtējuma kritēriju piemērošanu, orientējošo vai bāzes indeksu lietošanu, darbības aspektiem un darba metodēm. 2. Lai pilnveidotu darba metodes un nodrošinātu muitas darbību pārredzamību un efektivitāti, puses: a) nodrošina integritātes augstāko standartu saglabāšanu, piemērojot pasākumus, kas atspoguļo attiecīgo starptautisko konvenciju un šās jomas dokumentu principus, kā paredzēts katras puses tiesību aktos, b) pēc iespējas veic pasākumus muitas pieprasītās dokumentācijas datu samazināšanai, vienkāršošanai un standartizācijai, ieskaitot tāda vienota preču ievešanas muitas dokumenta vai datu ziņojuma un vienota preču izvešanas muitas dokumenta vai datu ziņojuma izmantošanu, kas pamatojas uz starptautiskiem standartiem un pēc iespējas balstās uz komerciāli pieejamu informāciju, c) pēc iespējas sadarbojas attiecībā uz likumdošanas un operatīvām iniciatīvām saistībā ar ievešanu, izvešanu un muitas procedūrām un, cik iespējams, uzlabo uzņēmējiem sniegtos pakalpojumus, d) attiecīgā gadījumā sadarbojas tehniskās palīdzības jomā, ieskaitot semināru un mācību prakses organizēšanu, e) sadarbojas muitas procedūru datorizācijas jomā un, pēc iespējas, kopīgu standartu izveidē, f) piemēro starptautiskos noteikumus un standartus muitas jomā, pēc iespējas iekļaujot pārskatītās Starptautiskās muitas procedūru vienkāršošanas un saskaņošanas konvencijas (Kioto Konvencijas) būtiskos elementus, g) pēc iespējas izstrādā kopēju nostāju muitas jomā tādās starptautiskās organizācijās kā PTO, Pasaules muitas organizācijā (WCO), Apvienoto Nāciju Organizācijā (ANO) un ANO Konferencē par tirdzniecību un attīstību (UNCTAD), h) atbilstoši GATT 1994 X pantam paredz efektīvas un tūlītējas procedūras pārsūdzības tiesību izmantošanai pret muitas un citu aģentūru ierosinātām administratīvām lietām, nolēmumiem un lēmumiem, kas ietekmē preču ievešanu vai izvešanu, un i) pēc iespējas sadarbojas preču pārkraušanas operāciju un tranzīta apgrozījuma veicināšanā savās attiecīgajās teritorijās. 3. Puses vienojas, ka to attiecīgie tirdzniecības un muitas noteikumi un procedūras pamatojas uz: a) tiesību aktiem, kas nevajadzīgi neapgrūtina uzņēmējus, nekavē krāpšanas apkarošanu un sekmē to uzņēmēju darbību, kuri uzrāda augstu atbilstības līmeni, b) likumīgas tirdzniecības aizsardzību, efektīvi piemērojot normatīvās prasības, c) mūsdienīgu muitas metožu piemērošanu, ieskaitot riska novērtēšanu, vienkāršotas procedūras preču ievešanai un izlaišanai, kontroli pēc izlaišanas, un uzņēmumu revīzijas metožu piemērošanu, vienlaicīgi ievērojot komerciālās informācijas konfidencialitāti saskaņā ar katras puses spēkā esošajiem noteikumiem; katra puse veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu riska novērtējuma metožu efektivitāti, d) pārredzamām, efektīvām un attiecīgā gadījumā vienkāršotām procedūrām, lai samazinātu izmaksas un paplašinātu prognozējamības iespējas uzņēmējiem, e) datorsistēmu izstrādi uz informācijas tehnoloģijas bāzes uzņēmēju un muitas administrāciju, kā arī muitas un citu aģentūru savstarpējām vajadzībām attiecībā uz izvešanas un ievešanas darbībām; šādas datorsistēmas var nodrošināt arī nodevu, nodokļu un citu maksājumu pārskaitīšanu elektroniskā veidā, f) noteikumiem un procedūrām, kas paredz iepriekšējus saistošus nolēmumus attiecībā uz tarifikāciju un izcelsmes noteikumiem; nolēmumu var katrā laikā grozīt vai atcelt, bet tikai pēc tā ietekmētā uzņēmēja brīdināšanas un bez atpakaļejoša spēka, ja vien attiecīgais nolēmums nav pieņemts, pamatojoties uz nepatiesi vai nepilnīgi sniegtām ziņām, g) noteikumiem, kas veicina preču ievešanu, piemērojot vienkāršotas vai pirmspiegādes muitas procedūras un noformēšanas darbības, un h) ievešanas noteikumiem, kuros nav iekļautas prasības par pirmsnosūtīšanas pārbaudēm, kā noteikts PTO Nolīgumā par pirmsnosūtīšanas pārbaudēm, i) noteikumiem, kas saskaņā ar GATT 1994 VIII pantu nodrošina par maznozīmīgiem muitas noteikumu vai procesuālo prasību pārkāpumiem noteikto sodu samērīgumu un kas to piemērošanā lieki neaizkavē muitošanu. 4. Puses vienojas: a) par savlaicīgu apspriežu vajadzību ar uzņēmējiem svarīgos jautājumos par priekšlikumiem likumdošanas jomā un vispārējām procedūrām saistībā ar muitu; tālab katra puse izveido attiecīgus administrāciju un uzņēmēju savstarpēju konsultāciju mehānismus, b) publicēt, pēc iespējas izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, un popularizēt jaunus tiesību aktus un vispārējas procedūras saistībā ar muitu, kā arī visus grozījumus ne vēlāk kā šādi tiesību akti un procedūras stājas spēkā; tās dara publiski pieejamu arī vispārēju informāciju, kas interesē uzņēmējus, piemēram, muitas punktu darba laiku, ieskaitot muitas punktus ostās un robežšķērsošanas vietās, un sakaru punktus informatīvām izziņām, c) sekmēt uzņēmēju un muitas administrāciju sadarbību, izmantojot objektīvus un publiski pieejamus saprašanās memorandus, kas pamatojas uz PTO izsludinātajiem memorandiem, un d) nodrošināt attiecīgo muitas un ar to saistīto prasību un procedūru turpmāku atbilstību tirdzniecības aprindu vajadzībām un ņemt vērā labāko praksi šajā jomā. 5. Neatkarīgi no 1. līdz 4. punkta noteikumiem abu pušu administrācijas sniedz savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās saskaņā ar Sadarbības pamatnolīguma 2001. gada 13. jūnija Protokola par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās noteikumiem. 80. pants Muitas vērtējums Muitas vērtējuma noteikumus, ko piemēro pušu tirdzniecībā, nosaka PTO Nolīgums par GATT 1994 VII panta īstenošanu, neņemot vērā minētā nolīguma 20. pantā un III pielikuma 2., 3. un 4. punktā paredzētās rezerves un izvēles tiesības. 81. pants Muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu īpašā komiteja 1. Ar šo puses izveido Muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu īpašo komiteju, kurā darbojas pušu pārstāvji. Puses iepriekš vienojas par Komitejas sanāksmju datumu un darba kārtību. Komitejas priekšsēdētājs pārmaiņus ir katras puses pārstāvis. Komiteja iesniedz ziņojumus Asociācijas komitejai. 2. Komitejas funkcijās ietilpst: a) nolīguma 79. un 80. panta un III pielikuma un visu pārējo muitas lietu, kas saistītas ar pieeju tirgum, ieviešanas un īstenošanas uzraudzība, b) diskusiju vietas nodrošināšana, lai apspriestu un pārrunātu visus jautājumus attiecībā uz muitu, ieskaitot jo īpaši izcelsmes noteikumus un saistītās muitas procedūras, vispārējās muitas procedūras, muitas vērtējumu, tarifu režīmus, muitas nomenklatūru, muitas sadarbību un savstarpēju palīdzību muitas lietās, c) sadarbības paplašināšana attiecībā uz izcelsmes noteikumu un saistīto muitas procedūru, vispārējo muitas procedūru un savstarpējās palīdzības muitas lietās pilnveidošanu, izmantošanu un piemērošanu, d) visu pārējo jautājumu izskatīšana, par ko puses vienojušās. 3. Šajā pantā norādīto uzdevumu izpildei puses var vienoties par ad hoc sanāksmju sasaukšanu. 82. pants Atvieglojumu režīma piemērošana 1. Puses apstiprina, ka administratīvā sadarbība ir būtiski svarīga saskaņā ar šo sadaļu piešķirto atvieglojumu ieviešanai un kontrolei, un atkārtoti apliecina savu apņemšanos apkarot pārkāpumus un krāpšanu saistībā ar produktu izcelsmi, ieskaitot muitas klasifikāciju un muitas vērtējumu. 2. Šajā sakarā puse var uz laiku apturēt saskaņā ar šo sadaļu piešķirto atvieglojumu režīmu produktam vai produktiem, attiecībā uz kuriem minētā puse saskaņā ar šo pantu konstatē, ka otra puse regulāri nav nodrošinājusi administratīvo sadarbību, kā arī konstatē otras puses regulāru krāpniecisku rīcību. 3. Šajā pantā regulāra administratīvās sadarbības nenodrošināšana ir: a) administratīvās sadarbības neesība, kā to muitas un valsts iestāžu nosaukumu un adrešu nepaziņošana, kuras atbild par izcelsmes apliecību vai šo apliecību autentiskuma apstiprināšanai izmantojamo zīmogu paraugu izdošanu un kontroli, vai, attiecīgā gadījumā, minētās informācijas neatjaunināšana, b) sistemātiska bezdarbība vai nepietiekama darbība, kontrolējot produktu noteiktas izcelsmes statusu un III pielikuma pārējo prasību izpildi, kā arī nosakot vai novēršot izcelsmes noteikumu pārkāpumus, c) sistemātiska atteikšanās vai nepamatota kavēšanās veikt izcelsmes apliecinājuma turpmāku verifikāciju pēc otras puses lūguma un savlaicīgi paziņot tās rezultātus, d) administratīvās sadarbības neesība vai sistemātisks trūkums, pārbaudot rīcību ar izcelsmi saistītas krāpšanas prezumpcijas gadījumā; šim nolūkam puse cita starpā var pieņemt krāpšanas esību gadījumos, ja produkta vai produktu ievedums saskaņā ar šo nolīgumu masveidā pārsniedz otras puses ražošanas un eksporta jaudas parasto līmeni. 4. Puse, kas ir konstatējusi sistemātisku administratīvās sadarbības nenodrošināšanu vai krāpšanas prezumpciju, pirms šajā pantā paredzētās pagaidu apturēšanas piemērošanas sniedz Asociācijas komitejai visas attiecīgās ziņas, kas vajadzīgas lietas apstākļu rūpīgai izmeklēšanai, lai rastu abām pusēm pieņemamu risinājumu. Vienlaicīgi tā publicē savā Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu importētājiem, norādot produktu vai produktus, attiecībā uz kuriem konstatēta sistemātiska administratīvās sadarbības nesniegšana vai krāpšanas prezumpcija. Šādas publikācijas juridiskās sekas nosaka katras puses valsts tiesību akti. 5. Desmit dienās pēc 4. punktā norādītās informācijas publicēšanas puses apspriežas Asociācijas komitejā. Ja puses 30 dienās no šādas apspriešanās uzsākuma nevienojas par risinājumu, lai izvairītos no atvieglojumu režīma pagaidu apturēšanas piemērošanas, attiecīgā puse var uz laiku apturēt attiecīgajam produktam vai produktiem piemērojamo atvieglojumu režīmu. Pagaidu apturēšana nepārsniedz attiecīgās puses finansiālo interešu aizsardzībai nepieciešamo. 6. Par pagaidu apturēšanu saskaņā ar šo pantu paziņo Asociācijas komitejai tūlīt pēc šādas apturēšanas noteikšanas. Pagaidu apturēšana nepārsniedz sešu mēnešu termiņu, kuru var atjaunot. Asociācijas komiteja regulāri apspriežas par šādu pagaidu apturēšanu, jo īpaši par tās atcelšanu, tiklīdz apstākļi to pieļaus. 4. iedaļa Standarti, tehniskie noteikumi un atbilstības novērtēšanas procedūras 83. pants Mērķis Šīs iedaļas mērķis ir veicināt un paplašināt preču tirdzniecību, likvidējot un novēršot nevajadzīgus tirdzniecības šķēršļus, vienlaicīgi ievērojot pušu likumīgos mērķus un nediskriminācijas principu PTO Nolīguma par tehniskiem tirdzniecības šķēršļiem ("TBT nolīgums") nozīmē. 84. pants Darbības un piemērošanas joma Šīs iedaļas noteikumi attiecas uz preču tirdzniecību standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas procedūru jomā, kā noteikts TBT nolīgumā. Minētie noteikumi neattiecas uz šās nodaļas 5. iedaļā ietvertajiem pasākumiem. Šās iedaļas noteikumi neattiecas uz tehniskajām specifikācijām, ko valdības institūcijas sagatavojušas valsts līgumu piešķiršanas vajadzībām un kurām piemēro šās daļas IV sadaļas noteikumus. 85. pants Definīcijas Šajā iedaļā piemēro TBT nolīguma I pielikumā iekļautās definīcijas. Šajā sakarā piemēro arī PTO Tirdzniecības tehnisko šķēršļu komitejas Lēmumu par starptautisko standartu, norādījumu un ieteikumu pilnveidošanas principiem saistībā ar minētā nolīguma 2. un 5. pantu un 3. pielikumu. 86. pants Pamattiesības un pienākumi Puses apstiprina savas tiesības un pienākumus saskaņā ar TBT nolīgumu un apņemšanos tos visaptveroši īstenot. Šajā sakarā un atbilstoši šās iedaļas mērķim sadarbības pasākumi, kas paredzēti saskaņā ar šo iedaļu, veicami, lai uzlabotu un pastiprinātu minēto tiesību realizāciju un pienākumu izpildi. 87. pants Īpaši pasākumi, kas veicami saskaņā ar šo nolīgumu Lai īstenotu šās iedaļas mērķi: 1. Puses pastiprina divpusējo sadarbību standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas jomā, lai atvieglotu pieeju attiecīgajiem tirgiem, paaugstinot savstarpējās informētības, saprašanās un attiecīgo sistēmu savietojamības pakāpi. 2. Pušu divpusējās sadarbības mērķis ir noteikt, kuri mehānismi vai mehānismu kombinācija ir vispiemērotākā konkrētām problēmām vai nozarēm. Šādi mehānismi ietver sadarbības aspektus regulatīvajā jomā, cita starpā tehnisko noteikumu un standartu konverģenci un/vai līdzvērtību, tuvināšanu starptautiskajiem standartiem, paļaušanos uz piegādātāja atbilstības deklarāciju un akreditācijas izmantošanu atbilstības novērtēšanas institūciju noteikšanai, kā arī savstarpējas atzīšanas nolīgumus. 3. Pamatojoties uz divpusējā sadarbībā gūtajiem panākumiem, puses vienojas par to, kādas konkrētas vienošanās noslēdzamas, lai ieviestu noteiktos mehānismus. 4. Šim nolūkam pušu darbs ir virzīts uz: a) kopīgu viedokļu izstrādi attiecībā uz labu reglamentējošo praksi, ieskaitot, bet neaprobežojoties ar: i) tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru sagatavošanas, pieņemšanas un piemērošanas pārredzamību; ii) reglamentējošu pasākumu un saistītu atbilstības novērtēšanas procedūru nepieciešamību un pielāgošanu, ieskaitot piegādātāju atbilstības deklarāciju izmantošanu; iii) starptautisko standartu kā tehnisko noteikumu bāzes izmantošanu, izņemot gadījumus, kad šādi starptautiski standarti būtu neefektīvi un nepiemēroti likumīgo mērķu sasniegšanai; iv) tehnisko noteikumu un tirgus uzraudzības pasākumu piemērošanu; v) nepieciešamo tehnisko infrastruktūru metroloģijā, standartizācijā, testēšanā, sertificēšanā un akreditēšanā tehnisko noteikumu atbalstam; un vi) mehānismiem un metodēm tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas procedūru pārskatīšanai; b) sadarbības pastiprināšanu reglamentējošajā jomā ar, piemēram, informācijas, pieredzes un datu apmaiņas starpniecību, un izmantojot zinātnisko un tehnisko sadarbību, lai paaugstinātu tehnisko noteikumu kvalitāti un līmeni un efektīvāk izmantotu normatīvos resursus, c) attiecīgo tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru savietojamību un/vai līdzvērtību, d) attiecīgo par metroloģiju, standartizāciju, testēšanu, sertificēšanu un akreditēšanu atbildīgo valsts un privāto organizāciju divpusējas sadarbības veicināšanu, e) maksimālas līdzdalības starptautiskajās standartu noteikšanas institūcijās veicināšanu un sekmēšanu, un starptautisko standartu kā tehnisko noteikumu bāzes lomas pastiprināšanu, un f) divpusējās sadarbības paplašināšanu attiecīgajās starptautiskajās organizācijās un forumos, kas nodarbojas ar šajā iedaļā iekļautajiem jautājumiem. 88. pants Standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas komiteja 1. Ar šo puses izveido Tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas īpašo komiteju šajā iedaļā izvirzīto mērķu sasniegšanai. Komiteju, kurā ir pušu pārstāvji, kopīgi vada katras puses pārstāvis. Komitejas sanāksmes notiek vismaz reizi gadā, ja vien puses nevienojas citādi. Komiteja iesniedz ziņojumus Asociācijas komitejai. 2. Komiteja var izskatīt visus jautājumus saistībā ar šīs iedaļas efektīvu īstenošanu. Komitejai jo īpaši ir šādi pienākumi un funkcijas: a) šīs iedaļas īstenošanas un piemērošanas uzraudzība un pārskatīšana; šajā sakarā komiteja izstrādā darba programmu, kas paredzēta šās iedaļas, un jo īpaši 87. pantā izvirzīto mērķu sasniegšanai, b) foruma nodrošināšana diskusijām un informācijas apmaiņai visos jautājumos, kas attiecas uz šo iedaļu un jo īpaši uz pušu tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru sistēmām, kā arī uz izmaiņām saistītajās starptautiskajās organizācijās, c) foruma nodrošināšana apspriedēm un tūlītējai tādu jautājumu atrisināšanai, kas rada vai var radīt pušu tirdzniecības šķēršļus šās iedaļas darbības jomas ietvaros un nozīmē, d) pušu metroloģijas, standartizācijas, testēšanas, sertificēšanas, inspicēšanas un akreditēšanas valsts un privāto organizāciju sadarbības veicināšana un sekmēšana, un e) tādu līdzekļu izpēte, kuru mērķis ir pilnveidot pieeju pušu attiecīgajiem tirgiem un pastiprināt šās iedaļas īstenošanas gaitu. 5. iedaļa Sanitārie un fitosanitārie pasākumi 89. pants Sanitārie un fitosanitārie pasākumi 1. Šīs iedaļas mērķis ir veicināt pušu tirdzniecību sanitāro un fitosanitāro tiesību aktu jomā, vienlaicīgi aizsargājot sabiedrības, dzīvnieku un augu veselību, turpinot realizēt PTO Nolīguma par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu ("PTO SPS nolīgums") principus. Šās iedaļas papildmērķis ir izskatīt dzīvnieku labturības standartus. 2. Šīs iedaļas mērķu sasniegšanai izmanto "Nolīgumu par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, kas piemērojami dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu, augu, augu produktu un citu preču tirdzniecībā un dzīvnieku labturībā", kurš pievienots kā IV pielikums. 3. Atkāpjoties no 193. panta, Asociācijas komitejā, tai izskatot sanitāros vai fitosanitāros pasākumus, ir Kopienas un Čīles pārstāvji, kas atbild par sanitāriem un fitosanitāriem jautājumiem. Šīs komitejas nosaukums ir "Apvienotā sanitāro un fitosanitāro lietu pārvaldības komiteja". Komitejas funkcijas ir noteiktas IV pielikuma 16. pantā. 4. Nolīguma 184. pantā saskaņā ar IV pielikuma 16. pantu rīkotās apspriedes uzskata par 183. pantā norādīto apspriešanos, ja vien puses neizlemj citādi. 6. iedaļa Vīni un stiprie alkoholiskie dzērieni 90. pants Vīni un stiprie alkoholiskie dzērieni Nolīgums par vīna tirdzniecību un Nolīgums par stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto dzērienu tirdzniecību ir pievienots attiecīgi kā V un VI pielikums. III NODAĻA IZŅĒMUMI 91. pants Vispārējā izņēmumu klauzula Ievērojot prasību, ka pasākumus nepiemēro veidā, kas radītu pušu savstarpēju patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju vienādos apstākļos vai pušu savstarpējās tirdzniecības slēptu ierobežojumu, nekas šajā sadaļā neattur puses noteikt vai piemērot pasākumus, kuri: a) ir nepieciešami sabiedrības morāles aizsardzībai, b) ir nepieciešami cilvēku, dzīvnieku un augu dzīvības vai veselības aizsardzībai, c) ir nepieciešami, lai nodrošinātu to likumu vai noteikumu ievērošanu, kas nav pretrunā šim nolīgumam, ieskaitot likumus un noteikumus, kuri attiecas uz kontrabandas apkarošanu, intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un krāpniecisku darbību novēršanu, d) attiecas uz zelta un sudraba ievešanu vai izvešanu, e) attiecas uz mākslinieciskas, vēsturiskas vai arheoloģiskas vērtības nacionālo bagātību aizsardzību, f) attiecas uz izsmeļamu dabas resursu konservāciju, ja šādus pasākumus piemēro saistībā ar vietējās ražošanas un patēriņa ierobežojumiem, vai g) attiecas uz ieslodzījuma vietās saražotu produkciju. 92. pants Drošības klauzula 1. Ja vien šajā pantā nav paredzēts citādi, puses savstarpēji piemēro GATT 1994 XIX panta un PTO Nolīguma par aizsardzības pasākumiem noteikumus. Šā panta 2., 3., 4., 5., 7., 8. un 9. punkta noteikumus piemēro tikai tad, ja pusei ir būtiskas intereses kā attiecīgā produkta eksportētājai, kā noteikts 10. punktā. 2. Katra puse tūlīt un katrā gadījumā ne vēlāk kā septiņās dienās pēc attiecīgā notikuma iesniedz Asociācijas komitejai īpašu rakstveida paziņojumu, kurā ietver visu atbilstošo informāciju par aizsardzības izmeklēšanas uzsākšanu un par izmeklēšanas galīgajiem rezultātiem. 3. Saskaņā ar 2. punktu paredzētajā informācijā jo īpaši ietver tās iekšējās procedūras izskaidrojumu, pamatojoties uz ko veiks izmeklēšanu, un tiesas sēžu vai citu atbilstošu iespēju grafiku, lai ieinteresētās personas var izklāstīt savus viedokļus attiecīgajā lietā. Bez tam katra puse iesniedz Asociācijas komitejai iepriekšēju rakstveida paziņojumu, kurā ietver visu atbilstošo informāciju attiecībā uz lēmumu piemērot provizoriskus aizsardzības pasākumus. Šāds paziņojums jāsaņem vismaz septiņas dienas pirms minēto pasākumu piemērošanas. 4. Pēc izmeklēšanas galīgo rezultātu paziņošanas un līdz aizsardzības pasākumu piemērošanai, ievērojot GATT 1994 XIX panta un PTO Nolīguma par aizsardzības pasākumiem noteikumus, puse, kas paredzējusi piemērot šādus pasākumus, iesniedz lietu Asociācijas komitejai lietas apstākļu rūpīgai izskatīšanai ar nolūku vienoties par savstarpēji pieņemamu risinājumu. Lai atrastu šādu risinājumu un, ja attiecīgā puse to pieprasa, puses vispirms apspriežas Asociācijas komitejā. 5. Neatkarīgi no 4. punkta, nekas neattur pusi piemērot pasākumus saskaņā ar GATT 1994 XIX panta un PTO Nolīguma par aizsardzības pasākumiem noteikumiem. 6. Izraugoties šajā pantā norādītos aizsardzības pasākumus, puses dod priekšroku tādiem pasākumiem, kas rada vismazākos traucējumus šā nolīguma mērķu sasniegšanai. Šādi pasākumi nepārsniedz nopietnā kaitējuma atlīdzināšanai nepieciešamo un saglabā saskaņā ar šo sadaļu piešķirtā atvieglojuma līmeni/robežu. 7. Puses apstiprina savas tiesības un pienākumus saskaņā ar PTO Nolīguma par aizsardzības pasākumiem 8. panta 1. un 2. punktu. 8. PTO Nolīguma par aizsardzības pasākumiem 8. panta 2. punktā norādītās darbības apturēšanas tiesības puses savstarpēji neizmanto pirmos 18 mēnešus, kuros piemēro aizsardzības pasākumu, ar noteikumu, ka attiecīgo aizsardzības pasākumu veic importa galēja pieauguma rezultātā un šāds pasākums atbilst PTO Nolīguma par aizsardzības pasākumiem noteikumiem. 9. Piemērojot aizsardzības pasākumus, par tiem tūlīt ziņo Asociācijas komitejai, un tos apspriež komitejā reizi gadā ar minēto pasākumu liberalizācijas vai atcelšanas nolūku. 10. Šajā pantā uzskata, ka pusei ir būtiska interese, ja tā ir ievestā produkta piecu lielāko piegādātāju vidū pēdējo trīs gadu laika posmā, nosakot pēc absolūtā apjoma vai vērtības. 11. Ja viena puse pakļauj uzraudzības procedūrai to produktu ievedumu, kas var izraisīt nosacījumus aizsardzības pasākuma piemērošanai saskaņā ar šo pantu, tā dara to zināmu otrai pusei. 93. pants Klauzula par deficītu 1. Ja šīs sadaļas noteikumu ievērošana rada: a) eksportējošai pusei būtiski svarīgu pārtikas produktu vai citu produktu kritisku deficītu vai šāda deficīta draudus, vai b) vietējai pārstrādes rūpniecībai paredzētu vietējo materiālu deficītu būtiskos daudzumos laika posmos, kad šādu materiālu cena vietējā tirgū saskaņā ar valsts stabilizācijas plānu ir noteikta zemāka par cenu pasaules tirgū, un iepriekš minētās situācijas rada vai iespējami var radīt nopietnas grūtības eksportētājai pusei, minētā puse var veikt atbilstošus pasākumus, ievērojot šajā pantā noteiktos nosacījumus un saskaņā ar šajā pantā noteiktajām procedūrām. 2. Izvēloties 1. punktā minētos pasākumus, priekšroka jādod tādiem, kuri vismazāk traucē šajā nolīgumā paredzēto pasākumu darbību. Šādus pasākumus nepiemēro veidā, kas radītu patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju vienādos apstākļos vai tirdzniecības slēptu ierobežojumu, un tos atceļ, kad piemērošanai vairs nav pamatojuma. Bez tam pasākumi, ko var noteikt saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, nepalielina attiecīgās vietējās pārstrādes rūpniecības produktu eksportu un nepaaugstina tās aizsardzības līmeni, kā arī nav pretrunā šā nolīguma noteikumiem attiecībā uz nediskrimināciju. 3. Līdz 1. punktā paredzēto pasākumu veikšanai vai iespējami īsā laikā gadījumos, uz kuriem attiecas 4. punkts, puse, kas paredzējusi veikt minētos pasākumus, iesniedz Asociācijas komitejai visas attiecīgās ziņas nolūkā panākt pusēm savstarpēji pieņemamu risinājumu. Puses Asociācijas komitejā var vienoties par visiem līdzekļiem, kas vajadzīgi sarežģījumu izbeigšanai. Ja 30 dienās pēc jautājuma iesniegšanas Asociācijas komitejai vienošanās nav panākta, eksportētāja puse attiecīgā produkta eksportam var piemērot šajā pantā paredzētos pasākumus. 4. Ja ārkārtēju un kritisku apstākļu dēļ, kuros nepieciešana tūlītēja rīcība, iepriekšēja informēšana vai izskatīšana nav iespējama, puse, kas paredzējusi veikt pasākumus, var nekavējoties piemērot drošības pasākumus, kas nepieciešami stāvokļa izlabošanai, un tūlīt informē par tiem otru pusi. 5. Par visiem pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar šo pantu, tūlīt paziņo Asociācijas komitejai, un tos regulāri apspriež minētajā institūcijā, jo īpaši lai noteiktu grafiku pasākumu atcelšanai, tiklīdz apstākļi to atļaus. III SADAĻA PAKALPOJUMU TIRDZNIECĪBA UN NODIBINĀJUMI 94. pants Mērķi 1. Puses abpusēji liberalizē pakalpojumu tirdzniecību saskaņā ar šās sadaļas noteikumiem un atbilstoši Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) V pantam. 2. Šā nolīguma III nodaļas mērķis ir ieguldījumu vides un, jo īpaši, pušu savstarpēju nodibinājumu nosacījumu pilnveidošana, pamatojoties uz nediskriminēšanas principu. I NODAĻA PAKALPOJUMI 1. iedaļa Vispārīgi noteikumi 95. pants Darbības joma 1. Šajā nodaļā pakalpojumu tirdzniecību ir pakalpojuma sniegšana šādos veidos: a) no vienas puses teritorijas otras puses teritorijā (1. veids), b) vienas puses teritorijā otras puses pakalpojuma patērētājam (2. veids), c) ar vienas puses pakalpojuma sniedzēja komerciālas klātbūtnes starpniecību otras puses teritorijā (3. veids), c) ar fizisku personu klātbūtnes starpniecību sniegti vienas puses pakalpojuma sniedzēja pakalpojumi otras puses teritorijā (4. veids). 2. Šī nodaļa attiecas uz visu nozaru pakalpojumu tirdzniecību, izņemot: a) finanšu pakalpojumus, uz kuriem attiecas II nodaļa, b) audiovizuālos pakalpojumus, c) nacionālo jūras kabotāžu, un d) gaisa pārvadājumu pakalpojumus, ieskaitot regulārus un neregulārus vietējo un starptautisko gaisa pārvadājumu pakalpojumus, un ar tiesībām veikt satiksmi tieši saistītus pakalpojumus, kas nav: i) gaisa kuģu remonta un tehniskās apkopes pakalpojumi, kuru laikā gaisa kuģi neizmanto; ii) gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošana un tirdzniecība, un iii) datorizētas rezervēšanas sistēmas (CRS) pakalpojumi. 3. Šās nodaļas noteikumi nenosaka nekādas saistības attiecībā uz publisko iepirkumu, uz kuru attiecas šīs daļas IV sadaļa. 4. Šās nodaļas noteikumi neattiecas uz pušu piešķirtām subsīdijām. Pārskatot šo nodaļu, kā paredzēts 100. pantā, puses pārskata jautājumu par subsīdiju mehānismiem attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību, lai iekļautu mehānismus, kas pieņemti saskaņā ar GATS XV pantu. 5. Šī iedaļa attiecas uz starptautiskā jūras transporta un telekomunikāciju pakalpojumiem, kuriem piemēro 2. un 3. iedaļā izklāstītos noteikumus. 96. pants Definīcijas Šajā nodaļā: a) "pasākums" ir puses jebkāds pasākums likuma, normatīva, noteikuma, procedūras, lēmuma, administratīvas lietas vai jebkādā citā formā, b) "puses noteikts vai piemērots pasākums" ir pasākums, ko veic: i) centrālā valdība, reģiona vai vietējās pašvaldības un institūcijas; un ii) nevalstiskas organizācijas, īstenojot centrālās valdības, reģiona vai vietējo pašvaldību vai institūciju deleģētās pilnvaras; c) "pakalpojuma sniedzējs" ir jebkura juridiska vai fiziska persona, kas vēlas sniegt vai sniedz pakalpojumu, d) "komerciāla klātbūtne" ir visu veidu uzņēmējdarbības vai profesionāls nodibinājums, tai skaitā: i) ar juridiskas personas iedibināšanas, pārņemšanas vai saglabāšanas, vai ii) filiāles vai pārstāvniecības biroja izveides vai saglabāšanas starpniecību vienas puses teritorijā pakalpojuma sniegšanai, e) "juridiska persona" ir jebkāda juridiska vienība, kas noteiktajā kārtībā iedibināta vai citādi organizēta saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem peļņas gūšanai vai citā nolūkā un kas pieder privātai personai vai valstij, tai skaitā visu veidu sabiedrības, tresti, personālsabiedrības, kopuzņēmumi, individuālie komersanti vai apvienības, f) "puses juridiskā persona" ir juridiska persona, kas iedibināta vai citādi organizēta saskaņā ar Kopienas vai tās dalībvalstu vai Čīles tiesību aktiem; ja šādai juridiskai personai Kopienas vai Čīles teritorijā ir tikai juridiskā adrese vai centrālā administrācija, minēto personu neuzskata par attiecīgi Kopienas vai Čīles juridisko personu, ja vien tā nav iesaistīta patstāvīgā saimnieciskā darbībā attiecīgi Kopienas vai Čīles teritorijā, g) "fiziska persona" ir Kopienas dalībvalsts vai Čīles valstspiederīgais saskaņā ar minēto valstu attiecīgajiem tiesību aktiem. 97. pants Pieeja tirgum 1. Attiecībā uz pieeju tirgum ar 95. pantā noteikto pakalpojumu sniegšanas veidu starpniecību katra puse piešķir otras puses pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kāds paredzēts saskaņā ar pieņemtajiem noteikumiem, ierobežojumiem un nosacījumiem un precizēts 99. pantā norādītajā sarakstā. 2. Nozarēs, kurās puses uzņemas saistības attiecībā uz pieeju tirgum, pasākumus, ko puse nepiemēro vai nenosaka reģionālā apakšrajonā vai visā tās teritorijā, ja vien attiecīgajā sarakstā nav paredzēts citādi, formulē šādi: a) pakalpojumu sniedzēju skaita ierobežojumi skaitlisku kvotu, monopoluzņēmumu, ekskluzīvu pakalpojumu piegādātāju vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasību veidā, b) pakalpojumu darījumu vai līdzekļu kopējās vērtības ierobežojumi skaitlisku kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasības veidā, c) pakalpojumu darījumu kopskaita vai pakalpojumu jaudas, kas izteikta noteiktās skaitliskās vienībās, kopējā daudzuma ierobežojumi kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasības veidā [6], d) fizisko personu, kuras var nodarbināt konkrētā pakalpojumu nozarē vai kuras var nodarbināt pakalpojumu sniedzējs, un kuras ir nepieciešamas un tieši saistītas ar konkrēta pakalpojuma sniegšanu, kopskaita ierobežojumi skaitlisku kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasības veidā, e) pasākumi, kas ierobežo juridiskās vienības vai kopuzņēmumus vai pieprasa īpaša veida juridiskās vienības un kopuzņēmumus, ar kuru starpniecību otras puses pakalpojuma sniedzējs var sniegt attiecīgo pakalpojumu, un f) ārvalstu kapitāla līdzdalības ierobežojumi, kas izpaužas kā ārvalstu akciju daļas vai atsevišķu vai kopējo ārvalstu ieguldījumu maksimālās procentuālās daļas limits. 98. pants Valsts režīms 1. Nozarēs, kas norādītas attiecīgās puses sarakstā, un saskaņā ar minētajā sarakstā izklāstītajiem nosacījumiem un ierobežojumiem attiecībā uz visiem pasākumiem, kuri ietekmē pakalpojumu sniegšanu, katra puse piešķir otras puses pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kādu tā piešķir līdzīgiem saviem pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem [7]. 2. Puse var izpildīt 1. punktā norādīto prasību, piešķirot otras puses pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem formāli identisku režīmu vai formāli atšķirīgu režīmu tam, kādu tā piešķir līdzīgiem saviem pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem. 3. Formāli identisks vai formāli atšķirīgs režīms uzskatāms par mazāk labvēlīgu, ja tas izmaina konkurences apstākļus vienas puses pakalpojumu vai pakalpojumu sniedzēju labā salīdzinājumā ar otras puses līdzīgiem pakalpojumiem vai pakalpojumu sniedzējiem. 99. pants Īpašo saistību saraksts 1. Īpašās saistības, ko katra puse ir uzņēmusies saskaņā ar 97. un 98. pantu, ir izklāstītas VII pielikumā iekļautajā sarakstā. Attiecībā uz nozarēm, kurās šādas saistības ir pieņemtas, katrā sarakstā ir noteikti: a) noteikumi, ierobežojumi un nosacījumi attiecībā uz pieeju tirgum, b) valsts režīma nosacījumi un ierobežojumi, c) vienošanās par 3. punktā norādītajām papildu saistībām, d) attiecīgā gadījumā šādu saistību izpildes termiņš un šādu saistību spēkā stāšanās datums. 2. Pasākumi, kas ir pretrunā 97. un 98. pantam, ir ierakstīti ailē, kura attiecas uz 97. pantu. Šajā gadījumā uzskata, ka ierakstā noteiktais nosacījums vai ierobežojums attiecas arī uz 98. pantu. 3. Ja puse uzņemas 97. un 98. pantā neparedzētas īpašas saistības attiecībā uz pasākumiem, kas ietekmē pakalpojumu tirdzniecību, šādas saistības ieraksta attiecīgās puses sarakstā kā papildu saistības. 100. pants Pārskatīšana 1. Puses pārskata šo nodaļu pēc trīs gadiem no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas, lai turpinātu liberalizāciju un, ievērojot savstarpēju izdevīgumu, samazinātu vai atceltu atlikušos ierobežojumus un nodrošinātu tiesību un pienākumu vispārēju līdzsvaru. 2. Asociācijas komiteja izskata šās nodaļas īstenošanu reizi trijos gados pēc saskaņā ar 1. punktu veiktās pārskatīšanas un iesniedz attiecīgus priekšlikumus Asociācijas padomei. 101. pants Fizisku personu pārvietošanās Pēc diviem gadiem no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas puses turpmākas liberalizācijas nolūkā pārskata fizisku personu kustībai (4. veids) piemērojamos noteikumus un nosacījumus. Šajā pārskatā var pievērsties arī 96. panta g) apakšpunktā iekļautās fiziskas personas definīcijas pārskatīšanai. 102. pants Iekšējie noteikumi 1. Nozarēs, attiecībā uz kurām puse tās sarakstā uzņēmusies saistības, un lai nodrošinātu, ka neviens pasākums attiecībā uz otras puses pakalpojumu sniedzēju licencēšanas un sertificēšanas prasībām un procedūrām neveidotu nevajadzīgus tirdzniecības šķēršļus, minētā puse cenšas nodrošināt, ka visi šādi pasākumi: a) pamatojas uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem, cita starpā tādiem kā kompetence un spēja sniegt attiecīgo pakalpojumu, b) nav stingrāki tirdzniecības ierobežojumi kā nepieciešams likumīgās politikas mērķa sasniegšanai, c) nav pakalpojuma sniegšanas slēpts ierobežojums. 2. Šā panta 1. punktā norādītos mehānismus var pārskatīt atbilstoši 100. pantā paredzētajai procedūrai, lai ņemtu vērā saskaņā ar GATS VI pantu pieņemtos mehānismus un iekļautu tos šajā nolīgumā. 3. Ja puse vienpusēji vai vienojoties atzīst trešās valsts teritorijā iegūtu izglītību, pieredzi, licences vai sertifikācijas apliecības, minētā puse piešķir atbilstošu iespēju otrai pusei pierādīt, ka otrās puses teritorijā iegūtā izglītība, pieredze, licences un sertifikācijas apliecības arī ir atzīstamas, vai noslēgt līdzvērtīgus līgumus vai vienošanās. 4. Puses regulāri apspriežas, lai noteiktu iespējamību vai pamatojumu atcelt jebkādu saglabājušos pilsonības vai pastāvīgas uzturēšanās prasību attiecībā uz abu pušu pakalpojumu sniedzēju licencēšanu vai sertificēšanu. 103. pants Savstarpēja atzīšana 1. Katra puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes pieņemamā termiņā pēc tam, kad otras puses pakalpojumu sniedzējs ir iesniedzis tai pieteikumu licences saņemšanai vai sertificēšanai: a) ja pieteikums ir pilnīgs,