ASOCI ĀCIJAS NOL ĪGUMS  
starp Eiropas Savien ību un t ās dal ībvalst īm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses  
PREAMBULA  
BE ĻĢIJAS KARALISTE,  
BULG ĀRIJAS REPUBLIKA,  
ČEHIJAS REPUBLIKA,  
DĀNIJAS KARALISTE,  
VĀCIJAS FEDERAT ĪVĀ REPUBLIKA,  
IGAUNIJAS REPUBLIKA,  
ĪRIJA,  
GRIE ĶIJAS REPUBLIKA,  
SP ĀNIJAS KARALISTE,  
FRANCIJAS REPUBLIKA,  
HORV ĀTIJAS REPUBLIKA,  
IT ĀLIJAS REPUBLIKA,  
KIPRAS REPUBLIKA,  
LATVIJAS REPUBLIKA,  
LIETUVAS REPUBLIKA,  
LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,  
UNG ĀRIJA,  
MALTAS REPUBLIKA,  
NĪDERLANDES KARALISTE,  
AUSTRIJAS REPUBLIKA,  
POLIJAS REPUBLIKA,  
PORTUG ĀLES REPUBLIKA,  
RUM ĀNIJA,  
SLOV ĒNIJAS REPUBLIKA,  
SLOV ĀKIJAS REPUBLIKA,  
SOMIJAS REPUBLIKA,  
ZVIEDRIJAS KARALISTE,  
LIELBRIT ĀNIJAS UN ZIEME ĻĪRIJAS APVIENOT Ā KARALISTE,LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/3
Līguma par Eiropas Savien ību un L īguma par Eiropas Savien ības darb ību l īgumsl ēdz ējas puses, turpm āk tekst ā –"dal ībval ­
stis", 
EIROPAS SAVIEN ĪBA, turpm āk "Savien ība" vai "ES" 
un, 
EIROPAS ATOMENER ĢIJAS KOPIENA  (turpm āk "EURATOM "), 
no vienas puses, un  
UKRAINA  
no otras puses,  
turpm āk kop ā "Puses ", 
ŅEMOT V ĒRĀ cieš ās v ēsturisk ās attiec ības un aizvien cieš ākās saites starp Pus ēm, k ā ar ī v ēlmi stiprin āt un paplašin āt 
attiec ības v ērien īgā un inovat īvā veid ā, 
AP ŅEMOTIES  veidot ciešas un ilglaic īgas attiec ības, kas pamatojas uz kop īgām v ērtībām, proti, demokr ātijas principu 
iev ērošanu, tiesiskumu, labu p ārvald ību, cilv ēkties ībām un pamatbr īvībām, tostarp minorit āšu ties ībām, minorit ātei piede ­
rīgu personu diskrimin ācijas aizliegumu un cie ņu pret daudzveid ību, cilv ēka cie ņu un ap ņemšanos iev ērot br īvās tirgus 
ekonomikas principus, kas var ētu atvieglot Ukrainas dal ību Eiropas Savien ībā, 
ATZ ĪSTOT,  ka Ukrainai k ā Eiropas valstij ir kop īga v ēsture un kop īgas v ērtības ar Eiropas Savien ības (ES) dal ībvalst īm un t ā 
ir ap ņēm ības pilna veicin āt š īs v ērtības,  
NOR ĀDOT,  cik lielu noz īmi Ukraina pieš ķir savai Eiropas identit ātei, 
ŅEMOT V ĒRĀ lielo Ukrainas sabiedr ības atbalstu valsts izv ēlei par labu Eiropai,  
APSTIPRINOT,  ka Eiropas Savien ība atzin īgi v ērtē Ukrainas centienus integr ēties Eirop ā un t ās izv ēli par labu Eiropai, 
tostarp ap ņemšanos izveidot patiesu un ilgtsp ējīgu demokr ātiju un tirgus ekonomiku,  
ATZ ĪSTOT,  ka kop īgās v ērtības, uz kur ām pamatojas Eiropas Savien ība, proti, demokr ātija, cilv ēkties ību un pamatbr īvību 
iev ērošana un tiesiskums, ir ar ī š ā nol īguma b ūtiskas sast āvda ļas, 
ATZ ĪSTOT,  ka Ukrainas un Eiropas Savien ības politisk ās saiknes un ekonomisk ā integr ācija b ūs atkar īgas no š ā nol īguma 
īstenošanas gaitas, k ā ar ī no t ā, k ā Ukraina sp ēs nodrošin āt kop īgo v ērtību iev ērošanu un konver ģenci ar Eiropas 
Savien ību politikas, ekonomikas un ties ību jom ā, 
AP ŅEMOTIES  īstenot visus principus un noteikumus, kas ietverti Apvienoto N āciju hart ā, Eiropas Droš ības un sadarb ības 
organiz ācijas (EDSO) dokumentos, jo īpaši 1975. gada Eiropas Droš ības un sadarb ības konferences Helsinku Nobeiguma 
akt ā, Madrides un V īnes konferenc ēs attiec īgi 1991. un 1992. gad ā pie ņemtajos nosl ēguma dokumentos, Par īzes Hart ā 
par jaunu Eiropu, Apvienoto N āciju Organiz ācijas 1948. gada Visp ārējo cilv ēkties ību deklar ācij ā un Eiropas Padomes 
1950. gada Cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsardz ības konvencij ā, 
VĒLOTIES  stiprin āt starptautisko mieru un droš ību, k ā ar ī iesaist īties efekt īvās daudzpus ējās attiec ībās un mier īgā str īdu 
noregul ējum ā, jo īpaši šaj ā nol ūkā cieš āk sadarbojoties Apvienoto N āciju Organiz ācijas (ANO), EDSO un Eiropas Padomes 
ietvaros,  
AP ŅEMOTIES  sekm ēt neatkar ību, suverenit āti, teritori ālo integrit āti un robežu neaizskaram ību,LV L 161/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
VĒLOTIES  pan ākt aizvien cieš āku nost āju konver ģenci ab ām pus ēm svar īgos divpus ējos, re ģion ālos un starptautiskos 
jaut ājumos, ņemot v ērā Eiropas Savien ības kop ējo ārējo un droš ības politiku (K ĀDP), tostarp ar ī Kop ējo droš ības un 
aizsardz ības politiku (KDAP),  
AP ŅEMOTIES  atk ārtoti apstiprin āt Pušu starptautisk ās saist ības c īnīties pret masu izn īcin āšanas iero ču izplat īšanu un to 
pieg ādes l īdzek ļiem un sadarboties atbru ņošan ās un iero ču kontroles jom ā, 
VĒLOTIES  virz īt uz priekšu reformu un tuvin āšan ās procesu Ukrain ā, t ādējādi veicinot pak āpenisku ekonomisko integr āciju 
un politisk ās saiknes padzi ļin āšanos,  
PĀRLIEC ĪBĀ, ka Ukrainai ir j āīsteno politisk ās, soci āli – ekonomisk ās, ties ību un institucion ālās reformas, kas nepieciešamas 
efekt īvai š ā nol īguma īstenošanai, un ap ņemoties nelok āmi atbalst īt š īs reformas Ukrain ā, 
VĒLOTIES  sasniegt ekonomikas integr āciju,  inter alia  izmantojot padzi ļin ātas un visaptverošas br īvās tirdzniec ības zonu, kas 
ir š ā nol īguma sast āvda ļa, iev ērojot ties ības un pien ākumus, kas izriet no Pušu dal ības Pasaules Tirdzniec ības organiz ācij ā, 
un plaši tuvinot regul ējumu,  
ATZ ĪSTOT,  ka š āda padzi ļin āta un visaptveroša br īvās tirdzniec ības zona, sasaistot to ar ties ību aktu plaš āku tuvin āšanas 
procesu, uzlabos turpm āku ekonomisko integr āciju Eiropas Savien ības iekš ējā tirg ū, k ā to paredz šis nol īgums,  
AP ŅEMOTIES  rad īt ekonomisk ās attiec ības veicinošu, jaunu gaisotni starp Pus ēm, un galvenok ārt, lai att īstītu tirdzniec ību 
un ieguld ījumus un stimul ētu konkurenci, kas ir īpaši svar īgi ekonomikas reorganiz ācijas un moderniz ācijas faktori,  
AP ŅEMOTIES  uzlabot sadarb ību ener ģētikas jom ā, pamatojoties uz Pušu ap ņemšanos īstenot Ener ģētikas kopienas hartas 
nol īgumu,  
AP ŅEMOTIES  veicin āt energoapg ādes droš ību, sekm ēt atbilstošas infrastrukt ūras izveidi un palielin āt tirgus integr āciju un 
regul ējuma pietuvin āšanos galvenajiem ES  acquis  elementiem, uzlabot energoefektivit āti un atjaunojamu energoresursu 
avotu izmantošanu, k ā ar ī sasniegt augsta l īme ņa kodoldrošumu un kodoldroš ību, 
AP ŅEMOTIES  iesaist īties pastiprin ātā dialog ā, pamatojoties uz solidarit ātes, savstarp ējās uztic ības, kop īgas atbild ības un 
partner ības pamatprincipiem, un pastiprin āti sadarboties migr ācijas, patv ēruma un robežu p ārvald ības jaut ājumos, saska ­ 
ņot ā veid ā piev ēršoties leg ālās migr ācijas jaut ājumam un sadarbojoties, lai risin ātu nelikum īgās imigr ācijas un cilv ēku 
tirdzniec ības jaut ājumus un nodrošin ātu efekt īvu atpaka ļuz ņemšanas nol īgumu īstenošanu,  
ATZ ĪSTOT,  cik svar īgi ir attiec īgā laikposm ā ieviest bezv īzu ce ļošanas rež īmu Ukrainas pilso ņiem ar nosac ījumu, ka ir 
izpild īti priekšnoteikumi labi p ārvald ītai un drošai mobilit ātei, 
AP ŅEMOTIES  apkarot organiz ēto noziedz ību un nelikum īgi ieg ūtu l īdzek ļu legaliz ēšanu, samazin āt nelikum īgu narkotisko 
vielu pied āvājumu un piepras ījumu p ēc t ām un uzlabot sadarb ību c īņā pret terorismu,  
AP ŅEMOTIES  veicin āt sadarb ību vides aizsardz ības jom ā un iev ērot ilgtsp ējīgas att īstības un vidi saudz ējošas ekonomikas 
principus,  
VĒLOTIES  uzlabot tiešus personiskus kontaktus starp iedz īvot ājiem,  
AP ŅEMOTIES  veicin āt p ārrobežu un re ģionu sadarb ību, 
AP ŅEMOTIES  pak āpeniski tuvin āt Ukrainas ties ību aktus Savien ības ties ību aktiem, iev ērojot šaj ā nol īgum ā paredz ēto, un 
efekt īvi īstenot šo nol īgumu,  
ŅĒMOT V ĒRĀ, ka šis nol īgums neskars un neietekm ēs ES un Ukrainas attiec ību turpm āko att īstību,LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/5
APSTIPRINOT,  ka š ā nol īguma noteikumi, kas ietilpst L īguma par Eiropas Savien ības darb ību Treš ās da ļas V sada ļas 
darb ības jom ā, ir saistoši Apvienotajai Karalistei un Īrijai k ā atseviš ķām L īgumsl ēdz ējām pus ēm, nevis k ā Eiropas Savie ­
nības da ļām, ja vien Eiropas Savien ība kop ā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nav kop īgi pazi ņojušas Ukrainai, ka 
Apvienotajai Karalistei vai Īrijai noteikumi ir saistoši k ā Eiropas Savien ības da ļām saska ņā ar L īgumam par Eiropas 
Savien ību un L īgumam par Eiropas Savien ības darb ību pievienoto 21. Protokolu par Apvienot ās Karalistes un Īrijas 
nost āju saist ībā ar br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu. Ja Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai noteikumi vairs nav 
saistoši k ā Eiropas Savien ības da ļām saska ņā ar 21. protokola 4.a pantu vai saska ņā ar L īgumiem pievienot ā 36. protokola 
par p ārejas noteikumiem 10. pantu, Eiropas Savien ība kop ā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nekav ējoties inform ē 
Ukrainu par jebk ādām izmai ņām to nost ājā, un š ādā gad ījum ā t ām nol īguma noteikumi joproj ām ir saistoši katrai 
atseviš ķi. Tas pats attiecas uz D āniju saska ņā ar 22. protokolu par D ānijas nost āju, kas pievienots min ētajiem l īgumiem,  
IR VIENOJUŠ ĀS Š ĀDI 
1. pants  
M ērķi 
1. Ar šo tiek izveidota asoci ācija starp Savien ību un t ās dal ībvalst īm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses.  
2. Š īs asoci ācijas m ērķi ir š ādi: 
a) veicin āt Pušu pak āpenisku tuvin āšanos, pamatojoties uz kop īgām v ērtībām un cieš ām, privili ģētām saikn ēm, un 
palielin āt Ukrainas iesaisti ES politikas jom ās un dal ību programm ās un a ģent ūrās; 
b) sniegt atbilstošu ietvaru pastiprin ātam politiskam dialogam vis ās abpus ēji interes ējoš ās jom ās; 
c) veicin āt, saglab āt un stiprin āt mieru un stabilit āti re ģion ālā un starptautisk ā m ērog ā saska ņā ar Apvienoto N āciju 
Organiz ācijas hartas un 1975. gada Eiropas Droš ības un sadarb ības konferences Helsinku Nobeiguma akta principiem 
un 1990. gada Par īzes Hartas par jaunu Eiropu m ērķiem;  
d) izveidot nosac ījumus pastiprin ātām ekonomisk ām un tirdzniec ības attiec ībām, kas vestu uz pak āpenisku Ukrainas 
integr āciju ES iekš ējā tirg ū, tostarp izveidojot padzi ļin ātas un visaptverošas br īvās tirdzniec ības zonu, k ā noteikts š ā 
nol īguma IV sada ļā (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi), un atbalst īt Ukrainas p ūles pabeigt p āreju uz 
darboties sp ējīgu tirgus ekonomiku,  inter alia  progres īvi tuvinot t ās ties ību aktus Savien ības ties ību aktiem;  
e) veicin āt sadarb ību tiesiskuma, br īvības un droš ības jom ā nol ūkā stiprin āt tiesiskumu un cilv ēkties ību un pamatbr īvību 
iev ērošanu;  
f) izveidot nosac ījumus aizvien cieš ākai sadarb ībai cit ās savstarp ēji interes ējoš ās jom ās. 
I SADA ĻA 
VISP ĀRĪGI PRINCIPI  
2. pants  
Šā nol īguma b ūtiskas sast āvda ļas un Pušu iekšpolitikas un ārpolitikas pamat ā ir tiesiskuma principa iev ērošana un 
demokr ātijas principu, cilv ēkties ību un pamatbr īvību iev ērošana, k ā tās defin ētas 1975. gada Eiropas Droš ības un sadar ­
bības konferences Helsinku Nobeiguma akt ā un 1990. gada Par īzes Hart ā par jaunu Eiropu, un citos attiec īgos ties ību 
aktos par cilv ēkties ībām, tostarp ANO Visp ārējo cilv ēkties ību deklar ācij ā un Eiropas cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsar ­
dz ības konvencij ā. Suverenit ātes un teritori ālās integrit ātes, robežu neaizskaram ības un neatkar ības principu iev ērošanas 
veicin āšana un c īņa pret masu izn īcin āšanas iero ču un ar tiem saist ītu materi ālu izplat īšanu un to pieg ādes l īdzek ļiem ar ī 
ir š ā nol īguma b ūtiskas sast āvda ļas.LV L 161/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
3. pants  
Puses atz īst, ka to attiec ības pamatojas uz br īvās tirgus ekonomikas principiem. Tiesiskums, laba p ārvald ība, c īņa pret 
korupciju, c īņa pret starptautiska m ēroga organiz ētās noziedz ības un terorisma daž ādām izpausm ēm, ilgtsp ējīgas izaug ­
smes sekm ēšana un efekt īvas daudzpus ējās attiec ības ir īpaši svar īgi faktori, kas veicina Pušu attiec ības.  
II SADA ĻA 
POLITISKAIS DIALOGS UN REFORMAS, POLITISK Ā ASOCI ĀCIJA, SADARB ĪBA UN KONVER ĢENCE ĀRĒJĀS UN 
DROŠ ĪBAS POLITIKAS JOM Ā 
4. pants  
Politisk ā dialoga m ērķi 
1. Pušu starp ā turpm āk att īsta un stiprina politisko dialogu vis ās savstarp ēji interes ējoš ās jom ās. Tas veicin ās pak āpe ­
nisku konver ģenci ārliet ās un droš ības jaut ājumos ar m ērķi aizvien cieš āk iesaist īt Ukrainu Eiropas droš ības zon ā. 
2. Politisk ā dialoga m ērķi ir š ādi: 
a) padzi ļin āt politisko asoci āciju un palielin āt politisko un droš ības politikas konver ģenci un efektivit āti; 
b) veicin āt starptautisko stabilit āti un droš ību, pamatojoties uz efekt īvām daudzpus ējām attiec ībām; 
c) stiprin āt sadarb ību un dialogu starp Pus ēm par starptautisko droš ību un kr īžu p ārvar ēšanu jo īpaši, lai risin ātu glob ālas 
un re ģion ālas probl ēmas un galvenos apdraud ējumus;  
d) sekm ēt uz rezult ātiem v ērstu un praktisku Pušu sadarb ību, lai sasniegtu mieru, droš ību un stabilit āti Eiropas konti ­
nent ā; 
e) stiprin āt demokr ātijas principu iev ērošanu, tiesiskuma un labas p ārvald ības, cilv ēkties ību un pamatbr īvību, tostarp 
minorit āšu ties ību iev ērošanu, minorit ātei pieder īgu personu diskrimin ācijas aizliegumu un cie ņu pret daudzveid ību 
un atbalst īt iekš ējo politisko reformu konsolid āciju;  
f) att īstīt dialogu un padzi ļin āt Pušu sadarb ību droš ības un aizsardz ības jom ā; 
g) sekm ēt neatkar ības, suverenit ātes, teritori ālās integrit ātes un robežu neaizskaram ības principus.  
5. pants  
Politisk ā dialoga norise  
1. Puses regul āri r īko politisk ā dialoga san āksmes augst ākaj ā līmen ī. 
2. Ministru l īmen ī politiskais dialogs norisin ās, savstarp ēji vienojoties, š ā nol īguma 460. pant ā min ētaj ā Asoci ācijas 
padom ē un, Pušu p ārst āvjiem regul āri tiekoties ārlietu ministru l īmen ī. 
3. Politiskais dialogs norisin ās ar ī š ādā veid ā: 
a) regul āras san āksmes politisko direktoru, Politikas un droš ības komitejas un ekspertu l īmen ī, tostarp par konkr ētiem 
re ģioniem un jaut ājumiem, starp Eiropas Savien ības p ārst āvjiem no vienas puses un Ukrainas p ārst āvjiem no otras 
puses;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/7
b) visu diplom ātisko un milit āro kan ālu Pušu starp ā, tai skait ā atbilstošu sakaru treš ās valst īs un Apvienoto N āciju 
Organiz ācij ā, EDSO un citos starptautiskos forumos piln īga un savlaic īga izmantošana;  
c) regul āras san āksmes Pušu milit āro iest āžu augst āko ier ēdņu un ekspertu l īmen ī; 
d) jebk ādā cit ā veid ā, tostarp ekspertu l īme ņa san āksmju veid ā, kas var ētu pal īdz ēt uzlabot un konsolid ēt šo dialogu.  
4. Puses, savstarp ēji vienojoties, izveido citas politisk ā dialoga proced ūras un meh ānismus, tostarp ārk ārtas apspriedes.  
5. Parlament ārā līmen ī politiskais dialogs norisin ās Parlament ārās asoci ācijas komitej ā, kas min ēta š ā nol īguma 467. 
pant ā. 
6. pants  
Dialogs un sadarb ība iekš ējās reformas jaut ājumos  
Puses sadarbojas, lai nodrošin ātu, ka to iekšpolitika pamatojas uz ab ām Pus ēm kop īgiem principiem, jo īpaši stabilit ātes 
un demokr ātisko iest āžu efektivit ātes un tiesiskuma principiem, iev ērojot cilv ēkties ības un pamatbr īvības, jo īpaši k ā tas 
min ēts š ā nol īguma 14. pant ā. 
7. pants  
Ārējā un droš ības politika  
1. Puses pastiprina dialogu un sadarb ību un veicina pak āpenisku konver ģenci ārējās un droš ības politikas jom ā, tostarp 
Kop ējās droš ības un aizsardz ības politikas (KDAP) jom ā, un jo īpaši piev ēršas konfliktu nov ēršanas un kr īžu p ārvar ēšanas, 
reģion ālās stabilit ātes, atbru ņošan ās, iero ču neizplat īšanas, iero ču kontroles un iero ču eksporta kontroles jaut ājumiem, k ā 
ar ī pastiprin ātam savstarp ēji izdev īgam dialogam kosmosa jom ā. Sadarb ība pamatosies uz kop īgām v ērtībām un savstar ­
pējām interes ēm, t ās m ērķis ir palielin āt politikas konver ģenci un efektivit āti un veicin āt kop ēju politisko pl ānošanu. Puses 
izmanto divpus ējus, starptautiskus un re ģion ālus forumus.  
2. Ukraina, ES un dal ībvalstis atk ārtoti apstiprina ap ņemšanos iev ērot neatkar ības, suverenit ātes, teritori ālās integrit ātes 
un robežu neaizskaram ības principus, k ā tas noteikts ANO hart ā un 1975. gada Eiropas Droš ības un sadarb ības konfe ­
rences Helsinku Nobeiguma akt ā, un veicin āt šos principus divpus ējās un daudzpus ējās attiec ībās. 
3. Puses savlaic īgi un saska ņoti risina probl ēmas saist ībā ar šiem principiem visos attiec īgajos politisk ā dialoga l īme ņos, 
kas paredz ēti šaj ā nol īgum ā, tostarp ar ī ministru l īmen ī. 
8. pants  
Starptautisk ā krimin āltiesa  
Puses sadarbojas, lai veicin ātu mieru un starptautisko tiesiskumu, ratific ējot un īstenojot 1998. gada Romas Starptautisk ās 
Krimin āltiesas Stat ūtus un t ās saist ītos instrumentus.  
9. pants  
Re ģion ālā stabilit āte 
1. Puses pastiprina kop īgos centienus veicin āt stabilit āti, droš ību un demokr ātisko izaugsmi to kop īgaj ās kaimi ņvalst īs 
jo īpaši, lai kop īgi str ādātu pie re ģion ālo konfliktu mier īgas noregul ēšanas.  
2. Šie centieni iev ēro kop īgos principus starptautisk ā miera un droš ības uztur ēšanai, k ā noteikts ANO hart ā, 1975. 
gada Eiropas Droš ības un sadarb ības konferences Helsinku Nobeiguma akt ā un citos attiec īgos daudzpus ējos dokumentos.LV L 161/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
10. pants  
Konfliktu nov ēršana, kr īžu p ārvar ēšana un sadarb ība milit āro tehnolo ģiju jom ā 
1. Puses pastiprina praktisko sadarb ību konfliktu nov ēršanas un kr īžu p ārvar ēšanas jom ā, jo īpaši ar m ērķi palielin āt 
Ukrainas dal ību ES vad ītās civil ās un milit ārās kr īžu p ārvar ēšanas oper ācij ās, k ā ar ī attiec īgos praktiskos vingrin ājumos un 
m ācību pas ākumos, tostarp ar ī tajos, kas notiek Kop ējās droš ības un aizsardz ības politikas (KDAP) ietvaros.  
2. Sadarb ība šaj ā jom ā pamatojas uz nosac ījumiem un k ārtību ES un Ukrainas starp ā par konsult ācij ām un sadarb ību 
kr īžu p ārvar ēšanas jom ā. 
3. Puses izp ēta milit ārās un tehnolo ģisk ās sadarb ības iesp ējas. Ukraina un Eiropas Aizsardz ības a ģent ūra (EAA) izveido 
ciešus kontaktus, lai apspriestu milit āro sp ēju uzlabojumus, tostarp tehnolo ģijas jaut ājumus.  
11. pants  
Masu izn īcin āšanas iero ču neizplat īšana  
1. Puses uzskata, ka masu izn īcin āšanas iero ču, saist īto materi ālu un to pieg ādes l īdzek ļu izplat īšana gan valst īm, gan 
nevalstiskiem dal ībniekiem ir viens no nopietn ākajiem draudiem starptautiskajai stabilit ātei un droš ībai. T ādēļ Puses 
vienojas sadarboties un dot ieguld ījumu c īņā pret masu izn īcin āšanas iero ču, saist īto materi ālu un to pieg ādes l īdzek ļu 
izplat īšanu, piln īgi iev ērojot un sav ās valst īs īstenojot savas past āvoš ās saist ības atbilst īgi starptautiskajiem atbru ņošan ās 
un iero ču neizplat īšanas l īgumiem un nol īgumiem, k ā ar ī citas attiec īgas starptautisk ās saist ības. Puses vienojas, ka šis 
noteikums ir š ā nol īguma b ūtiska sast āvda ļa. 
2. Puses ar ī vienojas sadarboties c īņā pret masu izn īcin āšanas iero ču, saist īto materi ālu un to pieg ādes l īdzek ļu 
izplat īšanu un sniegt savu ieguld ījumu š ādā veid ā: 
a) veicot pas ākumus, lai parakst ītu vai lai ratific ētu visus p ārējos starptautiskos instrumentus šaj ā sakar ā vai lai tiem 
atbilstoš ā gad ījum ā pievienotos, k ā ar ī lai tos piln ībā īstenotu;  
b) turpm āk uzlabojot valsts eksporta kontroles sist ēmu, lai efekt īvi kontrol ētu ar masu izn īcin āšanas iero čiem saist ītu 
pre ču eksportu un tranz ītu, ietverot kontroli p ār div ējāda lietojuma tehnolo ģiju un pre ču gal īgo izmantošanu un 
efekt īvas sankcijas par eksporta kontroles p ārk āpumiem.  
3. Puses vienojas izveidot regul āru politisku dialogu, kas papildin ās un konsolid ēs šos elementus.  
12. pants  
Atbru ņošan ās, iero ču kontrole, iero ču eksporta kontrole un c īņa pret iero ču nelikum īgu tirdzniec ību 
Puses att īsta turpm āko sadarb ību atbru ņošan ās jom ā, ietverot p ārm ērīgo k ājnieku iero ču un vieglo iero ču kr ājumu 
samazin āšanu un jaut ājuma risin āšanu par pamestas un nespr āgušas mun īcijas ietekmi uz iedz īvot ājiem un vidi, k ā tas 
min ēts š ā nol īguma V sada ļas 6. ieda ļā (Vide). Sadarb ība atbru ņošan ās jom ā ietver ar ī iero ču kontroli, iero ču eksporta 
kontroli un c īņu pret iero ču nelikum īgu tirdzniec ību, aptverot k ājnieku iero čus un vieglos iero čus. Puses veicina visp ārēju 
attiec īgo starptautisko aktu stingru iev ērošanu, un to m ērķis ir nodrošin āt šo aktu efektivit āti, tostarp īstenojot attiec īgās 
Apvienoto N āciju Organiz ācijas rezol ūcijas.  
13. pants  
Terorisma apkarošana  
Puses piekr īt kop īgi str ādāt divpus ējā, re ģion ālā un starptautisk ā līmen ī, lai nov ērstu un apkarotu terorismu saska ņā ar 
starptautiskaj ām ties ībām, starptautiskajiem cilv ēkties ību standartiem un b ēgļu un humanit āraj ām ties ībām.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/9
III SADA ĻA 
TIESLIETAS, BR ĪVĪBA UN DROŠ ĪBA 
14. pants  
Tiesiskums un cilv ēkties ību un pamatbr īvību iev ērošana  
Sadarbojoties tieslietu, br īvības un droš ības jom ā, Puses īpašu uzman ību piev ērš tiesiskuma nostiprin āšanai, iest āžu 
nostiprin āšanai visos p ārvaldes l īme ņos kopum ā un jo īpaši ties ībaizsardz ības un tiesved ības jom ā. Sadarb ības m ērķis 
jo īpaši b ūs stiprin āt tiesu varu, uzlabot t ās efektivit āti, sarg āt t ās neatkar ību un objektivit āti un apkarot korupciju. 
Cilv ēkties ību un pamatbr īvību iev ērošana caurstr āvos visa veida sadarb ību tieslietu, br īvības un droš ības jom ā. 
15. pants  
Personas datu aizsardz ība 
Puses vienojas sadarboties, lai nodrošin ātu pien ācīgu personas datu aizsardz ības l īmeni saska ņā ar augst ākajiem Eiropas un 
starptautiskajiem standartiem, tostarp attiec īgajiem Eiropas Padomes instrumentiem. Sadarb ība personas datu aizsardz ības 
jom ā var ietvert  inter alia  inform ācijas un ekspertu apmai ņu. 
16. pants  
Sadarb ība migr ācijas, patv ēruma un robežu p ārvald ības jom ā 
1. Puses atk ārtoti apstiprina, ka ir svar īgi kop īgi p ārvald īt migr ācijas pl ūsmas starp ab ām teritorij ām, un turpina 
izstr ādāt vispus īgu dialogu par visiem ar migr āciju saist ītiem jaut ājumiem, tostarp nelikum īgo migr āciju, likum īgo migr ā­
ciju, cilv ēku kontrabandu un tirdzniec ību, k ā ar ī iek ļaut ar migr āciju saist ītos jaut ājumus valstu strat ēģijās attiec ībā uz 
migrantu izcelsmes apgabalu ekonomisko un soci ālo att īstību. Šis dialogs pamatojas uz solidarit ātes, savstarp ējas uztic ē­ 
šan ās, kop īgas atbild ības un partner ības pamatprincipiem.  
2. Saska ņā ar attiec īgajiem sp ēkā esošajiem Savien ības un valstu ties ību aktiem sadarb ība jo īpaši b ūs v ērsta uz:  
a) migr ācijas galveno c ēlo ņu risin āšanu, akt īvi izmantojot sadarb ības iesp ējas šaj ā jom ā ar treš ām valst īm un starptau ­
tiskos forumos;  
b) kop īgu efekt īvas un prevent īvas politikas izstr ādi, kas v ērsta pret neleg ālo migr āciju, migrantu kontrabandu un cilv ēku 
tirdzniec ību, tostarp lai rastu veidus, k ā apkarot cilv ēku kontrabandistu un tirgo ņu t īklus un aizsarg ātu š ādas tird ­
zniec ības upurus;  
c) vispus īga dialoga izveidi par patv ēruma jaut ājumiem un jo īpaši par jaut ājumiem saist ībā ar ANO 1951. gada 
Konvencijas par b ēgļu statusu un 1967. gada Protokola saist ībā ar b ēgļu statusu un citu attiec īgo starptautisko 
dokumentu praktisko īstenošanu, k ā ar ī lai nodrošin ātu neizraid īšanas principa iev ērošanu;  
d) noteikumiem par uz ņemšanu, uz ņemt ās personas ties ībām un statusu, un taisn īgu attieksmi pret likum īgi dz īvojošiem 
citu valstu valstspieder īgajiem un vi ņu integr āciju;  
e) operat īvo pas ākumu turpm āku att īstību robežu p ārvald ības jom ā: 
i) sadarb ība robežu p ārvald ības jom ā cita starp ā var ietvert m ācības, paraugprakses apmai ņu, tostarp ar ī tehnolo ģijas 
aspektus, inform ācijas apmai ņu saska ņā ar piem ērojamiem noteikumiem un attiec īgā gad ījum ā koordinatoru 
apmai ņu, 
ii) Pušu centieni šaj ā jom ā b ūs v ērsti uz integr ētas robežu p ārvald ības principa efekt īvu īstenošanu;  
f) dokumentu droš ības paaugstin āšanu;LV L 161/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
g) efekt īvas atgriešanas politikas izstr ādi, ietverot t ās re ģion ālo dimensiju; un  
h) viedok ļu apmai ņu par migrantu neofici ālo nodarbin āšanu.  
17. pants  
Attieksme pret darbiniekiem  
1. Atbilstoši dal ībvalst īs un ES piem ērojamiem ties ību aktiem, nosac ījumiem un proced ūrām attieksm ē pret darbinie ­
kiem, kas ir Ukrainas valstspieder īgie un ko likum īgi nodarbina k ādas dal ībvalsts teritorij ā, ir aizliegta jebk āda diskrimi ­
nācija to valstspieder ības d ēļ attiec ībā uz darba apst ākļiem, atalgojumu vai atlaišanu no darba sal īdzin ājum ā ar attiec īgās 
dal ībvalsts valstspieder īgajiem.  
2. Ukraina atbilstoši saviem ties ību aktiem, nosac ījumiem un proced ūrām piem ēro š ā panta 1. punkt ā min ēto attieksmi 
tiem darbiniekiem, kas ir k ādas dal ībvalsts valstspieder īgie un kurus likum īgi nodarbina t ās teritorij ā. 
18. pants  
Darbinieku p ārvietošan ās 
1. Ņemot v ērā darba tirgus situ āciju dal ībvalst īs, atbilstoši ties ību aktiem un, iev ērojot dal ībvalst īs un ES sp ēkā esošos 
noteikumus darbasp ēka p ārvietošan ās jom ā: 
a) pašreiz ējās iesp ējas, ar kur ām dal ībvalstis nodrošina darbiniekiem no Ukrainas piek ļuvi darba tirgum, b ūtu j āsaglab ā un 
pēc iesp ējas j āuzlabo,  
b) citas dal ībvalstis izskata iesp ēju nosl ēgt l īdz īgus nol īgumus.  
2. Asoci ācijas padome izskata iesp ēju pieš ķirt citus lab ākus noteikumus papildu jom ās, ietverot iesp ējas piek ļūt profe ­
sion ālajai apm ācībai, saska ņā ar dal ībvalst īs un ES sp ēkā esošajiem ties ību aktiem, nosac ījumiem un proced ūrām un, 
ņemot v ērā situ āciju dal ībvalstu un ES darba tirg ū. 
19. pants  
Personu p ārvietošan ās 
1. Puses nodrošina, ka piln ībā tiek īstenots:  
a) 2007. gada 18. j ūnija Nol īgums starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par personu atpaka ļuz ņemšanu (ar Apvienot ās 
atpaka ļuz ņemšanas komitejas pal īdz ību, kas izveidota t ā 15. pant ā); 
b) 2007. gada 18. j ūnija Nol īgums starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par v īzu atvieglotu izsniegšanu (ar Apvienot ās 
komitejas nol īguma p ārvaldei pal īdz ību, kas izveidota t ā 12. pant ā). 
2. Puses cenšas veicin āt iedz īvot āju mobilit āti un pan ākt dialoga par v īzu jaut ājumiem turpm āku att īstību. 
3. Puses pak āpeniski sper so ļus, lai noteikt ā laik ā tuvotos bezv īzu rež īmam, ja ir izpild īti labi p ārvald ītas un drošas 
mobilit ātes nosac ījumi, kas noteikti divposmu R īcības pl ānā par v īzu liberaliz āciju, ar ko iepaz īstin āja ES un Ukrainas 
augst ākā līme ņa san āksm ē 2010. gada 22. novembr ī. 
20. pants  
Nelikum īgi ieg ūtu l īdzek ļu legaliz ācija un terorisma finans ēšana  
Puses kop īgi str ādā, lai nov ērstu un apkarotu nelikum īgi ieg ūtu l īdzek ļu legaliz āciju un terorisma finans ēšanu. Lai to 
pan āktu, Puses uzlabo divpus ējo un starptautisko sadarb ību šaj ā jom ā, tostarp ar ī operat īvaj ā līmen ī. Puses nodrošina, ka 
tiek īstenoti attiec īgie starptautiskie standarti, jo īpaši Finanšu dar ījumu darba grupas standarti un standarti, kas ir 
līdzv ērtīgi Savien ības pie ņemtajiem.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/11
21. pants  
Sadarb ība c īņā pret nelikum īgām narkotisk ām viel ām un prekursoriem, un psihotrop ām viel ām 
1. Puses sadarbojas jaut ājumos par nelikum īgām narkotisk ām viel ām, pamatojoties uz visp ārpie ņemtajiem principiem 
saska ņā ar attiec īgaj ām starptautiskaj ām konvencij ām un ņemot v ērā Politisko deklar āciju un Īpašo deklar āciju par 
pamatprincipiem narkotiku piepras ījuma samazin āšanai, kas apstiprin āta 1998. gada j ūnij ā Apvienoto N āciju Organiz ā­
cijas Ģener ālās Asamblejas 20. īpašaj ā sesij ā par narkotik ām. 
2. Š īs sadarb ības m ērķis ir apkarot nelikum īgas narkotisk ās vielas, samazin āt to pied āvājumu, kontrabandu un piepra ­
sījumu p ēc nelikum īgām narkotisk ām viel ām un risin āt narkom ānijas izrais ītās vesel ības probl ēmas un soci ālās sekas. T ās 
m ērķis ir ar ī efekt īvāk nov ērst ķīmisko prekursoru novirz īšanu nelikum īgai narkotisko un psihotropo vielu izgatavošanai.  
3. Puses izmanto nepieciešam ās sadarb ības metodes, lai sasniegtu šos m ērķus, nodrošinot l īdzsvarotu un integr ētu 
pieeju šiem jaut ājumiem.  
22. pants  
Cīņa pret noziedz ību un korupciju  
1. Puses sadarbojas, lai apkarotu un nov ērstu organiz ētas vai cita veida krimin ālas un nelikum īgas darb ības.  
2. Š ī sadarb ība cita starp ā piev ēršas š ādiem jaut ājumiem:  
a) cilv ēku, k ā ar ī šaujamiero ču un nelikum īgu narkotisko vielu kontrabanda un tirdzniec ība; 
b) pre ču kontrabanda;  
c) ekonomiskie noziegumi, tostarp nodok ļu jom ā; 
d) korupcija gan priv ātaj ā, gan publiskaj ā sektor ā; 
e) dokumentu viltošana;  
f) kibernoziedz ība. 
3. Puses pastiprina divpus ējo, re ģion ālo un starptautisko sadarb ību šaj ā jom ā, tostarp sadarb ību, kas ietver Eiropolu. 
Puses cita starp ā padzi ļina sadarb ību attiec ībā uz:  
a) paraugprakses apmai ņu, tostarp par izmekl ēšanas tehniku un noziedz ības izp ēti; 
b) inform ācijas apmai ņu saska ņā ar piem ērojamiem noteikumiem;  
c) kapacit ātes paplašin āšanu, tostarp m ācībām un attiec īgā gad ījum ā darbinieku apmai ņu; 
d) jaut ājumiem par liecinieku un cietušo aizsardz ību. 
4. Puses ap ņemas efekt īvi īstenot ANO 2000. gada Konvenciju pret transnacion ālo organiz ēto noziedz ību un t ās tr īs 
protokolus, ANO 2003. gada Pretkorupcijas konvenciju un citus attiec īgus starptautiskos dokumentus.LV L 161/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
23. pants  
Sadarb ība c īņā pret terorismu  
1. Puses vienojas sadarboties, lai nov ērstu un apsl āpētu terorisma aktus saska ņā ar starptautiskaj ām ties ībām, starp ­
tautiskaj ām cilv ēkties ībām, b ēgļu ties ībām un humanit āraj ām ties ībām un attiec īgajiem Pušu likumiem un noteikumiem. 
Jo īpaši Puses vienojas sadarboties, pamatojoties uz ANO Droš ības padomes 2001. gada Rezol ūciju Nr. 1373, ANO 2006. 
gada Visp ārējo terorisma apkarošanas strat ēģiju un citiem attiec īgiem ANO dokumentiem un piem ērojam ām starptau ­
tisk ām konvencij ām un dokumentiem.  
2. Tas jo īpaši notiek, apmainoties ar:  
a) inform āciju par teroristu grup ām un to atbalsta t īkliem;  
b) pieredzi un inform āciju par terorisma tendenc ēm un par l īdzek ļiem un metod ēm terorisma apkarošanai, aptverot ar ī 
tehnikas jomu un m ācības; un  
c) pieredzi par terorisma prevenciju.  
Visa inform ācijas apmai ņa notiek saska ņā ar starptautiskajiem un valsts ties ību aktiem.  
24. pants  
Tiesisk ā sadarb ība 
1. Puses vienojas att īstīt tiesu iest āžu sadarb ību civilliet ās un krimin ālliet ās, piln ībā izmantojot attiec īgos starptautiskos 
un divpus ējos dokumentus un pamatojoties uz juridisk ās noteikt ības principu un ties ībām uz taisn īgu tiesu.  
2. Puses vienojas turpm āk uzlabot ES un Ukrainas tiesu iest āžu sadarb ību civilliet ās, pamatojoties uz piem ērojamiem 
daudzpus ējiem ties ību aktiem, jo īpaši H āgas Starptautisko priv ātties ību konferences konvencij ām starptautisk ās tiesisk ās 
sadarb ības un tiesved ības jom ā, k ā ar ī b ērnu aizsardz ības jom ā. 
3. Attiec ībā uz tiesu iest āžu sadarb ību krimin ālliet ās Puses cent īsies uzlabot savstarp ējās tiesisk ās pal īdz ības un izdo ­ 
šanas k ārtību. Tas attiec īgā gad ījum ā noz īm ētu ar ī pievienoties un īstenot attiec īgos starptautiskos Apvienoto N āciju 
Organiz ācijas un Eiropas Padomes instrumentus, k ā ar ī 1998. gada Romas Starptautisk ās Krimin āltiesas Stat ūtiem, k ā 
tas min ēts š ā nol īguma 8. pant ā, k ā ar ī cieš āku sadarb ību ar  Eurojust . 
IV SADA ĻA 
TIRDZNIEC ĪBA UN AR TIRDZNIEC ĪBU SAIST ĪTI JAUT ĀJUMI  
1. NODA ĻA 
Valsts rež īms un pre ču tirgus pieejam ība 
1 . I e d a ļ a 
K o p ī g i n o t e i k u m i  
25. pants  
M ērķis 
Pārejas perioda laik ā, kas nep ārsniedz 10 gadus, skaitot no dienas, kad st ājas sp ēkā šis nol īgums (  1 ), saska ņā ar š ā 
nol īguma noteikumiem un, iev ērojot Visp ārējās vienošan ās par tarifiem un tirdzniec ību 1994 (turpm āk – VVTT 1994) 
XXIV pantu, Puses pak āpeniski izveido br īvās tirdzniec ības zonu.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/13  
( 1 ) Ja vien š ā nol īguma I un II pielikum ā nav noteikts cit ādi.
26. pants  
Darb ības joma un tv ērums  
1. Š īs sada ļas noteikumus piem ēro tirdzniec ībai ar prec ēm (  1 ), kuru noteikta izcelsme ir k ādas Puses teritorij ā. 
2. Šaj ā noda ļā "noteikta izcelsme " noz īm ē kvalifik āciju saska ņā ar izcelsmes noteikumiem, kas paredz ēti š ā nol īguma I 
protokol ā (Par j ēdziena  "noteiktas izcelsmes ražojumu " defin īciju un administrat īvās sadarb ības metod ēm). 
2 . I e d a ļ a 
M u i t a s n o d o k ļ u , m a k s a s u n c i t u m a k s ā j u m u a t c e l š a n a  
27. pants  
Muitas nodok ļa defin īcija 
Šaj ā noda ļā jēdziens  "muitas nodoklis " ietver visus nodok ļus vai jebk āda veida maks ājumus, ko uzliek pre ču importam vai 
eksportam, vai saist ībā ar to, tostarp visu veidu papildnodok ļus vai uzcenojumus, ko uzliek š ādam importam vai 
eksportam, vai saist ībā ar to. Muitas nodoklis neietver:  
a) maks ājumu, kas piel īdzin āms iekš ējam nodoklim, ko piem ēro atbilst īgi š ā nol īguma 32. pantam;  
b) nodevas, ko piem ēro atbilst īgi š ā nol īguma IV sada ļas 2. noda ļai (Tirdzniec ības aizsardz ības instrumenti);  
c) maksu vai citus maks ājumus, ko piem ēro atbilst īgi š ā nol īguma 33. pantam.  
28. pants  
Pre ču klasifik ācija 
Pre ču klasifik ācija tirdzniec ībā starp Pus ēm ir noteikta katras Puses attiec īgaj ā tarifu nomenklat ūrā atbilst īgi 1983. gada 
Starptautiskaj ā konvencij ā par harmoniz ēto pre ču aprakst īšanas un kod ēšanas sist ēmu noteiktajai harmoniz ētajai sist ēmai 
(turpm āk "HS") un t ās turpm ākajiem groz ījumiem.  
29. pants  
Ievedmuitas nodok ļu atcelšana  
1. Katra Puse samazina vai atce ļ muitas nodok ļus otras Puses noteiktas izcelsmes prec ēm saska ņā ar sarakstiem, kas 
iek ļauti š ā nol īguma I pielikuma A da ļā (turpm āk – saraksti).  
Neskarot pirmo da ļu, valk ātam ap ģērbam un citiem lietotiem tekstilizstr ādājumiem, uz ko attiecas Ukrainas muitas kods 
6309 00 00, Ukraina atcels ievedmuitas nodok ļus saska ņā ar nosac ījumiem, kas izkl āstīti š ā nol īguma I pielikuma B da ļā. 
2. Vis ām prec ēm muitas nodok ļu pamatlikme, kuru p ēc tam samazina saska ņā ar š ā panta 1. punktu, ir noteikta š ā 
nol īguma I pielikum ā. 
3. Ja k ādā br īdī p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā k āda Puse samazina t ās piem ēroto visliel ākās labv ēlības (turpm āk 
"-VL") muitas nodok ļa likmi, min ēto likmi piem ēro k ā pamatlikmi, ja un kam ēr vien t ā ir zem āka par muitas nodok ļa 
likmi, kas apr ēķin āta saska ņā ar min ētās Puses sarakstu.LV L 161/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Šaj ā nol īgum ā preces ir produkti VVTT 1994 izpratn ē, ja vien šaj ā nol īgum ā nav noteikts cit ādi.
4. Piecus gadus p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā p ēc jebkuras Puses piepras ījuma Puses apspriežas viena ar otru, lai 
apsv ērtu iesp ēju pa ātrin āt muitas nodok ļu atcelšanu un paplašin āt t ās piem ērošanas jomu tirdzniec ībā starp Pus ēm. 
Lēmums, ko Asoci ācijas komiteja pie ņem t ās Tirdzniec ības komitejas sast āvā saska ņā ar š ā nol īguma 465. pantu (turpm āk 
saukta ar ī par Tirdzniec ības komiteju), par muitas nodok ļa atcelšanu vai atcelšanas pa ātrin āšanu precei aizst āj nodok ļu 
likmi vai klasifik ācijas kategoriju, kas attiec īgajai precei noteikta saska ņā ar sarakstiem.  
30. pants  
Jaunu pas ākumu nepie ņemšana  
Puses nevar palielin āt sp ēkā esošu muitas nodokli vai noteikt jaunu muitas nodokli precei, kuras noteikta izcelsme ir otras 
Puses teritorij ā. Tas neizsl ēdz, ka Puses var:  
a) p ēc vienpus ējas muitas nodok ļa samazin āšanas palielin āt to l īdz l īmenim, k āds noteikts sarakstos; vai  
b) saglab āt vai palielin āt muitas nodokli, ja to at ļāvusi Pasaules Tirdzniec ības organiz ācijas (turpm āk – PTO) Domstarp ību 
izš ķiršanas iest āde (turpm āk - DII).  
31. pants  
Izvedmuitas nodok ļi 
1. Puses nepie ņem vai neatst āj sp ēkā muitas nodok ļus, nodevas vai citus pas ākumus ar l īdzv ērtīgu iedarb ību, ko uzliek 
pre ču eksportam vai saist ībā ar pre ču eksportu uz otras Puses teritoriju.  
2. Esošos muitas nodok ļus vai pas ākumus ar l īdzv ērtīgu iedarb ību, ko piem ēro Ukraina un kas uzskait īti š ā nol īguma I 
pielikuma C da ļā, atce ļ p ārejas perioda laik ā saska ņā ar sarakstu, kas pievienots š ā nol īguma I pielikuma C da ļā. Ja 
Ukrainas muitas kodus atjaunina, saist ības, kas paredz ētas š ā nol īguma I pielikuma C da ļas sarakst ā, paliek sp ēkā, 
pamatojoties uz pre ču apraksta atbilsm ēm. Ukraina var ieviest aizsargpas ākumus izvedmuitas nodok ļiem, k ā tas noteikts 
šā nol īguma I pielikuma D da ļā. Š ādi aizsargpas ākumi vairs nav piem ērojami, beidzoties termi ņam, kas attiec īgai precei 
nor ādīts š ā nol īguma I pielikuma D da ļā. 
32. pants  
Eksporta subs īdijas un pas ākumi ar l īdzv ērtīgu iedarb ību 
1. P ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā Puses neuztur sp ēkā, neievieš vai neatjauno eksporta subs īdijas vai citus pas ākumus 
ar l īdzv ērtīgu iedarb ību lauksaimniec ības prec ēm, ko nog ādā otras Puses teritorij ā. 
2. Šaj ā pant ā "eksporta subs īdijas" izprot taj ā noz īm ē, kas min ētajam terminam pieš ķirta L īguma par lauksaimniec ību 
1. panta e) punkt ā, kas pievienots PTO l īgumam t ā 1A pielikum ā (turpm āk "Līgums par lauksaimniec ību"), ietverot visus 
min ētā panta groz ījumus, kas veikti min ētaj ā L īgum ā par lauksaimniec ību. 
33. pants  
Maksas un citi maks ājumi  
Katra Puse nodrošina, ka saska ņā ar VVTT 1994 VIII pantu un izskaidrojumu par t ā interpret āciju visas maksas un 
maks ājumi neatkar īgi no to b ūtības, kas nav š ā nol īguma 27. pant ā min ētie muitas nodok ļi vai pas ākumi un ko piem ēro 
pre ču importam vai eksportam, vai saist ībā ar to, nav liel āki par sniegto pakalpojumu aptuvenaj ām izmaks ām un 
neizv ēršas par viet ējo pre ču netiešu aizsardz ību vai ar fisk ālām vajadz ībām pamatotu nodok ļu uzlikšanu importam vai 
eksportam.  
3 . I e d a ļ a 
Ā r p u s t a r i f a p a s ā k u m i  
34. pants  
Valsts rež īms 
Katra Puse nosaka valsts rež īmu otras Puses prec ēm saska ņā ar VVTT 1994 III pantu, tostarp izskaidrojumu par t ā 
interpret āciju. Saist ībā ar šo VVTT 1994 III pants un izskaidrojums par t ā interpret āciju ir iek ļauti šaj ā nol īgum ā un k ļūst 
par t ā sast āvda ļu.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/15
35. pants  
Importa un eksporta ierobežojumi  
Puses nepie ņem vai neatst āj sp ēkā nek ādus aizliegumus vai ierobežojumus, vai pas ākumus ar l īdzv ērtīgu iedarb ību, ko 
piem ēro otras Puses jebk ādu pre ču importam vai pre ču eksportam, vai p ārdošanai eksportam uz otras Puses teritoriju, 
izņemot, ja šaj ā nol īgum ā ir paredz ēts cit ādi, vai saska ņā ar VVTT 1994 XI pantu un izskaidrojumu par t ā interpret āciju. 
Saist ībā ar šo VVTT 1994 XI pants un izskaidrojums par t ā interpret āciju tiek iek ļauti šaj ā nol īgum ā un k ļūst par t ā 
sast āvda ļu. 
4 . I e d a ļ a 
Ī p a š i n o t e i k u m i p a r p r e c ē m 
36. pants  
Visp ārīgi iz ņēmumi  
Nekas šaj ā nol īgum ā netiek interpret ēts t ādā veid ā, ka tas liegtu k ādai Pusei pie ņemt vai piem ērot pas ākumus saska ņā ar 
VVTT 1994 XX un XXI pantu un izskaidrojumiem par to interpret āciju, kas ar šo ir iek ļauti šaj ā nol īgum ā un k ļūst par t ā 
sast āvda ļām. 
5 . I e d a ļ a 
A d m i n i s t r a t ī v ā s a d a r b ī b a u n k o o r d i n ā c i j a a r c i t ā m v a l s t ī m 
37. pants  
Īpaši noteikumi par administrat īvo sadarb ību 
1. Puses vienojas, ka administrat īvā sadarb ība ir b ūtiska atbilst īgi šai noda ļai pieš ķirt ā preferenci ālā tarifu rež īma 
īstenošanai un kontrolei, un uzsver ap ņemšanos c īnīties pret p ārk āpumiem un kr āpšanu muitas jaut ājumos saist ībā ar 
importu, eksportu, pre ču tranz ītu un to pak ļaušanu citam muitas rež īmam vai proced ūrai, ietverot aizliedzošus, ierobe ­ 
žojošus un kontroles pas ākumus.  
2. Ja Puse uz objekt īvas, dokument ētas inform ācijas pamata konstat ē administrat īvās sadarb ības tr ūkumu un/vai 
pārk āpumus vai kr āpšanu saist ībā ar šo noda ļu no otras Puses, attiec īgā Puse var pagaid ām aptur ēt attiec īgo preferenci ālo 
tarifu rež īmu attiec īgajam ražojumam vai ražojumiem saska ņā ar šo pantu.  
3. Šaj ā pant ā administrat īvās sadarb ības tr ūkums, izmekl ējot muitas p ārk āpumus vai kr āpšanu, cita starp ā noz īm ē: 
a) atk ārtotu nesp ēju izpild īt pien ākumu p ārbaud īt attiec īgā ražojuma vai ražojumu izcelsmes statusu;  
b) atk ārtota atteikšan ās vai nepamatota kav ēšan ās veikt izcelsmes apliecin ājumu turpm ākas p ārbaudes un/vai pazi ņot 
šādas p ārbaudes rezult ātus; 
c) atk ārtota atteikšan ās vai nepamatota kav ēšan ās sniegt at ļauju administrat īvās sadarb ības oper āciju veikšanai, lai p ārbau ­
dītu ar attiec īgā preferenci ālā rež īma pieš ķiršanu saist īto dokumentu īstumu vai inform ācijas prec īzumu.  
Šaj ā pant ā p ārk āpumu vai kr āpšanu cita starp ā var konstat ēt, ja bez apmierinoša izskaidrojuma strauji pieaug pre ču 
imports, p ārsniedzot parasto otras Puses ražošanas l īmeni un eksporta kapacit āti, un tas saist īts ar objekt īvu inform āciju 
par p ārk āpumiem vai kr āpšanu.  
4. Pagaidu aptur ēšanu piem ēro, iev ērojot š ādus nosac ījumus:  
a) Puse, kas uz objekt īvas inform ācijas pamata konstat ē administrat īvās sadarb ības tr ūkumu un/vai p ārk āpumus vai 
kr āpšanu, kas izriet no otras Puses, nekav ējoties pazi ņo Tirdzniec ības komitejai savu konstat ējumu kop ā ar objekt īvo 
inform āciju un uzs āk apspriešanos ar Tirdzniec ības komiteju, pamatojoties uz visu attiec īgo inform āciju un objekt ī­
vajiem konstat ējumiem, ar m ērķi pan ākt ab ām Pus ēm pie ņemamu risin ājumu. Iepriekš min ētās apspriešan ās laik ā 
attiec īgajiem ražojumiem piem ēro preferenci ālo rež īmu;LV L 161/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
b) ja Puses ir s ākušas apspriešanos Tirdzniec ības komitej ā k ā min ēts a) apakšpunkt ā un nav var ējušas vienoties par 
pie ņemamu risin ājumu tr īs m ēnešu laik ā no pirm ās Tirdzniec ības komitejas san āksmes, attiec īgā Puse var pagaid ām 
aptur ēt preferenci ālo rež īmu attiec īgajam ražojumam vai ražojumiem. Š ādu pagaidu aptur ēšanu nekav ējoties pazi ņo 
Tirdzniec ības komitejai;  
c) šaj ā pant ā paredz ētā pagaidu aptur ēšana nep ārsniedz to, kas nepieciešams skart ās Puses finansi ālo interešu aizsardz ībai. 
Katra pagaidu aptur ēšana nep ārsniedz sešus m ēnešus. Tom ēr pagaidu aptur ēšanu var atjaunot. Par pagaidu aptur ēšanu 
nekav ējoties p ēc pie ņemšanas pazi ņo Tirdzniec ības komitejai. Tirdzniec ības komitej ā par to periodiski notiek apsprie ­ 
šan ās jo īpaši ar m ērķi p ēc iesp ējas ātrāk p ārtraukt aptur ēšanu, tikl īdz beidz past āvēt t ās piem ērošanas nosac ījumi.  
5. Vienlaic īgi ar pazi ņojumu Tirdzniec ības komitejai saska ņā ar š ā panta 4. punkta a) apakšpunktu attiec īgajai Pusei 
savos ofici ālās inform ācijas avotos b ūtu j āpublic ē pazi ņojums import ētājiem. Pazi ņojum ā import ētājiem b ūtu j ānor āda, ka 
attiec ībā uz konkr ēto ražojumu, pamatojoties uz objekt īvu inform āciju, ir konstat ēts administrat īvās sadarb ības tr ūkums 
un/vai p ārk āpumi vai kr āpšana.  
38. pants  
Rīcība administrat īvo k ļūdu gad ījum ā 
Ja kompetent ās iest ādes pie ļauj k ļūdu eksporta preferenci ālās sist ēmas atbilst īgā p ārvald ībā, un īpaši š ā nol īguma proto ­
kola noteikumu piem ērošan ā attiec ībā uz noteiktas izcelsmes ražojumu defin īciju un administrat īvās sadarb ības metod ēm, 
un š āda k ļūda noved pie sek ām saist ībā ar ievedmuitas nodok ļiem, Puse, kas saskaras ar š ādām sek ām, var piepras īt, lai 
Tirdzniec ības komiteja p ārbauda iesp ēju pie ņemt visus attiec īgos pas ākumus ar m ērķi atrisin āt situ āciju.  
39. pants  
Nol īgumi ar cit ām valst īm 
1. Šis nol īgums neaizliedz saglab āt vai veidot muitas savien ības, br īvās tirdzniec ības zonas vai pierobežas satiksmes 
rež īmus, ja vien tas nav pretrun ā ar šaj ā nol īgum ā paredz ētajiem tirdzniec ības rež īmiem.  
2. Tirdzniec ības komitej ā Puses apspriežas par nol īgumiem, ar kuriem izveido muitas savien ības, br īvās tirdzniec ības 
zonas vai pierobežas satiksmes rež īmus, un p ēc piepras ījuma par citiem svar īgiem jaut ājumiem, kas attiecas uz to 
atbilstošo tirdzniec ības politiku ar treš ām valst īm. Īpaši tad, ja k āda treš ā valsts pievienojas Eiropas Savien ībai, š ādas 
apspriedes notiek, lai nodrošin ātu, ka tiks ņemtas v ērā šaj ā nol īgum ā min ētās ES un Ukrainas abpus ējās intereses.  
2. NODA ĻA 
Tirdzniec ības aizsardz ības l īdzek ļi 
1 . I e d a ļ a 
G l o b ā l i e a i z s a r d z ī b a s p a s ā k u m i  
40. pants  
Visp ārīgi noteikumi  
1. Puses apstiprina savas ties ības un saist ības saska ņā ar VVTT 1994 XIX pantu un Vienošanos par aizsardz ības 
pas ākumiem, kas ietverta PTO l īguma 1A pielikum ā (turpm āk - Vienošan ās par aizsardz ības pas ākumiem). ES puse 
saglab ā savas ties ības un saist ības saska ņā ar L īguma par lauksaimniec ību 5. pantu, kas ietverts PTO l īguma 1A pielikum ā 
(turpm āk – L īgums par lauksaimniec ību), iz ņemot tirdzniec ību ar lauksaimniec ības produktiem, kam piem ērojams prefe ­
renci āls rež īms saska ņā ar šo nol īgumu.  
2. Preferenci ālas izcelsmes noteikumus, kas paredz ēti š ā nol īguma IV sada ļas 1. noda ļā (Valsts rež īms un pre ču tirgus 
pieejam ība), nepiem ēro šai ieda ļai.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/17
41. pants  
Pārredzam ība 
1. Puse, kas s āk aizsardz ības pas ākumu izmekl ēšanu, pazi ņo par to otrai Pusei, nos ūtot tai ofici ālu pazi ņojumu, ja 
pēdējai min ētajai Pusei ir b ūtiska ekonomiska interese.  
2. Š ā panta vajadz ībām uzskata, ka Pusei ir b ūtiska ekonomiska interese, ja t ā ir viena no pieciem liel ākajiem import ēto 
ražojumu pieg ādātājiem p ēdējo triju gadu laik ā, v ērtējot p ēc absol ūtā apjoma vai v ērtības.  
3. Neatkar īgi no š ā nol īguma 40. panta un neskarot Vienošan ās par aizsardz ības pas ākumiem 3.2. pantu, p ēc otras 
Puses piepras ījuma Puse, kas s āk aizsardz ības pas ākumu izmekl ēšanu un pl āno piem ērot aizsardz ības pas ākumus, neka ­
vējoties sniedz  ad hoc  rakstisku pazi ņojumu ar visu atbilstošo inform āciju, kura novedusi pie aizsardz ības pas ākumu 
izmekl ēšanas s ākšanas un aizsardz ības pas ākumu piem ērošanas, attiec īgā gad ījum ā ietverot izmekl ēšanas provizoriskos 
rezult ātus un izmekl ēšanas gal īgos secin ājumus, k ā ar ī pied āvā otrai Pusei iesp ēju apspriesties.  
42. pants  
Pas ākumu piem ērošana  
1. Piem ērojot aizsardz ības pas ākumus, Puses cenšas tos piem ērot t ādā veid ā, kas vismaz āk ietekm ē to divpus ējo 
tirdzniec ību. 
2. Š ā panta pirm ā punkta nol ūkos, ja Puse uzskata, ka ir izpild ītas juridisk ās pras ības gal īgu aizsardz ības pas ākumu 
piem ērošanai, Puse, kas pl āno š ādu pas ākumu piem ērošanu, pazi ņo par to otrai Pusei un sniedz tai iesp ēju notur ēt 
divpus ēju apspriešanos. Ja 30 dienu laik ā no pazi ņojuma dienas nav atrasts apmierinošs risin ājums, import ējoš ā Puse var 
pie ņemt atbilst īgus pas ākumus probl ēmas risin āšanai.  
43. pants  
Jaunatt īstības valsts  
Tādā m ērā, k ā Ukraina kvalific ējas k ā jaunatt īstības valsts (  1 ) Vienošan ās par aizsardz ības pas ākumiem 9. panta nol ūkos, 
ES puse tai nepiem ēro aizsardz ības pas ākumus, ja ir izpild īti min ētās vienošan ās 9. pant ā noteiktie nosac ījumi.  
2 . I e d a ļ a 
A i z s a r d z ī b a s p a s ā k u m i v i e g l a j i e m a u t o m o b i ļ i e m  
44. pants  
Aizsardz ības pas ākumi vieglajiem automobi ļiem  
1. Ukraina var piem ērot aizsardz ības pas ākumu augst ākas ievedmuitas nodok ļa veid ā ES puses noteiktas izcelsmes (  2 ) 
vieglajiem automobi ļiem ar tarifu poz īcijas numuru 8703 (turpm āk – ražojums) k ā defin ēts š ā nol īguma 45. pant ā 
saska ņā ar š īs ieda ļas noteikumiem, ja ir izpild īti visi š ādi nosac ījumi:  
a) ja p ēc tam, kad atbilst īgi šim nol īgumam piem ērotais muitas nodoklis ir samazin āts vai atcelts, ražojums tiek import ēts 
Ukrainas teritorij ā tādā palielin ātā apjom ā, kuru nosaka absol ūtā izteiksm ē vai attiec ībā pret iekšzemes ražošanu, un ar 
tādiem nosac ījumiem, ka rodas nopietns kait ējums iekšzemes ražošanas nozarei, kas ražo l īdz īgus ražojumus;LV L 161/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Šaj ā pant ā nosakot jaunatt īstības valsts statusu ņem v ērā sarakstus, ko izdod t ādas starptautiskas organiz ācijas k ā Pasaules Banka, 
Ekonomisk ās sadarb ības un att īstības organiz ācija (turpm āk - ESAO) vai Starptautiskais val ūtas fonds (turpm āk – SVF) utml.  
( 2 ) Saska ņā ar izcelmes defin īciju, kas noteikta š ā nol īguma I protokol ā Par j ēdziena  "noteiktas izcelsmes produkti " defin īciju un 
administrat īvās sadarb ības metod ēm.
b) ja attiec īgā ražojuma kop ējais importa apjoms (vien ībās) (  1 ) jebkur ā gad ā p ārsniedz š ā nol īguma II pielikum ā iek ļautaj ā 
sarakst ā noteikto robežl īmeni; un  
c) ja attiec īgā ražojuma kop ējais importa apjoms Ukrain ā (vien ībās) (  2 ) p ēdējo 12 m ēnešu perioda laik ā, kas beidzas ne 
ātrāk k ā priekšp ēdējā m ēnes ī pirms Ukraina uzaicina ES pusi s ākt apspriešanos saska ņā ar š ā panta 5. punktu, 
pārsniedz II pielikum ā iek ļautaj ā Ukrainas sarakst ā noteikto procentu ālās attiec ības robežu vis ām jaun ām re ģistr āci­
jām (  3 ) Ukrain ā taj ā paš ā period ā. 
2. Š ā panta 1. punkt ā min ētais nodoklis nep ārsniedz maz āko no š īm likm ēm: domin ējošo nodoklim piem ēroto VL 
likmi vai nodoklim piem ēroto VL likmi, kas ir sp ēkā dienu pirms š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, vai tarifa likmi, kas noteikta 
šā nol īguma II pielikum ā iek ļautaj ā Ukrainas sarakst ā. Nodokli var piem ērot tikai atlikušaj ā laik ā līdz gada beig ām, k ā 
defin ēts š ā nol īguma II pielikum ā. 
3. Neskarot š ā panta 2. punktu, nodok ļus, ko Ukraina piem ēro saska ņā ar š ā panta 1. punktu, nosaka atbilst īgi š ā 
nol īguma II pielikum ā iek ļautajam Ukrainas sarakstam.  
4. Ce ļā esoši ražojumi, par kuru pieg ādi l īgums tika nosl ēgts pirms papildnodok ļa piem ērošanas saska ņā ar š ā panta 1. 
līdz 3. punktu, ir atbr īvoti no visiem š ādiem papildnodok ļiem. Ta ču š ādas pieg ādes ieskait īs attiec īgo ražojumu n ākam ā 
gada importa apjom ā, lai iev ērotu š ā panta 1. punkta nosac ījumus konkr ētajam gadam.  
5. Visus aizsardz ības pas ākumus Ukraina piem ēro p ārredzam ā veid ā. Šaj ā nol ūkā Ukraina cik iesp ējams ātri sniedz 
rakstisku pazi ņojumu ES pusei par savu nol ūku piem ērot š ādu pas ākumu un sniedz visu atbilstošo inform āciju, ietverot 
ražojuma importa apjomu (vien ībās), kop ējo jebkuras izcelsmes vieglo automobi ļu importa apjomu (vien ībās) un vieglo 
automobi ļu jauno re ģistr āciju skaitu Ukrain ā par š ā panta 1. punkt ā min ēto periodu. Ukraina aicina ES pusi s ākt 
apspriešanos p ēc iesp ējas ātrāk pirms š āda pas ākuma piem ērošanas ar nol ūku p ārspriest šo inform āciju. Pas ākumu 
nepie ņem ātrāk k ā 30 dienas p ēc apspriešan ās uzaicin ājuma.  
6. Ukraina var piem ērot aizsardz ības pas ākumu tikai p ēc tam, kad t ās kompetent ās iest ādes ir veikušas izmekl ēšanu 
saska ņā ar Vienošan ās par aizsardz ības pas ākumiem 3. pantu un 4. panta 2. punkta c) apakšpunktu, un šaj ā nol ūkā 
Vienošan ās par aizsardz ības pas ākumiem 3. pants un 4. panta 2. punkta c) apakšpunkts tiek iek ļauti šaj ā nol īgum ā un 
kļūst par t ā sast āvda ļu mutatis mutandis . Šai izmekl ēšana ir j āpier āda, ka p ēc tam, kad atbilst īgi šim nol īgumam piem ērotais 
muitas nodoklis ir samazin āts vai atcelts, ražojums tiek import ēts Ukrainas teritorij ā tādā palielin ātā apjom ā, kuru nosaka 
absol ūtā izteiksm ē vai attiec ībā pret iekšzemes ražošanu, un ar t ādiem nosac ījumiem, ka rodas nopietns kait ējums 
iekšzemes ražošanas nozarei, kas ražo l īdz īgus ražojumus.  
7. Ukraina nekav ējoties rakstiski inform ē ES pusi par š ā panta 6. punkt ā aprakst ītās izmekl ēšanas s ākšanu.  
8. Veicot izmekl ēšanu, Ukraina iev ēro Vienošan ās par aizsardz ības pas ākumiem 4. panta 2. punkta a) un b) apakš ­
punkta pras ības, un šaj ā nol ūkā Vienošan ās par aizsardz ības pas ākumiem 4. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts tiek 
iek ļauts šaj ā nol īgum ā un k ļūst par t ā sast āvda ļu mutatis mutandis . 
9. Attiec īgos faktorus saist ībā ar kait ējuma noteikšanu Vienošan ās par aizsardz ības pas ākumiem 4. panta 2. punkta a) 
apakšpunkt ā nov ērtē par vismaz tr īs sec īgiem 12 m ēnešu periodiem, tas ir, kop ā par vismaz tr īs gadiem.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/19  
( 1 ) K ā to pier āda Ukrainas importa statistika par ES puses noteiktas izcelsmes vieglajiem pasažieru automobi ļiem (vien ībās) ar tarifu 
poz īcijas numuru 8703. Ukraina pamatos šo statistiku, darot pieejamus p ārvad ājumu sertifik ātu EUR 1 vai fakt ūrrēķinu deklar ācijas, 
kas izdoti saska ņā ar proced ūru, kas noteikta I protokola Par j ēdziena  "noteiktas izcelsmes produkti " defin īciju un administrat īvās 
sadarb ības metod ēm V sada ļā. 
( 2 ) K ā to pier āda Ukrainas importa statistika par ES puses noteiktas izcelsmes vieglajiem pasažieru automobi ļiem (vien ībās) ar tarifu 
poz īcijas numuru 8703. Ukraina pamatos šo statistiku, darot pieejamus sertifik ātus EUR 1 vai fakt ūrrēķinu deklar ācijas, kas izdoti 
saska ņā ar proced ūru, kas noteikta I protokola Par j ēdziena  "noteiktas izcelsmes produkti " defin īciju un administrat īvās sadarb ības 
metod ēm V sada ļā. 
( 3 ) Ofici ālā statistika par visu vieglo automobi ļu "pirmo re ģistr āciju" Ukrain ā, ko sniedz Ukrainas Valsts Automobi ļu inspekcija.
10. Izmekl ēšanas gait ā nov ērtē visus zin āmos faktorus, ne tikai preferenci ālā rež īma importa pieaugumu saska ņā ar šo 
nol īgumu, kas taj ā paš ā laik ā var ētu rad īt kait ējumu iekšzemes ražošanas nozarei. ES puses noteiktas izcelsmes ražojuma 
palielin ātu importa apjomu neuzskata par muitas nodok ļa samazin āšanas vai atcelšanas rezult ātu, ja t ā paša ražojuma 
imports no citiem avotiem ar ī ir pieaudzis l īdz īgā apm ērā. 
11. Ukraina rakstiski inform ē ES pusi un visas citas ieinteres ētās personas par izmekl ēšanas rezult ātiem un pamatotiem 
secin ājumiem savlaic īgi pirms š ā panta 5. punkt ā min ētas apspriešan ās ar nol ūku p ārskat īt no izmekl ēšanas izrietošo 
inform āciju un apmain īties ar viedok ļiem par ierosin ātajiem pas ākumiem apspriešan ās laik ā. 
12. Ukraina nodrošina, ka statistika par vieglajiem automobi ļiem, ko izmanto k ā š ādu pas ākumu pier ādījumu, ir 
uzticama, adekv āta un savlaic īgi publiski pieejama. Ukraina bez kav ēšan ās sniedz m ēneša statistiku par ražojuma importa 
apjomu (vien ībās), kop ējo vieglo automobi ļu importa apjomu (vien ībās) no visiem avotiem un vieglo automobi ļu 
jaunaj ām re ģistr ācij ām Ukrain ā. 
13. Neskarot š ā panta 1. punktu, p ārejas perioda laik ā š ā panta 1. punkta a) apakšpunkta un 6. l īdz 11. punkta 
noteikumus nepiem ēro. 
14. Ukraina nepiem ēro aizsardz ības pas ākumus saska ņā ar šo ieda ļu pirm ā gada laik ā. Ukraina nepiem ēro vai neuztur 
sp ēkā aizsardz ības pas ākumus saska ņā ar šo ieda ļu un neturpina izmekl ēšanu šaj ā saist ībā p ēc piecpadsmit ā gada.  
15. Š ā panta piem ērošanu un darb ību var izv ērtēt un p ārskat īt Tirdzniec ības komitej ā. 
45. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā ieda ļā un š ā nol īguma II pielikum ā: 
1. "ražojums " ir tikai ES puses izcelsmes vieglie automobi ļi, kas ietilpst tarifu poz īcij ā 8703 saska ņā ar izcelsmes 
noteikumiem, kuri paredz ēti š ā nol īguma I protokol ā Par j ēdziena  "noteiktas izcelsmes ražojumi " defin īciju un 
administrat īvās sadarb ības metod ēm; 
2. j ēdzienu  "nopietns kait ējums " lieto noz īm ē, kas noteikta Vienošan ās par aizsardz ības pas ākumiem 4. panta 1. punkta 
a) apakšpunkt ā. Šaj ā nol ūkā min ētais 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts ir iek ļauts šaj ā nol īgum ā un k ļūst par t ā 
sast āvda ļu mutatis mutandis ; 
3. "līdz īgs ražojums " ir ražojums, kas ir t āds pats, proti, l īdz īgs visos aspektos attiec īgajam ražojumam vai, ja t āda 
ražojuma nav, citam ražojumam, kurš, kaut ar ī nav l īdz īgs visos aspektos, ir ar t ādām īpaš ībām, kas ļoti atg ādina 
attiec īgā ražojuma īpaš ības;  
4. "pārejas periods " ir 10 gadu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas; p ārejas periodu pagarin ās par tr īs gadiem, 
ja pirms desmit ā gada beig ām Ukraina b ūs iesniegusi pamatotu l ūgumu š ā nol īguma 465. pant ā min ētajai Tird ­
zniec ības komitejai un Tirdzniec ības komiteja b ūs to izskat ījusi;  
5. "pirmais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas;  
6. "otrais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 1. gadadienas;  
7. "trešais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 2. gadadienas;LV L 161/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
8. "ceturtais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 3. gadadienas;  
9. "piektais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 4. gadadienas;  
10. "sestais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 5. gadadienas;  
11. "sept ītais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 6. gadadienas;  
12. "astotais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 7. gadadienas;  
13. "dev ītais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 8. gadadienas;  
14. "desmitais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 9. gadadienas;  
15. "vienpadsmitais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 10. gadadienas;  
16. "divpadsmitais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 11. gadadienas;  
17. "trīspadsmitais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 12. gadadienas;  
18. " četrpadsmitais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 13. gadadienas;  
19. "piecpadsmitais gads " ir 12 m ēnešu periods no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās 14. gadadienas.  
3 . I e d a ļ a 
K u m u l ā c i j a s a i z l i e g u m s  
45.a pants  
Kumul ācijas aizliegums  
Neviena Puse attiec ībā uz vienu un to pašu ražojumu vienlaic īgi nevar piem ērot: 
a) aizsardz ības pas ākumu saska ņā ar š īs noda ļas 2. ieda ļu (Aizsardz ības pas ākumi vieglajiem automobi ļiem) un  
b) pas ākumu saska ņā ar VVTT 1994 XIX pantu un Vienošanos par aizsardz ības pas ākumiem.  
4 . I e d a ļ a 
A n t i d e m p i n g a u n k o m p e n s ā c i j a s p a s ā k u m i  
46. pants  
Visp ārīgi noteikumi  
1. Puses saglab ā savas ties ības un pien ākumus saska ņā ar VVTT 1994 VI pantu, PTO nol īguma 1A pielikum ā iek ļauto 
Vienošanos par GATT 1994 VI panta īstenošanu (turpm āk – Antidempinga vienošan ās) un PTO nol īguma 1A pielikum ā 
iek ļauto Vienošanos par subs īdij ām un kompens ācijas pas ākumiem (turpm āk – SKP vienošan ās).LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/21
2. Preferenci ālas izcelsmes noteikumus, kas paredz ēti š ā nol īguma IV sada ļas 1. noda ļā (Valsts rež īms un pre ču tirgus 
pieejam ība), nepiem ēro šai ieda ļai. 
47. pants  
Pārredzam ība 
1. Puses vienojas, ka antidempinga un kompens ācijas pas ākumi b ūtu j āizmanto, piln ībā iev ērojot attiec īgās Antidem ­
pinga vienošan ās un SKP vienošan ās pras ības un tie b ūtu j āpiem ēro, pamatojoties uz taisn īgu un p ārredzamu sist ēmu.  
2. P ēc tam, kad Puses kompetent ās iest ādes ir sa ņēmušas atbilst īgi noform ētu antidempinga pieteikumu par importu 
no otras Puses, un ne v ēlāk k ā 15 dienas pirms izmekl ēšanas s ākšanas Puse rakstiski pazi ņo otrai Pusei par piepras ījuma 
sa ņemšanu.  
3. Neskarot Antidempinga vienošan ās 6. panta 5. punktu un SKP vienošan ās 12. panta 4. punktu, Puses t ūlīt p ēc 
pagaidu pas ākumu noteikšanas, ja t ādi ir noteikti, un pirms gal īgā lēmuma pie ņemšanas nodrošina piln īgu un pamatotu 
inform āciju par visiem b ūtiskajiem faktiem un apsv ērumiem, balstoties uz kuriem pie ņemts l ēmums piem ērot pas ākumus. 
Inform āciju sniedz rakstiski un ieinteres ētaj ām person ām pieš ķir pietiekami daudz laika iesniegt koment ārus. P ēc tam, kad 
ir sniegta visa attiec īgā inform ācija, ieinteres ētaj ām person ām pieš ķir vismaz 10 dienas koment āru iesniegšanai.  
4. Ar noteikumu, ka tas nevajadz īgi neaizkav ē izmekl ēšanu, un saska ņā ar Puses iekš ējiem ties ību aktiem par izmek ­
lēšanas proced ūrām katra ieinteres ētā persona tiek uzklaus īta, lai t ā var ētu paust savu viedokli antidempinga vai kompen ­
sācijas maks ājumu izmekl ēšanas laik ā. 
48. pants  
Sabiedr ības interešu iev ērošana  
Puse nevar piem ērot antidempinga vai kompens ācijas pas ākumus, ja, pamatojoties uz izmekl ēšanas laik ā atkl āto infor ­
m āciju, var nep ārprotami secin āt, ka š ādu pas ākumu piem ērošana nav sabiedr ības interes ēs. Nosakot sabiedr ības intereses, 
pamatojas uz visu daž ādo interešu izv ērtējumu kopum ā, ietverot iekšzemes ražošanas nozares intereses, lietot āju, pat ē­
rētāju un import ētāju intereses t ādā apm ērā, k ādā tie snieguši attiec īgu inform āciju izmekl ēšanas iest ādēm. 
49. pants  
Maz ākā maks ājuma noteikums  
Ja Puse nolemj piem ērot pagaidu vai past āvīgu antidempinga vai kompens ācijas maks ājumu, š āda maks ājuma apm ērs 
nep ārsniedz dempinga starp ību vai kompens ācijas subs īdijas, bet tam vajadz ētu b ūt maz ākam par starp ību, ja š āds 
maz ākais maks ājums ir pietiekams, lai likvid ētu kait ējumu iekšzemes ražošanas nozarei.  
50. pants  
Pas ākumu un p ārskat īšanas piem ērošana  
1. Puses var piem ērot pagaidu antidempinga vai kompens ācijas maks ājumus tikai tad, ja pagaidu l ēmums ir par ādījis, 
ka eksist ē dempings vai subs īdija, kas kait ē iekšzemes ražošanas nozarei.  
2. Pirms past āvīgas antidempinga vai kompens ācijas maks ājuma piem ērošanas Puses izp ēta iesp ēju piem ērot kons ­
trukt īvus aizsardz ības l īdzek ļus, pien ācīgi apsverot katras lietas īpašos apst ākļos. Neskarot katras Puses iekš ējo ties ību aktu 
attiec īgos noteikumus, Pus ēm b ūtu j ādod priekšroka cenu saist ībām t ādā apm ērā, k ādā Puses ir sa ņēmušas adekv ātus 
eksport ētāju pied āvājumus un šo pied āvājumu pie ņemšana nav uzskat āma par nepraktisku.LV L 161/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
3. Sa ņemot pien ācīgi pamatotu k āda eksport ētāja piepras ījumu p ārskat īt sp ēkā esošos antidempinga vai kompens ācijas 
pas ākumus, Puse, kas piem ēro attiec īgo pas ākumu, objekt īvi un ātri izskata šo piepras ījumu un iesp ējami ātri pazi ņo 
eksport ētājam par izskat īšanas rezult ātiem.  
5 . I e d a ļ a 
A p s p r i e š a n ā s 
50.a pants  
Apspriešan ās 
1. Puse p ēc otras Puses piepras ījuma rod iesp ēju apspriesties ar p ēdējo par īpašiem jaut ājumiem, kas var ētu rasties 
saist ībā ar tirdzniec ības aizsardz ības l īdzek ļu piem ērošanu. Šie jaut ājumi var b ūt saist īti, bet neaprobežojas ar dempinga 
starp ības apr ēķina metod ēm, ietverot daž ādus piel āgojumus, statistikas izmantošanu, importa att īstību, kait ējuma noteik ­ 
šanu un maz ākā maks ājuma noteikuma piem ērošanu.  
2. Apspriešan ās notiek cik vien iesp ējams ātri un parasti 21 dienas laik ā p ēc piepras ījuma sa ņemšanas.  
3. Apspriešan ās saska ņā ar šo ieda ļu notiek, neskarot un piln ībā iev ērojot š ā nol īguma 41. un 47. panta noteikumus.  
6 . I e d a ļ a 
I n s t i t u c i o n ā l i e n o t e i k u m i  
51. pants  
Dialogs par tirdzniec ības aizsardz ības l īdzek ļiem  
1. Puses ir vienojuš ās izveidot dialogu ekspertu l īmen ī par tirdzniec ības aizsardz ības l īdzek ļiem k ā forumu sadarb ībai 
jaut ājumos par tirdzniec ības aizsardz ības l īdzek ļiem.  
2. Dialogs par tirdzniec ības aizsardz ības l īdzek ļiem norisin ās ar m ērķi: 
a) uzlabot Pušu zin āšanas un izpratni par otras Puses ties ību aktiem, politiku un praksi tirdzniec ības aizsardz ības l īdzek ļu 
jom ā; 
b) uzraudz īt š īs noda ļas īstenošanu;  
c) uzlabot sadarb ību starp Pušu iest ādēm, kas atbild par jaut ājumiem, kuri saist īti ar tirdzniec ības aizsardz ības l īdzek ļiem;  
d) p ārspriest starptautiska l īme ņa jaunumus tirdzniec ības aizsardz ības jom ā; 
e) sadarboties saist ībā ar jebkuriem citiem tirdzniec ības aizsardz ības l īdzek ļu jaut ājumiem.  
3. Dialoga par tirdzniec ības aizsardz ības l īdzek ļiem san āksmes norisin ās ad hoc  p ēc jebkuras Puses piepras ījuma. Par 
katras š ādas san āksmes dienask ārtību kop īgi vienojas iepriekš.  
7 . I e d a ļ a 
D o m s t a r p ī b u i z š ķ i r š a n a  
52. pants  
Domstarp ību izš ķiršana  
Šā nol īguma IV sada ļas 14. noda ļu (Domstarp ību izš ķiršana) nepiem ēro š īs noda ļas 1., 4., 5., 6. un 7. ieda ļai.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/23
3. NODA ĻA 
Tehniskie š ķērš ļi tirdzniec ībai 
53. pants  
Darb ības joma un defin īcijas  
1. Š ī noda ļa ir piem ērojama tehnisko noteikumu, standartu un atbilst ības nov ērtēšanas proced ūru izstr ādei, pie ņem ­ 
šanai un piem ērošanai saska ņā ar L īgumu par tehniskaj ām barjer ām tirdzniec ībā, kas ietverts PTO 1A pielikum ā (turpm āk 
– TBT l īgums), kas var ietekm ēt pre ču tirdzniec ību starp Pus ēm. 
2. Neskarot š ā panta 1. punktu, šo noda ļu nepiem ēro sanit ārajiem un fitosanit ārajiem pas ākumiem, kas noteikti PTO 
nol īguma 1A pielikum ā iek ļautaj ā L īgum ā par sanit āro un fitosanit āro pas ākumu piem ērošanu (turpm āk – SFP nol īgums), 
to nepiem ēro ar ī iepirkumu tehniskaj ām specifik ācij ām, ko izstr ādā valsts iest ādes sav ām ražošanas vai pat ēriņa vaja ­
dz ībām. 
3. Šaj ā noda ļā piem ēro TBT l īguma 1. pielikum ā noteikt ās defin īcijas.  
54. pants  
Līguma par tehniskaj ām barjer ām tirdzniec ībā apstiprin āšana  
Puses apstiprina to esoš ās ties ības un saist ības vienai pret otru saska ņā ar TBT l īgumu, kas ar šo ir iek ļauts šaj ā nol īgum ā 
un k ļūst par t ā sast āvda ļu. 
55. pants  
Tehnisk ā sadarb ība 
1. Puses stiprina sadarb ību tehnisko noteikumu, standartu, metrolo ģijas, tirgus uzraudz ības, akredit ācijas un atbilst ības 
nov ērtēšanas proced ūru jom ā ar nol ūku uzlabot savstarp ējo izpratni par to attiec īgaj ām sist ēm ām un veicin āt piek ļuvi to 
konkr ētajiem tirgiem. Šaj ā zi ņā tās var veidot dialogus par reglament ēšanas jaut ājumiem horizont ālā un nozaru l īmen ī. 
2. Īstenojot sadarb ību, Puses cenšas identific ēt, izstr ādāt un sekm ēt tirdzniec ību veicinošas iniciat īvas, ietverot š ādas 
iniciat īvas, bet ne tikai:  
a) sadarb ības pastiprin āšana reglament ējoš ā jom ā, izmantojot inform ācijas, pieredzes un datu apmai ņu; zin ātnisko un 
tehnisko sadarb ību, lai paaugstin ātu tehnisko noteikumu, standartu, test ēšanas, tirgus uzraudz ības, sertifik ācijas un 
akredit ācijas kvalit āti un efekt īvāk izmantotu normat īvos resursus;  
b) attiec īgo par metrolo ģiju, standartiz āciju, test ēšanu, tirgus uzraudz ību, sertifik āciju un akredit ēšanu atbild īgo valsts un 
priv āto organiz āciju sadarb ības atbalst īšana un veicin āšana;  
c) Ukrainas standartiz ācijas, metrolo ģijas, akredit ācijas, atbilst ības nov ērtēšanas un tirgus uzraudz ības sist ēmu kvalit ātes 
infrastrukt ūras att īstības veicin āšana;  
d) Ukrainas dal ības attiec īgu Eiropas organiz āciju darb ā veicin āšana;  
e) risin ājumu mekl ēšana iesp ējamiem š ķēršļiem tirdzniec ībai; 
f) nost āju koordin ācija starptautisk ās tirdzniec ības un regulat īvās organiz ācij ās, k ā piem ēram, PTO un Apvienoto N āciju 
Organiz ācijas Eiropas Ekonomikas komisija (turpm āk – ANO EEK).LV L 161/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
56. pants  
Tehnisko noteikumu, standartu un atbilst ības nov ērtēšanas proced ūru tuvin āšana  
1. Ukraina veic nepieciešamos pas ākumus, lai pak āpeniski pan āktu atbilst ību ES tehniskajiem noteikumiem un ES 
standartiz ācijas, metrolo ģijas, akredit ācijas un atbilst ības nov ērtēšanas proced ūrām un tirgus uzraudz ības sist ēmai, un 
ap ņemas iev ērot principus un praksi, kas noteikta attiec īgos ES l ēmumos un regul ās ( 1 ). 
2. Lai sasniegtu 1. punkt ā noteiktos m ērķus, Ukraina saska ņā ar š ā nol īguma III pielikuma grafiku:  
i) p ārņem t ās ties ību aktos attiec īgos ES  acquis ; 
ii) veic administrat īvās un institucion ālās reformas, kas nepieciešamas, lai īstenotu šo nol īgumu un R ūpniec ības ražojumu 
atbilst ības nov ērtēšanas un atz īšanas nol īgumu (turpm āk - ACAA ), kas min ēts š ā nol īguma 57. pant ā; un  
iii) izveido efekt īvu un p ārskat āmu administrat īvo sist ēmu, kas nepieciešama š īs noda ļas īstenošanai.  
3. Puses vienojas par grafiku š ā nol īguma III pielikum ā un uztur to sp ēkā. 
4. P ēc š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās Ukraina reizi gad ā sniedz ES pusei zi ņojumu par pas ākumiem, kas veikti saska ņā ar 
šo pantu. Ja š ā nol īguma III pielikuma grafik ā paredz ētās darb ības nav īstenotas paredz ētaj ā termi ņā, Ukraina nor āda 
jaunu grafiku š ādas darb ības pabeigšanai.  
5. Ukraina atturas groz īt horizont ālos un nozaru ties ību aktus, kas uzskait īti š ā nol īguma III pielikum ā, iz ņemot, ja to 
dara nol ūkā uzlabot šo ties ību aktu atbilst ību attiec īgajiem ES  acquis  aktiem un uztur ēt sp ēkā šo atbilst ību. 
6. Ukraina pazi ņo ES pusei par vis ām š ādām izmai ņām t ās ties ību aktos.  
7. Ukraina nodrošina, ka t ās attiec īgās iest ādes piln ībā līdzdarbojas Eiropas un starptautisk ās standartiz ācijas, juridisk ās 
un fundament ālās metrolo ģijas un atbilst ības nov ērtēšanas organiz ācij ās, ietverot akredit āciju, saska ņā ar t ās darb ības 
jomu un tai pieejamo dal ībnieces statusu.  
8. Ukraina pak āpeniski p ārņem Eiropas standartu kopumu par saviem valsts standartiem, tostarp saska ņotos Eiropas 
standartus, par kuriem prezum ē, ka to br īvpr ātīga izmantošana ir saska ņā ar ties ību aktiem, kas uzskait īti š ā nol īguma III 
pielikum ā. Vienlaic īgi ar š ādu p ārņemšanu Ukraina atce ļ kolid ējošos savas valsts standartus, tostarp p ārtrauc pirms 1992. 
gada izstr ādāto starpvalstu standartu ( GOST/ ГОСТ ) piem ērošanu. Turkl āt Ukraina pak āpeniski izpilda p ārējos dal ības 
nosac ījumus saska ņā ar pras ībām, kas ir piem ērojamas pilnties īgiem Eiropas Standartiz ācijas organiz āciju dal ībniekiem.  
57. pants  
Rūpniec ības ražojumu atbilst ības nov ērtēšanas un atz īšanas nol īgums  
1. Puses vienojas pievienot šim nol īgumam  ACAA  k ā šā nol īguma protokolu, aptverot vienu vai vair ākas š ā nol īguma 
III pielikum ā uzskait ītas nozares, tikl īdz Puses ir vienojuš ās, ka attiec īgie Ukrainas nozares un horizont ālie ties ību akti, 
iest ādes un standarti ir piln ībā saska ņoti ar ES.  
2. ACAA  b ūs noteikts, ka pre ču tirdzniec ība starp Pus ēm nozar ēs, kur ām tas piem ērojams, notiek ar t ādiem pašiem 
nosac ījumiem, k ādi past āv šo pre ču tirdzniec ībai starp Eiropas Savien ības dal ībvalst īm.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/25  
( 1 ) Jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmums Nr. 768/2008 (2008. gada 9. j ūlijs) par produktu tirdzniec ības vienotu sist ēmu un 
ar ko atce ļ Padomes L ēmumu 93/465/EEK, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. j ūlijs), ar ko 
nosaka akredit ācijas un tirgus uzraudz ības pras ības attiec ībā uz produktu tirdzniec ību un atce ļ Regulu (EEK) Nr. 339/93.
3. P ēc tam, kad ES puse ir p ārbaud ījusi un apstiprin ājusi Ukrainas attiec īgo tehnisko ties ību aktu, standartu un 
infrastrukt ūras saska ņošanas st āvokli, Pus ēm vienojoties un iev ērojot proced ūru par š ā nol īguma groz ījumiem,  ACAA  
pievieno šim nol īgumam k ā protokolu un taj ā ietver t ās nozares no š ā nol īguma III pielikuma saraksta, kuras uzskata par 
saska ņot ām. Ir paredz ēts, ka galu gal ā ACAA  aptvers visas š ā nol īguma III pielikum ā izskait ītās nozares, iev ērojot 
iepriekšmin ēto proced ūru. 
4. Tikl īdz sarakst ā ietvert ās nozares ir iek ļautas  ACAA  Puses, savstarp ēji vienojoties un saska ņā ar š ā nol īguma 
groz ījumu proced ūru, apsver t ā piem ērošanas jomas paplašin āšanas iesp ējas, lai aptvertu citas ražošanas nozares.  
5. Kam ēr ražojums nav ietverts  ACAA , tam piem ēro sp ēkā esošos Pušu ties ību aktus, ņemot v ērā TBT l īguma 
noteikumus.  
58. pants  
Mar ķēšana un eti ķet ēšana  
1. Neskarot š ā nol īguma 56. un 57. pantu, attiec ībā uz tehniskajiem noteikumiem par mar ķēšanas vai eti ķetēšanas 
pras ībām Puses apstiprina TBT nol īguma 2.2 pant ā ietvertos principus, saska ņā ar kuriem š ādu pras ību izstr ādes, 
pie ņemšanas un piem ērošanas nol ūks vai sekas nedr īkst b ūt nevajadz īgu š ķēršļu rad īšana starptautiskajai tirdzniec ībai. 
Šaj ā kontekst ā mar ķēšanas vai eti ķetēšanas pras ības neierobežo tirdzniec ību liel ākā m ērā, nek ā tas nepieciešams, lai 
īstenotu likum īgi pamatotu m ērķi, ņemot v ērā risku, ko rad ītu to neiev ērošana.  
2. Jo īpaši attiec ībā uz oblig ātu mar ķēšanu vai eti ķetēšanu Puses vienojas, ka:  
a) t ās cent īsies samazin āt mar ķēšanas vai eti ķetēšanas pras ības, iz ņemot, kas nepieciešams ES  acquis  pie ņemšanai šaj ā 
jom ā un mar ķēšanai un eti ķetēšanai vesel ības, droš ības vai vides aizsardz ības nol ūkos vai citiem pamatotiem sabied ­
risk ās k ārtības m ērķiem;  
b) Puse var noteikt mar ķējuma vai eti ķetes formu, bet nepieprasa mar ķējuma apstiprin āšanu, re ģistr āciju vai sertifik āciju; 
un 
c) Pus ēm ir ties ības piepras īt, lai mar ķējum ā vai eti ķetēs esoš ā inform ācija tiktu sniegta konkr ētā valod ā. 
4. NODA ĻA 
Sanit ārie un fitosanit ārie pas ākumi  
59. pants  
M ērķis 
1. Š īs noda ļas m ērķis ir veicin āt Pušu savstarp ēju tirdzniec ību ar prec ēm, uz kur ām attiecas sanit ārie un fitosanit ārie 
pas ākumi, vienlaic īgi aizsarg ājot cilv ēku, dz īvnieku un augu dz īvību un vesel ību š ādā veid ā: 
a) nodrošinot piln īgu p ārredzam ību attiec ībā uz tirdzniec ībai piem ērojamiem sanit ārajiem un fitosanit ārajiem pas āku ­
miem;  
b) tuvinot Ukrainas ties ību aktus ES ties ību aktiem;  
c) savstarp ēji atz īstot dz īvnieka un auga vesel ības statusu un piem ērojot re ģionaliz ācijas principu;  
d) izveidojot meh ānismu Pušu izveidoto sanit āro un fitosanit āro pas ākumu l īdzv ērtības atz īšanai;  
e) turpinot PTO SFP nol īguma principu īstenošanu;  
f) izveidojot meh ānismus un proced ūras tirdzniec ības veicin āšanai un  
g) uzlabojot Pušu sazi ņu un sadarb ību attiec ībā uz sanit ārajiem un fitosanit ārajiem pas ākumiem.LV L 161/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2. Š īs noda ļas m ērķis ar ī ir pan ākt Pušu kop īgu vienošanos par dz īvnieku labtur ības standartiem.  
60. pants  
Daudzpus ējās saist ības 
Puses apstiprina savas pašreiz ējās ties ības un saist ības atbilst īgi SFP nol īgumam.  
61. pants  
Darb ības joma  
Šī noda ļa attiecas uz visiem k ādas Puses sanit ārajiem un fitosanit ārajiem pas ākumiem, kas var tieši vai netieši ietekm ēt 
tirdzniec ību starp Pus ēm, ietverot pas ākumus, kas uzskait īti š ā nol īguma IV pielikum ā. 
62. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā noda ļā piem ēro š ādas defin īcijas:  
1. "sanit ārais vai fitosanit ārais pas ākums " ir pas ākums, kas paredz ēts SFP nol īguma A pielikuma 1. punkt ā un ietilpst š ās 
noda ļas piem ērošanas jom ā; 
2. "dz īvnieki " ir sauszemes un ūdensdz īvnieki saska ņā ar attiec īgaj ām defin īcij ām Pasaules Dz īvnieku vesel ības organi ­
zācijas (turpm āk – OIE ) Sauszemes dz īvnieku vesel ības kodeks ā vai Ūdensdz īvnieku vesel ības kodeks ā; 
3. "dz īvnieku produkti " ir dz īvnieku izcelsmes produkti, ietverot ūdensdz īvnieku izcelsmes produktus, saska ņā ar 
defin īcij ām OIE  Sauszemes dz īvnieku vesel ības kodeks ā vai Ūdensdz īvnieku vesel ības kodeks ā; 
4. "dz īvnieku blakusprodukti, kas nav paredz ēti lietošanai p ārtik ā" ir dz īvnieku produkti, kas uzskait īti š ā nol īguma IV-A 
pielikuma 2. da ļā (II);  
5. "augi" ir dz īvi augi un nor ādītās dz īvās aug ļu da ļas, tostarp s ēklas:  
a) aug ļi v ārda bot āniskaj ā noz īm ē, iz ņemot uzglab āšanai sasald ētus aug ļus, 
b) d ārze ņi, iz ņemot uzglab āšanai sasald ētus d ārze ņus, 
c) gumi, bumbu ļsīpoli, s īpoli, sakne ņi, 
d) griezti ziedi,  
e) zari ar lap ām, 
f) noz āģēti koki ar lapotni,  
g) augu audu kult ūras, 
h) lapas, lapotne,  
i) dz īvi ziedputekš ņi un  
j) potzari, spraude ņi, dzinumi;  
6. "augu produkti " ir neapstr ādāti vai vienk ārši sagatavoti augu izcelsmes produkti, cikt āl tos nevar uzskat īt par š ā 
nol īguma IV-A pielikuma 3. da ļā uzskait ītajiem augiem;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/27
7. "sēklas" ir s ēklas v ārda bot āniskaj ā noz īm ē, kas paredz ētas st ādījumiem;  
8. "kait īgais organisms " jebkuras sugas, celma vai biotipa patog ēns, dz īvnieks vai paraz ītaugs, kas ir kait īgs augiem vai 
augu produktiem;  
9. "aizsarg ājam ās zonas " ES puses gad ījum ā ir zonas 2. panta 1. punkta h) apakšpunkta izpratn ē Padomes Direkt īvā 
2000/29/EK (2000. gada 8. maijs) par aizsardz ības pas ākumiem pret t ādu organismu ievešanu, kas kait īgi augiem vai 
augu produktiem, un pret to izplat ību (turpm āk – Direkt īva 2000/29/EK), vai jebkura tam p ēctec īga noteikuma 
izpratn ē; 
10. "dz īvnieku slim ība" ir kl īniska vai patolo ģiska infekcijas izpausme dz īvniekos;  
11. "akvakult ūras slim ība" ir kl īniska vai nekl īniska infic ēšan ās ar vienu vai vair ākiem etiolo ģiskajiem slim ību izrais ītājiem, 
kas min ēti OIE  Ūdensdz īvnieku vesel ības kodeks ā; 
12. "dz īvnieku infic ēšan ās" ir situ ācija, kad dz īvnieki ir infekcijas izrais ītāja n ēsātāji ar kl īnisk ām vai patolo ģisk ām 
infekcijas izpausm ēm vai bez t ām; 
13. "dz īvnieku labtur ības standarti " ir Pušu izstr ādātie un piem ērotie dz īvnieku aizsardz ības standarti, kas atbilst  OIE  
standartiem un ietilpst š ā nol īguma darb ības jom ā; 
14. "atbilstošs vesel ības un fitosanit ārās aizsardz ības l īmenis " ir attiec īgais vesel ības un fitosanit ārās aizsardz ības l īmenis, 
kas noteikts SFP nol īguma A pielikuma 5. punkt ā; 
15. "reģions" attiec ībā uz dz īvnieku vesel ību ir zonas vai re ģioni, k ā noteikts  OIE  Sauszemes dz īvnieku vesel ības kodeks ā, 
un attiec ībā uz akvakult ūru – k ā noteikts  OIE  Starptautiskaj ā ūdensdz īvnieku vesel ības kodeks ā, vienojoties, ka 
attiec ībā uz ES puses teritoriju ņem v ērā tās specifiskumu, atz īstot ES pusi par vienu veselumu;  
16. "no kait īgā organisma br īva teritorija " ir teritorija, kur ā saska ņā ar zin ātniskajiem datiem konkr ēts kait īgais organisms 
nav sastopams un kur ā p ēc vajadz ības šo st āvokli ofici āli uztur;  
17. "reģionaliz ācija" ir SFP nol īguma 6. pant ā aprakst ītā re ģionaliz ācijas koncepcija;  
18. "sūtījums " ir viena veida dz īvnieku produktu s ūtījums, uz kuru attiecas viens un tas pats sertifik āts vai dokuments, 
kuru p ārvad ā ar vienu transportl īdzekli, kuru nos ūtījis viens s ūtītājs un kura izcelsme ir vien ā un taj ā paš ā ekspor ­
tētājvalst ī vai š ādas valsts da ļā. Vien ā s ūtījum ā var ietilpt viena vai vair ākas pre ču partijas;  
19. "augu vai augu produktu s ūtījums " ir augi, augu produkti un/vai citas preces, ko p ārvieto no vienas valsts uz citu un 
uz ko attiecas viens fitosanit ārais sertifik āts, ja t āds ir nepieciešams (s ūtījums var sast āvēt no vienas vai vair ākām 
prec ēm vai pre ču partij ām); 
20. "partija " ir vair ākas vienas un t ās pašas preces vien ības, ko var atpaz īt p ēc t ās sast āva un izcelsmes vienveid ības un 
kas ir s ūtījuma da ļa; 
21. "līdzv ērtība tirdzniec ības nol ūkos" (turpm āk – l īdzv ērtība) ir situ ācija, kad import ētāja Puse pie ņem eksport ētājas 
Puses sanit āros vai fitosanit āros pas ākumus, kaut ar ī šie pas ākumi atš ķiras no import ētājas Puses pas ākumiem, ja 
eksport ētāja Puse objekt īvi par āda import ētājai Pusei, ka t ās pas ākumi sasniedz import ētājas Puses atbilstošu sanit ārās 
un fitosanit ārās aizsardz ības l īmeni;  
22. "nozare " ir Puses produkta vai produktu kategorijas ražošanas vai tirdzniec ības strukt ūra; 
23. "apakšnozare " ir k ādas nozares noteikta un kontrol ēta da ļa;LV L 161/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
24. "preces " ir dz īvnieki un augi vai to kategorijas, vai konkr ēti produkti un citi objekti, ko p ārvieto tirdzniec ības vai citos 
nol ūkos, ietverot š ā panta 2. – 7. punkt ā min ēto; 
25. " īpaša importa at ļauja" ir import ētājas Puses kompetento iest āžu ofici āla iepriekš ēja at ļauja, kas izdota individu ālam 
import ētājam k ā priekšnoteikums preces viena s ūtījuma vai vair ākk ārtīgu s ūtījumu ievešanai no eksport ētājas Puses š ā 
nol īguma darb ības ietvaros,  
26. "darba dienas " ir ned ēļas dienas, iz ņemot sv ētdienu, sestdienu un valsts sv ētku dienas k ādā no Pus ēm; 
27. "inspic ēšana" ir jebkura bar ības, p ārtikas, dz īvnieku vesel ības un dz īvnieku labtur ības aspekta p ārbaude, kuras m ērķis 
ir noteikt, vai šis aspekts ir saska ņā ar bar ības un p ārtikas, un dz īvnieku vesel ības, un dz īvnieku labtur ības noteikumu 
pras ībām; 
28. "augu vesel ības inspic ēšana" ir augu, augu produktu vai citu regul ētu objektu ofici āla vizu āla p ārbaude ar m ērķi 
konstat ēt kait īgu organismu kl ātb ūtni un/vai atbilst ību fitosanit ārajiem noteikumiem;  
29. "verific ēšana" ir p ārbaude, veicot izmekl ēšanu un objekt īvu pier ādījumu izv ērtēšanu, lai p ārliecin ātos, vai paredz ētās 
pras ības ir izpild ītas. 
63. pants  
Kompetent ās iest ādes 
Puses š ā nol īguma 74. pant ā min ētās Sanit ārās un fitosanit ārās p ārvald ības apakškomitejas (turpm āk – SFP apakškomiteja) 
pirmaj ā san āksm ē inform ē viena otru par to kompetento iest āžu strukt ūru, organiz āciju un kompeten ču sadal ījumu. Puses 
inform ē viena otru par vis ām izmai ņām attiec ībā uz š īm kompetentaj ām iest ādēm, ietverot kontaktpunktus.  
64. pants  
Regul ējuma tuvin āšana  
1. Ukraina tuvina sanit ārās un fitosanit āras un dz īvnieku labtur ības ties ību aktus ES ties ību aktiem, k ā paredz ēts š ā 
nol īguma V pielikum ā. 
2. Puses sadarbojas ties ību aktu tuvin āšanas un kapacit ātes uzlabošanas jom ā. 
3. SFP apakškomiteja regul āri uzrauga tuvin āšanas procesa īstenošanas gaitu, k ā paredz ēts š ā nol īguma V pielikum ā, lai 
sniegtu nepieciešamos ieteikumus par tuvin āšanas pas ākumiem.  
4. Ne v ēlāk k ā tr īs m ēnešus p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā Ukraina iesniedz SFP apakškomitejai vispus īgu š ās noda ļas 
īstenošanas strat ēģiju, kas sadal īta priorit āro pas ākumu jom ās, k ā defin ēts š ā nol īguma IV pielikuma A, B un C da ļā, 
veicinot tirdzniec ību ar vienu konkr ētu preci vai pre ču grupu. Strat ēģija kalpo par atsauces dokumentu š ās noda ļas 
īstenošanai un to pievienos š ā nol īguma V pielikumam (  1 ). 
65. pants  
Dz īvnieku vesel ības un kait īgo organismu statusa un re ģion ālo apst ākļu atz īšana tirdzniec ības nol ūkiem  
A. Dz īvnieku slim ību, infic ētu dz īvnieku un kait īgo organismu statusa atz īšana  
1. Attiec ībā uz dz īvnieku slim ībām un infic ētiem dz īvniekiem (tai skait ā ar zoonoz ēm) piem ēro š ādus noteikumus:  
a) import ētāja Puse tirdzniec ības nol ūkos atz īst eksport ētājas Puses vai t ās re ģiona, ko noteikusi eksport ētāja Puse saska ņā 
ar š ā nol īguma VII pielikuma A da ļu, dz īvnieku vesel ības statusu attiec ībā uz š ā nol īguma VI pielikuma A da ļā 
nor ādītaj ām dz īvnieku slim ībām;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/29  
( 1 ) Attiec ībā uz ģen ētiski modific ētiem organismiem (turpm āk – GMO) vispus īgaj ā strat ēģijā iek ļauj ar ī grafikus, k ā Ukrainas GMO ties ību 
aktus tuvin ās ES ties ību aktiem, kas min ēti V sada ļas 6. noda ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) XXIX pielikum ā.
b) ja Puse uzskata, ka k ādai t ās teritorijai vai re ģionam ir īpašs statuss attiec ībā uz konkr ēto dz īvnieku slim ību, kas nav 
viens no š ā nol īguma VI pielikuma A da ļā min ētajiem, t ā var piepras īt š ā statusa atz īšanu saska ņā ar krit ērijiem, kas 
noteikti š ā nol īguma VII pielikuma C da ļā. Import ētāja Puse var piepras īt t ādas garantijas attiec ībā uz dz īvu dz īvnieku 
un dz īvnieku izcelsmes produktu ievešanu, kas atbilst Pušu savstarp ēji pie ņemtajam statusam;  
c) Pušu teritoriju vai re ģionu statusu vai statusu nozar ē vai apakšnozar ē saist ībā ar t ādas dz īvnieku slim ības izplat ību vai 
sastopam ību, kas nav min ēta š ā nol īguma VI pielikuma A da ļā, vai dz īvnieku infic ēšanos un/vai attiec īgā gad ījum ā ar 
to saist īto risku, k ā to defin ē OIE , Puses atz īst par savstarp ējas tirdzniec ības pamatu. Import ētāja Puse var piepras īt 
tādas garantijas attiec ībā uz dz īvu dz īvnieku un dz īvnieku produktu ievešanu, kas atbilst noteiktajam statusam saska ņā 
ar atbilstošajiem  OIE  ieteikumiem;  
d) neskarot š ā nol īguma 67., 69. un 73. pantu un, ja vien import ētāja Puse nece ļ tiešus iebildumus un nepieprasa 
paskaidrojošu vai papildu inform āciju vai konsult ācijas un/vai p ārbaudi, katra Puse bez liekas kav ēšan ās veic likum ­
došanas un administrat īvos pas ākumus, kas vajadz īgi, lai at ļautu tirdzniec ību, pamatojoties uz š ā punkta a), b) un c) 
apakšpunktu.  
2. Attiec ībā uz kait īgiem organismiem piem ēro š ādus noteikumus:  
a) Puses tirdzniec ības nol ūkos savstarp ēji atz īst kait īgo organismu statusu attiec ībā uz kait īgiem organismiem, kas 
nor ādīti š ā nol īguma VI pielikuma B da ļā; 
b) neskarot š ā nol īguma 67., 69. un 73. pantu un, ja vien import ētāja Puse nece ļ tiešus iebildumus un nepieprasa 
paskaidrojošu vai papildu inform āciju vai konsult ācijas un/vai p ārbaudi, katra Puse bez liekas kav ēšan ās veic likum ­
došanas un administrat īvos pas ākumus, kas vajadz īgi, lai at ļautu tirdzniec ību, pamatojoties uz š ā punkta a) apakš ­
punktu.  
B. Re ģionaliz ācijas / zon ēšanas, no kait īga organisma br īvu teritoriju (turpm āk – KBT) un aizsarg ājamo zonu (turpm āk – 
AZ) atz īšana  
3. Puses atz īst re ģionaliz ācijas un KBZ j ēdzienus, k ā noteikts attiec īgi P ārtikas un lauksaimniec ības organiz ācijas 1997. 
gada Starptautiskaj ā augu aizsardz ības konvencij ā un Starptautiskajos fitosanit āro pas ākumu standartos (turpm āk – SFPS), 
un aizsarg ātās zonas saska ņā ar Direkt īvu 2000/29/EK, ko Puses vienojas piem ērot savstarp ējai tirdzniec ībai. 
4. Puses vienojas, ka re ģionaliz ācijas l ēmumus par dz īvnieku un zivju slim ībām, kas uzskait ītas š ā nol īguma VI 
pielikuma A da ļā, un kait īgiem organismiem, kas uzskait īti š ā nol īguma VI pielikuma B da ļā, pie ņem saska ņā ar š ā 
nol īguma VII pielikuma A un B da ļas noteikumiem.  
5. a) Attiec ībā uz dz īvnieku slim ībām un saska ņā ar š ā nol īguma 67. pantu eksport ētāja Puse, kas l ūdz import ētāju 
Pusi atz īt t ās re ģionaliz ācijas l ēmumu, pazi ņo veiktos pas ākumus, pievienojot visus paskaidrojumus un apstip ­
rinošus datus par t ās konstat ējumiem un l ēmumiem. Neierobežojot š ā nol īguma 68. pantu un, ja vien impor ­
tētāja Puse nece ļ tiešus iebildumus un nepieprasa papildu inform āciju vai apspriešanos un/vai verific ēšanu 15 
darba dienu laik ā no pazi ņojuma sa ņemšanas, š ādi pazi ņotu re ģionaliz ācijas l ēmumu uzskata par akcept ētu; 
b) Apspriešan ās, kas min ēta š ā punkta a) apakšpunkt ā, norisin ās saska ņā ar š ā nol īguma 68. panta 3. punktu. 
Import ētāja Puse izv ērtē papildu inform āciju 15 darba dien ās no papildu inform ācijas sa ņemšanas dienas. 
Verific ēšanu, kas min ēta a) apakšpunkt ā, veic saska ņā ar š ā nol īguma 71. pantu un 25 darba dienu laik ā no 
verific ēšanas piepras ījuma sa ņemšanas.  
6. a) Attiec ībā uz kait īgiem organismiem katra Puse nodrošina, ka tirdzniec ībā ar augiem, augu produktiem un citiem 
objektiem attiec īgā gad ījum ā tiek iev ērots kait īgu organismu statuss teritorij ā, ko otra Puse atzinusi par aizsar ­
gājamu zonu vai KBT. Puse, kas l ūdz otru Pusi atz īt t ās KBT, pazi ņo veiktos pas ākumus un p ēc piepras ījuma 
sniedz visus paskaidrojumus un apstiprinošus datus par t ās izveidi un uztur ēšanu, k ā tas paredz ēts attiec īgajos 
SFPS, ko Puses uzskata par piem ērotiem. Neierobežojot š ā nol īguma 73. pantu un, ja vien Puse nece ļ tiešus 
iebildumus un nepieprasa papildu inform āciju vai apspriešanos un/vai verific ēšanu triju m ēnešu laik ā no pazi ­ 
ņojuma sa ņemšanas, š ādi pazi ņotu KBT l ēmumu uzskata par akcept ētu;LV L 161/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
b) Apspriešan ās, kas min ēta a) apakšpunkt ā, norisin ās saska ņā ar š ā nol īguma 68. panta 3. punktu. Import ētāja Puse 
izv ērtē papildu inform āciju tr īs m ēnešos no t ās sa ņemšanas dienas. Š ā punkta a) apakšpunkt ā nor ādīto verific ē­ 
šanu veic saska ņā ar š ā nol īguma 71. pantu un 12 m ēnešos no verific ēšanas piepras ījuma sa ņemšanas dienas, 
ņemot v ērā attiec īgā kait īgā organisma un kult ūrauga biolo ģiju. 
7. P ēc š ā panta 4. - 6. punkt ā aprakst īto proced ūru pabeigšanas un neskarot š ā nol īguma 73. pantu, katra Puse bez 
nepamatotas kav ēšan ās veic nepieciešamos likumdošanas un administrat īvos pas ākumus, kas vajadz īgi, lai at ļautu tird ­
zniec ību, pamatojoties uz iepriekš min ēto. 
C. Sadrumstalot ība 
Puses ap ņemas iesaist īties turpm ākās diskusij ās ar nol ūku īstenot norobežošanas principu, kas min ēts š ā nol īguma XIV 
pielikum ā. 
66. pants  
Līdzv ērtības noteikšana  
1. L īdzv ērtību var atz īt attiec ībā uz:  
a) individu ālu pas ākumu vai  
b) pas ākumu grupu vai  
c) sist ēmu, ko piem ēro nozarei, apakšnozarei, prec ēm vai pre ču grupai.  
2. Nosakot l īdzv ērtību, Puses iev ēro š ā panta 3. punkt ā noteikto proced ūru. Šis process ietver objekt īvu l īdzv ērtības 
pier ādīšanu, ko veic eksport ētāja Puse, un objekt īvu pier ādījumu nov ērtēšanu, ko veic import ētāja Puse. Tas var ietvert 
inspic ēšanu vai verific ēšanu.  
3. P ēc eksport ētājas Puses piepras ījuma par l īdzv ērtības atz īšanu, k ā tas noteikts š ā panta 1. punkt ā, Puses nekav ējoties 
un ne v ēlāk k ā tr īs m ēnešu laik ā no br īža, kad import ētāja Puse sa ņēmusi š ādu piepras ījumu, s āk apspriešan ās procesu, 
kas ietver š ā nol īguma IX pielikum ā paredz ētos posmus. Tom ēr, ja eksport ētāja Puse iesniedz vair ākus l ūgumus, Puses p ēc 
import ētājas Puses piepras ījuma š ā nol īguma 74. pant ā min ētaj ā SFP apakškomitej ā vienojas par grafiku, k ādā tās uzs āks 
un veiks šaj ā punkt ā min ēto proced ūru. 
4. Kad ties ību aktu tuvin āšan ās ir sasniegta š ā nol īguma 64. panta 3. punkt ā min ētās uzraudz ības rezult ātā, šo faktu 
uzskata par Ukrainas piepras ījumu s ākt attiec īgo pas ākumu l īdzv ērtības atz īšanas proced ūru, k ā noteikts š ā panta 3. 
punkt ā. 
5. Ja vien Puses savstarp ēji nevienojas cit ādi, import ētāja Puse pabeidz š ā panta 3. punkt ā min ēto l īdzv ērtības noteik ­ 
šanu 360 dien ās no l īdzv ērtības piepras ījuma sa ņemšanas no eksport ētājas Puses, ietverot materi ālus, kas pier āda l īdz ­
vērtību, iz ņemot sezon ālus kult ūraugus, kad pie ļaujams atlikt izv ērtējumu uz v ēlāku laiku, lai var ētu veikt verific ēšanu 
kult ūrauga augšanai piem ērot ā period ā. 
6. Import ētāja Puse nosaka l īdzv ērtību attiec ībā uz augiem, augu produktiem un citiem objektiem saska ņā ar attiec ī­
gajiem SFPS, ja nepieciešams.  
7. Import ētāja Puse var atsaukt vai aptur ēt l īdzv ērtību, pamatojoties uz vienas Puses izdar ītiem pas ākumu groz ījumiem, 
kas ietekm ē līdzv ērtību, ar noteikumu, ka ir izpild ītas š ādas proced ūras: 
a) saska ņā ar š ā nol īguma 67. panta 2. punktu eksport ētāja Puse inform ē import ētāju Pusi par visiem priekšlikumiem to 
pas ākumu groz ījumiem, attiec ībā uz kuriem ir atz īta pas ākumu l īdzv ērtība, un par ierosin āto pas ākumu iesp ējamo 
ietekmi uz jau atz īto l īdzv ērtību. Import ētāja Puse 30 darba dien ās no š ādas inform ācijas sa ņemšanas pazi ņo ekspor ­
tētājai Pusei, vai t ā turpin ās atz īt l īdzv ērtību, pamatojoties uz ierosin ātajiem pas ākumiem;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/31
b) saska ņā ar š ā nol īguma 67. panta 2. punktu import ētāja Puse inform ē eksport ētāju Pusi par visiem priekšlikumiem to 
pas ākumu groz ījumiem, uz kuriem pamatojas l īdzv ērtības atz īšana, un par ierosin āto pas ākumu iesp ējamo ietekmi uz 
jau atz īto l īdzv ērtību. Ja import ētāja Puse p ārtrauc l īdzv ērtības atz īšanu, Puses var vienoties par nosac ījumiem š ā panta 
3. punkt ā min ētās proced ūras atk ārtotai uzs ākšanai, pamatojoties uz ierosin ātajiem pas ākumiem.  
8. L īdzv ērtības atz īšana, aptur ēšana vai atsaukšana piln ībā ir import ētājas Puses zi ņā saska ņā ar t ās administrat īvo un 
ties ību aktu sist ēmu. Min ētā Puse rakstveid ā sniedz eksport ētājai Pusei visus paskaidrojumus un apliecinošos datus, kas 
izmantoti konstat ējumu un l ēmumu pie ņemšan ā, uz kuriem attiecas šis pants. L īdzv ērtības neatz īšanas, aptur ēšanas vai 
atsaukšanas gad ījum ā import ētāja Puse nor āda eksport ētājai Pusei nepieciešamos nosac ījumus, ar k ādiem var atk ārtoti 
uzs ākt 3. punkt ā min ēto proced ūru. 
9. Neskarot š ā nol īguma 73. pantu, import ētāja Puse nevar atsaukt vai aptur ēt l īdzv ērtības atz īšanu pirms st ājas sp ēkā 
vienas vai otras Puses ierosin ātie jaunie pas ākumi.  
10. Ja import ētāja Puse ir ofici āli atzinusi l īdzv ērtību, pamatojoties uz apspriešan ās proced ūru, k ā tas paredz ēts š ā 
nol īguma IX pielikum ā, SFP apakškomiteja saska ņā ar proced ūru, kas paredz ēta š ā nol īguma 74. panta 2. punkt ā, 
pasludina l īdzv ērtības atz īšanu tirdzniec ībā starp Pus ēm. L ēmum ā paredz ar ī attiec īgā gad ījum ā samazin āt fizisk ās 
pārbaudes uz robež ām, vienk āršotus sertifik ātus un iepriekš ēju sarakstu proced ūras uz ņēmumiem.  
Līdzv ērtības statusu uzskaita š ā nol īguma IX pielikum ā. 
11. Ja ties ību akti ir tuvin āti, l īdzv ērtības noteikšana notiek uz š ā pamata.  
67. pants  
Pārredzam ība un inform ācijas apmai ņa 
1. Neskarot š ā nol īguma 68. pantu, Puses sadarbojas, lai uzlabotu savstarp ējo izpratni par to ofici ālaj ām kontroles 
strukt ūrām un meh ānismiem, kuru uzdevums ir SFP pas ākumu piem ērošana, un to darbu. To cita starp ā var sasniegt ar 
starptautisko rev īziju zi ņojumiem, kad tos public ē, un Puses var apmain īties ar inform āciju par šo rev īziju rezult ātiem vai 
citu attiec īgu inform āciju.  
2. Ties ību aktu tuvin āšanas ietvaros, k ā min ēts š ā nol īguma 64. pant ā, vai l īdzv ērtības noteikšanas ietvaros, k ā min ēts 
šā nol īguma 66. pant ā, Puses inform ē viena otru par attiec īgaj ās jom ās pie ņemtaj ām izmai ņām ties ību aktos un cit ām 
procedur ālām izmai ņām. 
3. Šaj ā saist ībā ES puse laic īgi iepriekš inform ē Ukrainu par izmai ņām ES puses ties ību aktos, lai ļautu Ukrainai apsv ērt 
veikt attiec īgus groz ījumus t ās ties ību aktos.  
Būtu j āsasniedz nepieciešamais koordin ācijas l īmenis, lai atvieglotu likumdošanas procesa dokumentu nos ūtīšanu p ēc 
vienas Puses piepras ījuma.  
Šaj ā nol ūkā katra Puse pazi ņo otrai Pusei t ās kontaktpunktus. Puses pazi ņo viena otrai ar ī par vis ām izmai ņām šaj ā 
inform ācij ā. 
68. pants  
Pazi ņošana, apspriešan ās un sazi ņas atvieglošana  
1. Katra Puse div ās darbdien ās rakstveid ā pazi ņo otrai Pusei par jebk ādu nopietnu vai noz īm īgu sabiedr ības, dz īvnieku 
vai augu vesel ības apdraud ējumu, tai skait ā par ārk ārtas situ ācij ām attiec ībā uz p ārtikas produktu kontroli vai situ ācij ām, 
kuras rada nep ārprotamu nopietnu vesel ības apdraud ējumu saist ībā ar dz īvnieku izcelsmes vai augu produktu pat ēriņu, un 
jo īpaši attiec ībā uz:  
a) visiem pas ākumiem, kas ietekm ē re ģionaliz ācijas l ēmumus, kas min ēti š ā nol īguma 65. pant ā;LV L 161/32 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
b) š ā nol īguma VI pielikuma A da ļā uzskait īto dz īvnieku slim ību vai VI pielikuma B da ļas sarakst ā aprakst īto kait īgo 
organismu kl ātb ūtni vai evol ūciju;  
c) epidemiolo ģiski svar īgiem datiem vai noz īm īgu blakus risku attiec ībā uz dz īvnieku slim ībām vai kait īgiem organis ­
miem, kas nav iek ļauti š ā nol īguma VI pielikuma A un B da ļā vai kas ir jaunas dz īvnieku slim ības vai kait īgi organismi 
un 
d) visiem papildu pas ākumiem, kas p ārsniedz pamatpras ības, ko piem ēro Pušu veiktajiem attiec īgajiem pas ākumiem, lai 
kontrol ētu vai izskaustu dz īvnieku slim ības vai kait īgus organismus vai aizsarg ātu sabiedr ības vai augu vesel ību, k ā ar ī 
izmai ņām profilakses politik ā, ieskaitot vakcin ācijas politiku.  
2. a) Pazi ņojumus rakstveid ā iesniedz kontaktpunktiem, kas min ēti š ā nol īguma 67. panta 3. punkt ā. 
b) rakstisks pazi ņojums ir pazi ņojums, izmantojot pastu, faksu vai elektronisko pastu. Pazi ņojumus nos ūta tikai 
starp kontaktpunktiem, kas min ēti š ā nol īguma 67. panta 3. punkt ā. 
3. Ja k ādai no Pus ēm ir nopietnas bažas par draudiem sabiedr ības, dz īvnieku vai augu vesel ībai, par radušos situ āciju 
apspriežas p ēc Puses piepras ījuma iesp ējami īsā laik ā un katr ā gad ījum ā 15 darba dienu laik ā. Š ādās situ ācij ās katra Puse 
cenšas sniegt visu inform āciju, kas vajadz īga, lai izvair ītos no tirdzniec ības trauc ējumiem un pan āktu abpus ēji pie ņemamu 
risin ājumu, kas ir sader īgs ar sabiedr ības, dz īvnieku vai augu vesel ības aizsardz ības pras ībām. 
4. P ēc Puses piepras ījuma apspriešan ās par dz īvnieku labtur ību notiek iesp ējami īsā laik ā un katr ā gad ījum ā 20 darba 
dienu laik ā no pazi ņojuma. Š ādās situ ācij ās katra Puse cenšas sniegt visu piepras īto inform āciju.  
5 P ēc Puses l ūguma š ā panta 3. un 4. punkt ā nor ādītās apspriešan ās r īko, izmantojot video vai audiokonferen ču 
sist ēmu. Piepras ījuma iesniedz ēja Puse nodrošina Pušu ofici āli apstiprin āta apspriedes protokola sagatavošanu. Š āda 
apstiprin ājuma ieg ūšanai piem ēro š ā nol īguma 67. panta 3. punktu.  
6. Savstarp ēji izmantojama ātrās rea ģēšanas sist ēma un agr īnas br īdin āšanas meh ānisms veterin ārām vai fitosanit ārām 
ārk ārtas situ ācij ām s āks darboties v ēlāk, kad Ukraina ievies īs nepieciešamos ties ību aktus šaj ā jom ā un izveidos apst ākļus 
šādu meh ānismu piem ērotai darb ībai uz vietas.  
69. pants  
Tirdzniec ības nosac ījumi  
1. Visp ārīgi importa nosac ījumi.  
a) Vis ām š ā nol īguma IV-A pielikum ā un IV-C pielikuma 2. punkt ā iek ļautaj ām prec ēm Puses vienojas piem ērot 
visp ārīgos importa nosac ījumus. Neierobežojot saska ņā ar š ā nol īguma 65. pantu pie ņemtos l ēmumus, import ētājas 
Puses importa nosac ījumus piem ēro vis ā eksport ētājas Puses teritorij ā. St ājoties sp ēkā šim nol īgumam un saska ņā ar š ā 
nol īguma 67. pantu, import ētāja Puse inform ē eksport ētāju Pusi par sav ām sanit āraj ām un fitosanit āraj ām importa 
pras ībām attiec ībā uz š ā nol īguma IV-A pielikum ā un IV-C pielikuma 2. punkt ā min ētaj ām prec ēm. Šaj ā inform ācij ā 
attiec īgā gad ījum ā ietver import ētājas Puses noteikto ofici ālo sertifik ātu vai deklar āciju vai tirdzniec ības dokumentu 
paraugus.  
b) i) Pazi ņojot par š ā panta 1. punkt ā nor ādīto nosac ījumu groz ījumiem vai groz ījumu ierosin ājumiem, Puses iev ēro SFP 
nol īguma noteikumus un turpm ākos l ēmumus, kas attiecas uz pas ākumu pazi ņošanu. Neskarot š ā nol īguma 73. 
pantu, import ētāja Puse, nosakot 1. punkta a. apakšpunkt ā min ēto groz īto nosac ījumu sp ēkā st āšan ās dienu, ņem 
vērā laiku, kas nepieciešams transportam starp Pus ēm; 
ii) ja import ētāja Puse neiev ēro min ētās pazi ņošanas pras ības, t ā turpina akcept ēt sertifik ātu vai apliec ību, kas garant ē 
iepriekš piem ērojamos nosac ījumus, 30 dienas p ēc groz īto importa nosac ījumu st āšan ās sp ēkā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/33
2. Importa nosac ījumi p ēc l īdzv ērtības atz īšanas.  
a) Puses 90 dienu laik ā no l īdzv ērtības atz īšanas l ēmuma pie ņemšanas veic nepieciešamos likumdošanas un adminis ­
trat īvos pas ākumus l īdzv ērtības atz īšanas īstenošanai, lai uz t ās pamata attiec īgaj ās nozar ēs un apakšnozar ēs, kur ās 
import ētāja Puse visus eksport ētājas Puses attiec īgos sanit āros un fitosanit āros pas ākumus ir atzinusi par l īdzv ērtīgiem, 
atļautu savstarp ēji tirgot preces, kas min ētas š ā nol īguma IV pielikuma A da ļā un IV pielikuma C da ļas 2. punkt ā. 
Attiec ībā uz min ētaj ām prec ēm import ētājas Puses piepras ītā sertifik āta vai ofici ālā dokumenta paraugu min ētaj ā 
posm ā var aizst āt ar sertifik ātu, kas noform ēts, iev ērojot š ā nol īguma XII pielikuma B da ļu. 
b) Attiec īgās nozar ēs vai apakšnozar ēs, kur ās par l īdzv ērtīgiem ir atz īti viens vai vair āki, bet ne visi pas ākumi, pre ču 
tirdzniec ība turpin ās atbilstoši 1. punkta a) apakšpunkt ā nor ādītajiem nosac ījumiem. P ēc eksport ētājas Puses l ūguma 
piem ēro š ā panta 5. punktu.  
3. No š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas š ā nol īguma IV pielikuma A da ļā un IV pielikuma C da ļas 2. punkt ā 
min ētaj ām prec ēm nepiem ēro importa at ļaujas.  
Šā nol īguma st āšan ās sp ēkā pirms 2013. gada 31. decembra neietekm ē pal īdz ību visaptveroš ās iest āžu darba uzlabošanas 
programmas ietvaros.  
4. Par nosac ījumiem, kas skar tirdzniec ību ar 1. punkta a) apakšpunkt ā min ētaj ām prec ēm, Puses p ēc eksport ētājas 
Puses piepras ījuma uzs āk apspriešanos SFP apakškomitej ā saska ņā ar š ā nol īguma 74. pantu, lai vienotos par import ētājas 
Puses alternat īviem vai papildu importa nosac ījumiem. Š ādus alternat īvus vai papildu importa nosac ījumus attiec īgā 
gad ījum ā var balst īt uz eksport ētājas Puses pas ākumiem, kurus import ētāja Puse atzinusi par l īdzv ērtīgiem. Ja Puses 
vienojas, import ētāja Puse 90 dien ās no SFP apakškomitejas l ēmuma veic likumdošanas un/vai administrat īvos pas āku ­
mus, kas vajadz īgi, lai at ļautu importu, pamatojoties uz min ētajiem pas ākumiem.  
5. Uz ņēmumu saraksts, nosac īts apstiprin ājums.  
a) Attiec ībā uz š ā nol īguma IV-A pielikuma 2. da ļu min ēto dz īvnieku produktu importu import ētāja Puse p ēc ekspor ­
tētājas Puses l ūguma, kam pievienotas atbilst īgas garantijas, uz laiku apstiprina š ā nol īguma VIII 2.1 punkt ā min ētos 
pārstr ādes uz ņēmumus, kuri atrodas eksport ētājas Puses teritorij ā, bez uz ņēmumu iepriekš ējas individu ālas p ārbaudes. 
Šāds apstiprin ājums ir saska ņā ar š ā nol īguma VIII pielikum ā paredz ētajiem nosac ījumiem un noteikumiem. Iz ņemot 
gad ījumu, kad tiek piepras īta papildu inform ācija, import ētāja Puse veic nepieciešamos likumdošanas un/vai adminis ­
trat īvos pas ākumus, lai at ļautu importu 30 darba dienu laik ā p ēc tam, kad import ētāja Puse ir sa ņēmusi piepras ījumu 
un attiec īgās garantijas.  
Uz ņēmumu s ākotn ējo sarakstu apstiprina saska ņā ar š ā nol īguma VIII pielikum ā noteikto proced ūru. 
b) Attiec ībā uz 2. punkta a) apakšpunkt ā min ēto dz īvnieku produktu importu eksport ētāja Puse dara import ētājai Pusei 
zin āmu to uz ņēmumu sarakstu, kas atbilst import ētājas Puses pras ībām. 
6. P ēc vienas Puses l ūguma otra Puse sniedz visus nepieciešamos paskaidrojumus un apliecinošus dokumentus par 
konstat ējumiem un l ēmumiem, uz kuriem attiecas š ā panta darb ības joma.  
70. pants  
Sertific ēšanas proced ūra 
1. Puses vienojas par sertific ēšanas proced ūru un sertifik ātu un ofici ālu dokumentu izsniegšanas principiem, kas 
noteikti š ā nol īguma XII pielikum ā. 
2. Š ā nol īguma 74. pant ā min ētā SFP apakškomiteja var vienoties par noteikumiem, kas j āiev ēro elektronisk ās serti ­
fic ēšanas, sertifik ātu anul ēšanas vai aizst āšanas gad ījum ā.LV L 161/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
3. Š ā nol īguma 64. pant ā min ētas ties ību aktu tuvin āšanas ietvaros Puses attiec īgos gad ījumos vienosies par vienotiem 
sertifik ātu paraugiem.  
71. pants  
Verific ēšana  
1. Lai uztur ētu p ārliec ību par š īs noda ļas noteikumu efekt īvu īstenošanu, katrai Pusei ir ties ības:  
a) saska ņā ar š ā nol īguma X pielikuma pamatnost ādn ēm kopum ā vai pa da ļām verific ēt otras Puses iest āžu piln īgās 
kontroles programmu vai attiec īgā gad ījum ā citus pas ākumus. Š ādas verific ēšanas izmaksas sedz Puse, kas veic 
verific ēšanu;  
b) no abu Pušu noteiktas dienas p ēc Puses piepras ījuma sa ņemt no otras Puses inform āciju par visu min ētās Puses 
piln īgās kontroles programmu vai t ās da ļu un saska ņā ar š ādu programmu veikto p ārbaužu rezult ātu p ārskatu;  
c) attiec ībā uz IV-A pielikum ā un IV-C pielikuma 2. punkt ā min ēto pre ču laboratoriskaj ām p ārbaud ēm, p ēc Puses 
piepras ījuma un attiec īgā gad ījum ā, piedal īties periodisk ā savstarp ējas sal īdzin āšanas p ārbaužu programm ā konkr ētām 
pārbaud ēm, ko organiz ē otras Puses references laboratorija. Š ādas l īdzdal ības izmaksas sedz Puse, kas piedal ās. 
2. Puses var apmain īties ar verific ēšanas rezult ātiem, kas min ēti š ā panta 1. punkta a) apakšpunkt ā, ar treš ām person ām 
un publiskot rezult ātus, k ā to var noteikt abu Pušu piem ērojamos noteikumos. Apmainoties ar š ādu inform āciju un/vai 
publiskojot rezult ātus attiec īgos gad ījumos iev ēro konfidencialit ātes noteikumus, kas piem ērojami ab ās Pus ēs. 
3. Š ā nol īguma 74. pant ā min ētā SFP apakškomiteja ar l ēmumu var groz īt š ā nol īguma X pielikumu, pien ācīgi ņemot 
vērā attiec īgo darbu, ko veikušas starptautisk ās organiz ācijas.  
4. Verific ēšanas rezult āti var veicin āt š ā nol īguma 64., 66., un 72. pant ā min ētos Pušu vai vienas Puses pas ākumus.  
72. pants  
Importa p ārbaudes un p ārbaudes maksa  
1. Puses vienojas, ka importa p ārbaud ēs, ko import ētāja Puse veic attiec ībā uz s ūtījumu importu no eksport ētājas 
Puses, iev ēro š ā nol īguma XI pielikuma A da ļā izkl āstītos principus. Š ādu p ārbaužu rezult āti var sekm ēt š ā nol īguma 71. 
pant ā nor ādīto verific ēšanas proced ūru. 
2. Š ā nol īguma XI pielikuma B da ļā ir noteikts, cik bieži katra Puse var piem ērot fiziskas importa p ārbaudes. Puse savas 
kompetences ietvaros un saska ņā ar saviem ties ību aktiem var groz īt šo p ārbaužu biežumu, ņemot v ērā saska ņā ar š ā 
nol īguma 64., 66. un 69. pantu paveikto, vai ar ī verific ēšanas, apspriešan ās vai citu šaj ā nol īgum ā paredz ēto pas ākumu 
rezult ātā. Š ā nol īguma 74. pant ā min ētā SFP apakškomiteja ar l ēmumu attiec īgi groza š ā nol īguma XI pielikuma B da ļu. 
3. P ārbaudes maksa attiecas tikai uz izmaks ām, kas raduš ās kompetentajai iest ādei, izdarot importa p ārbaudes. Maksu 
apr ēķina uz t ā paša pamata, k ā apr ēķina maksu par l īdz īgu iekšzemes produktu p ārbaud ēm. 
4. Import ētāja Puse p ēc piepras ījuma inform ē eksport ētāju Pusi par visiem groz ījumiem, tai skait ā par š ādu groz ījumu 
iemesliem attiec ībā uz pas ākumiem, kas ietekm ē importa p ārbaudes un p ārbaudes maksu, un par vis ām noz īm īgām 
izmai ņām š ādu p ārbaužu administrat īvaj ā proced ūrā. 
5. No dienas, ko nosaka š ā nol īguma 74. pant ā min ētā SFP apakškomiteja, Puses var vienoties par nosac ījumiem katras 
Puses kontroles pas ākumu atz īšanai, k ā noteikts 71. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā, nol ūkā piel āgot un attiec īgā 
gad ījum ā abpus ēji samazin āt fizisko importa p ārbaužu biežumu prec ēm, kas min ētas š ā nol īguma 69. panta 2. punkt ā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/35
No min ētās dienas Puses var abpus ēji atz īt savstarp ējās noteiktu pre ču kontroles un rezult ātā samazin āt vai aizst āt 
attiec īgo pre ču importa p ārbaudes.  
6. Nosac ījumus importa p ārbaužu piel āgošanas atz īšanai ietver š ā nol īguma XI pielikum ā, iev ērojot proced ūru, kas 
min ēta š ā nol īguma 74. panta 6. punkt ā. 
73. pants  
Aizsardz ības pas ākumi  
1. Ja import ētāja Puse sav ā teritorij ā veic pas ākumus, lai kontrol ētu jebk ādu c ēloni, kas, iesp ējams, var nopietni 
apdraud ēt vai var b ūt b īstams cilv ēku, dz īvnieku vai augu vesel ībai, eksport ētāja Puse, neskarot š ā panta 2. punktu, 
veic l īdzv ērtīgus pas ākumus, lai nov ērstu apdraud ējuma vai riska ieviešanu eksport ētājas Puses teritorij ā. 
2. Pamatojoties uz nopietniem sabiedr ības, dz īvnieku vai augu vesel ības apsv ērumiem, import ētāja Puse var veikt 
pagaidu pas ākumus sabiedr ības, dz īvnieku vai augu vesel ības aizsardz ībai. Attiec ībā uz Pušu savstarp ēju s ūtījumu p ārvad ā­
jumiem import ētāja Puse apsver vispiem ērot āko un sam ērīgāko risin ājumu, lai izvair ītos no nevajadz īgiem tirdzniec ības 
trauc ējumiem.  
3. Puse, kas veic pas ākumus saska ņā ar š ā panta 2. punktu, inform ē otru Pusi ne v ēlāk k ā vienu darba dienu p ēc 
pas ākumu pie ņemšanas. P ēc jebkuras Puses piepras ījuma un saska ņā ar š ā nol īguma 68. panta 3. punktu Puses apspriežas 
par situ āciju 15 dienu laik ā no pazi ņošanas br īža. Puses pien ācīgi ņem v ērā visu inform āciju, ko sniedz š ādas apspriešan ās 
laik ā un cenšas izvair īties no nevajadz īgiem tirdzniec ības trauc ējumiem, attiec īgā gad ījum ā ņemot v ērā š ā nol īguma 68. 
panta 3. punkt ā paredz ētās apspriešan ās rezult ātus. 
74. pants  
Sanit ārās un fitosanit ārās p ārvald ības (SFP) apakškomiteja  
1. Ar šo izveido Sanit ārās un fitosanit ārās p ārvald ības (SFP) apakškomiteju. SFP apakškomiteja tiekas tr īs m ēnešu laik ā 
no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā un p ēc tam p ēc k ādas Puses piepras ījuma vai vismaz reizi gad ā. Ja Puses vienojas, SFP 
apakškomitejas san āksmi var r īkot, izmantojot video vai audiokonferences sist ēmu. SFP apakškomiteja var ar ī piev ērsties 
jaut ājumiem ārpus san āksm ēm sarakstes veid ā. 
2. SFP apakškomitejai ir š ādi uzdevumi:  
a) p ārraudz īt š ās noda ļas īstenošanu un apsv ērt visus jaut ājumus saist ībā ar šo noda ļu, k ā ar ī izskat īt visus jaut ājumus, kas 
var rasties saist ībā ar nol īguma īstenošanu;  
b) p ārskat īt š ās noda ļas pielikumus, jo īpaši ņemot v ērā saska ņā ar šaj ā noda ļā paredz ētaj ām apspried ēm un proced ūrām 
gūtos pan ākumus;  
c) ņemot v ērā šā punkta b) apakšpunkt ā min ēto p ārskat īšanu vai, ja k ā cit ādi paredz ēts šaj ā noda ļā, ar l ēmumu groz īt š ā 
nol īguma IV l īdz XIV pielikumu un  
d) ņemot v ērā šā punkta b) apakšpunkt ā min ēto p ārskat īšanu, sniegt atzinumus un ieteikumus cit ām iest ādēm, k ā min ēts 
šā nol īguma institucion ālajos, visp ārīgajos un nobeiguma noteikumos.  
3. Puses vienojas attiec īgā gad ījum ā izveidot tehniskas darba grupas, kur ās ir Pušu p ārst āvji ekspertu l īmen ī un kur 
identific ē un risina no š īs noda ļas piem ērošanas izrietošus tehniskus un zin ātniskus jaut ājumus. Papildus speci ālo zin āšanu 
nepieciešam ības gad ījum ā Puses var izveidot  ad hoc  grupas, tai skait ā zin ātnisk ās grupas. Dal ība šaj ās ad hoc  grup ās 
neaprobežojas tikai ar Pušu p ārst āvjiem.  
4. SFP apakškomiteja regul āri zi ņo Tirdzniec ības komitejai, kas izveidota saska ņā ar š ā nol īguma 465. pantu, par savu 
darb ību un t ās kompetenc ē pie ņemtajiem l ēmumiem.LV L 161/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
5. Pirm ās san āksmes laik ā SFP apakškomiteja pie ņem savu reglamentu.  
6. Visus SFP apakškomitejas vai SFP apakškomitejas izveidoto grupu l ēmumus, ieteikumus, zi ņojumus vai citas 
darb ības saist ībā ar importa at ļauj ām, inform ācijas apmai ņu, p ārskat ām ību, re ģionaliz ācijas, l īdzv ērtības un alternat īvo 
pas ākumu atz īšanu un citiem jaut ājumiem, kas ietverti 2. un 3. punkt ā, Puses pie ņem vienpr ātīgi. 
5. NODA ĻA 
Muita un tirdzniec ības veicin āšana  
75. pants  
M ērķi 
Puses atz īst muitošanas un tirdzniec ības atvieglin āšanas jaut ājumu noz īm ību divpus ējās tirdzniec ības gaisotnes att īstīšan ā. 
Puses vienojas stiprin āt sadarb ību šaj ā jom ā ar m ērķi nodrošin āt, ka attiec īgie ties ību akti un proced ūras, k ā ar ī attiec īgo 
pārvaldes iest āžu administrat īvās sp ējas sasniedz efekt īvas kontroles m ērķi un atbalsta likum īgas tirdzniec ības atvieglošanu 
kā principi ālu jaut ājumu.  
Puses atz īst, ka likum īgiem sabiedrisk ās k ārtības m ērķiem, ietverot tirdzniec ības atvieglošanu, droš ību un kr āpšanas 
nov ēršanu, ir īpaši svar īga noz īme, un atz īst l īdzsvarotu pieeju šiem m ērķiem.  
76. pants  
Ties ību akti un proced ūras 
1. Puses vienojas, ka principi āli svar īgs jaut ājums ir tas, ka to attiec īgie tirdzniec ības un muitas ties ību akti ir stabili un 
vispus īgi, un ka to noteikumi un proced ūras ir sam ērīgas, p ārredzamas, iepriekš paredzamas, br īvas no diskrimin ācijas, 
objekt īvas un tiek vienoti un efekt īvi piem ērotas un  inter alia : 
a) aizsarg ā un veicina likum īgu tirdzniec ību, efekt īvi piem ērojot un iev ērojot normat īvās pras ības;  
b) izvair ās no nevajadz īgiem vai diskrimin ējošiem apgr ūtin ājumiem saimniecisk ās darb ības veic ējiem, nov ērš kr āpšanu 
un g ādā par turpm ākiem atvieglojumiem saimniecisk ās darb ības veic ējiem, kas augst ā līmen ī iev ēro ties ību aktus;  
c) muitas deklar ācijas iesniegšanai paredz vienu administrat īvo dokumentu;  
d) pan āk muitas proced ūru un prakses uz robežas liel āku efektivit āti, p ārredzam ību un vienk āršošanu;  
e) piem ēro modernas muitas tehnolo ģijas, ietverot riska nov ērtējumu, p ēcmuitošanas rev īziju un uz ņēmumu rev īziju 
metodes, lai vienk āršotu un atvieglotu pre ču ievešanu un izlaišanu;  
f) cenšas samazin āt izmaksas un palielin āt iepriekšparedzam ību saimniecisk ās darb ības veic ējiem, tostarp maziem un 
vid ējiem uz ņēmumiem;  
g) neskarot objekt īvu riska nov ērtējuma krit ēriju piem ērošanu, nodrošina, ka importam, eksportam un pre ču tranz ītam 
piem ērojam ās pras ības un proced ūras piem ēro bez diskrimin ācijas;  
h) piem ēro muitas un tirdzniec ības jom ās piem ērojamos starptautiskos dokumentus, tostarp tos, ko izstr ādājusi Pasaules 
Muitas organiz ācija (turpm āk – PMO) (2005. gada Pamatstandarti pasaules tirdzniec ības droš ībai un sekm ēšanai, 
1990. gada Stambulas Konvencija par pagaidu ievešanu, 1983. gada HS konvencija), PTO (piem., par v ērtējumu) 
un ANO (1975. gada TIR konvencija, 1982. gada Starptautisk ā pre ču robežkontroles saska ņošanas konvencija), k ā ar ī 
EK pamatnost ādnes, piem ēram, Muitas koncepciju ( Customs Blueprints ); 
i) veic nepieciešamos pas ākumus, lai p ārņemtu un īstenotu 1973. gada P ārskat ītās Kioto konvencijas par muitas 
proced ūru vienk āršošanu un saska ņošanu noteikumus;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/37
j) paredz iepriekš ējus saistošus nol ēmumus attiec ībā uz tarifik āciju un izcelsmes noteikumiem. Puses nodrošina, ka 
nol ēmumu var atsaukt vai atcelt, bet tikai p ēc t ā ietekm ētā uz ņēm ēja br īdin āšanas un bez atpaka ļejoša sp ēka, ja 
vien attiec īgais nol ēmums nav pie ņemts, pamatojoties uz nepareizu vai nepiln īgu inform āciju;  
k) ievieš un piem ēro vienk āršotas proced ūras licenc ētiem tirgot ājiem saska ņā ar objekt īviem un nediskrimin ējošiem 
krit ērijiem;  
l) paredz noteikumus, kas nodrošina, ka jebkuras sankcijas, kas uzliktas par muitas noteikumu vai proced ūras pras ību 
pārk āpumu, ir sam ērīgas un nediskrimin ējošas, un to piem ērošana nerada neattaisnotu un nepamatotu kav ēšanos;  
m) piem ēro p ārredzamus, nediskrimin ējošus un sam ērīgus noteikumus attiec ībā uz muitas brokeru licenc ēšanu.  
2. Lai uzlabotu darba pa ņēmienus, k ā ar ī lai nodrošin ātu diskrimin ācijas aizlieguma iev ērošanu, p ārredzam ību, efek ­
tivit āti, neaizskaram ību un darb ību p ārskatatbild ību, Puses:  
a) veic turpm ākus pas ākumus muitas un citu a ģent ūru pras īto datu un dokument ācijas mazin āšanas, vienk āršošanas un 
standartiz ācijas nol ūkā; 
b) kur vien iesp ējams, vienk āršo pras ības un formalit ātes attiec ībā uz pre ču ātru izlaišanu un muitošanu;  
c) ievieš efekt īvas, t ūlītējas un nediskrimin ējošas proced ūras, kas garant ē p ārsūdz ības ties ības pret muitas un citu a ģent ūru 
administrat īvaj ām darb ībām, nol ēmumiem un l ēmumiem, kas skar muitai iesniegtas preces. Š ādas p ārsūdz ības proce ­
dūras ir viegli pieejamas ar ī mazajiem vai vid ējiem uz ņēmumiem, un visas izmaksas ir proporcion ālas un sam ērīgas ar 
pārsūdz ības nodrošin āšanas izmaks ām. Puses ar ī veic pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka p ārsūdzot l ēmumu, preces parasti 
izlaiž un nodok ļa maks ājumi paliek neiekas ēti, piem ērojot t ādus nodrošin ājuma pas ākumus, k ādus uzskata par nepie ­
ciešamiem. Nepieciešam ības gad ījum ā uz šo b ūtu j āattiecina iesp ēja sniegt garantiju, piem ēram, galvojumu vai ķīlu; 
d) nodrošina visaugst āko integrit ātes standartu iev ērošanu, jo īpaši uz robežas, piem ērojot pas ākumus, kas atspogu ļo 
attiec īgo starptautisko konvenciju un citu dokumentu principus šaj ā jom ā, jo īpaši PMO P ārskat īto Arušas deklar āciju 
(2003) un EK Muitas ētikas koncepciju ( Blueprint on Customs ethics ) (2007).  
3. Puses vienojas likvid ēt: 
a) jebk āda veida pras ības oblig āti izmantot muitas brokerus;  
b) jebk āda veida pras ības oblig āti izmantot pirmsnos ūtīšanas vai galam ērķa p ārbaudes.  
4. Noteikumi par tranz ītu 
a) Š ā nol īguma nol ūkos piem ēro noteikumus par tranz ītu un defin īcijas, kas noteiktas PTO noteikumos (VVTT 1994 V 
pants un saist ītie noteikumi, ietverot visus skaidrojumus vai uzlabojumus, kas izriet no Dohas sarunu k ārtas par 
tirdzniec ības atvieglošanu). Šos noteikumus piem ēro ar ī tad, ja pre ču tranz īts s ākas vai beidzas k ādas Puses teritorij ā 
(iekšzemes tranz īts). 
b) Puses cenšas sasniegt pak āpenisku savu attiec īgo muitas tranz īta sist ēmu savietojam ību ar m ērķi n ākotn ē pan ākt 
Ukrainas dal ību kop īgaj ā tranz īta sist ēm ā, kas noteikta 1987. gada 20. maija Konvencij ā par kop īgu tranz īta proce ­
dūru. 
c) Puses sav ā teritorij ā nodrošina visu attiec īgo iest āžu un a ģent ūru sadarb ību un koordin āciju, lai atvieglin ātu tranz īta 
satiksmi un veicin ātu p ārrobežu sadarb ību. Puses veicina sadarb ību starp iest ādēm un priv āto sektoru saist ībā ar 
tranz ītu.LV L 161/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
77. pants  
Attiec ības ar uz ņēm ējiem  
Puses vienojas:  
a) nodrošin āt to ties ību aktu un proced ūru, k ā ar ī to pamatojumu p ārskat ām ību un publisku pieejam ību, cik vien 
iesp ējams izmantojot elektroniskos l īdzek ļus. B ūtu j āpast āv apspriešan ās meh ānismam un j ānosaka sapr ātīgs termi ņš 
starp jaunu vai groz ītu noteikumu pie ņemšanu un to st āšanos sp ēkā; 
b) par vajadz ību laic īgi un regul āri apspriesties ar uz ņēm ējiem par ties ību aktu priekšlikumiem un proced ūrām, kas 
saist ītas ar muitošanas un tirdzniec ības jaut ājumiem. Šaj ā zi ņā katra Puse izveido meh ānismus, lai nodrošin ātu atbil ­
stīgu un regul āru apspriešanos starp administr ācij ām un dar ījumdarb ības aprind ām; 
c) dar īt publiski pieejamus attiec īgos administrat īvos pazi ņojumus, tostarp a ģent ūras noteikumus un ievešanas proced ū­
ras, ost ās un robežp ārejas punktos esošo muitas iest āžu, k ā ar ī inform ācijas sniegšanas kontaktpunktu darba laikus un 
darb ības proced ūras; 
d) sekm ēt uz ņēm ēju un attiec īgo dienestu sadarb ību, izmantojot stingri noteiktas un publiski pieejamas proced ūras, 
piem ēram, saprašan ās memorandus, pamatojoties jo īpaši uz PMO ieteiktaj ām proced ūrām; 
e) nodrošin āt, lai to attiec īgaj ās muitas un saist ītaj ās pras ībās un proced ūrās ar ī turpm āk tiktu iev ērotas tirgot āju 
likum īgās vajadz ības, paraugprakse, un t ās iesp ējami maz ietekm ētu tirdzniec ību. 
78. pants  
Maksas un maks ājumi  
Puses aizliedz administrat īvas maksas, kam ir l īdzv ērtīga ietekme k ā ievedmuitas vai izvedmuitas nodok ļiem un maks ā­
jumiem.  
Attiec ībā uz vis ām jebk āda veida maks ām un maks ājumiem, ko piem ēro abu Pušu muitas dienesti, ietverot nodevas un 
maks ājumus par uzdevumiem, ko citas strukt ūras uz ņemas min ēto dienestu v ārd ā, par importu vai eksportu vai saist ībā ar 
tiem, un neskarot š ā nol īguma IV sada ļas 1. noda ļas (Valsts rež īms un pre ču tirgus pieejam ība) attiec īgos pantus, Puses 
vienojas, ka:  
a) maksas un maks ājumus piem ēro tikai pakalpojumiem, ko p ēc deklar ācijas iesniedz ēja l ūguma sniedz ārpus nor ādītā 
darba laika un viet ās, kas nav nor ādītas noteikumos par muitu, un saist ībā ar attiec īgo importu vai eksportu vai 
formalit āti, kas j āiev ēro, veicot š ādu importu vai eksportu;  
b) maksas un maks ājumi nep ārsniedz sniegt ā pakalpojuma izmaksas;  
c) maksas un maks ājumus neapr ēķina k ā procentu ālo nodokli;  
d) inform āciju par maks ām un maks ājumiem publisko. Š ādā inform ācij ā nor āda pamatojumu maksas vai maks ājuma 
uzlikšanai sniegtajam pakalpojumam, atbild īgo iest ādi, piem ērojamo maksu un maks ājumus un nor ēķinu laiku un 
kārtību. 
Inform āciju par maks ām un maks ājumiem public ē, izmantojot ofici āli noteiktus sazi ņas l īdzek ļus, un, ja iesp ējams, 
ofici ālā tīmek ļa vietn ē; 
e) jaunas vai kori ģētas maksas un maks ājumus uzliek tikai tad, kad inform ācija par t ām ir publiskota un ir br īvi pieejama.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/39
79. pants  
Pre ču muitas v ērtības noteikšana  
1. PTO nol īguma 1A pielikum ā iek ļautais L īgums par VVTT 1994 VII panta īstenošanu, ietverot t ā turpm ākos 
groz ījumus, regul ē pre ču muitas v ērtības noteikšanu tirdzniec ībā starp Pus ēm. T ā noteikumi ar šo ir iek ļauti šaj ā nol īgum ā 
un k ļūst par t ā sast āvda ļu. Neizmanto minimuma muitas v ērtības.  
2. Puses sadarbojas, lai rastu kop īgu pieeju jaut ājumos par muitas v ērtības noteikšanu.  
80. pants  
Muitas sadarb ība 
Puses stiprina sadarb ību, lai nodrošin ātu š īs noda ļas m ērķu īstenošanu, pan ākot sapr ātīgu l īdzsvaru starp vienk āršošanu 
un atvieglošanu un efekt īvu kontroli un droš ību. Šaj ā nol ūkā Puses attiec īgā gad ījum ā par sal īdzinoš ās nov ērtēšanas 
instrumentu izmantos EK Muitas koncepciju ( Customs Blueprints ). 
Lai nodrošin ātu š ās noda ļas noteikumu iev ērošanu, Puses cita starp ā: 
a) apmain ās ar inform āciju par ties ību aktiem un proced ūrām muitas jom ā; 
b) izstr ādā kop ējas iniciat īvas, kas saist ītas ar importa, eksporta un tranz īta proced ūrām, k ā ar ī str ādā, lai nodrošin ātu 
efekt īvu pakalpojumu sniegšanu dar ījumdarb ības aprind ām; 
c) sadarbojas muitas un citu tirdzniec ības proced ūru automatiz ācijas jom ā; 
d) attiec īgā gad ījum ā apmain ās ar inform āciju un datiem, iev ērojot sensit īvu datu konfidencialit āti un personas datu 
aizsardz ību; 
e) apmain ās ar inform āciju un/vai uzs āk apspriešanos ar nol ūku, ja iesp ējams, izstr ādāt vienotu poz īciju starptautisk ās 
organiz ācij ās muitas jom ā, piem ēram, PTO, PMO, ANO, Apvienoto N āciju Organiz ācijas Tirdzniec ības un att īstības 
konferenc ē un Apvienoto N āciju Organiz ācijas Eiropas Ekonomikas komisij ā; 
f) sadarbojas, pl ānojot un nodrošinot tehnisko pal īdz ību, jo īpaši vienk āršojot muitošanas un tirdzniec ības atvieglin ā­ 
šanas reformas saska ņā ar attiec īgajiem š ā nol īguma noteikumiem;  
g) apmain ās ar paraugpraksi par muitas oper ācij ām, īpaši piev ēršoties intelektu ālā īpašuma ties ību izpildei, jo īpaši saist ībā 
ar viltotiem ražojumiem;  
h) uzlabo sadarb ību starp vis ām robežu a ģent ūrām, gan valst ī, gan p āri robež ām, lai atvieglotu robežu š ķērsošanas 
procesu un uzlabotu kontroli, ņemot v ērā kop īgās robežu kontroles, kur tas ir praktiski iesp ējami un piem ēroti;  
i) attiec īgos un piem ērotos gad ījumos savstarp ēji atz īst pilnvarotas tirgot āju un muitas kontroles. Par š īs sadarb ības 
apjomu, īstenošanu un praktisko k ārtību lemj Muitas apakškomiteja, kas paredz ēta š ā nol īguma 83. pant ā. 
81. pants  
Savstarp ējā administrat īvā pal īdz ība muitas liet ās 
Neskarot š ā nol īguma 80. pantu, Pušu administr ācijas sniedz savstarp ēju administrat īvo pal īdz ību muitas liet ās saska ņā ar 
šā nol īguma II protokolu par savstarp ējo administrat īvo pal īdz ību muitas liet ās izkl āstītajiem noteikumiem.LV L 161/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
82. pants  
Tehnisk ā pal īdz ība un darb ības sp ēju uzlabošana  
Puses sadarbojas ar nol ūku sniegt tehnisko pal īdz ību un uzlabot darb ības sp ējas tirdzniec ības atvieglošanas un muitas 
reformas īstenošanai.  
83. pants  
Muitas apakškomiteja  
Ar šo izveido Muitas apakškomiteju. Komiteja zi ņo par savu darb ību Asoci ācijas komitejai š ā nol īguma 465. panta 4. 
punkt ā min ētaj ā sast āvā. Muitas apakškomitejas darb ība ietver regul āras apspriešan ās un š ās noda ļas īstenošanas un 
administr ēšanas uzraudz ību, tostarp jaut ājumus par muitas sadarb ību, p ārrobežu muitas sadarb ību un p ārvald ību, 
tehnisko pal īdz ību, izcelsmes noteikumiem un tirdzniec ības atvieglošanu, k ā ar ī savstarp ējo administrat īvo pal īdz ību 
muitas liet ās. 
Muitas apakškomiteja, cita starp ā: 
a) uzrauga š ā nol īguma 1. un 2. protokola un š īs noda ļas pareizu darb ību; 
b) lemj par pas ākumiem un praktisko k ārtību, k ā īsteno š ā nol īguma 1. un 2. protokolu un šo noda ļu, ietverot 
inform ācijas un datu apmai ņu, muitas kontroles un tirdzniec ības partner ības programmu savstarp ēju atz īšanu, un 
par savstarp ēji saska ņot ām priekšroc ībām; 
c) apmain ās ar viedok ļiem par visiem jaut ājumiem, kas izraisa abpus ēju interesi, tostarp par turpm ākiem pas ākumiem un 
to resursiem;  
d) izstr ādā ieteikumus, ja nepieciešams; un  
e) pie ņem savu iekš ējo reglamentu.  
84. pants  
Ties ību aktu tuvin āšana muitas jom ā 
Pak āpenisku tuvin āšanos ES ties ību aktiem muitas jom ā, k ā noteikts ES un starptautiskos standartos, veic saska ņā ar š ā 
nol īguma XV pielikumu.  
6. NODA ĻA 
Uz ņēm ējdarb ība, pakalpojumu tirdzniec ība un elektronisk ā tirdzniec ība 
1 . I e d a ļ a 
V i s p ā r ī g i n o t e i k u m i  
85. pants  
M ērķis, darb ības joma un tv ērums  
1. Puses, atk ārtoti apstiprinot savas ties ības un pien ākumus saska ņā ar PTO dibin āšanas l īgumu, ar šo nosaka nepie ­
ciešamos pas ākumus pak āpeniskai savstarp ējai uz ņēm ējdarb ības veikšanas un pakalpojumu tirdzniec ības liberaliz ācijai un 
sadarb ībai elektronisk ās komercijas jom ā. 
2. Publiskais iepirkums ir apskat īts š ā nol īguma IV sada ļas 8. noda ļā (Publiskais iepirkums) un nekas šaj ā noda ļā nav 
interpret ējams k ā tāds, kas uzliek saist ības attiec ībā uz publisko iepirkumu.  
3. Subs īdijas ir apskat ītas š ā nol īguma IV sada ļas 10. noda ļā (Konkurence) un š ās noda ļas noteikumus nepiem ēro Pušu 
pieš ķirtaj ām subs īdij ām. 
4. Katra Puse patur ties ības reglament ēt un ieviest jaunus noteikumus le ģitīmu politisko m ērķu sasniegšanai, ar 
noteikumu, ka tie ir sader īgi ar šo noda ļu.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/41
5. Š ī noda ļa neattiecas uz pas ākumiem, kas skar fiziskas personas, kuras mekl ē piek ļuvi Puses darba tirgum, un uz 
pas ākumiem saist ībā ar pilson ību, uztur ēšanos vai past āvīgu nodarbin ātību. 
Neskarot š ā nol īguma III sada ļas (Tiesiskums, br īvība un droš ība) noteikumus par personu p ārvietošanos, nekas šaj ā 
noda ļā neliedz Pusei piem ērot pas ākumus, kas reglament ē fizisko personu iece ļošanu vai pagaidu uztur ēšanos t ās terito ­
rij ā, tostarp pas ākumus, kas vajadz īgi, lai aizsarg ātu fizisko personu neaizskaram ību un nodrošin ātu to, ka fizisk ās 
personas likum īgi š ķērso t ās robežas, ja vien š ādus pas ākumus nepiem ēro t ā, ka tie likvid ē vai mazina priekšroc ības, 
kas otrai Pusei pien ākas saska ņā ar š ās noda ļas noteikumiem (  1 ). 
86. pants  
Defin īcijas  
Piem ērojot šo noda ļu: 
1. "pas ākums " ir Puses jebk āds pas ākums likuma, normat īva, noteikuma, proced ūras, l ēmuma, administrat īvas lietas vai 
jebk ādā cit ā form ā; 
2. "Puses noteikts vai piem ērots pas ākums " ir pas ākums, ko veic:  
a) centr ālā vald ība, re ģiona vald ība vai viet ējās pašvald ības un iest ādes; un  
b) nevalstiskas organiz ācijas, īstenojot centr ālās vald ības, re ģiona vald ības vai viet ējo pašvald ību vai iest āžu dele ģētās 
pilnvaras;  
3. "Puses fiziska persona " ir k ādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts valstspieder īgais vai Ukrainas valstspieder īgais saska ņā 
ar to attiec īgajiem ties ību aktiem;  
4. "juridiska persona " ir jebkura juridiska vien ība, kas noteiktaj ā k ārtībā dibin āta vai cit ādi izveidota saska ņā ar sp ēkā 
esošajiem ties ību aktiem pe ļņas g ūšanai vai cit ā nol ūkā un kas pieder priv ātai personai vai valstij, tostarp jebk āda 
korpor ācija, fonds, person ālsabiedr ība, kopuz ņēmums, viena īpašnieka uz ņēmums vai asoci ācija;  
5. "ES puses juridiska persona " vai "Ukrainas juridiska persona " ir: 
juridiska persona, kura izveidota attiec īgi saska ņā ar k ādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts vai Ukrainas ties ību aktiem 
un kuras juridisk ā adrese, centr ālā administr ācija vai galven ā darb ības vieta ir teritorij ā, uz kuru attiecas L īgums par 
Eiropas Savien ības darb ību, vai attiec īgi Ukrainas teritorij ā. 
Ja šai juridiskai personai teritorij ā, uz kuru attiecas L īgums par Eiropas Savien ības darb ību, vai attiec īgi Ukrainas 
teritorij ā, atrodas tikai juridisk ā adrese vai centr ālā administr ācija, to neuzskata attiec īgi par ES puses vai Ukrainas 
juridisko personu, ja vien t ās darb ība nav tieši un past āvīgi saist īta ar attiec īgi ES puses vai Ukrainas ekonomiku;  
6. neskarot iepriekš ējo punktu, šis nol īgums attiecas ar ī uz t ām ku ģošanas sabiedr ībām, kas dibin ātas ārpus ES puses vai 
Ukrainas un ko kontrol ē attiec īgi k ādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts vai Ukrainas valstspieder īgie, ja šo sabiedr ību 
ku ģi ir re ģistr ēti saska ņā ar attiec īgajiem konkr ētās dal ībvalsts vai Ukrainas ties ību aktiem un ku ģo ar k ādas dal īb­
valsts vai Ukrainas karogu;  
7. Puses juridisk ās personas  "meitasuz ņēmums " ir juridiska persona, ko faktiski kontrol ē cita š īs Puses juridisk ā 
persona (  2 );LV L 161/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) To vien, ka dažu valstu fizisk ām person ām vajadz īga v īza, bet citu valstu person ām nav vajadz īga v īza, nevar uzskat īt par š ā nol īguma 
priekšroc ību likvid ēšanu vai mazin āšanu.  
( 2 ) Juridisku personu kontrol ē cita juridiska persona, ja šai juridiskajai personai ir pilnvaras iecelt vair ākumu direktoru vai cit ādi likum īgi 
vad īt t ās darb ības.
8. juridiskas personas  "fili āle" ir uz ņēm ējdarb ības vieta, kurai nav juridisk ās personas statusa un kurai:  
a) piem īt past āvīguma paz īmes, piem ēram, k ā m ātesuz ņēmuma atzaram;  
b) ir vad ības strukt ūra; un  
c) ir materi ālais apr īkojums, lai veiktu dar ījumus ar treš ām person ām t ā, lai š īm trešaj ām person ām, kaut ar ī tās ir 
inform ētas, ka vajadz ības gad ījum ā tām b ūs juridiska saikne ar m ātesuz ņēmumu, kura galvenais birojs atrodas 
ārvalst īs, nav j āsaist ās tieši ar m ātesuz ņēmumu, bet t ās var veikt dar ījumus atzara uz ņēm ējdarb ības viet ā; 
9. "uz ņēmums " ir: 
a) attiec ībā uz ES puses un Ukrainas juridisk ām person ām ties ības s ākt un turpin āt saimniecisko darb ību, nodibinot, 
tostarp ieg ādājoties, juridisku personu un/vai nodibinot fili āli vai p ārst āvniec ību attiec īgi Ukrain ā vai ES pus ē, 
b) attiec ībā uz fizisk ām person ām – ES puses vai Ukrainas fizisku personu ties ības s ākt un turpin āt saimniecisku 
darb ību k ā pašnodarbin ātām person ām un veidot apvien ības, jo īpaši sabiedr ības, kuras t ās faktiski kontrol ē; 
10. "ieguld ītājs" ir jebkura k ādas Puses fiziska vai juridiska persona, kas v ēlas veikt vai veic saimniecisku darb ību, veicot 
uz ņēm ējdarb ību; 
11. "saimnieciska darb ība" ietver r ūpnieciska, tirdznieciska un profesion āla rakstura darb ības un amatnieku darb ības un 
neietver darb ības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras;  
12. "dar ījumi" ir saimniecisk ās darb ības veikšana;  
13. "pakalpojumi " aptver jebkuru pakalpojumu jebkur ā nozar ē, iz ņemot pakalpojumus, ko sniedz, īstenojot valsts piln ­
varas;  
14. "pakalpojums un citas darb ības, ko veic īstenojot valsts pilnvaras ", ir pakalpojums vai darb ības, ko neveic ne uz 
komerci āla pamata, ne konkur ējot ar vienu vai vair ākiem saimniecisk ās darb ības veic ējiem;  
15. "pārrobežu pakalpojumu sniegšana " ir pakalpojuma sniegšana:  
a) no vienas Puses teritorijas otras Puses teritorij ā, 
b) vienas Puses teritorij ā otras Puses pakalpojuma pat ērētājam;  
16. Puses  "pakalpojuma sniedz ējs" ir jebkura k ādas Puses fiziska vai juridiska persona, kas v ēlas sniegt vai sniedz 
pakalpojumu, tostarp veicot uz ņēm ējdarb ību; 
17. "vadošie darbinieki " ir fiziskas personas, ko nodarbina vienas Puses juridiska persona, kura nav bezpe ļņas organiz ā­
cija, un kas atbild par uz ņēmuma izveidi, pien ācīgu kontroli, administr ēšanu un darb ību.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/43
"Vadošie darbinieki " aptver personas, kas iece ļo dar ījumdarb ības nol ūkā, kas atbild par uz ņēmuma izveidi, un 
uz ņēmuma p ārceltos darbiniekus:  
a) "personas, kas iece ļo dar ījumdarb ības nol ūkā" ir fiziskas personas, kuras str ādā vadošos amatos un atbild par 
uz ņēmuma izveidi. T ās neiesaist ās tiešos dar ījumos ar sabiedr ību un nesa ņem atl īdz ību no avota, kas atrodas 
uz ņēm ējā pus ē; 
b) "uz ņēmuma p ārceltie darbinieki " ir fiziskas personas, kuras vismaz vienu gadu ir nodarbin ājusi vienas Puses 
juridiska persona vai kuras vismaz vienu gadu ir bijušas t ās dal ībnieki (iz ņemot kontrolpaketes tur ētājus) un 
kuras tiek uz laiku p ārceltas uz uz ņēmumu otras Puses teritorij ā. Attiec īgajai fiziskajai personai ir j āietilpst vien ā 
no š ādām kategorij ām. 
i) Vad ītāji: 
Juridisk ā person ā vadoš ā amat ā str ādājošas personas, kas galvenok ārt veic uz ņēmuma p ārvald ību parasti 
direktoru padomes vai uz ņēmuma akcion āru vai tiem l īdzv ērtīgu personu p ārraudz ībā vai vad ībā, ieskaitot:  
— personas, kas vada uz ņēmumu vai t ā departamentu, vai apakšstrukt ūru, 
— personas, kas veic uzraudz ību un kontroli p ār citu p ārraudz ības, profesion ālo vai vadošo darbinieku darbu,  
— personas, kam ir pilnvaras person īgi pie ņemt darb ā un atlaist vai ieteikt pie ņemt darb ā un atlaist darbi ­
niekus vai veikt citas ar person ālu saist ītas darb ības.  
ii) Speci ālisti:  
Juridiskaj ā person ā str ādājošas personas, kam ir neparastas zin āšanas, kuras ir b ūtiskas uz ņēmuma ražošanai, 
izp ētes apr īkojumam, metod ēm vai vad īšanai. Nov ērtējot š ādas zin āšanas, tiek ņemtas v ērā ne tikai uz ņēm ēj­
darb ībai svar īgas zin āšanas, bet ar ī tas, vai personai ir augsts kvalifik ācijas l īmenis saist ībā ar t ādu darbu vai 
tirdzniec ību, kur ā nepieciešamas īpašas tehniskas zin āšanas, tostarp pieder ība pie akredit ētas profesijas;  
18. "stažieri ar augst āko izgl ītību" ir Puses fiziskas personas, kuras vismaz vienu gadu nodarbina š īs Puses juridisk ā 
persona un kur ām ir akad ēmiskais gr āds, un kuras ir uz laiku p ārceltas uz uz ņēmumu otras Puses teritorij ā karjeras 
att īstības nol ūkos vai apm ācībai par darba metod ēm vai pa ņēmieniem (  1 ); 
19. "dar ījumdarb ības pakalpojumu p ārdev ēji" ir fiziskas personas, kas ir vienas Puses pakalpojumu sniedz ēja p ārst āvji, 
kuri pieprasa at ļauju iece ļot un uz laiku uztur ēties otras Puses teritorij ā, lai min ētā pakalpojumu sniedz ēja lab ā 
risin ātu sarunas par pakalpojumu p ārdošanu vai sl ēgtu vienošan ās par to. Vi ņi nenodarbojas ar tiešu p ārdošanu 
sabiedr ībai un nesa ņem atl īdz ību no avota, kas atrodas uz ņēm ējā Pus ē; 
20. "līgumpakalpojumu sniedz ēji" ir fiziskas personas, ko nodarbina vienas Puses juridiska persona, kurai nav uz ņēmuma 
otras Puses teritorij ā un kura ir lab ā tic ībā ( 2 ) parakst ījusi t ādu l īgumu ar gal īgo pat ērētāju par pakalpojumu sniegšanu 
šaj ā otraj ā Pus ē, kura izpildei ir vajadz īga t ās darbinieku pagaidu kl ātb ūtne šaj ā Pus ē;LV L 161/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Uz ņemošajam uz ņēmumam var uzlikt pien ākumu iepriekš ējai apstiprin āšanai iesniegt m ācību programmu, kur ā aptverts uztur ēšan ās 
laiks un par ādīts, ka uztur ēšan ās nol ūks ir m ācības. Kompetent ās iest ādes var piepras īt, lai apm ācība b ūtu saist īta ar ieg ūto akad ē­
misko gr ādu. 
( 2 ) L īgums par pakalpojumu sniegšanu atbilst t ās Puses ties ību aktiem, noteikumiem un pras ībām, kur ā līgumu izpilda.
21. "neatkar īgi speci ālisti" ir fiziskas personas, kas nodarbojas ar pakalpojuma sniegšanu un ir re ģistr ētas k ā pašnodar ­
bin ātas personas Puses teritorij ā, kurai nav uz ņēmuma otras Puses teritorij ā, un kas ir lab ā tic ībā ( 13 ) parakst ījušas 
tādu l īgumu ar gal īgo pat ērētāju par pakalpojumu sniegšanu šaj ā otraj ā Pus ē, kura izpildei ir vajadz īga šo personu 
pagaidu kl ātb ūtne min ētaj ā Pus ē. 
2 . I e d a ļ a 
U z ņ ē m ē j d a r b ī b a 
87. pants  
Darb ības joma  
Šo ieda ļu piem ēro pas ākumiem, kurus Puses pie ņem vai uztur sp ēkā un kuri ietekm ē uz ņēm ējdarb ību (  1 ) attiec ībā uz 
vis ām saimniecisk ās darb ības jom ām, iz ņemot:  
a) kodolmateri ālu ieguvi, ražošanu un p ārstr ādi (  2 ); 
b) iero ču, mun īcijas un milit ārā apr īkojuma ražošanu vai tirdzniec ību; 
c) audiovizu ālos pakalpojumus;  
d) iekšzemes kabot āžu (  3 ) un  
e) gan regul ārus, gan neregul ārus iekšzemes un starptautiskos gaisa p ārvad ājumu pakalpojumus (  4 ) un pakalpojumus, kas 
tieši saist īti ar satiksmes ties ībām, kuri nav:  
i) gaisa ku ģu remonta un tehnisk ās apkopes pakalpojumi, kuru laik ā gaisa ku ģi neizmanto;  
ii) gaisa p ārvad ājumu pakalpojumu p ārdošana un tirdzniec ība; 
iii) datoriz ētas rezerv ēšanas sist ēmas (turpm āk - DRS) pakalpojumi;  
iv) apkalpošana uz zemes;  
v) lidostu ekspluat ācijas pakalpojumi.  
88. pants  
Valsts rež īms un Visliel ākās labv ēlības rež īms 
1. Iev ērojot atrunas, kas uzskait ītas XVI pielikuma D da ļā, Ukraina ar š ā nol īguma st āšanos sp ēkā nodrošina:  
i) attiec ībā uz ES puses juridisko personu meitasuz ņēmumu, fili āļu vai p ārst āvniec ību uz ņēm ējdarb ību – ne maz āk 
labv ēlīgu rež īmu k ā savas valsts juridisk ām person ām, fili ālēm un p ārst āvniec ībām vai k ādas treš ās valsts juridisk ām 
person ām, fili ālēm un p ārst āvniec ībām, piem ērojot lab āko;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/45  
( 1 ) Š ī noda ļa neattiecas uz ieguld ījumu aizsardz ības pas ākumiem, kas atš ķiras no 88. pant ā (Valsts rež īms) noteikt ā rež īma, tostarp uz 
proced ūrām domstarp ību izš ķiršanai starp ieguld ītājiem un valsti.  
( 2 ) Liel ākai noteikt ībai – kodolmateri ālu p ārstr āde ietver visas darb ības, kas ietvertas ANO ISIC REV 3.1, 2002, kods 2330.  
( 3 ) Neierobežojot to pas ākumu apjomu, kurus var uzskat īt par  "kabot āžu" saska ņā ar attiec īgās valsts ties ību aktiem, iekšzemes kabot āža 
saska ņā ar šo noda ļu ietver pasažieru vai pre ču p ārvad ājumus starp k ādu Ukrainas vai Eiropas Savien ības dal ībvalsts ostu vai punktu 
un citu ostu vai punktu Ukrain ā vai Eiropas Savien ības dal ībvalst ī, tostarp t ās kontinent ālā šelfa ietvaros, k ā paredz ēts ANO J ūras 
ties ību konvencij ā, un p ārvad ājumus, kas s ākas un beidzas taj ā paš ā ost ā vai punkt ā, kas atrodas Ukrain ā vai k ādā Eiropas Savien ības 
dal ībvalst ī. 
( 4 ) Nosac ījumus savstarp ējai tirgus pieejam ībai gaisa p ārvad ājumu jom ā nosaka Nol īgum ā starp Eiropas Savien ību un t ās dal ībvalst īm un 
Ukrainu par Kop ējās avi ācijas telpas izveidi.
ii) attiec ībā uz ES puses juridisko personu meitasuz ņēmumu, fili āļu vai p ārst āvniec ību darb ību Ukrain ā p ēc uz ņēm ējdar ­
bības uzs ākšanas – ne maz āk labv ēlīgu rež īmu k ā savas valsts juridisk ām person ām, fili ālēm un p ārst āvniec ībām vai 
kādas treš ās valsts juridisk ām person ām, to fili ālēm un p ārst āvniec ībām, piem ērojot lab āko (  1 ). 
2. Iev ērojot atrunas, kas uzskait ītas XVI pielikuma A da ļā, ES puse ar š ā nol īguma st āšanos sp ēkā nodrošina:  
i) attiec ībā uz Ukrainas juridisko personu meitasuz ņēmumu, fili āļu vai p ārst āvniec ību uz ņēm ējdarb ību – ne maz āk 
labv ēlīgu rež īmu k ā ES puse pieš ķir sav ām juridisk ām person ām, fili ālēm un p ārst āvniec ībām vai jebk ādas treš ās valsts 
juridisk ām person ām, fili ālēm un p ārst āvniec ībām, piem ērojot lab āko; 
ii) attiec ībā uz Ukrainas juridisko personu meitasuz ņēmumu, fili āļu vai p ārst āvniec ību darb ību ES pus ē p ēc uz ņēm ējdar ­
bības uzs ākšanas – ne maz āk labv ēlīgu rež īmu k ā savas valsts juridisk ām person ām, fili ālēm un p ārst āvniec ībām vai 
kādas treš ās valsts juridisk ām person ām, to fili ālēm un p ārst āvniec ībām, piem ērojot lab āko (  2 ). 
3. Iev ērojot atrunas, kas uzskait ītas š ā nol īguma XVI pielikuma A un D da ļā, Puses nepie ņem nek ādus jaunus 
diskrimin ējošus noteikumus vai pas ākumus attiec ībā uz ES puses vai Ukrainas juridisko personu uz ņēm ējdarb ību to 
teritorij ā vai saist ībā ar to darb ību p ēc uz ņēm ējdarb ības uzs ākšanas, sal īdzinot ar pašu juridisk ām person ām. 
89. pants  
Pārskat īšana  
1. Ņemot v ērā pak āpenisko uz ņēm ējdarb ības nosac ījumu liberaliz āciju, Puses regul āri p ārskata uz ņēm ējdarb ības 
tiesisko regul ējumu (  3 ) un uz ņēm ējdarb ības gaisotni saska ņā ar sav ām saist ībām starptautiskos nol īgumos.  
2. Saist ībā ar š ā panta 1. punkt ā min ēto p ārskat īšanu Puses nov ērtē uz ņēm ējdarb ības š ķēršļus, ar kuriem t ās sask āruš ās 
un s āk sarunas, lai likvid ētu š ādus š ķēršļus ar nol ūku nostiprin āt š īs noda ļas noteikumus un ietvert taj ā ieguld ījumu 
aizsardz ības noteikumus un domstarp ību starp ieguld ītājiem un valsti risin āšanas proced ūras. 
90. pants  
Citas vienošan ās 
Nekas šaj ā noda ļā nek ādi neierobežo Pušu ieguld ītāju ties ības g ūt labumu no labv ēlīgāka rež īma, ko nosaka sp ēkā esoši 
vai turpm āki starptautiski nol īgumi par ieguld ījumiem, kuros piedal ās k āda Eiropas Savien ības dal ībvalsts un Ukraina.  
91. pants  
Fili āļu un p ārst āvniec ību standarta rež īms 
1. Š ā nol īguma 88. panta noteikumi neizsl ēdz iesp ēju Pusei piem ērot īpašus noteikumus par fili āļu un p ārst āvniec ību 
uz ņēm ējdarb ību sav ā teritorij ā, ko veic otras Puses juridisk ās personas, kas nav re ģistr ētas pirm ās Puses teritorij ā, ja to 
attaisno juridisk ās vai tehnisk ās atš ķirības starp š īm fili ālēm un p ārst āvniec ībām sal īdzin ājum ā ar t ās teritorij ā re ģistr ētu 
juridisko personu fili ālēm vai p ārst āvniec ībām vai - attiec ībā uz finanšu pakalpojumiem - piesardz ības apsv ērumu d ēļ. 
2. Atš ķirīgs rež īms nep ārsniedz to, kas ir oblig āti nepieciešams sakar ā ar š ādām juridisk ām vai tehnisk ām atš ķirībām, 
vai – attiec ībā uz finanšu pakalpojumiem – piesardz ības apsv ērumu d ēļ.LV L 161/46 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Šis pien ākums neattiecas uz ieguld ījumu aizsardz ības noteikumiem, kas paredz ēti citos nol īgumos un uz ko neattiecas š ī noda ļa, 
tostarp noteikumiem par domstarp ību izš ķiršanas proced ūrām starp ieguld ītājiem un valsti.  
( 2 ) Šis pien ākums neattiecas uz ieguld ījumu aizsardz ības noteikumiem, uz ko neattiecas š ī noda ļa, tostarp noteikumiem par domstarp ību 
izš ķiršanas proced ūrām starp ieguld ītājiem un valsti, kas paredz ēti citos nol īgumos.  
( 3 ) Tas ietver šo noda ļu un XVI pielikuma A un D da ļu.
3 . I e d a ļ a 
P ā r r o b e ž u p a k a l p o j u m u s n i e g š a n a  
92. pants  
Darb ības joma  
Šo ieda ļu piem ēro Pušu veiktajiem pas ākumiem, kuri ietekm ē p ārrobežu pakalpojumu sniegšanu vis ās nozar ēs, iz ņemot:  
a) audiovizu ālos pakalpojumus (  1 ); 
b) iekšzemes kabot āžu (  2 ) un  
c) gan regul ārus, gan neregul ārus iekšzemes un starptautiskos gaisa p ārvad ājumu pakalpojumus (  3 ) un pakalpojumus, kas 
tieši saist īti ar satiksmes ties ībām, kuri nav:  
i) gaisa ku ģu remonta un tehnisk ās apkopes pakalpojumi, kuru laik ā gaisa ku ģi neizmanto,  
ii) gaisa p ārvad ājumu pakalpojumu p ārdošana un tirdzniec ība, 
iii) DRS pakalpojumi,  
iv) apkalpošana uz zemes,  
v) lidostu ekspluat ācijas pakalpojumi.  
93. pants  
Tirgus pieejam ība 
1. Attiec ībā uz tirgus pieejam ību, izmantojot p ārrobežu pakalpojumu sniegšanu, katra Puse otras Puses pakalpojumiem 
un to sniedz ējiem pieš ķir ne maz āk labv ēlīgu rež īmu k ā to, kas tiek pieš ķirts saska ņā ar īpašaj ām saist ībām, kas ietvertas 
šā nol īguma XVI pielikuma B un E da ļā. 
2. Nozar ēs, kur ās Puses uz ņemas saist ības attiec ībā uz tirgus pieejam ību, pas ākumus, ko Puse nepie ņem vai nepatur 
sp ēkā re ģion ālā līmen ī vai vis ā sav ā teritorij ā, ja vien š ā nol īguma XVI pielikuma B un E da ļā nav paredz ēts cit ādi, defin ē 
šādi: 
a) pakalpojumu sniedz ēju skaita ierobežojumi skaitlisku kvotu, monopoluz ņēmumu, ekskluz īvu pakalpojumu pieg ādātāju 
vai ekonomisko vajadz ību p ārbaudes pras ību veid ā; 
b) pakalpojumu dar ījumu vai akt īvu kop ējās v ērtības ierobežojumi skaitlisku kvotu vai ekonomisko vajadz ību p ārbaudes 
pras ības veid ā;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/47  
( 1 ) Audiovizu ālo pakalpojumu izsl ēgšana no š īs noda ļas darb ības jomas neskar sadarb ību audiovizu ālo pakalpojumu jom ā saska ņā ar š ā 
nol īguma V sada ļu par Ekonomisko un nozaru sadarb ību. 
( 2 ) Neierobežojot to pas ākumu apjomu, kurus var uzskat īt par  "kabot āžu" saska ņā ar attiec īgās valsts ties ību aktiem, iekšzemes kabot āža 
saska ņā ar šo noda ļu ietver pasažieru vai pre ču p ārvad ājumus starp k ādu Ukrainas vai Eiropas Savien ības dal ībvalsts ostu vai punktu 
un citu ostu vai punktu Ukrain ā vai Eiropas Savien ības dal ībvalst ī, tostarp t ās kontinent ālā šelfa ietvaros, k ā paredz ēts ANO J ūras 
ties ību konvencij ā, un p ārvad ājumus, kas s ākas un beidzas taj ā paš ā ost ā vai punkt ā, kas atrodas Ukrain ā vai k ādā Eiropas Savien ības 
dal ībvalst ī. 
( 3 ) Nosac ījumus savstarp ējai tirgus pieejam ībai gaisa p ārvad ājumu jom ā nosaka Nol īgum ā starp Eiropas Savien ību un t ās dal ībvalst īm un 
Ukrainu par Kop ējās avi ācijas telpas izveidi.
c) pakalpojumu dar ījumu kopskaita vai pakalpojumu izlaides ierobežojumi, kas izteikti noteikt ās skaitlisk ās vien ībās 
kvotu vai ekonomisko vajadz ību p ārbaudes pras ību veid ā. 
94. pants  
Valsts rež īms 
1. Nozar ēs, kur ās tirgus piek ļuves saist ības nor ādītas š ā nol īguma XVI pielikuma B un E da ļā un uz kur ām attiecas 
tajos izkl āstītie nosac ījumi un ierobežojumi, saist ībā ar visiem pas ākumiem, kas ietekm ē p ārrobežu pakalpojumu snieg ­ 
šanu, katra Puse pieš ķir otras Puses pakalpojumiem un pakalpojumu sniedz ējiem ne maz āk labv ēlīgu rež īmu par to, k ādu 
tā pieš ķir l īdz īgiem saviem pakalpojumiem un pakalpojumu sniedz ējiem.  
2. Puse var izpild īt š ā panta 1. punkt ā nor ādīto pras ību, pieš ķirot otras Puses pakalpojumiem un pakalpojumu 
sniedz ējiem form āli identisku rež īmu vai form āli atš ķirīgu rež īmu tam, k ādu t ā pieš ķir l īdz īgiem saviem pakalpojumiem 
un pakalpojumu sniedz ējiem.  
3. Form āli identisks vai form āli atš ķirīgs rež īms uzskat āms par maz āk labv ēlīgu, ja tas izmaina konkurences apst ākļus 
vienas Puses pakalpojumu vai pakalpojumu sniedz ēju lab ā sal īdzin ājum ā ar otras Puses l īdz īgiem pakalpojumiem vai 
pakalpojumu sniedz ējiem.  
4. Konkr ētās saist ības, ko Puses uz ņēmuš ās saska ņā ar šo pantu, neinterpret ē tā, ka k ādai no Pus ēm b ūtu pien ākums 
kompens ēt neizdev īgus konkurences apst ākļus, kas rodas attiec īgo pakalpojumu vai pakalpojumu sniedz ēju ārvalsts 
statusa d ēļ. 
95. pants  
Saist ību saraksti  
1. Nozares, ko Puses liberaliz ē atbilst īgi šai noda ļai, un tirgus pieejam ības un valsts rež īma ierobežojumi, ko atrunu 
veid ā piem ēro otras Puses pakalpojumiem un pakalpojumu sniedz ējiem šaj ā nozar ēs, ir izkl āstīti š ā nol īguma XVI 
pielikuma B da ļā un XVI pielikuma E da ļā iek ļautajos saist ību sarakstos.  
2. Neskarot Pušu ties ības un pien ākumus, kas jau past āv vai var rasties saska ņā ar Eiropas Padomes 1989. gada 
Konvenciju par p ārrobežu telev īziju un 1992. gada Eiropas Konvenciju par kinematogr āfiskiem kopražojumiem, š ā 
nol īguma XVI pielikuma B da ļā un XVI pielikuma E da ļā iek ļauto saist ību saraksti neietver saist ības audiovizu ālo 
pakalpojumu jom ā. 
96. pants  
Pārskat īšana  
Ņemot v ērā pak āpenisku p ārrobežu pakalpojumu sniegšanas liberaliz āciju Pušu starp ā, Tirdzniec ības komiteja regul āri 
pārskata š ā nol īguma 95. pant ā min ēto saist ību sarakstus. Min ētā p ārskat īšana notiek, ņemot v ērā to, k āds ir pan ākumu 
līmenis saist ībā ar š ā nol īguma XVII pielikum ā min ēto ES  acquis  transpon ēšanu, īstenošanu un izpildi, un t ās ietekmi uz 
joproj ām past āvošajiem š ķēršļiem p ārrobežu pakalpojumu sniegšanai starp Pus ēm. 
4 . I e d a ļ a 
F i z i s k u p e r s o n u p a g a i d u k l ā t b ū t n e d a r ī j u m d a r b ī b a s v a j a d z ī b ā m 
97. pants  
Darb ības joma  
Šo ieda ļu piem ēro Pušu pas ākumiem attiec ībā uz fizisku personu, kas sniedz pakalpojumus, k ā defin ēts š ā nol īguma 86. 
panta 17. l īdz 21. punkt ā, iece ļošanu un pagaidu uztur ēšanos (  1 ) Pušu teritorij ā.LV L 161/48 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Turpina piem ērot visas p ārējās Pušu ties ību aktu un noteikumu pras ības attiec ībā uz iece ļošanu, uztur ēšanos, darbu un soci ālās 
nodrošin āšanas pas ākumiem, ieskaitot noteikumus attiec ībā uz uztur ēšan ās ilgumu, minim ālaj ām alg ām, k ā ar ī algu kolekt īvajiem 
līgumiem. Saist ības attiec ībā uz personu p ārvietošanos nav piem ērojamas gad ījumos, kad š ādas p ārvietošan ās nol ūks ir iejaukties vai 
cit ādi ietekm ēt darbinieku un vad ības str īda vai sarunu rezult ātus.
98. pants  
Vadošie darbinieki  
1. ES puses juridiskai personai vai Ukrainas juridiskai personai vai t ās meitas uz ņēmumam, fili ālei un p ārst āvniec ībai, 
kas veic uz ņēm ējdarb ību attiec īgi Ukrainas vai ES pus ē saska ņā ar uz ņēm ējas valst ī sp ēkā esošajiem ties ību aktiem, ir 
ties ības nodarbin āt darbiniekus, kas ir attiec īgi Eiropas Savien ības dal ībvalstu un Ukrainas valstspieder īgie, ar noteikumu, 
ka šie darbinieki ir vadošie darbinieki, k ā noteikts š ā nol īguma 86. pant ā, kurus nodarbina tikai juridisk ās personas, 
meitasuz ņēmumi, fili āles un p ārst āvniec ības. Šo darbinieku uztur ēšan ās un darba at ļaujas aptver tikai š āda veida nodar ­
bin ātības laikposmu. Šo darbinieku iece ļošanas un pagaidu uztur ēšan ās termi ņš ir l īdz tr īs gadiem.  
2. Attiec īgi Ukrainas un ES puses fizisko personu iece ļošana un pagaidu uztur ēšan ās ES puses vai Ukrainas teritorij ā ir 
atļauta, ja š īs fizisk ās personas ir juridiskas personas p ārst āvji un personas, kas iece ļo dar ījumdarb ības nol ūkā, š ā nol īguma 
86. panta 17. punkta a) apakšpunkta noz īm ē. Neskarot š ā panta 1. punktu, personas, kas iece ļo dar ījumdarb ības nol ūkā, 
iece ļošanas un pagaidu uztur ēšan ās termi ņš ir l īdz 90 dien ām 12 m ēnešu period ā. 
99. pants  
Stažieri ar augst āko izgl ītību 
ES puses juridiskai personai vai Ukrainas juridiskai personai vai t ās meitas uz ņēmumam, fili ālei un p ārst āvniec ībai, kas 
veic uz ņēm ējdarb ību attiec īgi Ukrainas vai ES pus ē saska ņā ar uz ņēm ējas valst ī sp ēkā esošajiem ties ību aktiem, ir ties ības 
nodarbin āt stažierus ar augst āko izgl ītību, kas ir attiec īgi Eiropas Savien ības dal ībvalstu un Ukrainas valstspieder īgie, ar 
noteikumu, ka vi ņus nodarbina tikai juridisk ās personas, meitasuz ņēmumi, fili āles un p ārst āvniec ības. Šo stažieru ar 
augst āko izgl ītību pagaidu iece ļošanas un uztur ēšan ās termi ņš ir l īdz vienam gadam.  
100. pants  
Dar ījumdarb ības pakalpojumu p ārdev ēji 
Katra Puse at ļauj iece ļot un uztur ēties dar ījumdarb ības pakalpojumu p ārdev ējiem uz laiku l īdz 90 dien ām 12 m ēnešu 
period ā. 
101. pants  
Līgumpakalpojumu sniedz ēji 
1. Puses atk ārtoti apstiprina savus attiec īgos pien ākumus, kas izriet no Pušu saist ībām saska ņā ar 1994. gada Visp ārējo 
vienošanos par pakalpojumu tirdzniec ību (turpm āk – VVPT) attiec ībā uz l īgumpakalpojumu sniedz ēju iece ļošanu un 
pagaidu uztur ēšanos.  
2. Katr ā turpm āk uzskait ītaj ā nozar ē katra Puse otras Puses l īgumpakalpojumu sniedz ējiem at ļauj sav ā teritorij ā, 
iev ērojot nosac ījumus, kas noteikti š ā panta 3. punkt ā un š ā nol īguma XVI pielikuma C un F da ļā par atrun ām saist ībā 
ar l īgumpakalpojumu sniedz ējiem un neatkar īgiem speci ālistiem, sniegt š ādus pakalpojumus:  
a) juridiskie pakalpojumi;  
b) gr āmatved ības un r ēķinved ības pakalpojumi;  
c) nodok ļu konsult āciju pakalpojumi;  
d) arhitekt ūras pakalpojumi, pils ētu pl ānošanas un ainavu arhitekt ūras pakalpojumi;  
e) inženierzin ātņu pakalpojumi, integr ētie inženierzin ātņu pakalpojumi;  
f) datorpakalpojumi un saist ītie pakalpojumi;  
g) p ētniec ības un att īstības pakalpojumi;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/49
h) rekl āma; 
i) vad ības konsult āciju pakalpojumi;  
j) ar vad ības konsult ācij ām saist īti pakalpojumi;  
k) tehnisko p ārbaužu un anal īžu pakalpojumi;  
l) saist ītie zin ātnisko un tehnisko konsult āciju pakalpojumi;  
m) iek ārtu apkope un remonts saist ībā ar l īgumpakalpojumiem p ēc ieg ādes vai nodošanas nom ā; 
n) rakstisk ās tulkošanas pakalpojumi;  
o) b ūvlaukuma izp ētes darbs;  
p) vides pakalpojumi;  
q) t ūrisma a ģent ūru un t ūrisma operatoru pakalpojumi;  
r) izklaides pakalpojumi.  
3. Uz saist ībām, ko uz ņēmuš ās Puses, attiecas š ādi noteikumi:  
a) fizisk ās personas ir iesaist ītas pagaidu pakalpojumu sniegšan ā k ā tādas juridiskas personas darbinieki, kas ir ieguvusi 
pakalpojumu sniegšanas l īgumu, kurš nep ārsniedz divpadsmit m ēnešus;  
b) fiziskaj ām person ām, kas iece ļo otr ā Pus ē, j āpied āvā attiec īgie pakalpojumi k ā tādas juridiskas personas darbiniekiem, 
kas min ētos pakalpojumus pied āvā jau vismaz gadu pirms pieteikuma iesniegšanas iece ļošanai otr ā Pus ē. Turkl āt 
pieteikuma iesniegšanas br īdī, lai iece ļotu otr ā Pus ē, fiziskaj ām person ām j ābūt vismaz tr īs gadu profesion ālajai 
pieredzei (  1 ) darb ības nozar ē, kas ir l īguma priekšmets;  
c) fiziskaj ām person ām, kuras iece ļo otr ā Pus ē, ir j ābūt: 
i) akad ēmiskajam gr ādam vai kvalifik ācijai, kas nor āda uz l īdzv ērtīgu zin āšanu l īmeni (  2 ) un  
ii) profesion ālajai kvalifik ācijai, kas ir vajadz īga darba veikšanai saska ņā ar t ās Puses ties ību aktiem, noteikumiem un 
pras ībām, kur ā sniedz pakalpojumu;  
d) fizisk ā persona nesa ņem citu atl īdz ību par pakalpojumu sniegšanu otras Puses teritorij ā, k ā tikai to atl īdz ību, ko maks ā 
juridisk ā persona, kas algo šo fizisko personu;  
e) šo fizisko personu iece ļošana un pagaidu uztur ēšan ās Puses teritorij ā ilgst kumulat īvu periodu, kas nep ārsniedz sešus 
m ēnešus vai — Luksemburgas gad ījum ā — divdesmit piecas ned ēļas katr ā divpadsmit m ēnešu period ā, vai l īguma 
darb ības laiku, atkar ībā no t ā, kas ir īsāks; 
f) piek ļuve, ko pieš ķir saska ņā ar šo pantu, attiecas tikai uz pakalpojumu darb ību, kas ir l īguma priekšmets, un nedod 
ties ības izmantot t ās Puses teritorij ā past āvošo profesion ālo nosaukumu, kur ā pakalpojums tiek sniegts;LV L 161/50 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Ieg ūtai p ēc pilngad ības sasniegšanas.  
( 2 ) Ja gr āds vai kvalifik ācija nav ieg ūta Pus ē, kur tiek sniegti pakalpojumi, min ētā Puse var izv ērtēt, vai tas atbilst akad ēmiskajam gr ādam, 
kas tiek pras īts t ās teritorij ā.
g) l īguma par pakalpojumiem aptverto personu skaits nedr īkst b ūt liel āks par l īguma izpildei nepieciešamo, kas var b ūt 
noteikts t ās Puses ties ību aktos un vai cit ās pras ībās, kur ā tiek sniegti pakalpojumi;  
h) citi diskrimin ējoši ierobežojumi, ietverot noteikumus par fizisko personu skaitu ekonomisko vajadz ību p ārbaudes 
veid ā, kas noteikti š ā nol īguma XVI pielikuma C un F da ļā par atrun ām saist ībā ar l īgumpakalpojumu sniedz ējiem 
un neatkar īgiem speci ālistiem.  
102. pants  
Neatkar īgi speci ālisti  
1. Puses atk ārtoti apstiprina savus attiec īgos pien ākumus, kas izriet no Pušu saist ībām saska ņā ar VVPT attiec ībā uz 
neatkar īgo speci ālistu iece ļošanu un pagaidu uztur ēšanos.  
2. Katr ā turpm āk uzskait ītaj ā nozar ē Puses at ļauj otras Puses neatkar īgiem speci ālistiem sav ā teritorij ā, iev ērojot 
nosac ījumus, kas noteikti š ā panta 3. punkt ā un š ā nol īguma XVI pielikuma C un F da ļā par atrun ām saist ībā ar 
līgumpakalpojumu sniedz ējiem un neatkar īgiem speci ālistiem, sniegt š ādus pakalpojumus:  
a) juridiskie pakalpojumi;  
b) arhitekt ūras pakalpojumi, pils ētu pl ānošana un ainavu arhitekt ūra; 
c) inženierzin ātņu un integr ētie inženierzin ātņu pakalpojumi;  
d) datorpakalpojumi un saist ītie pakalpojumi;  
e) vad ības konsult āciju pakalpojumi un ar vad ības konsult ācij ām saist ītie pakalpojumi;  
f) rakstisk ās tulkošanas pakalpojumi.  
3. Uz saist ībām, ko uz ņēmuš ās Puses, attiecas š ādi noteikumi:  
a) fizisk ās personas ir iesaist ītas pakalpojumu sniegšan ā, kam ir pagaidu raksturs, k ā otr ā Pus ē dibin ātas pašnodarbin ātas 
personas, un ir ieguvušas pakalpojumu sniegšanas l īgumu uz laiku, kas nep ārsniedz divpadsmit m ēnešus;  
b) pieteikuma iesniegšanas br īdī, lai iece ļotu otr ā Pus ē, fiziskaj ām person ām j ābūt vismaz sešu gadu profesion ālajai 
pieredzei darb ības nozar ē, kas ir l īguma priekšmets;  
c) fiziskaj ām person ām, kuras iece ļo otr ā Pus ē, ir j ābūt: 
i) akad ēmiskajam gr ādam vai kvalifik ācijai, kas nor āda uz l īdzv ērtīgu zin āšanu l īmeni (  1 ) un  
ii) profesion ālajai kvalifik ācijai, ja tas ir vajadz īgs darba veikšanai saska ņā ar t ās Puses ties ību aktiem, noteikumiem un 
cit ām juridisk ām pras ībām, kur ā sniedz pakalpojumu;  
d) fizisku personu iece ļošana un pagaidu uztur ēšan ās attiec īgaj ā Pus ē ilgst kumulat īvu periodu, kas nep ārsniedz sešus 
m ēnešus vai – Luksemburgas gad ījum ā – divdesmit piecas ned ēļas katr ā divpadsmit m ēnešu period ā, vai l īguma 
darb ības laiku, atkar ībā no t ā, kurš termi ņš ir īsāks; 
e) piek ļuve, ko pieš ķir saska ņā ar šo pantu, attiecas tikai uz pakalpojumu darb ību, kas ir l īguma priekšmets un nedod 
ties ības izmantot t ās Puses teritorij ā past āvošo profesion ālo nosaukumu, kur ā pakalpojums tiek sniegts;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/51  
( 1 ) Ja gr āds vai kvalifik ācija nav ieg ūta pus ē, kur tiek sniegti pakalpojumi, min ētā puse var izv ērtēt, vai tas atbilst akad ēmiskajam gr ādam, 
kas tiek pras īts t ās teritorij ā.
f) citi diskrimin ējoši ierobežojumi, ietverot noteikumus par fizisko personu skaitu ekonomisko vajadz ību p ārbaudes 
veid ā, kas noteikti š ā nol īguma XVI pielikuma C un F da ļā par atrun ām saist ībā ar l īgumpakalpojumu sniedz ējiem 
un neatkar īgiem profesion āļiem.  
5 . I e d a ļ a 
T i e s i s k a i s r e g u l ē j u m s  
1 . A p a k š i e d a ļ a 
I e k š z e m e s r e g u l ē j u m s  
103. pants  
Darb ības joma un defin īcijas  
1. Turpm āk aprakst ītās pras ības piem ēro Pušu pas ākumiem saist ībā ar licenc ēšanu, kas skar:  
a) p ārrobežu pakalpojumu sniegšanu;  
b) juridisko un fizisko personu uz ņēmumus to teritorij ā, k ā defin ēts š ā nol īguma 86. pant ā; vai  
c) fizisko personu pagaidu uztur ēšanos to teritorij ā, k ā defin ēts š ā nol īguma 86. panta 17. l īdz 21. punkt ā. 
2. P ārrobežu pakalpojumu sniegšanas gad ījum ā šīs pras ības piem ēro tikai nozar ēm, kur ās attiec īgā Puse ir uz ņēmusies 
īpaš ās saist ības un tikai t ādā apm ērā, k ādā piem ēro š īs īpaš ās saist ības. Uz ņēmuma gad ījum ā š īs pras ības nepiem ēro 
nozar ēm, cikt āl š ā nol īguma XVI pielikuma A da ļā un XVI pielikuma D da ļā ir iek ļauta atruna. Fizisku personu pagaidu 
uztur ēšan ās gad ījum ā šīs pras ības nepiem ēro nozar ēm, par kur ām š ā nol īguma XVI pielikuma A da ļā un XVI pielikuma D 
da ļā ir iek ļauta atruna.  
3. Š īs pras ības nepiem ēro pas ākumiem, cikt āl tie ir ierobežojumi, uz kuriem attiecas š ā nol īguma 88., 93 un 94. pant ā 
min ētie saraksti.  
4. Šaj ā ieda ļā: 
a) "licenc ēšana" ir process, ar kuru pakalpojuma pieg ādātājam vai ieguld ītājam faktiski pieprasa veikt darb ības, lai no 
kompetent ās iest ādes sa ņemtu l ēmumu par at ļauju sniegt pakalpojumu, tostarp k ā uz ņēmumam, vai par at ļauju s ākt 
saimniecisku darb ību, kas nav pakalpojums, tostarp l ēmumu groz īt vai atjaunot š ādu at ļauju;  
b) "kompetent ā iest āde" ir jebkura centr ālā, re ģion ālā vai viet ējā vald ība un iest āde vai nevalstiska organiz ācija, kas īsteno 
pilnvaras, ko tai dele ģējusi centr ālā vai re ģion ālā, vai viet ējā vald ība vai iest ādes, kas pie ņem l ēmumu par licenc ēšanu;  
c) "licenc ēšanas proced ūras" ir proced ūras, kas j āiev ēro licenc ēšanas ietvaros.  
104. pants  
Licenc ēšanas nosac ījumi  
1. Licenc ēšana pamatojas uz krit ērijiem, kas liedz kompetentaj ām iest ādēm savas izv ērtēšanas ties ības īstenot patva ļīgi. 
2. Š ā panta 1. punkt ā min ētie krit ēriji ir:  
a) sam ērīgi ar le ģitīmu sabiedrisk ās k ārtības m ērķi; 
b) skaidri un nep ārprotami;  
c) objekt īvi;LV L 161/52 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
d) iepriekš noteikti;  
e) iepriekš publiskoti;  
f) p ārredzami un pieejami.  
3. Licenci pieš ķir, tikl īdz atbilst īgas izp ētes gait ā ir konstat ēts, ka nosac ījumi licences ieg ūšanai ir izpild īti. 
4. Š īs noda ļas noteikumiem piem ēro š ā nol īguma 286. pantu.  
5. Ja konkr ētai darb ībai licen ču skaits ir ierobežots pieejamo dabisko resursu vai tehnisko iesp ēju nepietiekam ības d ēļ, 
Puses potenci ālajiem pretendentiem piem ēro t ādu atlases proced ūru, kas piln ībā garant ē objektivit āti un p ārskat ām ību, 
tostarp jo īpaši atbilst īgu publicit āti par proced ūras s ākšanu, veikšanu un pabeigšanu.  
6. Iev ērojot š ā panta noteikumus, izstr ādājot atlases proced ūras noteikumus, Puses var ņemt v ērā le ģitīmus sabiedrisk ās 
kārtības m ērķus, tostarp vesel ības, droš ības, vides aizsardz ības un kult ūras mantojuma saglab āšanas apsv ērumus.  
105. pants  
Licenc ēšanas proced ūras 
1. Licenc ēšanas proced ūras un formalit ātes ir skaidras, iepriekš publiskotas, un t ās pieteikumu iesniedz ējiem garant ē, ka 
to pieteikumus izskat īs objekt īvi un taisn īgi. 
2. Licenc ēšanas proced ūras un formalit ātes ir iesp ējami vienk āršas un nepamatoti nesarež ģī vai neaizkav ē pakalpojuma 
sniegšanu. Licences maksa (  1 ), kas pieteikuma iesniedz ējam var ētu b ūt j āmaks ā pieteikuma iesniegšanas rezult ātā, ir 
sapr ātīga un sam ērīga ar attiec īgās licenc ēšanas proced ūras izmaks ām. 
3. Licenc ēšanas proced ūras un formalit ātes ir t ādas, kas sniedz pieteikuma iesniedz ējam garantiju, ka vi ņa pieteikumu 
izskat īs sapr ātīgā termi ņā, kas ir iepriekš publiskots. Termi ņš s ākas no br īža, kad kompetent ā iest āde ir sa ņēmusi visus 
dokumentus. Ja to attaisno jaut ājuma sarež ģītība, kompetent ā iest āde var pagarin āt termi ņu uz sapr ātīgu laikposmu. 
Pagarin ājumu un t ā ilgumu atbilst īgi pamato un dara zin āmu pieteikuma iesniedz ējam pirms s ākotn ējā termi ņa beig ām. 
4. Ja pieteikums ir nepiln īgs, pieteikuma iesniedz ējam p ēc iesp ējas ātrāk pazi ņo, ka nepieciešams iesniegt papildu 
dokumentus. Š ādā gad ījum ā kompetent ā iest āde var aptur ēt š ā panta 3. punkt ā min ēto termi ņu l īdz br īdim, kad 
kompetent ā iest āde ir sa ņēmusi visus dokumentus.  
5. Ja licences pieteikumu noraida, pieteikuma iesniedz ēju b ūtu j āinform ē bez nepamatotas kav ēšan ās. Parasti pietei ­
kuma iesniedz ēju p ēc piepras ījuma inform ē par noraid īšanas iemesliem un par termi ņu l ēmuma p ārsūdz ēšanai.  
2 . A p a k š i e d a ļ a 
V i s p ā r ē j i p i e m ē r o j a m i e n o t e i k u m i  
106. pants  
Savstarp ēja atz īšana  
1. Neviens š īs noda ļas noteikums neliedz Pusei piepras īt, lai fizisk ām person ām b ūtu nepieciešam ā kvalifik ācija un/vai 
profesion ālā pieredze, kas attiec īgaj ā darb ības nozar ē noteikta teritorij ā, kur ā tiek sniegts pakalpojums.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/53  
( 1 ) Licences maksa neietver maksu par dabas resursu izmantošanu, izsoles maksu, maksu par konkursa r īkošanu vai cit ām nediskrimi ­
nējoš ām koncesiju pieš ķiršanas metod ēm, vai oblig ātos maks ājumus par univers ālā pakalpojuma sniegšanu.
2. Puses mudina attiec īgās profesion ālās strukt ūras to attiec īgaj ās teritorij ās sniegt ieteikumus Tirdzniec ības komitejai 
par savstarp ējo atz īšanu, lai ieguld ītāji un pakalpojumu sniedz ēji kopum ā vai da ļēji izpild ītu katras Puses piem ērotos 
krit ērijus ieguld ītājiem un pakalpojumu sniedz ējiem attiec ībā uz at ļauju izsniegšanu, licenc ēšanu, darb ību un sertific ēšanu 
un jo īpaši attiec ībā uz profesion āliem pakalpojumiem.  
3. Sa ņemot š ā panta 2. punkt ā min ēto ieteikumu, Tirdzniec ības komiteja pie ņemam ā termi ņā izskata to, lai noteiktu, 
vai tas atbilst šim nol īgumam.  
4. Ja saska ņā ar š ā panta 3. punkt ā noteikto proced ūru š ā panta 2. punkt ā min ētais ieteikums tiek atz īts par atbilst īgu 
šim nol īgumam, un atbilst ības l īmenis starp Pušu attiec īgajiem noteikumiem ir pietiekams, Puses nol ūkā īstenot min ēto 
ieteikumu ar kompetento iest āžu starpniec ību risina sarunas, lai vienotos par pras ību, kvalifik ācijas, licen ču un citu 
noteikumu savstarp ēju atz īšanu.  
5. Visas š ādas vienošan ās atbilst PTO nol īguma, jo īpaši VVPT VII panta, attiec īgajiem noteikumiem.  
107. pants  
Pārredzam ība un konfidenci ālas inform ācijas izpaušana  
1. Puses nekav ējoties atbild uz visiem otras Puses piepras ījumiem attiec ībā uz konkr ētu inform āciju par jebkuru t ās 
visp ārējas piem ērošanas pas ākumu vai starptautiskiem nol īgumiem, kas attiecas uz šo nol īgumu vai ietekm ē to. Katra Puse 
ar ī ier īko vienu vai vair ākus inform ācijas punktus, kas p ēc piepras ījuma sniedz konkr ētu inform āciju otras Puses iegul ­
dītājiem un pakalpojumu sniedz ējiem par visiem šiem jaut ājumiem. Puses pazi ņo viena otrai šos inform ācijas punktus tr īs 
m ēnešu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. Inform ācijas punktiem nav j ābūt normat īvo aktu depozit ārijiem.  
2. Nekas šaj ā nol īgum ā nepieprasa k ādai Pusei konfidenci ālas inform ācijas izpaušanu, kuras publiskošana var ētu trauc ēt 
likuma iev ērošanu, vai cit ādi b ūtu pretrun ā ar sabiedr ības interes ēm un kait ēt konkr ētu publisku vai priv ātu uz ņēmumu 
likumiskaj ām komercinteres ēm. 
3 . A p a k š i e d a ļ a 
D a t o r p a k a l p o j u m i  
108. pants  
Datorpakalpojumu j ēdziens  
1. T ādā apm ērā, k ādā datorpakalpojumi ir liberaliz ēti saska ņā ar š īs noda ļas 2., 3. un 4. ieda ļu, un, ņemot v ērā, ka 
datori un saist ītie pakalpojumi dara iesp ējamu citu pakalpojumu sniegšanu gan elektroniski, gan citos veidos, Puses noš ķir 
iesp ējošanas pakalpojumus no elektroniski sniegtiem satura vai pamata pakalpojumiem t ādējādi, ka satura vai pamata 
pakalpojumi netiek klasific ēti k ā datorpakalpojumi un saist ītie pakalpojumi, k ā tie defin ēti š ā panta 2. punkt ā. 
2. Datorpakalpojumi un saist īties pakalpojumi noz īm ē pakalpojumus, kas defin ēti saska ņā ar Apvienoto N āciju CPK 
kodu 84, ietverot gan pamatpakalpojumus, gan pamatpakalpojumu funkcijas vai kombin ācijas, neatkar īgi no t ā, vai tos 
pieg ādā pa t īklu, tostarp internetu.  
Pamatpakalpojumi ir visi pakalpojumi, kas nodrošina:  
a) datoru vai datorsist ēmu konsult ēšanu, strat ēģiju, anal īzi, pl ānošanu, specifik āciju, projekt ēšanu, att īstību, uzst ādīšanu, 
īstenošanu, integr āciju, izm ēģin āšanu, atk ļūdošanu, atjaunin āšanu, atbalstu, tehnisko pal īdz ību vai p ārvald ību; vai  
b) datorprogrammas, kas defin ētas k ā instrukciju komplekti, kas vajadz īgi datoru darbam un sazi ņai (sev ī un par sevi), un 
datorprogrammu konsult ēšanu, strat ēģiju, anal īzi, pl ānošanu, specifik āciju, projekt ēšanu, att īstību, uzst ādīšanu, īsteno ­ 
šanu, integr āciju, izm ēģin āšanu, atk ļūdošanu, atjaunin āšanu, piel āgošanu, apkopi, atbalstu, tehnisko pal īdz ību, p ārval ­
dību vai lietošanu; vaiLV L 161/54 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
c) datu apstr ādi, datu glab āšanu, datu mitin āšanu vai datub āzu pakalpojumus; vai  
d) apkopes un labošanas pakalpojumus biroju iek ārtām un apr īkojumam, tostarp datoriem; vai  
e) t ādus apm ācības pakalpojumus klientu person ālam saist ībā ar datorprogramm ām, datoriem vai datorsist ēm ām, kas nav 
citur klasific ēti. 
4 . A p a k š i e d a ļ a 
P a s t a u n k u r j e r u p a k a l p o j u m i  
109. pants  
Darb ības joma un defin īcijas  
1. Šaj ā apakšieda ļā noteikti visu saska ņā ar š īs noda ļas 2., 3. un 4. ieda ļu liberaliz ēto pasta un kurjeru pakalpojumu 
tiesisk ā regul ējuma principi.  
2. Šaj ā apakšieda ļā un š īs noda ļas 2., 3. un 4. ieda ļā: 
a) "licence " ir at ļauja, ko atseviš ķam pieg ādātājam izdod p ārvaldes iest āde un kas ir nepieciešama, pirms tiek uzs ākta 
darb ība noteikta pakalpojuma sniegšana;  
b) "univers ālais pakalpojums " ir noteiktas kvalit ātes past āvīgo pasta pakalpojumu sniegšana par pie ņemam ām cen ām 
visiem lietot ājiem vis ās viet ās k ādas Puses teritorij ā. 
110. pants  
Pret konkurenci v ērstas prakses nov ēršana pasta un kurjeru nozar ē 
Uztur sp ēkā vai ievieš piem ērotus pas ākumus, lai ne ļautu uzs ākt vai turpin āt pret konkurenci v ērstu praksi pieg ādātājiem, 
kuri, izmantodami savu st āvokli tirg ū, pa vienam vai kop ā sp ēj b ūtiski ietekm ēt dal ības noteikumus (cenu un pied āvājuma 
ziņā) konkr ētaj ā pasta un kurjeru pakalpojumu tirg ū. 
111. pants  
Univers ālais pakalpojums  
Katrai Pusei ir ties ības noteikt, k āda veida univers ālā pakalpojuma pien ākumus t ā v ēlas saglab āt. Š ādus pien ākumus 
neuzskat īs par konkurenci krop ļojošiem  per se  ar noteikumu, ka tos administr ē p ārredzami, bez diskrimin ācijas un neitr āli 
attiec ībā uz konkurenci, un ka tie nav vair āk apgr ūtinoši, nek ā nepieciešams t āda veida univers ālā pakalpojuma nodro ­ 
šin āšanai, k ādu to defin ējusi attiec īgā Puse.  
112. pants  
Licences  
1. Tr īs gadus p ēc nol īguma st āšan ās sp ēkā licenci var piepras īt tikai tiem pakalpojumiem, kas ietilpst univers ālā 
pakalpojuma jom ā. 
2. Ja tiek pras īta licence, publiski pieejamu padara š ādu inform āciju:  
a) visi licenc ēšanas krit ēriji un laika posms, kas parasti vajadz īgs, lai pie ņemtu l ēmumu par licences pieteikumu; un  
b) licences termi ņš un nosac ījumi.  
3. Licences atteikuma iemeslus p ēc pieteikuma iesniedz ēja piepras ījuma dara vi ņam zin āmus, un katra Puse izveido 
pārsūdz ības proced ūru neatkar īgā strukt ūrā. Proced ūrai j ābūt p ārredzamai, nediskrimin ējošai un balst ītai uz objekt īviem 
krit ērijiem.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/55
113. pants  
Regulatoru neatkar ība 
Regulatori ir juridiski noš ķirti no pasta un kurjeru pakalpojumu sniedz ējiem un nav tiem pak ļauti. Regulatoru l ēmumi un 
izmantot ās proced ūras ir objekt īvas attiec ībā uz visiem tirgus dal ībniekiem.  
114. pants  
Regul ējuma tuvin āšana  
1. Puses atz īst, cik svar īgi ir tuvin āt esošos Ukrainas ties ību aktus Eiropas Savien ības ties ību aktiem. Ukraina nodrošina, 
lai t ās esošie un turpm āk pie ņemtie ties ību akti tiktu pak āpeniski piel āgoti ES  acquis . 
2. Š āds tuvin āšanas process s āksies š ā līguma parakst īšanas dien ā, un to pak āpeniski paplašin ās attiec ībā uz visiem ES  
acquis  elementiem, kas min ēti š ā nol īguma XVII pielikum ā. 
5 . A p a k š i e d a ļ a 
E l e k t r o n i s k i e s a k a r i  
115. pants  
Darb ības joma un defin īcijas  
1. Šaj ā apakšieda ļā noteikti visu atbilst īgi š īs noda ļas 2., 3. un 4. ieda ļai liberaliz ēto elektronisko sakaru pakalpojumu 
tiesisk ā regul ējuma principi, iz ņemot apraidi.  
2. Šaj ā apakšieda ļā un š īs noda ļas 2., 3. un 4. ieda ļā: 
a) "elektroniski sakaru pakalpojumi " ir visi pakalpojumi, ko veido elektromagn ētisko sign ālu p ārraid īšana un uztveršana 
un ko parasti sniedz par atl īdz ību, iz ņemot apraidi, un kas nav saimnieciska darb ība, kura nodrošina saturu, k ā 
pieg ādei vajadz īgi telesakari. Apraidi defin ē k ā nep ārtrauktu raid īšanas ķēdi, kas nepieciešama telev īzijas un radio 
programmu sign ālu izplat īšanai plašai sabiedr ībai, bet tas neattiecas uz savienojumiem starp operatoriem;  
b) "publisks sakaru t īkls" noz īm ē elektronisku sakaru t īklu, ko piln ībā vai galvenok ārt izmanto publiski pieejamu elek ­
tronisko sakaru pakalpojumu nodrošin āšanai;  
c) "elektronisko sakaru t īkls" noz īm ē p ārraides sist ēmas un, attiec īgos gad ījumos, komut ācijas vai maršrutiz ācijas ier īces 
un citus resursus, kas ļauj sign ālus p ārraid īt pa vadiem, pa radio, ar optiskiem vai citiem elektromagn ētiskiem 
līdzek ļiem, ietverot satel īta t īklu, fiks ētus ( ķēdes un pakešu t īklu, ietverot Internetu) un mobilos zemes sakaru t īklus, 
elektr ības kabe ļu sist ēmas, cikt āl t ās ir izmantotas, lai p ārraid ītu sign ālus, t īklus, ko izmanto radio un telev īzijas 
apraidei, un kabe ļu telev īzijas t īklus, neatkar īgi no p ārraid ītas inform ācijas tipa;  
d) "regulat īvā iest āde" elektronisko sakaru nozar ē ir strukt ūra vai strukt ūras, kam ir pien ākums regul ēt šaj ā noda ļā 
min ētos elektroniskos sakarus;  
e) pakalpojuma pieg ādātāju uzskata par t ādu, kam ir  "būtiska tirgus vara ", ja tas individu āli vai kop ā ar citiem bauda 
stāvokli, kas ir l īdzv ērtīgs domin ējošam st āvoklim, t.i., ekonomisku sp ēku, kas tam l īdz zin āmam l īmenim ļauj r īkoties 
neatkar īgi no konkurentiem, klientiem un gala pat ērētājiem;  
f) "starpsavienojums " ir fizisks un/vai lo ģisks publisko sakaru t īklu savienojums, ko izmanto tas pats vai cits pakalpojuma 
pieg ādātājs, lai ļautu viena pakalpojumu sniedz ēja lietot ājiem sazin āties ar cita pakalpojumu sniedz ēja lietot ājiem vai 
piek ļūt cita pakalpojumu sniedz ēja pied āvātajiem pakalpojumiem. Pakalpojumus var sniegt iesaist ītās Puses vai citas 
Puses, kam ir piek ļuve t īklam. Starpsavienojums ir īpašs piek ļuves veids, kas ieviests starp publisk ā tīkla operatoriem;LV L 161/56 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
g) "univers ālais pakalpojums " ir noteiktas kvalit ātes pakalpojumu kopums, kas ir pieejams visiem lietot ājiem Puses 
teritorij ā neatkar īgi no vi ņu ģeogr āfisk ās atrašan ās vietas un par pie ņemam ām cen ām; katra Puse lemj par t ā tv ērumu 
un īstenošanu;  
h) "piek ļuve" ir iek ārtu un/vai pakalpojumu ekskluz īvas vai neekskluz īvas pieejas sniegšana citam pakalpojuma snie ­
dz ējam ar konkr ētiem nosac ījumiem, lai sniegtu elektronisko sakaru pakalpojumus. Tas cita starp ā ietver piek ļuvi 
tīkla elementiem un ar tiem saist ītām iek ārtām, kas var iek ļaut iek ārtu savienojumu ar vadiem vai bez (jo īpaši tas 
iek ļauj piek ļuvi viet ējai sakaru l īnijai un iek ārtām un pakalpojumiem, kas nepieciešami, lai nodrošin ātu pakalpojumus 
viet ējā sakaru l īnij ā), piek ļuvi fiziskai infrastrukt ūrai, ietverot ēkas, vadu l īnijas un stabus; piek ļuvi atbilst īgām program ­
mat ūras sist ēm ām, ietverot darb ības atbalstsist ēmas, piek ļuvi numura transl ācijai vai sist ēm ām, kas pied āvā līdz īgas 
iesp ējas, piek ļuvi fiks ētajiem un mobilajiem t īkliem, jo īpaši viesabon ēšanai, piek ļuvi ierobežotas piek ļuves sist ēm ām 
ciparu telev īzijas pakalpojumiem, piek ļuvi virtu ālā tīkla pakalpojumiem;  
i) "lietot ājs" noz īm ē lietot āju, kas nenodrošina publiskos sakaru t īklus vai publiski pieejamus elektronisko sakaru pakal ­
pojumus;  
j) "viet ējā sakaru l īnija" noz īm ē fizisku sh ēmu, kas savieno t īkla piesl ēgumpunktu abonenta telp ās ar galveno komutatoru 
vai ekvivalentu iek ārtu fiks ētā publiskaj ā sakaru t īklā. 
116. pants  
Regulat īvā iest āde 
1. Puses nodrošina, ka elektronisko sakaru pakalpojumu regulat īvās iest ādes ir juridiski noš ķirtas un funkcion āli 
neatkar īgas no elektronisko sakaru pakalpojumu sniedz ējiem. Ja Puse saglab ā īpašumties ības vai kontroli p ār t ādiem 
pakalpojumu sniedz ējiem, kas nodrošina elektronisko sakaru t īklus vai pakalpojumus, š ī Puse nodrošina efekt īvu regula ­
tīvo funkciju struktur ālu nodal īšanu no darb ībām, kas saist ītas ar īpašumties ībām vai kontroli.  
2. Puses nodrošina, ka regulat īvajai iest ādei ir pietiekamas pilnvaras regul ēt nozari. Regulat īvajai iest ādei veicamos 
uzdevumus public ē viegli pieejam ā un skaidr ā veid ā, jo īpaši tad, ja uzdevumi ir uztic ēti vair āk nek ā vienai strukt ūrai. 
3. Puses nodrošina, ka regulat īvo iest āžu l ēmumi un izmantot ās proced ūras ir objekt īvas attiec ībā uz visiem tirgus 
dal ībniekiem un p ārskat āmas.  
4. Regulat īvajai iest ādei ir pilnvaras analiz ēt indikat īvo saraktu ar konkr ēto produktu un pakalpojumu tirgiem, kas 
ietverti š ā nol īguma pielikumos (  1 ). Ja regulat īvajai iest ādei saska ņā ar š ā nol īguma 118. pantu ir j ālemj par pien ākumu 
uzlikšanu, saglab āšanu, groz īšanu vai atcelšanu, t ā, pamatojoties uz tirgus anal īzi, nosaka, vai konkr ētaj ā tirg ū ir efekt īva 
konkurence.  
5. Ja regulat īvā iest āde nosaka, ka konkr ētaj ā tirg ū konkurence nav efekt īva, t ā nosaka un nor āda pakalpojumu 
sniedz ējus, kuriem ir b ūtiska tirgus vara šaj ā tirg ū un attiec īgi piem ēro, saglab ā vai groza konkr ētos regulat īvos pien ā­
kumu, kas min ēti š ā nol īguma 118. pant ā. Ja regulat īvā iest āde secina, ka tirg ū ir efekt īva konkurence, t ā nepiem ēro vai 
nesaglab ā š ā nol īguma118. pant ā min ētos regulat īvos pien ākumus.  
6. Puses nodrošina, ka pakalpojumu sniedz ējam, kuru skar regulat īvās iest ādes l ēmums, ir ties ības p ārsūdz ēt min ēto 
lēmumu p ārsūdz ības iest ādē, kas ir neatkar īga no l ēmuma pie ņemšan ā iesaist ītaj ām person ām. Puses nodrošina, ka 
pien ācīgi tiek ņemti v ērā konkr ētās lietas apst ākļi. L īdz š ādas p ārsūdz ības rezult ātam regulat īvās iest ādes l ēmums paliek 
sp ēkā, ja vien p ārsūdz ības iest āde neizlemj sav ādāk. Ja p ārsūdz ības iest āde p ēc rakstura nav tiesu iest āde, savu l ēmumu t ā 
vienm ēr pamato rakstiski, un t ās l ēmumus var p ārskat īt objekt īva un neatkar īga tiesu iest āde. P ārsūdz ības iest āžu 
pie ņemtos l ēmumus efekt īvi izpilda.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/57  
( 1 ) ES puse - konkr ēto produktu un pakalpojumu tirgu indikat īvais saraksts ir iesniegts atseviš ķi k ā XIX pielikums. ES regul āri p ārskata 
XIX pielikum ā iek ļauto konkr ēto tirgu sarakstu. Š īs p ārskat īšanas b ūs j āņem v ērā attiec ībā uz visiem pien ākumiem, kas noteikti, 
pamatojoties uz šo noda ļu. Ukraina - produktu un pakalpojumu tirgu indikat īvais saraksts ir iesniegts atseviš ķi k ā XX pielikums. 
Ukraina regul āri p ārskata XX pielikum ā iek ļauto konkr ēto tirgu sarakstu saska ņā ar acquis  tuvin āšanas procesu, kas paredz ēts 124. 
pant ā. Š īs p ārskat īšanas b ūs j āņem v ērā attiec ībā uz visiem pien ākumiem, kas noteikti, pamatojoties uz šo noda ļu.
7. Puses nodrošina, ka ieinteres ētaj ām Pus ēm sapr ātīgā termi ņā ir iesp ēja izteikt koment ārus par pas ākuma projektu, ja 
regulat īvā iest āde ir nol ēmusi pie ņemt pas ākumus saist ībā ar k ādu no š īs apakšieda ļas noteikumiem, kas var ētu iev ērojami 
ietekm ēt konkr ēto tirgu. Regulatori publisko savas apspriešan ās proced ūras. Apspriešan ās proced ūras rezult ātus publisko, 
izņemot gad ījumus, kad inform ācija ir konfidenci āla. 
8. Puses nodrošina to, ka pakalpojumu sniedz ēji, kas nodrošina elektronisko sakaru t īklus un pakalpojumus, sniedz 
visu inform āciju, tostarp finanšu inform āciju, kura nepieciešama regulat īvaj ām iest ādēm, lai t ās var ētu pan ākt atbilst ību š īs 
apakšieda ļas noteikumiem vai saska ņā ar šo apakšieda ļu pie ņemtiem l ēmumiem. Min ētie pakalpojumu sniedz ēji sniedz 
šādu inform āciju nekav ējoties p ēc piepras ījuma un iev ērojot laika grafiku un inform ācijas daudzuma l īmen ī, ko pieprasa 
regulat īvā iest āde. Regulat īvās iest ādes piepras ītā inform ācija ir proporcion āla attiec īgā uzdevuma izpildei. Regulat īvā 
iest āde pien ācīgi pamato savus inform ācijas piepras ījumus.  
117. pants  
At ļauja sniegt elektronisko sakaru pakalpojumus  
1. Puses nodrošina, ka pakalpojumu sniegšanu cik vien iesp ējams at ļauj vienk ārši uz pazi ņojuma un/vai re ģistr ācijas 
pamata.  
2. Puses nodrošina, ka licenci var piepras īt, lai risin ātu numuru un frekven ču pieš ķiršanas jaut ājumus. Š ādu licen ču 
noteikumi un nosac ījumi ir nododami atkl ātībai. 
3. Ja ir nepieciešama licence, Puses nodrošina, ka:  
a) publiski pieejami ir visi licenc ēšanas krit ēriji un sapr ātīgs laikposms, kas parasti vajadz īgs, lai pie ņemtu l ēmumu par 
licences pieteikumu;  
b) licences pieteikuma noraid ījuma iemeslus iesniedz ējam dara zin āmus p ēc piepras ījuma;  
c) licences pieteikuma iesniedz ējam ir iesp ēja v ērsties p ārsūdz ības iest ādē, ja licence tiek nepamatoti atteikta;  
d) licen ču maksas (  1 ), ko par licences pieš ķiršanu prasa Puse, nep ārsniedz administrat īvās izmaksas, kas parasti rodas 
attiec īgo licen ču sist ēmas p ārvald ībā, kontrol ē un izpild ē. Š ā punkta pras ības nepiem ēro licen ču maksai par radiof ­
rekven ču spektra un numuru resursu izmantošanu.  
118. pants  
Piek ļuve un starpsavienojumi  
1. Puses nodrošina, ka pakalpojuma sniedz ējam, kam ir at ļauts sniegt elektronisko sakaru pakalpojumus, ir ties ības un 
pien ākums vienoties par starpsavienojumiem ar citiem publiski pieejamu elektronisko sakaru t īklu un pakalpojumu 
nodrošin ātājiem. Par starpsavienojumu princip ā jāvienojas komerci ālās sarun ās starp attiec īgajiem juridiskaj ām person ām. 
2. Puses nodrošina, ka pakalpojumu sniedz ēji, kas starpsavienojuma apspriešanas proces ā ieg ūst inform āciju no cita 
pakalpojumu sniedz ēja, to izmanto vien īgi tam m ērķim, kam t ā sniegta, un vienm ēr iev ēro p ārraid ītās vai uzglab ātās 
inform ācijas konfidencialit āti. 
3. Puses nodrošina, ka, saska ņā ar š ā nol īguma 116. pantu konstat ējot, ka konkr ētaj ā tirg ū, ietverot š ā nol īguma 
pielikumos pievienotos tirgus, konkurence nav efekt īva, regulat īvajai iest ādei ir ties ības piem ērot pakalpojumu sniedz ējam, 
par ko noteikts, ka tam piem īt b ūtiska tirgus vara, vienu vai vair ākus š ādus pien ākumus attiec ībā uz starpsavienojumiem 
un/vai piek ļuvi: 
a) nediskrimin ācijas pien ākumu, lai nodrošin ātu, ka operators piem ēro l īdzv ērtīgus nosac ījumus l īdz īgos apst ākļos citiem 
pakalpojumu sniedz ējiem, kas nodrošina l īdzv ērtīgus pakalpojumus, un sniedz pakalpojumus un inform āciju citiem 
saska ņā ar tiem pašiem nosac ījumiem un t ādā paš ā kvalit ātē, k āda ir vi ņa paša pakalpojumiem vai pakalpojumiem, ko 
sniedz t ā meitasuz ņēmumi vai partneri;LV L 161/58 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Licen ču maksas neietver maksu par izsoles, konkursa r īkošanu vai cit ām nediskrimin ējoš ām koncesiju pieš ķiršanas metod ēm vai 
oblig ātos maks ājumus par univers ālo pakalpojumu sniegšanu.
b) pien ākumu vertik āli integr ētam uz ņēmumam padar īt caurskat āmas t ā vairumtirdzniec ības cenas un t ā viet ējās 
pārdošanas cenas, ja ir noteikts nediskrimin ācijas pien ākums, vai lai nov ērstu negod īgas savstarp ējās subs īdijas. Regu ­
lat īvā iest āde var preciz ēt izmantojamo form ātu un uzskaites metodolo ģiju; 
c) pien ākumu apmierin āt sapr ātīgus piepras ījumus piek ļūt un lietot konkr ētus t īkla elementus un ar tiem saist ītas iek ārtas, 
ietverot neierobežotu piek ļuvi viet ējai sakaru l īnijai, cita starp ā, ja regulat īvā iest āde uzskata, ka piek ļuves atteikums vai 
nepamatoti noteikumi un nosac ījumi, kuriem ir l īdz īga ietekme, kav ēs notur īgas konkurences tirgus izveidi mazumtird ­
zniec ības l īmen ī vai neb ūs lietot āju interes ēs; 
d) pien ākumu vairumtirdzniec ībā nodrošin āt noteiktus pakalpojumus mazumtirdzniec ībai, ko veic treš ās personas; 
pieš ķirt atv ērtu piek ļuvi tehnisk ām saskarn ēm, protokoliem vai cit ām galvenaj ām tehnolo ģijām, kas ir nepieciešamas 
pakalpojumu vai virtu ālā tīkla pakalpojumu savietojam ībai; nodrošin āt l īdz āsatrašanos vai citas iek ārtu kop īgas izman ­
tošanas formas, ietverot vadu l īniju, ēku vai stabu kop īgu izmantošanu; nodrošin āt noteiktus pakalpojumus, kas 
nepieciešami, lai nodrošin ātu piln īgu pakalpojumu savietojam ību lietot ājiem, tostarp attiec ībā uz iek ārtām, kas pare ­
dz ētas automatiz ētiem t īkla pakalpojumiem; nodrošin āt piek ļuvi darb ības atbalsta sist ēm ām vai l īdz īgām programma ­
tūras sist ēm ām, kas nepieciešamas, lai nodrošin ātu god īgu konkurenci pakalpojumu nodrošin āšan ā; savstarp ēji savienot 
tīklus vai t īklu iek ārtas.  
Regulat īvās iest ādes š ā punkta c) un d) apakšpunkt ā paredz ētajiem pien ākumiem var pievienot nosac ījumus, tostarp 
god īguma, sapr ātīguma un laic īguma pras ības;  
e) pien ākumus attiec ībā uz izmaksu segšanu un cenu kontroli, ieskaitot pien ākumus par cenu orient āciju uz izmaks ām 
un pien ākumus attiec ībā uz izmaksu uzskaites sist ēm ām, lai nodrošin ātu savstarp ējā savienojuma un/vai piek ļuves 
īpašus veidus, situ ācij ās, kad tirgus anal īze par āda, ka efekt īvas konkurences tr ūkums noz īm ē to, ka attiec īgais 
operators var patur ēt cenas p ārm ērīgi augst ā līmen ī vai piem ērot cenu ierobežojumus, kait ējot lietot ājiem;  
Regulat īvās iest ādes ņem v ērā ieguld ījumus, ko veicis operators, un ļauj tam g ūt sam ērīgu pe ļņu no attiec īgā ieguld ītā 
kapit āla; 
f) pien ākumu public ēt konkr ētos pien ākumus, ko pakalpojuma sniedz ējam uzlikusi regulat īvā iest āde, nor ādot konkr ēto 
produktu/pakalpojumu un ģeogr āfiskos tirgus. Aktu ālu inform āciju ar nosac ījumu, ka t ā nav konfidenci āla un neietver 
komercnosl ēpumus, publisko t ādā veid ā, kas garant ē, ka visas ieinteres ētās personas var tai viegli piek ļūt; 
g) p ārredzam ības pien ākumu, kas liek operatoram publiskot konkr ētu inform āciju un jo īpaši, ja operatoram ir nedis ­
krimin ācijas pien ākums, regulat īvā iest āde var piepras īt šim operatoram publiskot standartpied āvājumu, kas ir pietie ­
kami atdal īts, lai nodrošin ātu to, ka pakalpojumu sniedz ējiem nav j āmaks ā par iek ārtām, kas nav nepieciešamas 
piepras ītajam pakalpojumam, sniedzot attiec īgo pied āvājumu aprakstu, to sadalot komponentos atbilst īgi tirgus vaja ­
dz ībām, un saist ītos noteikumus un nosac ījumus, tostarp cenas.  
4. Puses nodrošina, ka pakalpojuma sniedz ējam, kas prasa starpsavienojumu no pakalpojuma sniedz ēja, kam ir iev ē­
rojama tirgus vara, ir ties ības jebkur ā laik ā vai sapr ātīgā publiski pazi ņot ā termi ņā v ērsties ar s ūdz ību neatkar īgā viet ējā 
iest ādē, kas var b ūt regulat īvā iest āde, k ā min ēts š ā nol īguma 115. panta 2. punkta d) apakšpunkt ā, lai atrisin ātu 
domstarp ības par starpsavienojuma un/vai piek ļuves noteikumiem un nosac ījumiem.  
119. pants  
Ierobežoti resursi  
1. Puses nodrošina, ka visas proced ūras attiec ībā uz ierobežotu resursu, tostarp frekven ču, numuru un piek ļuves 
ties ību, pieš ķiršanu un izmantošanu īsteno objekt īvi, sam ērīgi, savlaic īgi, p ārredzami un bez diskrimin ācijas. Datus par 
pašreiz ējo situ āciju attiec ībā uz pieš ķirtaj ām frekven ču josl ām dara publiski pieejamus, bet s īkāk nav j ānor āda dati par 
frekvenc ēm, kas pieš ķirtas īpaš ām valsts p ārvaldes vajadz ībām.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/59
2. Puses nodrošina telesakaru pakalpojumu radio frekven ču efekt īvu p ārvald ību sav ā teritorij ā ar nol ūku nodrošin āt 
efekt īvu un optim ālu frekven ču spektra izmantošanu. Ja piepras ījums p ēc konkr ētām frekvenc ēm p ārsniedz to pieejam ību, 
šo frekven ču pieš ķiršanai iev ēro piem ērotas un p ārredzamas proced ūras, lai optimiz ētu to izmantošanu un veicin ātu 
konkurences izaugsmi.  
3. Puses nodrošina, ka valsts numuru resursu pieš ķiršanu un valsts numuru pl āna p ārvald ību uztic regulat īvajai iest ādei. 
4. Ja valsts vai pašvald ību iest ādes saglab ā īpašumties ības vai kontroli p ār t ādiem pakalpojumu sniedz ējiem, kas 
nodrošina publiskus sakaru t īklus un/vai pakalpojumus, nepieciešams nodrošin āt efekt īvu piek ļūšanas ties ību pieš ķiršanas 
funkcijas struktur ālu nodal īšanu no darb ībām, kas saist ītas ar īpašumties ībām vai kontroli.  
120. pants  
Univers ālais pakalpojums  
1. Katrai Pusei ir ties ības noteikt, k āda veida univers ālā pakalpojuma pien ākumus t ā v ēlas saglab āt. 
2. Š ādus pien ākumus neuzskat īs par konkurenci krop ļojošiem  per se  ar noteikumu, ka tos administr ē caurskat āmi, 
objekt īvi un bez diskrimin ācijas. Š ādu pien ākumu administr ēšana ar ī attiec ībā uz konkurenci ir neitr āla un tie nav vair āk 
apgr ūtinoši, nek ā nepieciešams t āda veida univers ālā pakalpojuma nodrošin āšanai, k ādu to defin ējusi attiec īgā Puse.  
3. Puses nodrošina, ka visi pakalpojumu sniedz ēji ir ties īgi nodrošin āt univers ālo pakalpojumu un neviens pakalpojuma 
sniedz ējs a priori  netiek izsl ēgts. Izraudz īšanu izdara ar efekt īvu un p ārredzamu meh ānismu bez diskrimin ācijas. Ja 
nepieciešams, Puses nov ērtē, vai univers ālā pakalpojuma sniegšana nav negod īgs slogs organiz ācijai, kas izraudz īta par 
univers ālā pakalpojuma sniedz ēju. Ja š ādi apr ēķini to attaisno, un ņemot v ērā tirgus ieguvumu, ja t āds ir, organiz ācijai, kas 
pied āvā univers ālo pakalpojumu, regulat īvā iest āde nosaka, vai ir vajadz īgs meh ānisms univers ālā pakalpojuma sniedz ēja(- 
u) izmaksu kompens ēšanai vai univers ālā pakalpojuma pien ākumu t īro izmaksu sadalei.  
4. Puses nodrošina, ka:  
a) visu abonentu saraksti (  1 ) lietot ājiem ir pieejami iespiest ā vai elektronisk ā veid ā, vai ab ējādi, un tiek regul āri, vismaz 
vienreiz gad ā, preciz ēti; 
b) organiz ācijas, kas sniedz a) apakšpunkt ā min ētos pakalpojumus, piem ēro nediskrimin ācijas principu t ās inform ācijas 
apstr ādē, ko t ām ir sniegušas citas organiz ācijas.  
121. pants  
Elektronisko sakaru pakalpojumu p ārrobežu sniegšana  
Puses nepie ņem un neuztur sp ēkā pas ākumus, kas ierobežo elektronisko sakaru pakalpojumu p ārrobežu sniegšanu.  
122. pants  
Inform ācijas konfidencialit āte 
Katra Puse ar publisko elektronisko sakaru t īklu un publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu pal īdz ību nodro ­ 
šina elektronisko sakaru un ar to saist īto datu pl ūsmu konfidencialit āti, neierobežojot pakalpojumu tirdzniec ību. 
123. pants  
Pakalpojumu sniedz ēju domstarp ības 
1. Puses nodrošina, ka domstarp ību gad ījum ā starp pakalpojumu sniedz ējiem, kas nodrošina elektronisko sakaru t īklus 
vai pakalpojumus saist ībā ar šaj ā noda ļā min ētām ties ībām un pien ākumiem, attiec īgā regulat īvā iest āde p ēc jebkuras 
domstarp ībās iesaist ītās Puses piepras ījuma pie ņem saistošu l ēmumu, lai atrisin ātu domstarp ības iesp ējami īsā laik ā un 
jebkur ā gad ījum ā – četru m ēnešu laik ā.LV L 161/60 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Saska ņā ar piem ērojamiem noteikumiem par personas datu apstr ādi un priv ātuma aizsardz ību elektronisko sakaru nozar ē.
2. Regulat īvās iest ādes l ēmumu publisko, ņemot v ērā dar ījumdarb ības konfidencialit ātes pras ības. Attiec īgaj ām Pus ēm 
sniedz pilnu p ārskatu par apsv ērumiem, uz kuriem tas pamatots.  
3. Ja domstarp ības attiecas uz p ārrobežu pakalpojumu sniegšanu, attiec īgās regulat īvās iest ādes koordin ē p ūliņus, lai 
atrisin ātu domstarp ības.  
124. pants  
Regul ējuma tuvin āšana  
1. Puses atz īst, cik svar īgi ir tuvin āt esošos Ukrainas ties ību aktus Eiropas Savien ības ties ību aktiem. Ukraina nodrošina, 
lai t ās esošie un turpm āk pie ņemtie ties ību akti tiktu pak āpeniski piel āgoti ES  acquis . 
2. Š āds tuvin āšanas process s āksies š ā līguma parakst īšanas dien ā un to pak āpeniski paplašin ās attiec ībā uz visiem ES  
acquis  elementiem, kas min ēti š ā nol īguma XVII pielikum ā. 
6 . A p a k š i e d a ļ a 
F i n a n š u p a k a l p o j u m i  
125. pants  
Darb ības joma un defin īcijas  
1. Šaj ā apakšieda ļā noteikti visu atbilst īgi š īs noda ļas 2., 3. un 4. ieda ļai liberaliz ēto finanšu pakalpojumu tiesisk ā 
regul ējuma principi.  
2. Šaj ā apakšieda ļā un š īs noda ļas 2., 3. un 4. ieda ļā: 
a) "finanšu pakalpojums " ir finansi āla rakstura pakalpojums, ko pied āvā vienas Puses finanšu pakalpojumu sniedz ējs. 
Finanšu pakalpojumi ietver š ādas darb ības:  
i) apdrošin āšana un ar to saist īti pakalpojumi:  
1. tieš ā apdrošin āšana (tostarp l īdzapdrošin āšana):  
a) dz īvības apdrošin āšana,  
b) nedz īvības apdrošin āšana;  
2. p ārapdrošin āšana un retrocesija;  
3. apdrošin āšanas starpniec ība k ā apdrošin āšanas brokeru un a ģentu darb ība un  
4. apdrošin āšanas pal īgpakalpojumi, piem ēram, konsult ācijas, aktu āra pakalpojumi, riska nov ērtēšanas un pras ī­
jumu izskat īšanas pakalpojumi;  
ii) banku un citi finanšu pakalpojumi (iz ņemot apdrošin āšanu):  
1. noguld ījumu un citu atmaks ājamu l īdzek ļu pie ņemšana no sabiedr ības;  
2. visa veida kredit ēšana, tostarp pat ēriņa kred īti, hipotek ārie kred īti, fakt ūrkredit ēšana un komercdar ījumu finan ­
sēšana;  
3. finanšu noma;  
4. visi maks ājumu un naudas p ārskait ījumu pakalpojumi, tostarp kred ītkartes, maks ājumu kartes un debetkartes, 
ce ļot āju čeki un bankas p ārvedu vekse ļi; 
5. garantijas un saist ības;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/61
6. turpm āk min ēto objektu tirdzniec ība sav ā v ārd ā vai klientu v ārd ā birž ā vai ārpusbiržas tirg ū: 
a) naudas tirgus instrumenti (tostarp čeki, vekse ļi, noguld ījumu sertifik āti), 
b) ārvalstu val ūta, 
c) atvasin ātie instrumenti, tostarp, bet ne tikai standartiz ēti n ākotnes l īgumi un iesp ēju l īgumi,  
d) val ūtas mai ņas kursu un procentu likmju l īdzek ļi, tostarp t ādi produkti k ā mijmai ņas dar ījumi un vieno ­ 
šan ās par procentu likmi n ākotn ē, 
e) p ārvedami v ērtspap īri, 
f) citi tirgojami instrumenti un finanšu akt īvi, tostarp d ārgmet āli; 
7. dal ība visu veidu v ērtspap īru emisij ā, tostarp riska parakst īšana un izvietošana, darbojoties k ā aģentam (publiski 
vai priv āti), un pakalpojumu sniegšana saist ībā ar š ādu emisiju;  
8. starpniec ība naudas dar ījumos;  
9. akt īvu p ārvald īšana, tostarp skaidras naudas vai v ērtspap īru portfe ļa p ārvald ība, visu veidu kolekt īvo ieguld ī­
jumu p ārvald ība, pensiju fondu p ārvald ība, noguld ījumu p ārvald īšanas un trasta pakalpojumi;  
10. finanšu akt īvu mijieskaits un starpbanku nor ēķini, tostarp v ērtspap īri, atvasin ātie instrumenti un citi tirgojami 
vērtspap īri; 
11. finanšu inform ācijas sniegšana un nos ūtīšana un finanšu datu apstr āde un ar to saist ītā programmat ūra; 
12. konsultat īvi, starpniec ības un citi finanšu papildpakalpojumi saist ībā ar vis ām darb ībām, kas min ētas 1. l īdz 11. 
punkt ā, ieskaitot kred ītu datu b āzi un kred ītu anal īzi, ieguld ījumu un portfe ļu anal īzi, konsult ācijas par 
pārņemšanu un par uz ņēmumu reorganiz ēšanu un strat ēģiju; 
b) "finanšu pakalpojuma sniedz ējs" ir jebkura Puses fiziska vai juridiska persona, kas v ēlas sniegt vai sniedz finanšu 
pakalpojumus. Termins  "finanšu pakalpojuma sniedz ējs" neietver publiskas iest ādes. 
c) "publiska iest āde" ir: 
1. Puses vald ības iest āde, centr ālā banka vai monet ārā iest āde, vai Puses īpašum ā vai kontrol ē esoša iest āde, kas 
galvenok ārt veic valstiskas funkcijas vai darb ības valstisk ām vajadz ībām, iz ņemot iest ādes, kuras galvenok ārt 
nodarbojas ar finanšu pakalpojumu sniegšanu saska ņā ar komerci āliem noteikumiem; vai  
2. priv āta iest āde, kas veic funkcijas, kuras parasti veic centr ālā banka vai monet ārā iest āde, kad t ā izpilda š īs funkcijas;  
d) "jauns finanšu pakalpojums " ir finansi āla rakstura pakalpojums, tostarp pakalpojumi, kas attiecas uz esošiem un 
jauniem instrumentiem vai instrumenta sniegšanas veidu, ko nesniedz neviens finanšu pakalpojumu sniedz ējs Puses 
teritorij ā, bet kuru sniedz otras Puses teritorij ā. 
126. pants  
Piesardz ības atk āpe 
1. Katra Puse var piesardz ības apsv ērumu d ēļ pie ņemt vai atst āt sp ēkā pas ākumus, kuru m ērķis ir:  
a) ieguld ītāju, noguld ītāju, apdrošin ājuma ņēm ēju vai personu, pret kur ām finanšu pakalpojuma sniedz ējam ir fiduci āri 
pien ākumi, aizsardz ība; 
b) Puses finanšu sist ēmas viengabalain ības un stabilit ātes nodrošin āšana.LV L 161/62 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2. Šie pas ākumi nerada liel āku slogu nek ā vajadz īgs, lai sasniegtu to m ērķi, un nav diskrimin ējoši attiec ībā pret otras 
Puses finanšu pakalpojumu sniedz ējiem sal īdzin ājum ā ar Puses pašas l īdz īgu finanšu pakalpojumu sniedz ējiem.  
3. Neviens š ā nol īguma noteikums nav interpret ējams t ā, ka Pusei ir pien ākums izpaust inform āciju, kas attiecas uz 
atseviš ķu klientu dar ījumiem un kontiem, vai jebk ādu konfidenci ālu vai ar autorties ībām aizsarg ātu inform āciju, kas ir 
valsts iest āžu r īcībā. 
4. Neskarot citus finanšu pakalpojumu p ārrobežu tirdzniec ības piesardz īgas uzraudz ības l īdzek ļus, Puse var piepras īt 
otras Puses p ārrobežu finanšu pakalpojumu sniedz ēju un finanšu instrumentu re ģistr āciju.  
127. pants  
Efekt īvs un p ārredzams regul ējums  
1. Katra Puse pieliek visliel ākās p ūles inform ēt visas ieinteres ētās personas par visiem visp ārēji piem ērojamiem pas ā­
kumiem, ko Puse ierosina noteikt, lai min ētaj ām person ām b ūtu iesp ēja izteikt koment ārus par attiec īgo pas ākumu. Par 
šādu pas ākumu inform ē: 
a) ofici ālā publik ācij ā vai  
b) cit ādi rakstiski vai elektroniski.  
2. Katra Puse vis ām ieinteres ētaj ām person ām dara pieejamas pras ības pieteikumu aizpild īšanai par finanšu pakalpo ­
jumu sniegšanu.  
Pēc pieteikuma iesniedz ēja l ūguma Puse inform ē pieteikuma iesniedz ēju par t ā pieteikuma statusu. Ja attiec īgajai Pusei 
nepieciešama papildu inform ācija no pieteikuma iesniedz ēja, t ā nekav ējoties pazi ņo par to pieteikuma iesniedz ējam.  
Katra Puse pieliek visliel ākās p ūles, lai nodrošin ātu, ka t ās teritorij ā īsteno un piem ēro starptautiski saska ņotus standartus 
attiec ībā uz regul ējumu un uzraudz ību finanšu pakalpojumu jom ā un attiec ībā uz izvair īšan ās no nodok ļu maks āšanas 
apkarošanu. Š ādi starptautiski saska ņoti standarti cita starp ā ir B āzeles Komitejas  "Pamatprincipi attiec ībā uz banku 
efekt īvu uzraudz ību", Starptautisk ās apdrošin āšanas uzraudz ības iest āžu asoci ācijas "Apdrošin āšanas galvenie principi ", 
Starptautisk ās V ērtspap īru komisiju organiz ācijas "Vērtspap īru regul ējuma m ērķi un principi ", ESAO  "Nol īgums par 
inform ācijas apmai ņu nodok ļu jaut ājumos ", G20  "Pazi ņojums par p ārredzam ību un inform ācijas apmai ņu nodok ļu 
jom ā" un Finanšu darb ības uzdevumu grupas  " Četrdesmit ieteikumi par nelikum īgi ieg ūtu l īdzek ļu legaliz ēšanu" un 
"Devi ņi īpašie ieteikumi par teroristu finans ēšanu". 
Puses pie ņem zin āšanai ar ī Desmit galvenos inform ācijas apmai ņas principus, kurus publiskojuši G7 valstu finanšu 
ministri, un spers visus nepieciešamos so ļus, lai m ēģin ātu tos piem ērot sav ās divpus ējās attiec ībās. 
128. pants  
Jauni finanšu pakalpojumi  
Puses at ļauj otras Puses finanšu pakalpojumu pieg ādātājam, kas veic uz ņēm ējdarb ību š īs Puses teritorij ā, sniegt jebk ādu 
jaunu finanšu pakalpojumu, kura veids ir l īdz īgs tiem pakalpojumiem, ko Puse at ļautu sniegt saviem finanšu pakalpojumu 
sniedz ējiem saska ņā ar valsts iekš ējiem ties ību aktiem l īdz īgos apst ākļos. Puse var noteikt juridisko formu, k ādā attiec īgo 
pakalpojumu var sniegt, un var piepras īt pakalpojuma sniegšanas at ļauju. Ja t āda at ļauja tiek piepras īta, l ēmumu pie ņem 
pie ņemam ā termi ņā un at ļauju var noraid īt tikai š ā nol īguma 126. pant ā min ēto apsv ērumu d ēļ. 
129. pants  
Datu apstr āde 
1. Katra Puse at ļauj otras Puses finanšu pakalpojumu sniedz ējam p ārsūtīt t ās teritorij ā vai ārpus t ās inform āciju 
elektronisk ā vai cit ādā form ā datu apstr ādei, ja š āda apstr āde nepieciešama min ētā finanšu pakalpojuma sniedz ēja parasto 
darb ību veikšanai.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/63
2. Katra Puse pie ņem piem ērotus aizsargpas ākumus indiv īdu priv ātuma un pamatties ību un pamatbr īvību aizsardz ībai, 
jo īpaši attiec ībā uz personas datu p ārsūtīšanu.  
130. pants  
Īpaši iz ņēmumi  
1. Neviens š īs noda ļas noteikums nav interpret ējams t ā, ka Pusei, tostarp t ās valsts iest ādēm, tiek liegts t ās teritorij ā 
ekskluz īvi veikt darb ības vai sniegt pakalpojumus, kas ietverti valsts pensiju pl ānā vai ties ību aktos noteikt ā soci ālā 
nodrošin ājuma sist ēm ā, iz ņemot gad ījumos, kad min ētās darb ības saska ņā ar attiec īgās Puses valsts iekš ējiem noteikumiem 
var veikt finanšu pakalpojumu sniedz ēji, konkur ējot ar valsts iest ādēm vai priv ātām organiz ācij ām. 
2. Šis nol īgums nek ādi neattiecas uz centr ālās bankas vai monet ārās iest ādes vai jebkuras citas valsts iest ādes veikt ām 
darb ībām saska ņā ar monet āro vai val ūtas mai ņas kursa politiku.  
3. Š īs noda ļas noteikumi neliedz Pus ēm, tostarp to valsts iest ādēm, ekskluz īvi veikt vai noteikt to teritorij ā darb ības vai 
pakalpojumus uz Puses vai t ās valsts iest āžu r ēķina, ar t ās garantiju vai par t ās finanšu l īdzek ļiem.  
131. pants  
Pašregul ējošas organiz ācijas  
Ja Puse pieprasa dal ību vai l īdzdal ību pašregul ējoš ās organiz ācij ās, v ērtspap īru vai standartiz ētu n ākotnes l īgumu birž ās vai 
tirgos, nor ēķinu a ģent ūrās vai cit ās organiz ācijas, vai asoci ācij ās, vai piek ļuvi š ādām organiz ācij ām, lai otras Puses finanšu 
pakalpojumu sniedz ēji var ētu sniegt finanšu pakalpojumus ar t ādiem pašiem nosac ījumiem k ā Puses finanšu pakalpojumu 
sniedz ēji, vai ja Puse tieši vai netieši pieš ķir š ādām vien ībām priekšroc ības vai atvieglojumus, sniedzot finanšu pakalpo ­
jumus, Puse nodrošina, ka tiek iev ēroti pien ākumi saska ņā ar š ā nol īguma 88. un 94. pantu.  
132. pants  
Ieskaita un nor ēķinu sist ēmas  
Saska ņā ar noteikumiem, kas atbilst attiec īgās valsts rež īmam, katra Puse otras Puses finanšu pakalpojumu sniedz ējiem, 
kas veic uz ņēm ējdarb ību t ās teritorij ā, pieš ķir piek ļuvi valsts iest āžu vad ītām maks ājumu un nor ēķinu sist ēm ām un 
ofici ālām finans ēšanas un refinans ēšanas iesp ējām, kuras pieejamas, veicot parastu dar ījumdarb ību. Šis pants neparedz 
nodrošin āt piek ļuvi Puses p ēdējās instances aizdev ēju iesp ējām. 
133. pants  
Regul ējuma tuvin āšana  
1. Puses atz īst, cik svar īgi ir tuvin āt esošos Ukrainas ties ību aktus Eiropas Savien ības ties ību aktiem. Ukraina nodrošina, 
lai t ās esošie un turpm āk pie ņemtie ties ību akti tiktu pak āpeniski piel āgoti ES  acquis . 
2. Š āds tuvin āšanas process s āksies š ā nol īguma parakst īšanas dien ā un to pak āpeniski paplašin ās attiec ībā uz visiem 
ES acquis  elementiem, kas min ēti š ā nol īguma XVII pielikum ā. 
7 . A p a k š i e d a ļ a 
T r a n s p o r t a p a k a l p o j u m i  
134. pants  
Darb ības joma  
Šaj ā apakšieda ļā noteikti atbilst īgi š īs noda ļas 2., 3. un 4. ieda ļai liberaliz ēto transporta pakalpojumu tiesisk ā regul ējuma 
principi.LV L 161/64 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
135. pants  
Starptautiskie j ūras p ārvad ājumi  
1. Šo nol īgumu piem ēro starptautiskajiem j ūras p ārvad ājumiem starp Ukrainas ost ām un Eiropas Savien ības dal ībvalstu 
ost ām un starp Eiropas Savien ības dal ībvalstu ost ām. To piem ēro ar ī tirdzniec ībai starp Ukrainas ost ām un treš ām valst īm 
un starp Eiropas Savien ības dal ībvalstu ost ām un treš ām valst īm. 
2. Šo nol īgumu nepiem ēro iekš ējiem j ūras p ārvad ājumiem starp Ukrainas ost ām vai starp Eiropas Savien ības atseviš ķu 
dal ībvalstu ost ām. Neierobežojot pirmo teikumu, apr īkojuma p ārvietošanu, piem ēram, tukšu konteineru p ārvietošana, ko 
nep ārvad ā par samaksu k ā kravu, starp Ukrainas ost ām vai starp Eiropas Savien ības atseviš ķu dal ībvalstu ost ām, uzskata 
par starptautisku j ūras p ārvad ājumu.  
3. Šaj ā apakšieda ļā un š īs noda ļas 2., 3. un 4. ieda ļā: 
a) "starptautiskie j ūras p ārvad ājumi" ietver tiešos un vair ākveidu p ārvad āšanas pakalpojumus, kas ir pre ču p ārvad āšana, 
izmantojot vair āk nek ā vienu p ārvad ājumu veidu, kur iesaist īts j ūras p ārvad ājumu posms, ar vienotu transporta 
dokumentu, un t ādēļ ietver tiešus l īgumus ar citu transporta veidu nodrošin ātājiem;  
b) "jūras kravu apstr ādes pakalpojumi " ir darb ības, ko veic kraušanas uz ņēmumi, tostarp termin āļa apsaimniekot āji, bet 
ne tieš ās ostas str ādnieku darb ības, ja šis darbasp ēks tiek organiz ēts neatkar īgi no kraušanas vai termin āļa apsaimnie ­
košanas uz ņēmumiem. Ietvert ās darb ības ir ar ī š ādu darb ību organiz ēšana un p ārraudz ība: 
i) kravas iekraušana ku ģī/izkraušana no ku ģa, 
ii) kravas piestiprin āšana/atsait ēšana;  
iii) kravu pie ņemšana/nodošana un uzglab āšana pirms nos ūtīšanas vai p ēc sa ņemšanas;  
c) "muitošanas pakalpojumi " (jeb  "muitas m ākleru pakalpojumi ") ir pas ākumi, kas ietver muitas formalit āšu k ārtošanu 
citas personas v ārd ā attiec ībā uz importu, eksportu vai kravu p ārvad ājumiem, ja šis pakalpojums ir pakalpojumu 
sniedz ēja pamatdarb ības veids vai da ļa no t ā pamatdarb ības;  
d) "konteineru izvietošanas un glab āšanas pakalpojumi " ir pas ākumi, kas ietver konteineru glab āšanu ostas teritorij ā vai 
iekšzem ē attiec ībā uz to piepild īšanu/izkraušanu, labošanu un sagatavošanu p ārvad āšanai;  
e) "jūras a ģent ūru pakalpojumi " ir t ādu j ūras a ģent ūru veiktas darb ības, kas p ārst āv vienas vai vair āku j ūras l īniju vai 
ku ģniec ību dar ījumdarb ības intereses k ādā ģeogr āfiskaj ā apgabal ā š ādiem m ērķiem:  
i) j ūras p ārvad ājumu un saist īto pakalpojumu tirdzniec ība un p ārdošana, s ākot ar cenas noteikšanu un beidzot ar 
rēķina izrakst īšanu, pre ču pavadz īmju sagatavošana uz ņēmumu v ārd ā, nepieciešamo saist īto pakalpojumu ieg āde un 
tālākp ārdošana, dokumentu sagatavošana un ar dar ījumdarb ību saist ītas inform ācijas sniegšana,  
ii) r īkošan ās uz ņēmumu v ārd ā, organiz ējot ku ģu iebraukšanu ost ā vai attiec īgā gad ījum ā kravu p ārņemšanu;  
f) "kravu p ārvad ājumu pakalpojumi " ir pas ākumi, kas ietver kravu p ārvad ājumu vad ības organiz ēšanu un uzraudz ību 
kravas nos ūtītāja v ārd ā, veicot transporta un saist īto pakalpojumi ieg ādi, dokumentu sagatavošanu un dar ījumdarb ības 
inform ācijas sniegšanu;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/65
g) "pal īgdienestu pakalpojumi " ir starptautisku kravu iepriekš ēja un t ālāka transport ēšana par j ūru, jo īpaši kravas 
konteineros, starp ost ām, kas atrodas k ādā no Pus ēm. 
4. Katra Puse pieš ķir ku ģiem, kas ku ģo ar otras Puses karogu vai kurus ekspluat ē otras Puses pakalpojumu sniedz ēji, 
rež īmu, kas nav maz āk labv ēlīgs par to, k ādu Puse pieš ķir saviem ku ģiem vai jebkuras citas treš ās valsts ku ģiem, atkar ībā 
no t ā, kurš rež īms ir labv ēlīgāks, cita starp ā attiec ībā uz piek ļuvi ost ām, ostu infrastrukt ūras un pakalpojumu izmantošanu 
un ostas papildpakalpojumu izmantošanu (  1 ), k ā ar ī saist ītām nodev ām un maks ājumiem, muitas atvieglojumiem un 
piest ātņu pieš ķiršanu un iekraušanas un izkraušanas iek ārtām. 
5. Puses efekt īvi piem ēro neierobežotas piek ļuves principu starptautiskajiem j ūrniec ības tirgiem un tirdzniec ībai uz 
komerci āla pamata un bez diskrimin ācijas.  
6. Piem ērojot š ā panta 4. un 5. punkta principus, Puses ar š ā nol īguma st āšanos sp ēkā: 
a) neievieš kravas dal īšanas nosac ījumus turpm ākos nol īgumos ar treš ām valst īm attiec ībā uz j ūras p ārvad ājumu pakal ­
pojumiem, ieskaitot sauso un š ķidro beztaras pre ču apgroz ību un l īnijp ārvad ājumus, un p ārst āj īstenot š ādu kravas 
dal īšanas k ārtību, ja t ā past āvējusi iepriekš ējos nol īgumos un  
b) atce ļ un atturas īstenot administrat īvus, tehniskus un citus pas ākumus, kas var ētu izr ādīties sl ēpti ierobežojumi vai 
diskrimin ācija attiec ībā pret otras Puses valstspieder īgajiem vai uz ņēmumiem starptautisko j ūras p ārvad ājumu pakal ­
pojumu sniegšanas jom ā. 
7. Katra Puse at ļauj otras Puses starptautisko j ūras p ārvad ājumu pakalpojumu sniedz ējiem veikt uz ņēm ējdarb ību t ās 
teritorij ā saska ņā ar t ādiem uz ņēm ējdarb ības veikšanas un darb ības nosac ījumiem, kas nav maz āk labv ēlīgi par nosac ī­
jumiem, k ādus t ā pieš ķir savas valsts vai k ādas treš ās valsts pakalpojumu sniedz ējiem, atkar ībā no t ā, kuri nosac ījumi ir 
labv ēlīgāki. Saska ņā ar š īs noda ļas 2. ieda ļas nosac ījumiem attiec ībā uz š ādām uz ņēm ējdarb ības darb ībām Puse at ļauj otras 
Puses pakalpojuma sniedz ējiem saska ņā ar t ās likumiem un noteikumiem veikt, piem ēram, š āda veida saimniecisko 
darb ību (uzskait ījums nav izsme ļošs):  
a) j ūras p ārvad ājumu un saist īto pakalpojumu public ēšana, tirgved ība un tirdzniec ība, s ākot no cenas noteikšanas l īdz 
rēķina izrakst īšanai sav ā v ārd ā vai citu starptautisko j ūras p ārvad ājumu pakalpojumu sniedz ēju v ārd ā, tieši kontakt ē­
joties ar klientiem;  
b) dar ījumu inform ācijas sagatavošanu, izmantojot visus l īdzek ļus, ieskaitot datoriz ētas inform ācijas sist ēmas un elek ­
tronisku datu apmai ņu (uz ko attiecas visi nediskrimin ējošie ierobežojumi saist ībā ar elektrosakariem);  
c) dokument ācijas sagatavošana attiec ībā uz transporta, muitas un citiem dokumentiem, saist ībā ar transport ēto pre ču 
izcelsmi un īpaš ībām; 
d) iebraukšanas ost ā vai kravu pieg ādes organiz ēšana sav ā v ārd ā vai citu starptautisko j ūras p ārvad ājumu pakalpojumu 
sniedz ēju v ārd ā; 
e) jebk ādu dar ījumu vienošanos sl ēgšanu ar viet ējām ku ģu a ģent ūrām, ietverot l īdzdal ību uz ņēmuma kapit ālā, un uz 
vietas nol īgtu darbinieku vai ārvalst īs nol īgtu darbinieku nor īkošanu darb ā saska ņā ar š ā nol īguma noteikumiem;  
f) visa veida transporta pakalpojumu, tostarp iekšzemes ūdensce ļu, ce ļu un dzelzce ļu pakalpojumu, un visa veida trans ­
porta papildpakalpojumu, kas vajadz īgi integr ēta p ārvad ājumu pakalpojuma sniegšanai, pirkšana un izmantošana sav ā 
vārd ā vai sava klienta v ārd ā (un t ālākp ārdošana saviem klientiem);  
g) saimniecisk ās darb ības veikšanai nepieciešama apr īkojuma ieg ūšana īpašum ā.LV L 161/66 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Ostu papildpakalpojumi ietver j ūras kravu p ārkraušanas pakalpojumus, glab āšanas un noliktavu pakalpojumus, muitošanas pakalpo ­
jumus, konteineru izvietošanas un novietošanas pakalpojumus, j ūras a ģent ūru pakalpojumus, (j ūras) kravu nos ūtīšanas pakalpojumus, 
ku ģu ar apkalpi nomu, ku ģu apkopi un remontu, stumšanas un vilkšanas pakalpojumus un j ūras transporta atbalsta pakalpojumus.
8. Katra Puse otras Puses starptautisko j ūras p ārvad ājumu pakalpojumu sniedz ējiem ar sapr ātīgiem noteikumiem un 
nosac ījumiem un bez diskrimin ācijas dara pieejamus š ādus ostu pakalpojumus: lo ča vad ību, vilkšanas un velko ņu pal ī­
dz ību, apg ādi, degvielas un ūdens pieg ādi, atkritumu sav ākšanu un balasta atlikumu aizv ākšanu, ostas kaptei ņa pakalpo ­
jumus, navig ācijas l īdzek ļus, krasta ekspluat ācijas pakalpojumus, kas b ūtiski ku ģu ekspluat ācijai, ieskaitot sakarus, ūdens 
un elektr ības pieg ādi, av ārijas remonta iek ārtas, enkurvietas, piest ātnes un pietauvošanu.  
9. Katra Puse at ļauj otras Puses starptautisko j ūras p ārvad ājumu pakalpojumu sniedz ējiem sniegt starptautiskos j ūras 
pārvad ājumu pakalpojumus, kur iesaist īts j ūras p ārvad ājumu posms pa otras Puses iekš ējiem ūdensce ļiem.  
10. Katra Puse at ļauj otras Puses starptautisko j ūras p ārvad ājumu pakalpojumu sniedz ējiem bez diskrimin ācijas un, 
pamatojoties uz vienošanos starp attiec īgaj ām sabiedr ībām, izmantot papildpakalpojumus starp Ukrainas ost ām vai starp 
Eiropas Savien ības atseviš ķu dal ībvalstu ost ām, ko sniedz j ūras p ārvad ājumu pakalpojumu sniedz ēji, kas re ģistr ēti pirmaj ā 
min ētaj ā Pus ē. 
11. Šis nol īgums neietekm ē to j ūrniec ības nol īgumu piem ērošanu, ko Ukraina nosl ēgusi ar Eiropas Savien ības dal ībval ­
stīm par jaut ājumiem, kas neietilpst š ā nol īguma darb ības jom ā. Ja šis nol īgums atseviš ķos jaut ājumos ir maz āk labv ēlīgs 
nek ā esoši nol īgumi starp atseviš ķām Eiropas Savien ības dal ībvalst īm un Ukrainu, noteicošie ir labv ēlīgākie noteikumi, 
neskarot ES puses saist ības un ņemot v ērā L īgumu par Eiropas Savien ības darb ību. Š ā nol īguma noteikumi aizst āj tos 
divpus ējos nol īgumus, kas nosl ēgti starp Eiropas Savien ības dal ībvalst īm un Ukrainu, ja šie noteikumi ir pretrun ā ar 
pirmajiem min ētajiem vai identiski ar tiem, iz ņemot situ āciju, kas min ēta iepriekš ējā teikum ā. Turpina piem ērot esošu 
divpus ēju nol īgumu noteikumus, uz kuriem neattiecas šis nol īgums.  
136. pants  
Ce ļu, dzelzce ļa un iekš ējo ūdensce ļu p ārvad ājumi  
1. Lai nodrošin ātu t ādu p ārvad ājumu starp Pušu teritorij ām koordin ētu att īstību un pak āpenisku liberaliz āciju, kas 
piel āgoti to tirdzniec ības vajadz ībām, nosac ījumus par abpus ēju tirgus piek ļuvi ce ļa, dzelzce ļa un iekš ējo ūdensce ļu 
transporta jom ā iek ļauj n ākotn ē iesp ējamos īpašos ce ļa, dzelzce ļa un iekš ējo ūdensce ļu transporta nol īgumos.  
2. L īdz š ā panta 1. punkt ā min ēto nol īgumu nosl ēgšanai Puses neparedz nosac ījumus, kas padar ītu abpus ēju tirgus 
piek ļuvi Pušu starp ā ierobežot āku sal īdzin ājum ā ar st āvokli dien ā pirms š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
3. Turpina piem ērot esošu divpus ēju nol īgumu noteikumus, uz kuriem neattiecas n ākotn ē iesp ējamie nol īgumi, kas 
min ēti š ā panta 1. punkt ā. 
137. pants  
Gaisa p ārvad ājumi  
1. Lai nodrošin ātu t ādu p ārvad ājumu starp Pušu teritorij ām koordin ētu att īstību un pak āpenisku liberaliz āciju, kas 
piel āgoti to savstarp ējām tirdzniec ības vajadz ībām, nosac ījumus par abpus ēju tirgus piek ļuvi gaisa p ārvad ājumu jom ā 
jānosaka saska ņā ar ES un Ukrainas Kop ējās avi ācijas telpas nol īgumu (turpm āk – CAA ). 
2. L īdz CAA  nosl ēgšanai, Puses neveic nek ādus pas ākumus vai darb ības, kas uzliek liel ākus ierobežojumus vai veido 
diskrimin āciju sal īdzin ājum ā ar st āvokli pirms š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
138. pants  
Regul ējuma tuvin āšana  
Ukraina piel āgo savus ties ību aktus, tostarp administrat īvos, tehniskos un citus noteikumus, ES puses ties ību aktiem, kas ir 
sp ēkā starptautisko j ūras p ārvad ājumu jom ā, cikt āl tas ļauj pan ākt liberaliz āciju un savstarp ēju piek ļuvi Pušu tirgiem, un 
pasažieru un pre ču kust ību. Tuvin āšanas process s āksies š ā līguma parakst īšanas dien ā un to pak āpeniski paplašin ās 
attiec ībā uz visiem ES  acquis  elementiem, kas min ēti š ā nol īguma XVII pielikum ā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/67
6 . I e d a ļ a 
E l e k t r o n i s k ā k o m e r c i j a  
139. pants  
M ērķis un principi  
1. Puses, atz īstot, ka elektronisk ā komercija paplašina tirdzniec ības iesp ējas daudz ās nozar ēs, vienojas veicin āt savstar ­
pējo elektronisko komerciju, jo īpaši sadarbojoties jaut ājumos, kas elektroniskaj ā komercij ā rodas saist ībā ar š īs noda ļas 
noteikumiem.  
2. Puses vienojas, ka elektronisk ās komercijas att īstībai j ābūt piln īgi sader īgai ar augst ākajiem starptautiskajiem datu 
aizsardz ības standartiem, lai nodrošin ātu lietot āju uztic ēšanos elektroniskajai komercijai.  
3. Puses vienojas, ka elektronisku nos ūtīšanu uzskata par pakalpojumu sniegšanu š ās noda ļas 3. ieda ļas (P ārrobežu 
pakalpojumu sniegšana) noz īm ē, uz kuru nevar attiecin āt muitas nodok ļus. 
140. pants  
Elektronisk ās komercijas regul ējums  
1. Puses veido dialogu par elektronisk ās komercijas rad ītajiem regul ējuma jaut ājumiem; tostarp tiek risin āti š ādi 
jaut ājumi:  
a) sabiedr ībai izdoto elektronisko parakstu sertifik ātu atz īšana un p ārrobežu sertifik ācijas pakalpojumu atvieglin āšana;  
b) starpnieku pakalpojumu sniedz ēju atbild ība saist ībā ar inform ācijas p ārsūtīšanu vai glab āšanu;  
c) iztur ēšan ās pret nepiepras ītiem elektronisk ās komercijas pazi ņojumiem;  
d) pat ērētāju aizsardz ība elektronisk ās komercijas vid ē; 
e) citi jaut ājumi, kas attiecas uz elektronisk ās komercijas att īstību. 
2. Š āda sadarb ība var b ūt inform ācijas apmai ņa par attiec īgajiem Pušu ties ību aktiem šajos jaut ājumos, k ā ar ī par š ādu 
ties ību aktu īstenošanu.  
7 . I e d a ļ a 
I z ņ ē m u m i  
141. pants  
Visp ārīgi iz ņēmumi  
1 Neskarot š ā nol īguma 472. pant ā paredz ētos visp ārīgos iz ņēmumus, š īs noda ļas un š ā nol īguma XVI pielikuma A, B, 
C, D, E un F da ļas un XVII pielikuma noteikumiem piem ēro šaj ā pant ā paredz ētos iz ņēmumus.  
2. Iev ērojot pras ību, ka š ādus pas ākumus nepiem ēro t ā, ka tie izraisa savstarp ēju patva ļīgu vai neattaisnojamu diskri ­
min āciju starp valst īm, kur ās past āv vien ādi apst ākļi, vai uz ņēm ējdarb ības vai p ārrobežu pakalpojumu sniegšanas sl ēptu 
ierobežojumu, nekas šaj ā noda ļā netiek interpret ēts t ā, ka tas liegtu k ādai Pusei noteikt vai piem ērot pas ākumus, kas:  
a) nepieciešami sabiedrisk ās droš ības vai sabiedr ības mor āles aizsardz ībai, vai sabiedrisk ās k ārtības uztur ēšanai;  
b) nepieciešami cilv ēku, dz īvnieku vai augu dz īvības vai vesel ības aizsardz ībai;LV L 161/68 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
c) attiecas uz izsme ļamu dabas resursu saglab āšanu, ja š ādus pas ākumus piem ēro saist ībā ar viet ējo ieguld ītāju vai viet ējās 
pakalpojumu sniegšanas un pat ēriņa ierobežojumiem;  
d) nepieciešami m ākslinieciskas, v ēsturiskas vai arheolo ģiskas v ērtības nacion ālo bag ātību aizsardz ībai; 
e) nepieciešami, lai nodrošin ātu to ties ību aktu vai noteikumu iev ērošanu, kas ir sader īgi ar š īs noda ļas noteikumiem, 
tostarp noteikumiem, kuri attiecas uz  
i) kr āpnieciskas vai maldinošas prakses vai l īgumsaist ību neizpildes seku nov ēršanu,  
ii) personu priv ātuma aizsarg āšanu saist ībā ar personas datu apstr ādi un izplat īšanu un personas re ģistru un r ēķinu 
konfidencialit ātes aizsarg āšanu,  
iii) droš ību; 
f) nav sader īgi ar š ā nol īguma 88. panta 1. punktu un 94. pantu, ar noteikumu, ka rež īma atš ķirības m ērķis ir nodrošin āt 
tiešo nodok ļu efekt īvu un l īdzties īgu uzlikšanu vai iekas ēšanu attiec ībā uz otras Puses saimnieciskaj ām darb ībām, 
ieguld ītājiem vai pakalpojumu sniedz ējiem (  1 ). 
3. Š īs noda ļas un š ā nol īguma XVI pielikuma A, B, C, D, E un F da ļas un XVII pielikuma noteikumus nepiem ēro Pušu 
attiec īgaj ām soci ālā nodrošin ājuma sist ēm ām vai t ādām darb ībām katras Puses teritorij ā, kas regul āri vai neregul āri ir 
saist ītas ar valsts varas īstenošanu.  
142. pants  
Nodok ļu pas ākumi  
VLR, ko pieš ķir saska ņā ar š īs noda ļas noteikumiem, nepiem ēro nodok ļu rež īmam, ko Puses ir paredz ējušas vai n ākotn ē 
paredz ēs, pamatojoties uz nol īgumiem starp Pus ēm par nodok ļu dubultas uzlikšanas nov ēršanu.  
143. pants  
Iz ņēmumi droš ības apsv ērumu d ēļ 
1. Nekas šaj ā nol īgum ā: 
a) neliek Pus ēm sniegt inform āciju, ja t ās uzskata, ka inform ācijas izpaušana ir pretrun ā tās b ūtisk ām droš ības interes ēm; 
vai 
b) neattur Puses no r īcības, ko t ās uzskata par nepieciešamu savu b ūtisko droš ības interešu aizsardz ībai: 
i) saist ībā ar iero ču, mun īcijas vai milit ārā apr īkojuma ražošanu un tirdzniec ību, 
ii) attiec ībā uz saimniecisku darb ību, ko tieši vai netieši veic milit āras iest ādes nodrošin ājuma vajadz ībām,LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/69  
( 1 ) Pas ākumiem, kuru m ērķis ir nodrošin āt l īdzties ību vai tiešo nodok ļu faktisku uzlikšanu vai iekas ēšanu, pieskait āmi pas ākumi, kurus 
puse veic atbilst īgi savai nodok ļu sist ēmai un kuri: 
i) attiecas uz ieguld ītājiem un pakalpojumu sniedz ējiem, kas nav rezidenti, atz īstot to, ka nerezidentu nodok ļu pien ākumus nosaka 
attiec ībā uz apliekam ām v ērtībām, ko ieved no puses teritorijas vai kas atrodas puses teritorij ā; vai 
ii) attiecas uz nerezidentiem, lai nodrošin ātu nodok ļu uzlikšanu vai iekas ēšanu puses teritorij ā; vai 
iii) attiecas uz nerezidentiem vai rezidentiem, lai nov ērstu izvair īšanos no nodok ļa maks āšanas vai nodok ļa nemaks āšanu, ieskaitot 
atbilst ības pan ākšanas pas ākumus; vai 
iv) attiecas uz pakalpojumu pat ērētājiem, ko sniedz otras puses teritorij ā vai no t ās, ar nol ūku nodrošin āt nodok ļu uzlikšanu vai 
iekas ēšanu no š ādiem pat ērētājiem, ko ieg ūst puses teritorij ā; vai 
v) noš ķir ieguld ītājus un pakalpojumu sniedz ējus, kas ir nodok ļu maks ātāji par vis ā pasaul ē apliekam ām vien ībām, no citiem 
ieguld ītājiem un pakalpojumu sniedz ējiem, atz īstot vi ņu nodok ļu b āzes atš ķirību; vai 
vi) nosaka, pieš ķir vai iedala rezidentu vai fili āļu, vai saist īto personu starp ā, vai vienas personas fili āļu ien ākumu, pe ļņu, ie ņēmumus, 
zaud ējumus, atskait ījumus vai kred ītus, lai nodrošin ātu puses nodok ļu b āzi. 
Nodok ļu terminus vai j ēdzienus š ā noteikuma f) punkt ā un šaj ā zemsv ītras piez īm ē nosaka saska ņā ar nodok ļu defin īcij ām un 
jēdzieniem vai l īdzv ērtīgām vai l īdz īgām defin īcij ām un j ēdzieniem atbilst īgi t ās puses iekšzemes ties ību aktiem, kura nosaka 
pas ākumu.
iii) attiec ībā uz skaldmateri āliem un kodolmateri āliem vai materi āliem, no kuriem ieg ūti iepriekš min ētie materi āli, vai  
iv) kara laik ā vai cit ādā ārk ārtas situ ācij ā starptautiskaj ās attiec ībās; vai  
c) neattur nevienu no Pus ēm veikt pas ākumus, lai pild ītu pien ākumus, ko t ās uz ņēmuš ās starptautisk ā miera un droš ības 
uztur ēšanai.  
7. NODA ĻA 
Kārtējie maks ājumi un kapit āla aprite  
144. pants  
Kārtējie maks ājumi  
Puses ap ņemas neierobežot un t ās at ļauj maks ājumus un p ārskait ījumus starp Pus ēm maks ājumu bilances nor ēķinu kont ā 
br īvi konvert ējam ā val ūtā un saska ņā ar Starptautisk ā Val ūtas fonda stat ūtu VIII pantu.  
145. pants  
Kapit āla aprite  
1. Attiec ībā uz dar ījumiem maks ājumu bilances kapit āla un finanšu kont ā ar š ā nol īguma st āšanos sp ēkā Puses 
nodrošina br īvu kapit āla apriti saist ībā ar tiešiem ieguld ījumiem (  1 ), kas izdar īti saska ņā ar uz ņēm ējas valsts ties ību aktiem, 
ieguld ījumiem, kuri veikti saska ņā ar š ā nol īguma IV sada ļas 6. noda ļas (Uz ņēm ējdarb ība, pakalpojumu tirdzniec ība un 
elektronisk ā tirdzniec ība) noteikumiem, un ar ieguld ītā kapit āla un t ā rad ītās pe ļņas p ārv ēršanu likv īdos l īdzek ļos vai 
repatri āciju.  
2. Attiec ībā uz citiem dar ījumiem maks ājumu bilances kapit āla un finanšu kont ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, 
neskarot citus š ā nol īguma noteikumus, Puses nodrošina:  
a) br īvu kapit āla apriti saist ībā ar kred ītiem, kas saist īti ar tirdznieciskiem dar ījumiem vai pakalpojumu sniegšanu, kur 
piedal ās k ādas Puses rezidents;  
b) br īvu kapit āla apriti saist ībā ar ieguld ījumu portfe ļiem un finanšu aizdevumiem, un kred ītiem, ko sniedz otras Puses 
ieguld ītāji. 
3. Ukraina ap ņemas pabeigt dar ījumu liberaliz āciju maks ājumu bilances kapit āla un finanšu kont ā, kas b ūtu l īdzv ērtīga 
ES pus ē past āvošajai liberaliz ācijai, pirms tai tiek pieš ķirts iekš ējā tirgus rež īms finanšu pakalpojumu jom ā saska ņā ar š ā 
nol īguma XVII pielikuma 4.panta 3. punktu. Nepieciešams priekšnosac ījums, lai Tirdzniec ības komiteja var ētu pie ņemt 
lēmumu, ar ko pieš ķir iekš ējā tirgus rež īmu finanšu pakalpojumiem, ir Ukrainas ties ību aktu par kapit āla apriti pozit īvs 
nov ērtējums, to īstenošana un nep ārtraukta izpilde saska ņā ar š ā nol īguma XVII pielikuma 4. panta 3. punkt ā noteik ­
tajiem principiem.  
4. Neskarot citus š ā nol īguma noteikumus, Puses nenosaka jaunus ierobežojumus kapit āla apritei un k ārtējiem maks ā­
jumiem starp ES puses un Ukrainas rezidentiem un nepadara esošos noteikumus ierobežojoš ākus.  
146. pants  
Aizsardz ības pas ākumi  
Neskarot citus š ā nol īguma noteikumus, ja ārk ārtas apst ākļos maks ājumi vai kapit āla aprite starp Pus ēm rada vai draud 
rad īt nopietnas gr ūtības mai ņas kursa politikas vai monet ārās politikas (  2 ) darb ībai vien ā vai vair ākās Eiropas Savien ības 
dal ībvalst īs vai Ukrain ā, attiec īgās Puses var veikt aizsardz ības pas ākumus attiec ībā uz kapit āla apriti starp ES pusi un 
Ukrainu uz laikposmu ne ilg āku par sešiem m ēnešiem, ja š ādi pas ākumi ir noteikti vajadz īgi. Puse, kas pie ņem aizsar ­
dz ības pas ākumus, nekav ējoties inform ē otru Pusi par š āda pas ākuma pie ņemšanu un p ēc iesp ējas dr īz iesniedz t ā 
atcelšanas grafiku.LV L 161/70 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Tostarp nekustam ā īpašuma ieg ādei saist ībā ar tiešu ieguld ījumu.  
( 2 ) Tostarp nopietnas maks ājumu bilances gr ūtības.
147. pants  
Atvieglošanas un turpm ākas liberaliz ācijas noteikumi  
1. Puses apspriežas ar nol ūku sekm ēt savstarp ējo kapit āla apriti, lai veicin ātu š ā nol īguma m ērķu sasniegšanu.  
2. Pirmos četrus gadus kopš dienas, kad st ājies sp ēkā šis nol īgums, Puses veic pas ākumus, lai rad ītu vajadz īgos 
nosac ījumus pak āpeniskai ES puses noteikumu piem ērošanai br īvas kapit āla aprites jom ā. 
3. L īdz piekt ā gada beig ām, kopš st ājies sp ēkā šis nol īgums, Tirdzniec ības komiteja p ārskata pie ņemtos pas ākumus un 
nosaka turpm ākas liberaliz ācijas k ārtību. 
8. NODA ĻA 
Publiskais iepirkums  
148. pants  
M ērķi 
Puses atz īst p ārredzamu, nediskrimin ējošu, konkur ētsp ējīgu un atkl ātu pied āvājumu konkursa proced ūru noz īmi ekono ­
mikas ilgtsp ējīgā att īstībā un nosaka sev m ērķi efekt īvi, abpus ēji un pak āpeniski atv ērt attiec īgos iepirkuma tirgus.  
Šī noda ļa paredz abpus ēju piek ļuvi publisk ā iepirkuma tirgiem, pamatojoties uz valsts rež īma principu valsts, re ģion ālā un 
viet ējā līmen ī publisk ā iepirkuma l īgumiem un koncesij ām tradicion ālaj ā nozar ē, k ā ar ī sabiedrisko pakalpojumu nozar ē. 
Tā nosaka pak āpenisku Ukrainas publisk ā iepirkuma ties ību aktu tuvin āšanu ES publisk ā iepirkuma  acquis , ko papildina 
institucion āla reforma un efekt īvas publiska iepirkuma sist ēmas izveide, kas balst īta uz ES puses publisk ā iepirkuma 
principiem un j ēdzieniem un defin īcij ām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2004/18/EK (2004. 
gada 31. marts) par to, k ā koordin ēt b ūvdarbu valsts l īgumu, pieg ādes valsts l īgumu un pakalpojumu valsts l īgumu 
slēgšanas ties ību pieš ķiršanas proced ūru (turpm āk - Direkt īvā 2004/18/EK), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 
2004/17/EK (2004. gada 31. marts), ar ko koordin ē iepirkuma proced ūras, kuras piem ēro subjekti, kas darbojas ūden ­
sapg ādes, ener ģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozar ēs (turpm āk – Direkt īva 2004/17/EK).  
149. pants  
Darb ības joma  
1. Šo noda ļu piem ēro b ūvdarbu, pieg ādes un pakalpojumu publisk ā iepirkuma l īgumiem, k ā ar ī b ūvdarbu, pieg ādes un 
pakalpojumu l īgumiem sabiedrisko pakalpojumu nozar ē un b ūvdarbu un pakalpojumu koncesij ām. 
2. Šo noda ļu piem ēro vis ām l īgumsl ēdz ējām iest ādēm un visiem l īgumsl ēdz ējiem, kas atbilst ES publisk ā iepirkuma  
acquis  defin īcij ām (turpm āk abi kop ā – l īgumsl ēdz ēji). T ā aptver ar ī publisko ties ību subjektus un valsts uz ņēmumus 
sabiedrisko pakalpojumu jom ā, k ā piem ēram, valstij piederošus uz ņēmumus, kas veic attiec īgo darb ību, un priv ātus 
uz ņēmumus, kas darbojas uz īpašu un ekskluz īvu ties ību pamata sabiedrisko pakalpojumu jom ā. 
3. Šo noda ļu piem ēro l īgumiem, kas p ārsniedz v ērtības slieksni, kas noteikts XXI pielikuma P da ļā. 
Publisk ā iepirkuma l īguma aptuveno v ērtību apr ēķina, pamatojoties uz kop ējo maks ājamo summu bez PVN. Piem ērojot 
sliekš ņus, Ukraina apr ēķin ās un konvert ēs š īs v ērtības sav ā valsts val ūtā, izmantojot savas Valsts bankas noteikto mai ņas 
kursu.  
Šos v ērtību sliekš ņus, s ākot ar pirmo p ārskait ļa gadu p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, regul āri ik p ēc diviem gadiem 
pārskata, pamatojoties uz EUR vid ējo dienas kursu, kas izteikts speci ālaj ās aiz ņēmuma ties ībās (SDR ), 24 m ēnešus ilg ā 
laika posm ā, kurš beidzas augusta p ēdējā dien ā pirms p ārskat īšanas, kas ir sp ēkā no 1. janv āra. Š ādi p ārskat īto sliekš ņu 
vērtību vajadz ības gad ījum ā noapa ļo uz leju l īdz tuv ākajam t ūkstotim EUR. Sliekš ņu p ārskat īšanu pie ņem Tirdzniec ības 
komiteja saska ņā ar proced ūru, kas defin ēta š ā nol īguma VII sada ļā (Institucion āli, visp ārīgi un nobeiguma noteikumi).LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/71
150. pants  
Institucion ālais konteksts  
1. Puses izveido vai saglab ā atbilstošu institucion ālo regul ējumu un meh ānismus, kas nepieciešami publisk ā iepirkuma 
sist ēmas pareizai darb ībai un attiec īgo principu īstenošanai.  
2. Institucion ālās reformas gait ā Ukraina jo īpaši nor īko: 
a) centr ālo izpildiest ādi, kura atbild īga par ekonomikas politiku un kuras uzdevums ir garant ēt saska ņotu politisko pieeju 
vis ās jom ās, kas saist ītas ar publisko iepirkumu. Š āda iest āde atvieglo un koordin ē š īs noda ļas īstenošanu un vada 
ties ību aktu tuvin āšanas procesu;  
b) objekt īvu un neatkar īgu iest ādi, kuras uzdevums ir p ārskat īt l ēmumus, ko pie ņem l īgumsl ēdz ējas iest ādes vai l īgum ­
slēdz ēji, pieš ķirot ties ības sl ēgt l īgumu. Šaj ā saist ībā "neatkar īgs" noz īm ē, ka attiec īgā strukt ūra ir publiska iest āde, kas 
ir noš ķirta no visiem l īgumsl ēdz ējiem un visiem saimniecisk ās darb ības veic ējiem. Š īs strukt ūras pie ņemtu l ēmumu var 
pārsūdz ēt ties ā. 
3. Puses nodrošina, ka l ēmumus, ko pie ņem iest ādes, kas atbild īgas par s ūdz ību izskat īšanu, efekt īvi izpilda.  
151. pants  
Iepirkumu pamatstandarti  
1. Ne v ēlāk k ā sešus m ēnešus no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā Puses pan āk pamatstandartu kopuma iev ērošanu visiem 
iepirkumiem k ā noteikts š ā panta 2. l īdz 15. punkt ā. Šie pamatstandarti tieši izriet no publisk ā iepirkuma noteikumiem 
un principiem, k ā to regul ē ES publisk ā iepirkuma  acquis , ietverot diskrimin ācijas aizlieguma, vienl īdz īgas attieksmes, 
pārskat ām ības un sam ērīguma principus.  
Publik ācija 
2. Puses nodrošina, ka visus pl ānotos iepirkumus public ē atbilstoš ā plašsazi ņas l īdzekl ī tādā veid ā, kas ir pietiekams, lai:  
a) tirgus b ūtu atv ērts konkurencei un  
b) ļautu visiem ieinteres ētajiem saimniecisk ās darb ības veic ējiem pien ācīgi piek ļūt inform ācijai par pl ānoto iepirkumu 
pirms l īguma sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanas un izteikt savu interesi ieg ūt l īguma sl ēgšanas ties ības.  
3. Publik ācija atbilst saimniecisk ās darb ības veic ēju ekonomiskai interesei par l īgumu.  
4. Publik ācij ā ietver vismaz galven ās pieš ķiram ā līguma sast āvda ļas, kvalitat īvās atlases krit ērijus, pieš ķiršanas metodi, 
līguma sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanas krit ērijus un citu papildinform āciju, kas saimniecisk ās darb ības veic ējam ir pamatoti 
nepieciešama, lai izlemtu, vai izteikt interesi ieg ūt l īguma sl ēgšanas ties ības.  
Līguma sl ēgšanas ties ību pieš ķiršana  
5. Visas l īgumu sl ēgšanas ties ības pieš ķir p ārskat āmas un objekt īvas pieš ķiršanas proced ūras gait ā, kas nepie ļauj 
korupt īvas darb ības. Objektivit āti jo īpaši nodrošina nediskrimin ējošs l īguma priekšmeta apraksts, vienl īdz īga pieejam ība 
visiem saimniecisk ās darb ības veic ējiem, atbilstoši termi ņi un p ārredzama un objekt īva pieeja.  
6. Aprakstot nepieciešamo b ūvdarbu, pieg ādes vai pakalpojuma b ūtību, l īgumsl ēdz ēji izmanto darb ības un funkciju 
visp ārīgu aprakstu un starptautiskus, Eiropas vai valsts standartus.LV L 161/72 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
7. Nepieciešamo b ūvdarbu, pieg ādes vai pakalpojuma b ūtības aprakst ā nav j āatsaucas uz konkr ētu ražojumu vai avotu, 
vai īpašu procesu, vai pre ču z īm ēm, patentiem, veidiem vai noteiktu izcelsmi, vai ražošanu, iz ņemot, ja š ādu atsauci 
attaisno l īguma priekšmets un to pavada v ārdi "vai l īdzv ērtīgs". Priekšroku dod darb ības vai funkcijas visp ārīga apraksta 
izmantošanai.  
8. L īgumsl ēdz ēji nepiem ēro nosac ījumus, kas izv ēršas par tiešu vai netiešu otras Puses saimniecisk ās darb ības veic ēju 
diskrimin āciju, piem ēram, pras ību, ka saimniecisk ās darb ības veic ēja, kas ieinteres ēts ieg ūt l īguma sl ēgšanas ties ības, 
uz ņēmumam j āatrodas taj ā paš ā valst ī, re ģion ā vai teritorij ā, kur atrodas l īgumsl ēdz ējs. 
Neskarot iepriekš min ēto, gad ījumos, kad l īguma īpašie apst ākļi to attaisno, uzvar ējušajam pieteikuma iesniedz ējam var 
pras īt izpildes viet ā izveidot zin āma veida komercdarb ības infrastrukt ūru. 
9. Termi ņš, kur ā izsaka interesi un iesniedz pied āvājumus, ir pietiekami garš, lai ļautu otras Puses saimniecisk ās 
darb ības veic ējiem nopietni izv ērtēt konkursu un sagatavot pied āvājumu.  
10. Visiem dal ībniekiem ir j āsp ēj iepriekš iepaz īties ar piem ērojamiem noteikumiem, atlases krit ērijiem un pieš ķiršanas 
krit ērijiem. Šos noteikumus vienl īdz īgi piem ēro visiem dal ībniekiem.  
11. L īgumsl ēdz ēji var uzaicin āt ierobežotu skaitu pieteic ēju iesniegt pied āvājumu ar nosac ījumu, ka:  
a) to dara p ārredzam ā veid ā un bez diskrimin ācijas un  
b) atlase pamatojas tikai uz objekt īviem faktoriem, piem ēram, pieteic ēju pieredzi attiec īgaj ā nozar ē, uz ņēmuma izm ēriem 
un infrastrukt ūru vai cit ām tehnisk ām un profesion ālām sp ējām. 
Uzaicinot ierobežotu pieteic ēju skaitu iesniegt pied āvājumu, j āņem v ērā nepieciešam ība nodrošin āt adekv ātu konkurenci.  
12. L īgumsl ēdz ēji var izmantot sarunu proced ūras tikai iz ņēmuma k ārtā, īpaši defin ētos gad ījumos, kad š ādas proce ­
dūras izmantošana patieš ām nekrop ļo konkurenci.  
13. L īgumsl ēdz ēji var izmantot kvalifik ācijas sist ēmas ar nosac ījumu, ka kvalific ēto operatoru sarakstu sast āda pietie ­
kami plaši izsludin ātas, p ārredzamas un atv ērtas proced ūras gait ā. Turkl āt ties ības sl ēgt l īgumus, kuriem piem ēro š ādas 
sist ēmas, pieš ķir bez diskrimin ācijas.  
14. Puses nodrošina, ka l īgumu sl ēgšanas ties ības pieš ķir p ārredzam ā veid ā pieteic ējam, kas ir iesniedzis ekonomiski 
visizdev īgāko pied āvājumu vai pied āvājumu ar zem āko cenu, pamatojtoies uz konkursa krit ērijiem un proced ūras notei ­
kumiem, kas izstr ādāti un pazi ņoti iepriekš. Gal īgos l ēmumus bez nepamatotas kav ēšan ās pazi ņo visiem pieteic ējiem. P ēc 
pieteikuma iesniedz ēja, kas nav uzvar ējis, piepras ījuma ir pietiekami s īki j āpaskaidro attiec īgie iemesli, lai l ēmumu var ētu 
pārsūdz ēt. 
Tiesas aizsardz ība 
15. Puses nodrošina, ka person ām, kas ir ieinteres ētas vai bija ieinteres ētas ieg ūt ties ības sl ēgt konkr ētu l īgumu un kas 
ir cietušas, vai kuras iesp ējams ciet īs no varb ūtēja p ārk āpuma, ir ties ības uz efekt īvu, objekt īvu tiesas aizsardz ību pret 
jebkuru l īgumsl ēdz ēja l ēmumu saist ībā ar l īguma sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanu. L ēmumus, ko pie ņem š ādas p ārskat īšanas 
proced ūras gait ā vai rezult ātā, publisko t ādā veid ā, kas ir pietiekams, lai inform ētu visus ieinteres ētos saimniecisk ās 
darb ības veic ējus. 
152. pants  
Ties ību aktu tuvin āšanas pl ānošana  
1. Pirms uzs ākt ties ību aktu tuvin āšanu, Ukraina iesniedz Tirdzniec ības komitejai vispus īgu š īs noda ļas īstenošanas 
pl ānu ar grafikiem un atskaites punktiem, kas ietvertu visas reformas ties ību aktu tuvin āšanai un institucion ālās kapaci ­
tātes veidošanai. Šaj ā pl ānā iev ēro posmus un grafikus, kas noteikti š ā nol īguma XXI pielikuma A da ļā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/73
2. Pl ānā ietver visus reformu aspektus un visp ārīgu tiesisko regul ējumu publisk ā iepirkuma īstenošanai, jo īpaši: ties ību 
aktu tuvin āšanu publiskiem l īgumiem, l īgumiem sabiedrisko pakalpojumu nozar ē, b ūvdarbu koncesij ām un p ārskat īšanas 
proced ūrām, un administrat īvo sp ēju stiprin āšanu visos l īme ņos, ietverot p ārsūdz ības iest ādes un izpildes meh ānismus.  
3. P ēc Tirdzniec ības komitejas labv ēlīga atzinuma šo pl ānu uzskata par atsauces dokumentu š īs noda ļas īstenošanai. 
Eiropas Savien ība pieliks visliel ākās p ūles, lai pal īdz ētu Ukrainai š ā pl āna īstenošan ā. 
153. pants  
Ties ību aktu tuvin āšana  
1. Ukraina nodrošina, ka t ās esošie un turpm āk pie ņemtie ties ību akti publisk ā iepirkuma jom ā tiek pak āpeniski 
piel āgoti ES publisk ā iepirkuma  acquis . 
2. Ties ību aktu tuvin āšanu veic sec īgos posmos, k ā noteikts š ā nol īguma XXI pielikuma A, B l īdz E da ļā, G, H, un J 
da ļā. Š ā nol īguma XXI pielikuma F un I da ļā noteikti elementi, kas nav oblig āti j ātranspon ē, savuk ārt š ā nol īguma XXI 
pielikuma K l īdz N da ļā noteikti tie ES  acquis  elementi, kas neietilpst ties ību aktu tuvin āšanas jom ā. Šaj ā proces ā pien ācīgi 
ņem v ērā attiec īgo Eiropas Tiesas praksi un īstenošanas pas ākumus, ko pie ņēmusi Eiropas Komisija, un nepieciešam ības 
gad ījum ā ar ī ES acquis  groz ījumus, kas pa to laiku pie ņemti. Katra posma īstenošanu nov ērtē Tirdzniec ības komiteja, un 
pēc Tirdzniec ības komitejas pozit īva nov ērtējuma to sasaista ar tirgus piek ļuves savstarp ējo pieš ķiršanu, k ā tas noteikts š ā 
nol īguma XXI pielikuma A da ļā. Eiropas Komisija bez nepamatotas kav ēšan ās pazi ņo Ukrainai par vis ām izmai ņām ES  
acquis . T ā sniegs atbilstošus padomus un tehnisko pal īdz ību, lai īstenotu š ādas izmai ņas. 
3. Puses piekr īt, ka Tirdzniec ības komiteja s āk n ākam ā posma izv ērtēšanu tikai tad, kad iepriekš ējā posma īstenošanas 
pas ākumi ir pabeigti un apstiprin āti saska ņā ar š ā panta 2. punkt ā paredz ēto k ārtību. 
4. Puses nodrošina, ka ar ī tie publisk ā iepirkuma aspekti un jomas, kas neietilpst šaj ā pant ā, ir saska ņā ar p ārredza ­
m ības, diskrimin ācijas aizlieguma un vienl īdz īgas attieksmes principiem, k ā tas noteikts š ā nol īguma 151. pant ā. 
154. pants  
Tirgus pieejam ība 
1. Puses vienojas, ka efekt īva un savstarp ēja savu attiec īgo tirgu atv ēršana notiek pak āpeniski un vienlaic īgi. Ties ību 
aktu tuvin āšan ās proces ā savstarp ēji pieš ķirt ā piek ļuve tirgum ir saist īta ar sasniegumiem š ā procesa gait ā, k ā noteikts š ā 
nol īguma XXI pielikuma A da ļā. 
2. L ēmumu s ākt jaunu tirgus atv ēršanas f āzi pie ņem, pamatojoties uz pie ņemto ties ību aktu kvalit ātes un praktisk ās 
īstenošanas nov ērtējumu. Š ādu nov ērtējumu regul āri veic Tirdzniec ības komiteja.  
3. T ādā apm ērā, k ā Puse saska ņā ar š ā nol īguma XXI pielikuma A da ļu ir atv ērusi savu iepirkuma tirgu otrai Pusei, ES 
puse pieš ķir Ukrainas uz ņēm ējsabiedr ībām piek ļuvi l īgumu sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanas proced ūrām – neatkar īgi no t ā, 
vai t ām ir uz ņēmums ES pus ē – saska ņā ar ES publisk ā iepirkuma noteikumiem, piem ērojot rež īmu, kas nav maz āk 
labv ēlīgs, k ā ES puses sabiedr ībām piem ērotais. Ukraina pieš ķir ES puses sabiedr ībām - neatkar īgi no t ā, vai t ām ir 
uz ņēmums Ukrain ā - piek ļuvi l īgumu sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanas proced ūrām saska ņā ar valsts iepirkuma noteikumiem, 
piem ērojot rež īmu, kas nav maz āk labv ēlīgs, k ā Ukrainas uz ņēm ējsabiedr ībām piem ērotais.  
4. P ēc ties ību aktu tuvin āšanas procesa p ēdējā posma īstenošanas Puses izp ētīs iesp ēju savstarp ēji pieš ķirt piek ļuvi 
tirgum ar ī attiec ībā uz iepirkumiem, kas nep ārsniedz š ā nol īguma 149. panta 3. punkt ā noteiktos v ērtību sliekš ņus.LV L 161/74 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
5. Somija saglab ā savu nost āju attiec ībā uz Ālandu sal ām. 
155. pants  
Inform ēšana  
1. Puses nodrošina, ka l īgumsl ēdz ēji un saimniecisk ās darb ības veic ēji ir labi inform ēti par publisk ā iepirkuma proce ­
dūrām, tostarp ar visu attiec īgo ties ību aktu un administrat īvo noteikumu publik āciju pal īdz ību. 
2. Puses nodrošina efekt īvu inform ācijas izplat īšanu par iesp ējām piedal īties konkursos.  
156. pants  
Sadarb ība 
1. Puses uzlabo sadarb ību, apmainoties ar pieredzi un inform āciju par paraugpraksi un tiesisko regul ējumu.  
2. ES puse veicina š īs noda ļas īstenošanu, tostarp attiec īgā gad ījum ā sniedzot tehnisko pal īdz ību. Saska ņā ar noteiku ­
miem par finanšu sadarb ību š ā nol īguma IV sada ļā (Finanšu sadarb ība un noteikumi par korupcijas apkarošanu) konkr ētus 
lēmumus par finansi ālu pal īdz ību pie ņem attiec īgo ES finans ēšanas meh ānismu un instrumentu ietvaros.  
3. Indikat īvs sadarb ības jaut ājumu saraksts ir ietverts š ā nol īguma XXI pielikuma O da ļā. 
9. NODA ĻA 
Intelektu ālais īpašums  
1 . I e d a ļ a 
V i s p ā r ī g i n o t e i k u m i  
157. pants  
M ērķi 
Šīs noda ļas m ērķi ir š ādi: 
a) atvieglin āt inovat īvu un radoš ās darb ības izstr ādājumu ražošanu un tirdzniec ību Pus ēs; un  
b) pan ākt atbilst īgu un efekt īvu intelektu ālā īpašuma ties ību aizsardz ības un izpildes l īmeni.  
158. pants  
Pien ākumu b ūtība un darb ības joma  
1. Puses nodrošina, ka tiek atbilst īgi un efekt īvi īstenoti starptautiskie l īgumi attiec ībā uz intelektu ālo īpašumu, kuros 
tās ir Puses, tostarp Nol īgums par intelektu ālā īpašuma ties ībām, kas saist ītas ar tirdzniec ību, kurš iek ļauts PTO dibin ā­ 
šanas l īguma 1C pielikum ā (turpm āk – TRIPS  nol īgums). Š īs noda ļas noteikumi papildina un s īkāk preciz ē Pušu savstar ­
pējās ties ības un pien ākumus, kas noteikti  TRIPS  nol īgum ā un citos starptautiskos l īgumos intelektu ālā īpašuma jom ā. 
2. Puses vienojas, ka š ā nol īguma nol ūkos intelektu ālais īpašums ietver autorties ības, tostarp autorties ības uz dator ­
programm ām un datub āzēm, un blakusties ības, ties ības saist ībā ar patentiem, tostarp biotehnolo ģiju izgudrojumu paten ­
tus, pre ču z īmes un nosaukumus, cikt āl tos k ā ekskluz īvas īpašumties ības aizsarg ā attiec īgie viet ējie ties ību akti, dizain ­
paraugus, integr ālsh ēmu konfigur ācijas sh ēmas (topogr āfija), ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes, tostarp cilmes vietas nosau ­
kumus, avota nor ādes, augu š ķirņu aizsardz ību, nepublic ētas inform ācijas aizsardz ību un aizsardz ību pret negod īgu 
konkurenci, k ā min ēts Par īzes Konvencijas par r ūpniecisk ā īpašuma aizsardz ību (1967. gads) (turpm āk – Par īzes Konven ­
cija)10  bis pant ā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/75
159. pants  
Tehnolo ģijas nodošana  
1. Puses vienojas apmain īties ar viedok ļiem un inform āciju par viet ējo un starptautisko praksi un politiku saist ībā ar 
tehnolo ģiju nodošanu. Tas jo īpaši ietver pas ākumus, kas veicina br īvpr ātīgas inform ācijas pl ūsmas, uz ņēmumu partne ­
rības un licenc ēšanu un apakšl īgumu sl ēgšanu. Īpašu v ērību piev ērš nosac ījumiem, kas nepieciešami, lai rad ītu adekv ātu 
vidi, kas ļauj nodot tehnolo ģiju uz ņēm ējās valst īs, ieskaitot t ādus jaut ājumus k ā tiesiskais regul ējums un cilv ēkkapit āla 
att īstība. 
2. Puses nodrošina, ka tiek aizsarg ātas intelektu ālā īpašuma ties ību subjektu likum īgās intereses.  
160. pants  
Ties ību izsmelšana  
Puses var br īvi noteikt savu k ārtību attiec ībā uz intelektu ālā īpašuma ties ību izsmelšanu, iev ērojot  TRIPS  nol īguma 
noteikumus.  
2 . I e d a ļ a 
I n t e l e k t u ā l ā ī p a š u m a t i e s ī b u s t a n d a r t i  
1 . A p a k š i e d a ļ a 
A u t o r t i e s ī b a s u n b l a k u s t i e s ī b a s  
161. pants  
Pieš ķirt ā aizsardz ība 
Puses ap ņemas iev ērot: 
a) Starptautisk ās konvencijas par izpild ītāju, fonogrammu producentu un raidorganiz āciju ties ību aizsardz ību (1961. 
gads) (turpm āk – Romas konvencija) 1. l īdz 22. pantu;  
b) Bernes Konvencijas par liter āro un m ākslas darbu aizsardz ību (1886. gads, p ēdējie groz ījumi 1979. gad ā) (turpm āk – 
Bernes konvencija) 1. l īdz 18. pantu;  
c) Pasaules intelektu ālā īpašuma organiz ācijas (turpm āk – WIPO ) l īguma par autorties ībām (1996. gads) (turpm āk "WCT ") 
1. l īdz 14. pantu; un  
d) WIPO  līguma par izpild ījumu un fonogramm ām (1996. gads) 1. l īdz 23. pantu.  
162. pants  
Autorties ību termi ņš 
1. Liter āru darbu vai m ākslas darbu autorties ības saska ņā ar Bernes konvencijas 2. pantu ir sp ēkā autora m ūžu un 70 
gadus p ēc vi ņa n āves, neatkar īgi no t ā, kad darbs ir likum īgi dar īts pieejams sabiedr ībai. 
2. Gad ījum ā, ja darbam ir vair āki l īdzautori, 1. punkt ā min ēto termi ņu apr ēķina no p ēdējā dz īvā autora n āves. 
3. Gad ījum ā, ja darbs ir anon īms vai laists klaj ā ar pseidon īmu, aizsardz ības termi ņš ir sp ēkā septi ņdesmit gadus p ēc 
tam, kad darbs likum īgi dar īts pieejams sabiedr ībai. Tom ēr, ja autora pie ņemtais pseidon īms ne ļauj šaub īties par vi ņa 
identit āti, vai ar ī, ja autors pirmaj ā teikum ā min ētaj ā laik ā atkl āj savu identit āti, piem ēro aizsardz ības termi ņu, kas noteikts 
1. punkt ā.LV L 161/76 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. Ja darbu public ē sējumos, da ļās, laidienos, burtn īcās vai turpin ājumos, un aizsardz ības termi ņš s ākas no br īža, kad 
darbs likum īgi dar īts pieejams sabiedr ībai, aizsardz ības termi ņš ir sp ēkā katrai š ādai vien ībai atseviš ķi. 
5. Gad ījum ā, ja darbu aizsardz ības termi ņš nav apr ēķin āts no autora vai autoru n āves, un ja šie darbi nav likum īgi 
dar īti pieejami sabiedr ībai septi ņdesmit gados no to rad īšanas, to aizsardz ība izbeidzas.  
163. pants  
Kinematogr āfijas un audiovizu ālo darbu aizsardz ības termi ņš 
1. Kinematogr āfisku vai audiovizu ālu darbu galveno režisoru uzskata par t ā autoru vai vienu no t ā autoriem. Puses var 
br īvi noteikt citus l īdzautorus.  
2. Kinematogr āfisku vai audiovizu ālu darbu aizsardz ības termi ņš beidzas ne maz āk k ā 70 gadus p ēc tam, kad mirusi 
pēdējā persona turpm āk nor ādīto personu grup ā, neatkar īgi no t ā, vai š ī persona atz īta par l īdzautoru vai ne. Min ētaj ā 
grup ā ietilpst vismaz galvenais režisors, scen ārija autors, dialogu autors un t ās m ūzikas komponists, kura īpaši sacer ēta 
izmantošanai kinematogr āfiskaj ā vai audiovizu ālaj ā darb ā. 
164. pants  
Blakusties ību termi ņš 
1. Izpild ītāju ties ības beidzas ne maz āk k ā 50 gadus p ēc attiec īgā uzveduma dienas. Tom ēr, ja uzveduma fiks ācija šaj ā 
laik ā ir likum īgi laista klaj ā vai likum īgi publiski izpild īta, ties ības beidzas ne maz āk k ā 50 gadus p ēc dienas, kad t ā 
pirmoreiz public ēta vai pirmoreiz publiski izpild īta, atkar ībā no t ā, kas noticis vispirms.  
2. Fonogrammu producentu ties ības izbeidzas ne maz āk k ā 50 gadus p ēc tam, kad izdar īta fiks ācija. Ta ču, ja fono ­
gramma šaj ā laikposm ā ir likum īgi public ēta, min ētās ties ības izbeidzas ne maz āk k ā 50 gadus p ēc pirm ās likum īgās 
publik ācijas. Ja pirmaj ā teikum ā min ētaj ā laikposm ā likum īga public ēšana nav notikusi un ja šaj ā laik ā ir notikusi 
fonogrammas likum īga publiskošana, min ētās ties ības izbeidzas 50 gadus p ēc pirm ās likum īgās publiskošanas.  
3. Filmu pirmo fiks āciju producentu ties ības beidzas ne maz āk k ā 50 gadus p ēc tam, kad izdar īta fiks ācija. Tom ēr, ja 
filma ir šaj ā laik ā likum īgi public ēta vai likum īgi publiskota, ties ības beidzas ne maz āk k ā 50 gadus p ēc dienas, kad 
notikusi pirm ā šāda public ēšana vai pirm ā šāda publiskošana, atkar ībā no t ā, kas noticis vispirms. Termins  "filma " noz īm ē 
kinematogr āfisku vai audiovizu ālu darbu, vai kust īgus att ēlus ar ska ņu pavad ījumu vai bez t ā. 
4. Raidorganiz āciju ties ības beidzas ne ātrāk k ā 50 gadus p ēc raid ījuma pirm ās p ārraides neatkar īgi no t ā, vai šis 
raid ījums ir p ārraid īts pa vadiem vai pa gaisu, tostarp pa kabe ļiem vai satel ītu. 
165. pants  
Iepriekš nepublic ētu darbu aizsardz ība 
Visas personas, kas p ēc autorties ību aizsardz ības izbeigšan ās pirmoreiz likum īgi public ē vai likum īgi publisko iepriekš 
nepublic ētu darbu, g ūst labumu no aizsardz ības, kas piel īdzin āta autoru mantiskaj ām ties ībām. Š ādu ties ību aizsardz ības 
termi ņš ir 25 gadi no dienas, kad darbs pirmoreiz likum īgi public ēts vai likum īgi publiskots.  
166. pants  
Kritiskas un zin ātniskas publik ācijas  
Puses var ar ī aizsarg āt sabiedr ībai br īvi pieejamu darbu kritiskas un zin ātniskas publik ācijas. Ilg ākais iesp ējamais š ādu 
ties ību aizsardz ības termi ņš ir 30 gadi no dienas, kad publik ācija pirmoreiz likum īgi public ēta.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/77
167. pants  
Fotogr āfiju aizsardz ība 
Fotogr āfijas, kas ir ori ģin ālas t ādā zi ņā, ka t ās ir autora paša intelektu āli darbi, aizsarg ā saska ņā ar š ā nol īguma 162. 
pantu. Puses var paredz ēt aizsardz ību cit ām fotogr āfij ām. 
168. pants  
Sadarb ība ties ību kolekt īvaj ā p ārvald īšan ā 
Puses atz īst nepieciešam ību pan ākt vienošanos starp to attiec īgaj ām autorties ību a ģent ūrām ar nol ūku abpus ēji nodrošin āt 
viegl āku piek ļuvi saturam un t ā izplat īšanai starp Pušu teritorij ām, k ā ar ī nodrošin āt savstarp ēju honor āru nodošanu par 
Pušu darbu vai citu ar autorties ībām aizsarg ātu objektu izmantošanu. Puses atz īst, ka ir nepieciešams, lai to attiec īgās 
autorties ību a ģent ūras sasniegtu augstu racionaliz ācijas un p ārredzam ības l īmeni attiec ībā uz to attiec īgo uzdevumu 
izpildi.  
169. pants  
Fiks ācijas ties ības 
1. Šaj ā pant ā fiks ācija noz īm ē ska ņas un att ēlu iemiesojumu vai to atveidojumus, no k ā tos var uztvert, reproduc ēt vai 
pārraid īt ar ier īces pal īdz ību. 
2. Puses paredz izpild ītājiem ekskluz īvas ties ības at ļaut vai aizliegt fiks ēt vi ņu izpild ījumus.  
3. Puses paredz raidorganiz ācij ām ekskluz īvas ties ības at ļaut vai aizliegt fiks ēt to raid ījumus neatkar īgi no t ā, vai šos 
raid ījumus p ārraida pa vadiem vai pa gaisu, ietverot kabe ļus vai satel ītus. 
4. Kabe ļu izplat ītājiem nav 2. punkt ā paredz ēto ties ību, ja tie tikai retransl ē raidorganiz āciju raid ījumus pa kabe ļiem.  
170. pants  
Apraide un publiskošana  
1. Šaj ā pant ā: 
a) "apraide " ir ska ņu vai ska ņu un att ēlu vai to atveidojumu raid īšana bezvadu sist ēm ā publiskai uztveršana, š āda 
raid īšana pa satel ītu, šifr ētu sign ālu raid īšana, ja raidorganiz ācija nodrošina sabiedr ību ar atšifr ēšanas l īdzek ļiem vai 
ar ī ja tos pieš ķir ar raidorganiz ācijas piekrišanu;  
b) "publiskošana " ir izpild ījuma ska ņu vai fonogramm ā fiks ētu ska ņu vai to atveidojumu publiska p ārraid īšana jebk ādā 
veid ā, iz ņemot apraidi. Š ā panta 3. punkt ā j ēdziens  "publiskošana " ietver ska ņu vai fonogramm ā fiks ētu ska ņu 
atveidojuma publisku p ārraid īšanu.  
2. Puses paredz izpild ītājiem ekskluz īvas ties ības at ļaut vai aizliegt raid īt bezvadu sist ēm ā un publiskot vi ņu izpild ī­
jumus, iz ņemot gad ījumus, kad šis izpild ījums ir jau p ārraid īts vai izdar īts no fiks ētas vietas.  
3. Puses paredz izpild ītājiem un fonogrammu producentiem ties ības uz vienreiz ēju taisn īgu atl īdz ību, ja komerci āliem 
m ērķiem public ētu fonogrammu vai š ādas fonogrammas atveidojumu izmanto apraidei bezvadu sist ēm ā vai publiskošanai 
un nodrošina, ka šo atl īdz ību sadala starp attiec īgajiem izpild ītājiem un ska ņu ierakstu producentiem. Ja nav nosl ēgts 
nol īgums starp izpild ītājiem un ska ņu ierakstu producentiem, Puses var izstr ādāt noteikumus tam, k ā šo atl īdz ību sadal īt 
viņu starp ā.LV L 161/78 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. Puses paredz raidorganiz ācij ām ekskluz īvas ties ības at ļaut vai aizliegt retransl ēt to raid ījumus bez vadiem, k ā ar ī tos 
publiskot, ja š āda publiskošana notiek viet ās, kas pieejamas publikai par ieejas maksu.  
171. pants  
Izplat īšanas ties ības 
1. Puses autoriem paredz ekskluz īvas ties ības at ļaut vai aizliegt jebk ādā veid ā publiski izplat īt vi ņu darbu ori ģin ālus vai 
kopijas, tos p ārdodot vai k ā cit ādi. 
2. Puses paredz ekskluz īvas ties ības publiskot, p ārdodot vai cit ā veid ā, š ā punkta a) l īdz d) apakšpunkt ā nor ādītos 
objektus, tostarp to kopijas:  
a) izpild ītājiem – attiec ībā uz vi ņu sniegto izpild ījumu fiks āciju;  
b) fonogrammu producentiem – attiec ībā uz vi ņu produc ētaj ām fonogramm ām; 
c) filmu pirmo fiks āciju producentiem – attiec ībā uz vi ņu uz ņemto filmu ori ģin āliem un kopij ām; 
d) raidorganiz ācij ām – attiec ībā uz to izgatavot ām raid ījumu fiks ācij ām, k ā noteikts š ā nol īguma 169. panta 3. punkt ā. 
172. pants  
Ierobežojumi  
1. Puses var paredz ēt š ā nol īguma 169., 170. un 171. pant ā min ēto ties ību ierobežojumus attiec ībā uz:  
a) personisku lietošanu;  
b) īsu fragmentu izmantošanu sakar ā ar jaun āko zi ņu report āžām; 
c) īslaic īgu fiks āciju, ko raidorganiz ācijas veic ar saviem l īdzek ļiem un savu raid ījumu vajadz ībām; 
d) izmantošanu tikai m ācību vai zin ātnisku p ētījumu nol ūkiem.  
2. Neskarot 1. punktu, Puses var paredz ēt t ādus pašus ierobežojumus attiec ībā uz izpild ītāju, fonogrammu producentu, 
raidorganiz āciju un filmu pirmo fiks āciju producentu aizsardz ību, ko t ās paredz sakar ā ar liter āru darbu un m ākslas darbu 
autorties ību aizsardz ību. Oblig ātus licences l īgumus tom ēr var paredz ēt vien īgi tikt āl, cikt āl tie ir saska ņā ar Romas 
Konvenciju.  
3. Ierobežojumus, kas min ēti š ā panta 1. un 2. punkt ā, piem ēro tikai dažos īpašos gad ījumos, kas nav pretrun ā ar 
ties ību objekta parasto izmantošanu un kas nepamatoti neskar ties ību subjekta likum īgās intereses.  
173. pants  
Reproduc ēšanas ties ības 
Puses paredz ekskluz īvas ties ības at ļaut vai aizliegt tiešu vai netiešu, pagaidu vai past āvīgu reproduc ēšanu ar jebk ādiem 
līdzek ļiem un jebk ādā form ā, piln ībā vai da ļēji: 
a) autoriem — attiec ībā uz vi ņu darbiem;  
b) izpild ītājiem — attiec ībā uz vi ņu sniegto izpild ījumu fiks ēšanu;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/79
c) ska ņu ierakstu producentiem — attiec ībā uz vi ņu produc ētaj ām fonogramm ām; 
d) filmu pirmo fiks āciju producentiem — attiec ībā uz vi ņu uz ņemto filmu ori ģin āliem un kopij ām; 
e) raidorganiz ācij ām — attiec ībā uz to izgatavot ām raid ījumu fiks ācij ām neatkar īgi no t ā, vai šos raid ījumus p ārraida pa 
vadiem vai pa gaisu, ietverot kabe ļus, vai ar satel īta pal īdz ību. 
174. pants  
Ties ības uz darbu izzi ņošanu un ties ības uz cita ties ību objekta publiskošanu  
1. Puses autoriem pieš ķir ekskluz īvas ties ības at ļaut vai aizliegt savu darbu izzi ņošanu, izmantojot vadus vai neiz ­
mantojot tos, taj ā skait ā savu darbu publiskošanu t ā, lai sabiedr ības locek ļi tiem var piek ļūt no pašu izv ēlētas vietas pašu 
izv ēlētā laik ā. 
2. Puses paredz ekskluz īvas ties ības at ļaut vai aizliegt darbu publiskošanu, izmantojot vai neizmantojot vadus, t ā, lai 
sabiedr ības locek ļi tiem var piek ļūt no pašu izv ēlētas vietas pašu izv ēlētā laik ā, proti:  
a) izpild ītājiem — attiec ībā uz vi ņu sniegto izpild ījumu fiks āciju;  
b) ska ņu ierakstu producentiem — attiec ībā uz vi ņu produc ētaj ām fonogramm ām; 
c) filmu pirmo fiks āciju producentiem — attiec ībā uz vi ņu uz ņemto filmu ori ģin āliem un kopij ām; 
d) raidorganiz ācij ām — attiec ībā uz to izgatavot ām raid ījumu fiks ācij ām neatkar īgi no t ā, vai šos raid ījumus p ārraida pa 
vadiem vai pa gaisu, ietverot kabe ļus, vai ar satel īta pal īdz ību. 
3. Abas Puses vienojas, ka 1. un 2. punkt ā min ētās ties ības neizbeidzas l īdz ar šaj ā pant ā min ēto izzi ņošanu vai 
publiskošanu.  
175. pants  
Iz ņēmumi un ierobežojumi  
1. Puses paredz, ka š ā nol īguma 173. pant ā min ētajai pagaidu reproduc ēšanai, kas ir īslaic īga vai papildu reproduc ē­ 
šana un kas ir tehnolo ģiska procesa neat ņemama un b ūtiska da ļa, un kuras vien īgais m ērķis ir at ļaut: 
a) starpnieka veiktu p ārsūtīšanu t īklā starp treš ām person ām vai  
b) likum īgu izmantošanu  
attiec ībā uz darbu vai citu ties ību objektu, un kam nav patst āvīgas ekonomiskas noz īmes, 173. pant ā paredz ētās 
reproduc ēšanas ties ības nepiem ēro. 
2. Ja Puses paredz iz ņēmumu vai ierobežojumu reproduc ēšanas ties ībām, iev ērojot 173. pantu, t ās dr īkst ar ī paredz ēt 
līdz īgu iz ņēmumu vai ierobežojumu š ā nol īguma 171. panta 1. punkt ā min ētaj ām izplat īšanas ties ībām, cikt āl to pamato 
atļaut ās reproduc ēšanas m ērķis. 
3. Puses var paredz ēt š ā nol īguma 173. un 174. pant ā paredz ētos iz ņēmumus un ierobežojumus tikai dažos īpašos 
gad ījumos, kas nav pretrun ā ar darba vai cita ties ību objekta parasto izmantošanu un nepamatoti neskar ties ību subjekta 
likum īgās intereses.LV L 161/80 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
176. pants  
Tehnolo ģisko l īdzek ļu aizsardz ība 
1. Puses paredz atbilst īgu tiesisko aizsardz ību pret jebkuru efekt īvu tehnolo ģisko pas ākumu apiešanu, ko attiec īgā 
persona veic, apzinoties savu r īcību, vai, ja tai ir j āapzin ās sava r īcība. 
2. Puses nodrošina atbilst īgu tiesisku aizsardz ību pret t ādu ier īču, ražojumu vai sast āvda ļu izgatavošanu, importu, 
izplat īšanu, p ārdošanu, nomu, p ārdošanas vai nomas rekl āmu vai tur ēšanu īpašum ā komerci ālā nol ūkā vai t ādu pakal ­
pojumu sniegšanu,  
a) kuru p ārdošanu veicina, kurus reklam ē vai p ārdod faktisku tehnolo ģisku l īdzek ļu apiešanas nol ūkā; vai  
b) kuru komerci āli noz īm īgais m ērķis vai izmantošana, iz ņemot faktisku tehnolo ģisku l īdzek ļu apiešanu, ir ļoti ierobežoti; 
vai 
c) kas galvenok ārt ir projekt ēti, ražoti, piel āgoti vai izpild īti, lai dotu iesp ēju veikt apiešanu vai atvieglotu apiešanu 
attiec ībā uz efekt īviem tehnolo ģiskiem pas ākumiem.  
3. Šaj ā ieda ļā jēdziens  "tehnolo ģiski l īdzek ļi" noz īm ē jebkuru tehnolo ģiju, ier īci vai komponenti, kuru parasti izmanto, 
lai nepie ļautu vai ierobežotu t ādas darb ības ar darbiem vai citiem ties ību objektiem, ko nav at ļāvis autorties ību vai 
blakusties ību tur ētājs, k ā noteikts Pušu ties ību aktos. Tehnolo ģiskus pas ākumus uzskata par  "efekt īviem ", ja ties ību 
subjekts kontrol ē aizsarg ātā darba vai citu ties ību objektu izmantošanu ar piek ļuves kontroli vai aizsardz ības procesu, 
piem ēram, kod ēšanu, trokš ņu rad īšanu vai citu darba vai cita ties ību objekta p ārveidošanu, vai ar kopiju kontroles 
meh ānismu, ar ko sasniedz aizsardz ības m ērķi. 
4. Ja Puses paredz ierobežojumus š ā nol īguma 172. un 175. pant ā min ētaj ām ties ībām, t ās var ar ī nodrošin āt, ka 
ties ību subjekti personai, kurai par labu paredz ēts iz ņēmums vai ierobežojums, dara pieejamus l īdzek ļus, lai t ās var ētu 
izmantot šo iz ņēmumu vai ierobežojumu t ādā apm ērā, k ā tas nepieciešams, lai var ētu g ūt labumu no š ā iz ņēmuma vai 
ierobežojuma, un ja šis labuma guv ējs var likum īgi piek ļūt aizsarg ātajam darbam vai ties ību objektam.  
5. Š ā nol īguma 175. panta 1. un 2. punkta noteikumus nepiem ēro darbiem vai citiem ties ību objektiem, kas publiskoti 
ar saska ņotiem l īguma nosac ījumiem t ā, lai sabiedr ības locek ļi tiem var piek ļūt no pašu izv ēlētas vietas pašu izv ēlētā laik ā. 
177. pants  
Inform ācijas par ties ību p ārvald ību aizsardz ība 
1. Puses paredz pien ācīgu tiesisku aizsardz ību pret vis ām person ām, kas bez at ļaujas apzin āti veic k ādu no turpm āk 
min ētaj ām darb ībām: 
a) elektroniskas inform ācijas par ties ību p ārvald ību dz ēšanu vai main īšanu;  
b) saska ņā ar šo nol īgumu aizsarg ātu t ādu darbu vai citu ties ību objektu izplat īšanu, import ēšanu izplat īšanai, apraidi, 
izzi ņošanu vai padar īšanu par pieejamu sabiedr ībai, kuros bez at ļaujas ir izdz ēsta vai main īta elektronisk ā inform ācija 
par ties ību p ārvald ību, 
ja attiec īgā persona zina vai tai ir pietiekams pamats zin āt, ka, š ādi r īkojoties, t ā izraisa, ļauj, atvieglo vai sl ēpj Puses ties ību 
aktos paredz ēto autorties ību vai blakusties ību p ārk āpšanu.  
2. Šaj ā nol īgum ā jēdziens  "inform ācija par ties ību p ārvald ību" noz īm ē visu inform āciju, ko sniedz ties ību subjekts, kurš 
identific ē darbu vai citus ties ību objektus, kas min ēti 1. apakšieda ļā, autors vai cits ties ību subjekts, vai ar ī inform āciju par 
darba vai cita ties ību objekta izmantošanas nosac ījumiem, un visus numurus vai kodus, kas apz īm ē š ādu inform āciju.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/81
Šā panta 1. punktu piem ēro tad, ja min ētā inform ācija attiecas uz t āda 1 apakšieda ļā min ēta darba vai cita ties ību objekta 
kopiju, vai ja min ētā inform ācija par ādās saist ībā ar t ā izzi ņošanu sabiedr ībai. 
178. pants  
Nomas ties ību un patapin ājuma ties ību subjekti un objekts  
1. Pus ēm b ūtu j āparedz ekskluz īvas ties ības at ļaut vai aizliegt nomu vai patapin āšanu:  
a) autoriem – attiec ībā uz vi ņu darbu ori ģin āliem un kopij ām; 
b) izpild ītājiem – attiec ībā uz vi ņu izpild ījumu fiks ācij ām; 
c) fonogrammu producentiem – attiec ībā uz vi ņu produc ētaj ām fonogramm ām; 
d) filmu pirmo fiks āciju producentiem – attiec ībā uz filmu ori ģin āliem un kopij ām. 
2. Šie noteikumi neattiecas uz nomas ties ībām un patapin ājuma ties ībām attiec ībā uz celtn ēm un lietiš ķās m ākslas 
priekšmetiem.  
3. Puses var pie ļaut atk āpi no 1. punkt ā paredz ētaj ām ekskluz īvaj ām ties ībām attiec ībā uz publisku patapin ājumu, ar 
nosac ījumu, ka vismaz autori g ūst atl īdz ību par š ādu patapin ājumu. Puses br īvi nosaka šo atl īdz ību, ņemot v ērā ar 
kult ūras veicin āšanu saist ītus m ērķus. 
4. Ja Puses nepiem ēro ekskluz īvas patapin ājuma ties ības, kas šaj ā pant ā paredz ētas attiec ībā uz fonogramm ām, film ām 
un datorprogramm ām, t ās ievieš atl īdz ību vismaz to autoriem.  
5. Puses var atbr īvot dažu kategoriju iest ādes no 3. un 4. punkt ā min ētās atl īdz ības maks ājumiem.  
179. pants  
Neatsaucamas ties ības uz taisn īgu atl īdz ību 
1. Ja autors vai izpild ītājs savas nomas ties ības, kas attiecas uz fonogrammu vai filmas ori ģin ālu vai kopiju, nodevis 
fonogrammas vai filmas producentam, šis autors vai izpild ītājs patur ties ības sa ņemt taisn īgu atl īdz ību par nomu.  
2. Nav atsaucamas autoru vai izpild ītāju ties ības g ūt taisn īgu atl īdz ību par nomu.  
3. Ties ības sa ņemt taisn īgu atl īdz ību var uztic ēt administr ēt mantisko ties ību kolekt īvā p ārvald ījuma organiz ācij ām, kas 
pārst āv autorus vai izpild ītājus. 
4. Puses var noteikt, vai un cikt āl var piepras īt, lai taisn īgas atl īdz ības ieg ūšanas ties ības administr ētu mantisko ties ību 
kolekt īvā p ārvald ījuma organiz ācijas, k ā ar ī jaut ājumu par to, no k ā var pras īt vai iev ākt šo atl īdz ību. 
180. pants  
Datorprogrammu aizsardz ība 
1. Puses aizsarg ā datorprogrammas ar autorties ību pal īdz ību k ā liter ārus darbus Bernes Konvencijas izpratn ē. Š ā 
noteikuma nol ūkos termins  "datorprogrammas " attiecas ar ī uz programmu sagatavošanas un noform ējuma materi āliem.  
2. Saska ņā ar šo nol īgumu datorprogrammas ir aizsarg ātas vis ās to form ās. Saska ņā ar šo nol īgumu autorties ības 
neaizsarg ā idejas un principus, kas ir pamat ā visiem datorprogrammu elementiem, ieskaitot idejas un principus, kas ir 
pamat ā saskarn ēm.LV L 161/82 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
3. Datorprogrammu aizsarg ā, ja t ā ir ori ģin āla t ādā zi ņā, ka t ā ir autora paša intelekta rad īta. Nosakot, vai t ā jāaizsarg ā, 
nelieto nek ādus citus krit ērijus.  
181. pants  
Datorprogrammu autor ība 
1. Datorprogrammas autors ir fiziska persona vai fizisku personu grupa, kas rad ījusi programmu, vai, ja Pušu ties ību 
akti to pie ļauj, juridiska persona, ko ties ību akti atz īst par šo ties ību subjektu.  
2. Ekskluz īvas ties ības attiec ībā uz datorprogramm ām, ko kop īgi rad ījusi fizisku personu grupa, ir kop īgas. 
3. Ja Pušu ties ību akti atz īst kolekt īvus darbus, persona, kuru Pušu ties ību akti atz īst par darba rad ītāju, ir t ās autors.  
4. Ja datorprogrammu rad ījis algots darbinieks, pildot savus pien ākumus vai p ēc darba dev ēja nor ādījumiem, darba 
dev ējs ir ekskluz īvi ties īgs izmantot visas mantisk ās ties ības š ādi rad ītā programm ā, ja vien l īgums neparedz cit ādi. 
182. pants  
Ierobežotas darb ības attiec ībā uz datorprogramm ām 
Iev ērojot š ā nol īguma 183. un 184. panta noteikumus, ties ību subjekta ekskluz īvās ties ībās 181. panta izpratn ē ietilpst 
ties ības uz š ādu r īcību vai ties ības at ļaut š ādu r īcību: 
a) uz visiem laikiem vai uz laiku pavairot datorprogrammu ar visiem l īdzek ļiem un vis ās form ās, pa da ļai vai kopum ā. 
Cikt āl datorprogrammas uzl ādēšana, demonstr ācija, lietošana, p ārraid īšana vai glab āšana prasa to pavairot, š ādu r īcību 
sankcion ē ties ību subjekts;  
b) tulkot, piem ērot, p ārveidot un cit ādi modific ēt datorprogrammu un pavairot š ādi ieg ūtos rezult ātus, cikt āl tas nav 
pretrun ā tās personas ties ībām, kura p ārveido programmu;  
c) izplat īt sabiedr ībā ori ģin ālo datorprogrammu vai t ās eksempl ārus jebk ādā form ā, ieskaitot nomu.  
183. pants  
Ierobežoto darb ību iz ņēmumi attiec ībā uz datorprogramm ām 
1. Ja l īgumi to īpaši neparedz, darb ībām, kas min ētas š ā nol īguma 182. panta a) un b) punkt ā, nav vajadz īga ties ību 
subjekta at ļauja, ja t ās j āveic, lai likum īgais ieguv ējs lietotu datorprogrammu saska ņā ar m ērķi, kam t ā dom āta, ieskaitot 
kļūdu labošanu.  
2. Personai, kas ties īga lietot datorprogrammu, l īgums nedr īkst liegt izgatavot programmas rezerves kopiju, ja t ā 
vajadz īga, lai programmu var ētu lietot.  
3. Persona, kas ties īga lietot datorprogrammas eksempl āru, bez ties ību subjekta at ļaujas dr īkst nov ērot, p ētīt vai 
pārbaud īt programmas darb ību, lai noteiktu idejas un principus, kas ir visu programmas elementu pamat ā, ja š āda 
persona to dara, programmu uzl ādējot, demonstr ējot, lietojot, p ārraidot vai glab ājot, ko t ā ir pilnvarota dar īt. 
184. pants  
Dekompil ācija 
1. Ties ību subjekta at ļauja nav vajadz īga, ja koda pavairošana un t ā tulkošana saska ņā ar 182. panta a) un b) punktu ir 
oblig āti vajadz īga, lai ieg ūtu inform āciju, ar ko pan ākt neatkar īgi rad ītas datorprogrammas savstarp ēju izmantojam ību ar 
cit ām programm ām, ar noteikumu, ka iev ēroti š ādi nosac ījumi:  
a) š ādas darb ības veic licenci āts vai cita persona, kam ir ties ības lietot programmas eksempl āru, vai persona, kas sa ņēmusi 
atļauju to dar īt vi ņu lab ā;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/83
b) inform ācija, kas vajadz īga, lai pan āktu savstarp ēju izmantojam ību, iepriekš nav bijusi br īvi pieejama person ām, kas 
min ētas š ā punkta a) apakšpunkt ā; un  
c) š īs darb ības skar tikai t ās ori ģin ālās programmas da ļas, kas vajadz īgas, lai pan āktu savstarp ēju izmantojam ību. 
2. Š ā panta 1. punkta noteikumi liedz inform āciju, kas g ūta, šo pantu piem ērojot:  
a) izmantot citiem m ērķiem, nevis tikai, lai pan āktu neatkar īgi rad ītas datorprogrammas sadarbsp ēju; 
b) sniegt citiem, iz ņemot gad ījumus, ja tas vajadz īgs neatkar īgi rad ītas datorprogrammas sadarbsp ējai; vai  
c) izmantot, lai izstr ādātu, ražotu vai p ārdotu datorprogrammu, kas ir tai b ūtiski l īdz īga, vai veiktu k ādu citu darb ību, kas 
pārk āpj autorties ības.  
3. Saska ņā ar Bernes Konvencijas noteikumiem šo pantu nedr īkst interpret ēt t ā, ka t ā piem ērošana nepamatoti 
ietekm ētu ties ību subjekta likum īgās intereses vai trauc ētu datorprogrammas norm ālu lietošanu.  
185. pants  
Datub āzu aizsardz ība 
1. Šaj ā nol īgum ā "datub āze" noz īm ē neatkar īgu darbu, datu vai citu materi ālu individu āli elektroniski vai cit ādi 
pieejamu kr ājumu, kas sak ārtots sistem ātiski vai metodiski.  
2. Aizsardz ība saska ņā ar šo nol īgumu neattiecas uz datorprogramm ām, kas izmantotas elektroniski pieejamu datu ­
bāzu veidošan ā vai lietošan ā. 
186. pants  
Aizsarg ājamais objekts  
1. Saska ņā ar 1. apakšieda ļu datub āzes, kuras to satura atlases vai izk ārtojuma zi ņā ir autora paša intelekta rad īts darbs, 
kā tādas ir aizsarg ājamas ar autorties ībām. Nosakot to ties ības uz min ēto aizsardz ību, neizmanto nek ādus citus krit ērijus.  
2. Datub āzu autorties ību aizsardz ība, kas paredz ēta šaj ā apakšieda ļā, neattiecas uz to saturu un neierobežo nek ādas 
ties ības, kas attiecas uz pašu saturu.  
187. pants  
Datub āzu autor ība 
1. Datub āzes autors ir fiziska persona vai fizisku personu grupa, kas rad ījusi b āzi, vai, ja Pušu ties ību akti to pie ļauj, 
juridiska persona, ko šie ties ību akti atz īst par attiec īgo ties ību subjektu.  
2. Ja Pušu ties ību akti atz īst kolekt īvus darbus, mantisk ās ties ības pieder personai, kas ir autorties ību subjekts.  
3. Ekskluz īvās ties ības attiec ībā uz datub āzēm, ko kop īgi rad ījusi fizisku personu grupa, ir kop īgas. 
188. pants  
Ierobežotas darb ības attiec ībā uz datub āzēm 
Attiec ībā uz t ādas datub āzes izpausmi, kas aizsarg ājama ar autorties ībām, datub āzes autoram ir iz ņēmuma ties ības veikt 
vai dot at ļauju veikt:  
a) pagaidu vai past āvīgu pavairošanu ar jebk ādiem l īdzek ļiem un jebk ādā form ā, kopum ā vai da ļēji; 
b) tulkošanu, piel āgošanu, p ārk ārtošanu vai cit ādu p ārveidošanu;LV L 161/84 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
c) datub āzes vai t ās eksempl āru izplat īšanu sabiedr ībā jebk ādā form ā; 
d) jebk ādu publisku izzi ņošanu, demonstr ēšanu vai izr ādīšanu;  
e) jebk āda b) apakšpunkt ā min ēto darb ību izn ākuma reproduc ēšanu, izplat īšanu, izzi ņošanu, demonstr ēšanu vai izr ādī­ 
šanu publikai.  
189. pants  
Ierobežoto darb ību iz ņēmumi attiec ībā uz datub āzēm 
1. Lai datub āzes vai t ās eksempl āra likum īgs lietot ājs var ētu veikt k ādu no š ā nol īguma 188. pant ā nor ādītaj ām 
darb ībām, kas vajadz īgas, lai likum īgs lietot ājs var ētu piek ļūt datub āzes saturam un to izmantot, datub āzes autora at ļauja 
nav vajadz īga. Ja datub āzes likum īgajam lietot ājam ir at ļauts izmantot tikai da ļu no datub āzes, šis noteikums attiecas tikai 
uz to da ļu. 
2. Pus ēm ir izv ēles ties ības noteikt ierobežojumus 188. pant ā noteiktaj ām ties ībām š ādos gad ījumos:  
a) ja datub āze nav elektroniska un to reproduc ē priv ātos nol ūkos;  
b) ja to izmanto vien īgi k ā piem ēru m ācībās vai zin ātnisk ā p ētniec ībā, nor ādot avotu un tikai t ādā apm ērā, kas vajadz īgs, 
lai sasniegtu nekomerci ālo m ērķi; 
c) ja to izmanto sabiedrisk ās droš ības nol ūkos vai administrat īvajam vai tiesas procesam;  
d) ja katr ā no Pus ēm tradicion āli autorties ībām piem ēro citus iz ņēmumus, neskarot a), b) un c) apakšpunktu.  
3. Saska ņā ar Bernes Konvenciju šo pantu nedr īkst interpret ēt t ā, ka t ā piem ērošana nepamatoti ietekm ētu ties ību 
subjekta likum īgās intereses vai trauc ētu datub āzes norm ālu lietošanu.  
190. pants  
Tālākp ārdošanas ties ības 
1. Puses par labu m ākslas ori ģin āldarba autoram paredz t ālākp ārdošanas ties ības, kas defin ētas k ā tādas neatsavin āmas 
ties ības sa ņemt autoratl īdz ību, no k ā nevar atteikties ar ī iepriekš, kuras pamat ā ir p ārdošanas cena, kas ieg ūta no jebk ādas 
darba turpm ākas p ārdošanas p ēc tam, kad autors šo darbu pirmo reizi nodevis t ālāk. 
2. Ties ības, kas min ētas 1. punkt ā, attiecas uz vis ām t ālākp ārdošanas darb ībām, kur ās k ā p ārdev ējus, pirc ējus vai 
starpniekus iesaista profesion ālus m ākslas tirgus speci ālistus, kuras veic izso ļu nami, m ākslas galerijas un kopum ā visa 
veida m ākslas priekšmetu tirgot āji. 
3. Puses saska ņā ar saviem ties ību aktiem var paredz ēt, ka 1. punkt ā min ētās ties ības nepiem ēro t ālākp ārdošanas 
darb ībām, ja p ārdev ējs ir ieguvis darbu tieši no autora ne ilg āk k ā tr īs gadus pirms t ālākp ārdošanas, un ja t ālākp ārdošanas 
cena nep ārsniedz konkr ētu minim ālo summu.  
4. Autoratl īdz ību maks ā p ārdev ējs. Puses var noteikt, ka k āda no 2. punkt ā min ētaj ām fiziskaj ām vai juridiskaj ām 
person ām, iz ņemot p ārdev ēju, viena pati ir atbild īga par autoratl īdz ības samaks āšanu vai ka t ā dala šo atbild ību ar 
pārdev ēju. 
191. pants  
Programmu apraide ar satel ītu 
Katra Puse paredz autoram ekskluz īvas ties ības at ļaut publiskot ar satel īta pal īdz ību darbus, kas aizsarg āti ar autorties ībām.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/85
192. pants  
Kabe ļu retransl ācija 
Katra Puse nodrošina, ka, retransl ējot programmas pa kabe ļiem vi ņu teritorij ā, tiek iev ērotas piem ērojam ās autorties ības 
un blakusties ības un š āda retransl ācija notiek, pamatojoties uz individu āliem vai kolet īviem l īgumiem starp autorties ību 
subjektiem, blakusties ību subjektiem un kabe ļu operatoriem.  
2 . A p a k š i e d a ļ a 
P r e č u z ī m e s  
193. pants  
Re ģistr ācijas proced ūra 
1. ES puse un Ukraina paredz pre ču z īmju re ģistr ācijas sist ēmu, kur ā atteikums re ģistr ēt pre ču z īmi, ko pie ņem 
attiec īgā pre ču z īmju administr ācija, ir pien ācīgi pamatots. Atteikuma iemeslus pazi ņo rakstveid ā pieteikuma iesniedz ējam, 
kam b ūs iesp ēja apstr īdēt š ādu atteikumu un iesp ēja p ārsūdz ēt gal īgu atteikumu ties ā. ES puse un Ukraina ar ī ievieš 
iesp ēju iebilst pret pre ču z īmju re ģistr ācijas pieteikumiem. Š āda iebildumu proced ūra notiek, uzklausot abas Puses. ES 
puse un Ukraina nodrošina publiski pieejamu elektronisko datub āzi ar pre ču z īmju pieteikumiem un re ģistr ētaj ām pre ču 
zīm ēm. 
2. Puses nosaka pre ču z īmes re ģistr ācijas atteikuma vai sp ēkā neesam ības pamatojumus. Nere ģistr ē vai piere ģistr ēšanas 
gad ījum ā pasludina par sp ēkā neesošiem:  
a) apz īm ējumus, kas nevar veidot pre ču z īmi; 
b) pre ču z īmes, kam nav atš ķirīgu īpaš ību; 
c) pre ču z īmes, kas sast āv tikai no apz īm ējuma vai nor ādes, kuras tirdzniec ībā var kalpot, lai nor ādītu veidu, kvalit āti, 
daudzumu, paredz ēto nol ūku, v ērtību, pre ču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas ģeogr āfisko izcelsmi vai laiku un 
citas pre ču un pakalpojumu īpaš ības;  
d) pre ču z īmes, kas ir tikai apz īm ējumi vai nor ādes, kuras ir k ļuvušas parastas sarunvalod ā vai tirdzniec ības bona fide  un 
iedibin ātaj ā praks ē; 
e) apz īm ējumus, kas sast āv tikai un vien īgi no:  
i) formas, kura atkar īga no pašu pre ču īpaš ībām; vai  
ii) pre ču formas, kura vajadz īga tehniska rezult āta ieg ūšanai vai  
iii) formas, kura prec ēm pieš ķir iev ērojamu v ērtību; 
f) pre ču z īmes, kas ir pretrun ā ar sabiedrisko k ārtību vai visp ārpie ņemtiem mor āles principiem;  
g) pre ču z īmes, kuru raksturs ļauj maldin āt sabiedr ību, piem ēram, attiec ībā uz pre ču vai pakalpojumu raksturu, kvalit āti 
vai ģeogr āfisko izcelsmi;  
h) pre ču z īmes, ko nav at ļāvušas kompetentas iest ādes un kas j ānoraida vai j āpasludina par sp ēkā neesoš ām atbilstoši 
Par īzes Konvencijas 6.  ter pantam;LV L 161/86 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
3. Puses paredz atteikuma vai neder īguma pamatojumus saist ībā ar kolid ējoš ām agr ākām ties ībām. Pre ču z īmi nere ­ 
ģistr ē vai, ja t ā ir re ģistr ēta, pasludina par sp ēkā neesošu:  
a) ja t ā ir identiska agr ākai pre ču z īmei, un preces vai pakalpojumi, kam pre ču z īmi piem ēro vai re ģistr ē, ir identiski 
prec ēm vai pakalpojumiem, kuriem tiek aizsarg āta agr ākā pre ču z īme; 
b) ja pre ču z īmes identit ātes vai l īdz ības ar agr āko pre ču z īmi vai pre ču vai pakalpojumu, uz ko attiecas š īs pre ču z īmes, 
identit ātes vai l īdz ības d ēļ iesp ējamas asoci ācijas ar agr āko pre ču z īmi. 
4. Puses var paredz ēt ar ī citus atteikuma vai neder īguma pamatojumus saist ībā ar kolid ējoš ām agr ākām ties ībām. 
194. pants  
Plaši paz īstamas pre ču z īmes  
Puses sadarbojas nol ūkā aizsarg āt plaši paz īstamas pre ču z īmes, k ā min ēts Par īzes Konvencijas 6.  bis pant ā un TRIPS  
nol īguma 16.2. un 16.3. pant ā. 
195. pants  
Ties ības, ko pieš ķir pre ču z īme 
Re ģistr ētā pre ču z īme pieš ķir īpašniekam šaj ā zi ņā ekskluz īvas ties ības. Īpašniekam ir ties ības aizliegt vis ām treš ām 
person ām bez vi ņa piekrišanas tirdzniec ības gait ā izmantot:  
a) jebkuru apz īm ējumu, kas ir identisks pre ču z īmei attiec ībā uz prec ēm vai pakalpojumiem, kuri ir identiski tiem, 
attiec ībā uz ko ir re ģistr ēta pre ču z īme; 
b) jebkuru apz īm ējumu, ja t ā identit ātes vai l īdz ības pre ču z īmei un pre ču vai pakalpojumu, uz ko attiecas pre ču z īme, 
identit ātes vai l īdz ības d ēļ past āv varb ūtība maldin āt sabiedr ību, kas ietver asoci ācijas iesp ēju starp apz īm ējumu un 
pre ču z īmi. 
196. pants  
Iz ņēmumi no pre ču z īmju pieš ķirtaj ām ties ībām 
1. Puses k ā ierobežotu iz ņēmumu pre ču z īmes pieš ķirtaj ām ties ībām nosaka aprakstošu terminu, tostarp ģeogr āfisko 
nor āžu, god īgas izmantošanas noteikumus ar nosac ījumu, ka š ādu ierobežotu iz ņēmumu gad ījum ā tiek iev ērotas pre ču 
zīmes īpašnieka un trešo personu likum īgās intereses. Iev ērojot tos pašus nosac ījumus, Puses var paredz ēt citus ierobe ­ 
žotus iz ņēmumus.  
2. Pre ču z īme nedod t ās īpašniekam ties ības aizliegt trešajai personai tirdzniec ības gait ā izmantot:  
a) t ās v ārdu vai adresi;  
b) nor ādes attiec ībā uz pre ču vai sniegt ā pakalpojuma veidu, kvalit āti, daudzumu, paredz ēto nol ūku, v ērtību, ģeogr āfisko 
izcelsmi, pre ču ražošanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku vai citas pre ču vai pakalpojumu īpaš ības;  
c) pre ču z īmi, ja nepieciešams nor ādīt ražojuma vai pakalpojuma paredzamo nol ūku, jo īpaši k ā piederumus vai rezerves 
da ļas. 
3. Pre ču z īme nedod īpašniekam ties ības aizliegt trešai personai tirdzniec ības gait ā izmantot agr ākas ties ības, kas ir 
sp ēkā konkr ētā apvid ū, ja attiec īgās Puses ties ību akti atz īst š īs ties ības un t ās ir sp ēkā teritorij ā, kur ā tiek atz ītas.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/87
197. pants  
Pre ču z īmju lietošana  
1. Ja piecu gadu laik ā no re ģistr ācijas proced ūras pabeigšanas dienas īpašnieks attiec īgaj ā teritorij ā nav faktiski lietojis 
pre ču z īmi attiec ībā uz prec ēm vai pakalpojumiem, kam t ā re ģistr ēta, vai ja š āda lietošana tikusi atlikta nep ārtraukt ā piecu 
gadu laik ā, uz pre ču z īmi attiecas šaj ā apakšieda ļā paredz ētās sankcijas, ja vien nepast āv īpaši iemesli t ās nelietošanai.  
2. Izmantošana 1. punkta noz īm ē ir ar ī: 
a) pre ču z īmes lietošana veid ā, kas atš ķiras p ēc sast āvda ļām, kuras nemaina z īmes atš ķirtsp ēju veid ā, kura t ā tika re ģis­
trēta; 
b) pre ču z īmes piestiprin āšana pie prec ēm vai to iepakojuma tikai eksporta nol ūkos.  
3. Pre ču z īmes lietošanu ar īpašnieka piekrišanu vai, ja to dara jebkura persona, kurai ir at ļauja lietot kolekt īvu z īmi vai 
garantijas vai sertifik ācijas z īmi, uzskata par īpašnieka realiz ētu lietošanu 1. punkta izpratn ē. 
198. pants  
Pamats atcelšanai  
1. Puses paredz, ka pre ču z īme ir atce ļama, ja nep ārtraukt ā piecu gadu laikposm ā tā attiec īgaj ā teritorij ā nav faktiski 
lietota saist ībā ar prec ēm un pakalpojumiem, kam t ā re ģistr ēta, un nav atbilst īgu iemeslu t ās nelietošanai; tom ēr neviena 
persona nevar l ūgt atcelt īpašnieka ties ības uz pre ču z īmi, ja starpposm ā starp piecu gadu laikposma izbeigšanos un 
atcelšanas pieteikuma iesniegšanu uzs ākta vai ats ākta pre ču z īmes faktiska lietošana; lietošanas uzs ākumu vai ats ākumu 
triju m ēnešu laiksposm ā pirms atcelšanas pieteikuma iesniegšanas, kas s ākās, visagr ākais, beidzoties nep ārtrauktajam piecu 
gadu nelietošanas laikposmam, tom ēr neiev ēro, ja priekšdarbi uzs ākumam vai ats ākumam notiek tikai p ēc tam, kad 
īpašnieks uzzina, ka var tikt iesniegts atcelšanas pieteikums.  
2. Pre ču z īme ir atce ļama ar ī tad, ja p ēc dienas, kur ā tā re ģistr ēta: 
a) īpašnieka darb ības vai bezdarb ības rezult ātā tā k ļuvusi par sugas v ārdu tirdzniec ībā ražojumam vai pakalpojumam, 
attiec ībā uz ko t ā re ģistr ēta: 
b) pre ču z īmes īpašnieka lietošanas vai lietošanas ar vi ņa piekrišanu rezult ātā attiec ībā uz prec ēm vai pakalpojumiem, 
kam t ā re ģistr ēta, t ā var maldin āt sabiedr ību, jo īpaši attiec ībā uz šo pre ču vai pakalpojumu īpaš ībām, kvalit āti vai 
ģeogr āfisko izcelsmi.  
199. pants  
Da ļējs atteikums, atcelšana vai sp ēkā neesam ība 
Ja pamatojums pre ču z īmes re ģistr ācijas atteikumam vai t ās atcelšanai vai sp ēkā neesam ībai past āv attiec ībā tikai uz 
daž ām prec ēm vai pakalpojumiem, kam š ī pre ču z īme tikusi piepras īta vai re ģistr ēta, re ģistr ācijas atteikums vai t ās 
atcelšana vai sp ēkā neesam ība attiecas tikai uz attiec īgaj ām prec ēm vai pakalpojumiem.  
200. pants  
Aizsardz ības termi ņš 
Aizsardz ības termi ņš, kas ES pus ē un Ukrain ā ir pieejams p ēc pieteikuma iesniegšanas, ir vismaz 10 gadi. Ties ību subjekts 
var atjaunot aizsardz ības termi ņu uz turpm ākiem 10 gadu termi ņiem.LV L 161/88 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
3 . A p a k š i e d a ļ a 
Ģ e o g r ā f i s k ā s i z c e l s m e s n o r ā d e s  
201. pants  
Apakšieda ļas darb ības joma  
1. Šo apakšieda ļu piem ēro t ādu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu atz īšanai un aizsardz ībai, kuru izcelsme ir Pušu teritorij ā. 
2. K ādas Puses ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādēm, kas j āaizsarg ā otrai Pusei, piem ēro tikai šo nol īgumu, ja t ās ietilpst š ā 
nol īguma 202. pant ā min ēto ties ību aktu darb ības jom ā. 
202. pants  
Apstiprin ātas ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes 
1. Izp ētījusi Ukrainas ties ību aktus, kas uzskait īti š ā nol īguma XXII pielikuma A da ļas A sada ļā, ES puse secina, ka šie 
ties ību akti atbilst tam, kas noteikts š ā nol īguma XXII pielikuma A da ļas B sada ļā. 
2. Izp ētījusi ES puses ties ību aktus, kas uzskait īti š ā nol īguma XXII pielikuma A da ļas A sada ļā, Ukraina secina, ka šie 
ties ību akti atbilst tam, kas noteikts š ā nol īguma XXII pielikuma A da ļas B sada ļā. 
3. Ukraina p ēc iebildumu proced ūras pabeigšanas saska ņā ar krit ērijiem, kas min ēti š ā nol īguma XXII pielikuma B da ļā, 
un izskat ījusi ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes ES puses lauksaimniec ības produktiem un p ārtikas produktiem, kas uzskait īti 
šā nol īguma XXII pielikuma C da ļā, un ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes ES puses v īniem, aromatiz ētajiem v īniem un 
stiprajiem alkoholiskajiem dz ērieniem, kas uzskait īti š ā nol īguma XXII pielikuma D da ļā, kuras re ģistr ētas ES pus ē saska ņā 
ar 2. punkt ā min ētajiem ties ību aktiem, aizsarg ā š īs ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes, iev ērojot aizsardz ības l īmeni, kas 
noteikts šaj ā apakšieda ļā. 
4. ES puse p ēc iebildumu proced ūras pabeigšanas saska ņā ar krit ērijiem, kas min ēti š ā nol īguma XXII pielikuma B da ļā, 
un izskat ījusi ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes Ukrainas v īniem, aromatiz ētajiem v īniem un stiprajiem alkoholiskajiem 
dz ērieniem, kas uzskait īti š ā nol īguma XXII pielikuma D da ļā, kuras re ģistr ētas Ukrain ā saska ņā ar 1. punkt ā min ētajiem 
ties ību aktiem, aizsarg ā š īs ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes, iev ērojot aizsardz ības l īmeni, kas noteikts šaj ā apakšieda ļā. 
203. pants  
Jaunu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu pievienošana  
1 Puses vienojas, ka saska ņā ar š ā nol īguma 211. panta 3. punktu p ēc iebildumu proced ūras pabeigšanas un p ēc 
ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu izskat īšanas, k ā min ēts š ā nol īguma 202. panta 3. un 4. punkt ā, un ja rezult āts ir 
pie ņemams ab ām Pus ēm, past āv iesp ēja pievienot š ā nol īguma XXII pielikuma C un D da ļā jaunas aizsarg ājamas 
ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes. 
2. Pusei nav pien ākuma k ā ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādi aizsarg āt nosaukumu, kas ir pretrun ā ar k ādu augu š ķirnes 
vai dz īvnieku sugas nosaukumu un t ādējādi var maldin āt pat ērētāju par produkta patieso izcelsmi.  
204. pants  
Ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu aizsardz ības tv ērums  
1. Ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes, kas uzskait ītas š ā nol īguma XXII pielikuma C un D da ļā, tostarp t ās, ko pievieno 
iev ērojot š ā nol īguma 203. pantu, aizsarg ā pret:  
a) jebk ādu tiešu vai netiešu aizsarg ātā nosaukuma komerci ālu izmantošanu attiec ībā uz produktiem, kas neatbilst aizsar ­
gātā nosaukuma produkta specifik ācijai, vai cikt āl š āda izmantošana balst ās uz ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes repu ­
tācijas izmantošanu;  
b) ļaunpr ātīgu izmantošanu, atdarin āšanu vai asoci āciju izrais īšanu pat tad, ja nor ādīta produkta paties ā izcelsme, ja 
aizsarg ātais nosaukums ir tulkots, transkrib ēts vai transliter ēts vai tam pievienoti v ārdi "veids ", "tips", "metode ", "ražots 
kā", "atdarin ājums ", "arom āts", "kā" vai taml īdz īgi v ārdi;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/89
c) citiem nepatiesiem vai maldinošiem nor ādījumiem uz produkta izcelsmi, cilmi, b ūtību vai b ūtisk ām īpaš ībām, kuri ir 
uz iekš ējā vai ārējā iepakojuma, rekl āmas materi ālos vai dokumentos par attiec īgo produktu, k ā ar ī pret iepakošanu 
tādā tar ā, kas rada nepatiesu iespaidu par produkta izcelsmi;  
d) cita veida praksi, kas var maldin āt pat ērētāju par attiec īgā produkta patieso izcelsmi.  
2. Aizsarg ātas ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes nek ļūst par sugas v ārdiem Pušu teritorij ās. 
3. Ja ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes ir piln ībā vai da ļēji homon īmas, aizsardz ību pieš ķir katrai nor ādei ar nosac ījumu, 
ka t ā tiek izmantota godpr ātīgi un pien ācīgi iev ērojot viet ējo un tradicion ālo lietojumu un to, cik re āla ir neskaidr ību 
rašan ās iesp ēja. Neskarot  TRIPS  nol īguma 23. pantu, Puses savstarp ēji paredz praktiskus nosac ījumus, saska ņā ar kuriem 
atš ķirami attiec īgo ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu homon īmi, ņemot v ērā to, ka j ānodrošina vienl īdz īga attieksme pret 
iesaist ītajiem ražot ājiem, un to, ka nedr īkst maldin āt pat ērētājus. Homon īmus, kas maldina pat ērētāju, liekot dom āt, ka 
produktu izcelsme ir cit ā teritorij ā, nere ģistr ē pat tad, ja nosaukums ir pareizs attiec ībā uz min ēto produktu faktisko 
izcelsmes teritoriju, re ģionu vai vietu.  
4. Ja viena Puse sarun ās ar trešo valsti ierosina aizsarg āt min ētās treš ās valsts ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādi, un 
attiec īgais nosaukums ir otras Puses ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes homon īms, par to inform ē otru Pusi un dod tai 
iesp ēju izteikt savas domas pirms aizsardz ības pieš ķiršanas attiec īgajam nosaukumam.  
5. Nekas šaj ā nol īgum ā neuzliek pien ākumu k ādai no Pus ēm aizsarg āt otras Puses ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādi, kura 
nav aizsarg āta t ās izcelsmes valst ī vai kuras aizsardz ība šaj ā valst ī beidzas. Ja beidzas ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes 
aizsardz ība t ās izcelsmes valst ī, Puses par to inform ē viena otru. Š āda pazi ņošana norisin ās saska ņā ar š ā nol īguma 211. 
panta 3. punktu.  
6. Nekas šaj ā nol īgum ā neierobežo personas ties ības tirdzniec ības gait ā izmantot savu vai savu priekšg ājēju v ārdu 
dar ījumdarb ībā, iz ņemot gad ījumus, ja šo v ārdu izmanto t ādā veid ā, ka tiek maldin āta sabiedr ība. 
205. pants  
Ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu lietošanas ties ības 
1. Saska ņā ar šo nol īgumu aizsarg āta v ārda komerci āla izmantošana lauksaimniec ības produktiem, p ārtikas produk ­
tiem, v īniem, aromatiz ētiem v īniem vai stipriem alkoholiskajiem dz ērieniem, iev ērojot atbilstoš ās specifik ācijas, ir at ļauta 
ikvienam.  
2. Ja ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āde ir aizsarg āta saska ņā ar šo nol īgumu, š ādi aizsarg āta nosaukuma izmantošana 
notiek bez lietot āju re ģistr ācijas un turpm ākām maks ām. 
206. pants  
Saist ība ar pre ču z īm ēm 
1. Puses atsaka vai atz īst par sp ēkā neesošu t ādas pre ču z īmes re ģistr āciju, kas atbilst k ādam no š ā nol īguma 204. 
panta 1. punkt ā min ētajiem gad ījumiem, saist ībā ar l īdz īgu pre ču aizsarg ātu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādi, ja attiec īgaj ā 
teritorij ā pieteikums par pre ču z īmes re ģistr āciju tiek iesniegts p ēc dienas, kad iesniegts ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes 
reģistr ēšanas pieteikums.  
2. Attiec ībā uz š ā nol īguma 202. pant ā min ētaj ām ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādēm re ģistr ācijas pieteikuma iesnieg ­ 
šanas diena ir š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās diena.  
3. Attiec ībā uz š ā nol īguma 203. pant ā min ētaj ām ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādēm re ģistr ācijas pieteikuma iesnieg ­ 
šanas diena ir diena, kur ā otrai Pusei nos ūtīts piepras ījums aizsarg āt ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādi. 
4. Pus ēm nav pien ākuma aizsarg āt ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādi saska ņā ar š ā nol īguma 203. pantu, ja, ņemot v ērā 
rakstur īgas vai plaši paz īstamas pre ču z īmes, aizsardz ība var maldin āt pat ērētājus par produkta patieso izcelsmi.LV L 161/90 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
5. Neskarot š ā panta 4. punktu, Puses aizsarg ā ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes ar ī tad, ja eksist ē agr āka pre ču z īme. 
Agr āka pre ču z īme noz īm ē pre ču z īmi, kuras izmantošana atbilst vienam no š ā nol īguma 204. panta 1. punkt ā 
min ētajiem gad ījumiem, kas pieteikta re ģistr ācijai, re ģistr ēta vai nodibin āta lietošanas ce ļā, ja t ādu iesp ēju paredz attiec īgie 
ties ību akti, vienas Puses teritorij ā pirms dienas, kur ā otr ā Puse saska ņā ar šo nol īgumu iesniegusi pieteikumu aizsarg āt 
ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādi. Š ādu pre ču z īmi dr īkst turpin āt izmantot un atjaunin āt, neraugoties uz ģeogr āfisk ās 
izcelsmes nor ādes aizsardz ību ar noteikumu, ka Pušu ties ību aktos par pre ču z īm ēm nav pamatojuma šo pre ču z īmi 
uzskat īt par sp ēkā neesošu vai atsaukt.  
207. pants  
Aizsardz ības izpilde  
Puses nodrošina š ā nol īguma 204. l īdz 206. pant ā paredz ētās aizsardz ības izpildi, izmantojot atbilst īgas to iest āžu veiktas 
darb ības, tostarp muit ā uz robežas. Š ādas aizsardz ības izpildi t ās īsteno ar ī p ēc ieinteres ētas Puses piepras ījuma.  
208. pants  
Pārejas pas ākumi  
1 Produktus, kas ražoti un mar ķēti saska ņā ar valstu ties ību aktiem pirms š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, bet neatbilst š ā 
nol īguma pras ībām, var turpin āt p ārdot l īdz ir izp ārdoti visi kr ājumi.  
2. Produktus, kas saska ņā ar iekš ējiem ties ību aktiem ražoti un mar ķēti ar ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādēm, kas 
uzskait ītas zem āk 3. un 4. punkt ā, p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā un pirms zem āk 3. un 4. punkt ā min ēto termi ņu 
beig ām, ta ču neatbilst š ā nol īguma pras ībām, var turpin āt p ārdot t ās Puses teritorij ā, kur ā ir produkta izcelsme, l īdz ir 
izp ārdoti visi kr ājumi.  
3. P ārejas perioda laik ā, kas ilgst 10 gadus no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, aizsardz ība saska ņā ar šo nol īgumu š ādām 
ES puses ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādēm neliedz lietot š īs ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes, lai apz īm ētu atseviš ķus l īdz īgus 
Ukrainas izcelsmes produktus vai nor ādītu uz tiem:  
a) Champagne , 
b) Cognac , 
c) Madeira , 
d) Porto , 
e) Jerez/Xérès/Sherry , 
f) Calvados , 
g) Grappa , 
h) Anis Português , 
i) Armagnac , 
j) Marsala , 
k) Malaga , 
l) Tokaj .LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/91
4. P ārejas period ā, kas ilgst septi ņus gadus no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, aizsardz ība saska ņā ar šo nol īgumu š ādām 
ES puses ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādēm neliedz lietot š īs ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes, lai apz īm ētu atseviš ķus l īdz īgus 
Ukrainas izcelsmes produktus vai nor ādītu uz tiem:  
a) Parmigiano Reggiano , 
b) Roquefort , 
c) Feta  
209. pants  
Visp ārīgie noteikumi  
1. Š ā nol īguma 202. un 203. pant ā min ēto produktu importu, eksportu un tirdzniec ību veic atbilst īgi t ās Puses 
teritorij ā piem ērojamajiem normat īvajiem aktiem, kur ā produktus laiž tirg ū. 
2. Jebkuru jaut ājumu, kas izriet no re ģistr ētas ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes produkta specifik ācij ām, izskata ĢIN 
apakškomitej ā, ko izveido saska ņā ar š ā nol īguma 211. pantu.  
3. Saska ņā ar šo nol īgumu aizsarg ātas ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes re ģistr āciju var atsaukt tikai t ā Puse, kuras 
teritorij ā ir produkta izcelsme.  
4. Šaj ā apakšieda ļā min ētā produkta specifik ācija ir t ā, kuru, tostarp ar ī t ās groz ījumus, apstiprin ājušas t ās Puses 
iest ādes, kuras teritorij ā ir produkta izcelsme.  
210. pants  
Sadarb ība un p ārredzam ība 
1. Puses vai nu tieši, vai saska ņā ar š ā nol īguma 211. pantu izveidot ās ĢIN apakškomitejas starpniec ību uztur 
kontaktus visos jaut ājumos, kas saist īti ar š ā nol īguma īstenošanu un darb ību. Jo īpaši Puse var piepras īt no otras 
Puses inform āciju par produktu specifik ācij ām un to izmai ņām un kontroles noteikumu kontaktpunktiem.  
2. Katra Puse publisko produktu specifik ācijas vai to kopsavilkumu un — kontroles noteikumu sakar ībā — kontak ­
tpunktus, kuri atbilst otras Puses ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādēm, kas aizsarg ātas saska ņā ar šo nol īgumu.  
211. pants  
Apakškomiteja jaut ājumos par ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādēm 
1. Ar šo izveido Apakškomiteju jaut ājumos par ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādēm ( ĢIN apakškomiteja). T ā zi ņo par savu 
darb ību Asoci ācijas komitejai š ā nol īguma 465. panta 4. punkt ā min ētaj ā sast āvā. Lai uzraudz ītu š ā nol īguma īstenošanas 
gaitu un pastiprin ātu sadarb ību un dialogu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu jom ā, ĢIN apakškomitej ā ir abu Pušu p ārst āvji. 
2. ĢIN apakškomiteja l ēmumus pie ņem vienpr ātīgi. T ā izstr ādā savu reglamentu. T ā san āk p ēc vienas Puses piepra ­
sījuma p ārmai ņus Eiropas Savien ībā un Ukrain ā laik ā, viet ā un veid ā (kas var ietvert videokonferenci), par ko Puses 
savstarp ēji vienojas, bet ne v ēlāk k ā 90 dienas p ēc piepras ījuma.  
3. ĢIN apakškomiteja uzrauga ar ī šīs apakšieda ļas pareizu darb ību un var izskat īt jebkuru jaut ājumu par t ās īstenošanu 
un darb ību. Konkr ēti t ās atbild ības jom ā ietilpst:  
a) groz ījumi š ā nol īguma XXII pielikuma A da ļā attiec ībā uz atsauc ēm uz ties ību aktiem, ko piem ēro Puses;LV L 161/92 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
b) groz ījumi š ā nol īguma XXII pielikuma B da ļā attiec ībā uz ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu re ģistr ācijas un kontroles 
elementiem;  
c) groz ījumi š ā nol īguma XXII pielikuma B da ļā attiec ībā uz krit ērijiem iek ļaušanai iebildumu proced ūrā; 
d) groz ījumi š ā nol īguma XXII pielikuma C un D da ļā attiec ībā uz ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādēm; 
e) inform ācijas apmai ņa par ties ību aktu izmai ņām un politikas virz ību ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu jom ā un par 
jebkuru citu savstarp ējas intereses jaut ājumu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu jom ā; 
f) apmain īšan ās ar inform āciju par ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādēm, lai izv ērtētu, vai b ūtu vajadz īga to aizsardz ība 
saska ņā ar šo nol īgumu.  
4 . A p a k š i e d a ļ a 
D i z a i n p a r a u g i  
212. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā nol īgum ā: 
a) "dizainparaugs " ir visa ražojuma vai t ā da ļas izskats, kas radies no paša ražojuma un/vai t ā rot ājumu iez īm ēm, jo īpaši 
līnij ām, kont ūrām, kr āsām, formas, virsmas strukt ūras un/vai materi āla; 
b) "ražojums " ir r ūpniec ības vai amatnieka izstr ādājums, ietverot,  inter alia , da ļas, kas paredz ētas samont ēšanai kompleks ā 
ražojum ā, iepakojumu, apdari, grafiskos simbolus un tipogr āfijas šriftus, bet iz ņemot datorprogrammas;  
c) "komplekss ražojums " ir ražojums, kurš sast āv no vair ākām sast āvda ļām, ko var aizst āt un kas ļauj ražojumu izjaukt 
un no jauna samont ēt. 
213. pants  
Aizsardz ības pras ības 
1. ES puse un Ukraina nodrošina t ādu neatkar īgi rad ītu dizainparaugu aizsardz ību, kas ir jauni un p ēc b ūtības 
individu āli. 
2. Dizainparaugu, ko izmanto vai iek ļauj ražojum ā, kurš ir kompleksa ražojuma sast āvda ļa, uzskata par jaunu un par 
tādu, kam ir individu āla b ūtība: 
a) ja sast āvda ļa, kad t ā ir iek ļauta kompleksaj ā ražojum ā, paliek redzama min ētā ražojuma parast ās izmantošanas laik ā; 
un 
b) cikt āl š īs sast āvda ļas redzam ās iez īmes pašas par sevi atbilst novit ātes un individu ālas b ūtības pras ībām. 
3. Dizainparaugu uzskata par jaunu, ja sabiedr ībai nav dar īts pieejams identisks dizainparaugs, š ādos gad ījumos:  
a) attiec ībā uz nere ģistr ētu dizainparaugu – pirms dienas, kad dizainparaugs, kura aizsardz ību pieprasa, ir pirmo reizi 
dar īts pieejams sabiedr ībai; 
b) attiec ībā uz re ģistr ētu dizainparaugu – pirms dienas, kad ir aizpild īts re ģistr ācijas pieteikums attiec ībā uz to dizain ­
paraugu, kura aizsardz ību pieprasa, vai, ja attiecina priorit āti, pirms priorit ātes dienas.  
Dizainparaugus uzskata par identiskiem, ja to iez īmes atš ķiras tikai neb ūtiski.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/93
4. Uzskata, ka dizainparaugam ir individu āla b ūtība, ja visp ārējais iespaids, ko tas rada inform ētam lietot ājam, atš ķiras 
no visp ārējā iespaida, ko š ādam lietot ājam rada jebkurš cits dizainparaugs, kurš ir dar īts pieejams sabiedr ībai, š ādos 
gad ījumos:  
a) attiec ībā uz nere ģistr ētu dizainparaugu – pirms dienas, kad dizainparaugs, kura aizsardz ību pieprasa, ir pirmo reizi 
dar īts pieejams sabiedr ībai; 
b) attiec ībā uz re ģistr ētu dizainparaugu – pirms dienas, kad ir aizpild īts re ģistr ācijas pieteikums attiec ībā uz to dizain ­
paraugu, kura aizsardz ību pieprasa, vai, ja attiecina priorit āti, pirms priorit ātes dienas.  
Nov ērtējot individu ālo b ūtību, ņem v ērā dizainparauga autora radošo pieeju, izveidojot dizainparaugu.  
5. Dizainparaugus aizsarg ā ar re ģistr āciju, un tie dod to tur ētājiem ekskluz īvas ties ības saska ņā ar šo pantu. Sabiedr ībai 
pieejami nere ģistr ēti dizainparaugi dod t ās pašas ekskluz īvās ties ības, bet vien īgi tad, ja apstr īdētā izmantošana notiek 
aizsarg ātā dizainparauga kop ēšanas rezult ātā. 
6. Uzskata, ka dizainparaugs ir dar īts pieejams sabiedr ībai, ja tas ir public ēts p ēc re ģistr ācijas vai cit ādi, vai izst ādīts, 
izmantots tirdzniec ībā vai cit ādi nodots atkl ātībai, iz ņemot, ja par šiem notikumiem parast ā dar ījumdarb ības gait ā 
praktiski nav var ējis uzzin āt personu loks, kas specializ ējuš ās attiec īgaj ā nozar ē un darbojas teritorij ā, kur ā ir celta pras ība 
par aizsardz ību, pirms re ģistr ācijas pieteikuma iesniegšanas dienas vai, ja ir celta pras ība par priorit āti, pirms priorit ātes 
dienas. Nere ģistr ēta dizainparauga aizsardz ības gad ījum ā uzskata, ka dizainparaugs ir dar īts pieejams sabiedr ībai, ja tas ir 
public ēts, izst ādīts, izmantots tirdzniec ībā vai cit ādi nodots atkl ātībai t ādā veid ā, ka par šiem notikumiem parast ā 
dar ījumdarb ības gait ā var ēja uzzin āt personu loks, kas specializ ējuš ās attiec īgaj ā nozar ē un darbojas teritorij ā, kur ā ir 
celta pras ība par aizsardz ību. 
Dizainparaugu tom ēr neuzskata par dar ītu pieejamu sabiedr ībai tikai t ādēļ, ka tas ir atkl āts trešai personai ar tieši vai 
netieši izteiktu konfidencialit ātes nosac ījumu.  
7. Piem ērojot š ā panta 3. un 4. punktu, nodošanu atkl ātībai ne ņem v ērā, ja dizainparaugu, kura aizsardz ību pieprasa 
atbilst īgi re ģistr ēta dizainparauga ties ībām, sabiedr ībai pieejamu ir dar ījis: 
a) dizainparauga autors, vi ņa ties ību p ārņēm ējs vai treš ā persona dizainparauga autora vai vi ņa ties ību p ārņēm ēja sniegt ās 
inform ācijas vai veikt ās darb ības rezult ātā; un  
b) divpadsmit m ēnešu laik ā pirms pieteikuma iesniegšanas dienas vai, ja ir celta pras ība par priorit āti, pirms priorit ātes 
dienas.  
8. Š ā panta 7. punktu piem ēro ar ī tad, ja dizainparaugs ir dar īts pieejams sabiedr ībai ļaunpr ātīgas r īcības d ēļ pret 
dizainparauga autoru vai vi ņa ties ību p ārņēm ēju. 
214. pants  
Aizsardz ības termi ņš 
1. P ēc re ģistr ācijas ES pus ē un Ukrain ā pieejam ās aizsardz ības termi ņš ir vismaz pieci gadi. Ties ību īpašnieks var likt 
atjaunot aizsardz ības termi ņu uz vienu vai vair ākiem piecu gadu ilgiem laikposmiem, l īdz maksim ālajam termi ņam - 25 
gadi no pieteikuma iesniegšanas datuma.  
2. Aizsardz ības termi ņš, kas nere ģistr ētiem dizainparaugiem pieejams ES pus ē un Ukrain ā ilgst vismaz tr īs gadus no 
dienas, kad dizainparaugs nodots atkl ātībai vienas Puses teritorij ā.LV L 161/94 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
215. pants  
Sp ēkā neesam ība vai re ģistr ācijas atteikums  
1. ES puse un Ukraina var noteikt, ka dizainparauga re ģistr āciju atsaka vai p ēc re ģistr ācijas to pasludina par sp ēkā 
neesošu, tikai pamatojoties uz nopietniem iemesliem š ādos gad ījumos:  
a) ja dizainparaugs neatbilst š ā nol īguma 212. panta a) apakšpunkta defin īcijai;  
b) ja tas neatbilst pras ībām š ā nol īguma 213. un 217. pant ā (3., 4. un 5. punkts);  
c) ja saska ņā ar tiesas nol ēmumu ties ību īpašniekam nav ties ību uz dizainparaugu;  
d) ja dizainparaugs ir pretrun ā ar iepriekš ēju dizainparaugu, kas ir dar īts pieejams sabiedr ībai p ēc pieteikuma iesniegšanas 
dienas, vai, ja piepras īta priorit āte, p ēc dizainparauga priorit ātes dienas, un kas ir aizsarg āts no dienas, kas ir pirms 
min ētās dienas, ar re ģistr ētu dizainparaugu vai dizainparauga pieteikumu;  
e) ja k āda atš ķirības z īme ir izmantota k ādā v ēlākā dizainparaug ā un attiec īgās Puses ties ību akti, kas reglament ē min ēto 
zīmi, pieš ķir z īmes ties ību īpašniekam ties ības aizliegt š ādu izmantošanu;  
f) ja dizainparaug ā ir neat ļauti izmantots darbs, kas ir aizsarg āts saska ņā ar attiec īgās Puses autorties ību likumu;  
g) ja dizainparaug ā neatbilst īgi izmantots jebkurš Par īzes Konvencijas 6.  ter pant ā uzskait īts priekšmets vai simbols, 
embl ēma un ģerbonis, kas nav ietverts min ētaj ā 6. ter pant ā, un kuri attiec īgās Puses teritorij ā ir īpašu sabiedr ības 
interešu lok ā. 
Šis punkts neskar Pušu ties ības noteikt form ālas pras ības dizainparaugu pieteikumiem.  
2. K ā alternat īvu sp ēkā neesam ībai Puse var noteikt, ka dizainparaugam, ko uz š ā panta 1. punkt ā min ēto iemeslu 
pamata var pasludin āt par sp ēkā neesošu, var ierobežot t ā izmantošanu.  
216. pants  
Pieš ķirt ās ties ības 
Aizsarg āta dizainparauga īpašniekam ir vismaz ekskluz īvas ties ības to lietot un ne ļaut to lietot treš ām person ām bez savas 
piekrišanas, jo īpaši, izgatavot, pied āvāt, pied āvāt tirg ū, import ēt, eksport ēt vai lietot produktu, kur ā ir ietverts dizainpa ­
raugs vai kuram to pielieto, vai veidot š āda produkta kr ājumus min ētajos nol ūkos.  
217. pants  
Iz ņēmumi  
1. Ties ības, kas re ģistr ējot pieš ķirtas ar dizainparauga ties ībām, ne īsteno attiec ībā uz:  
a) darb ībām, ko veic priv ātām vajadz ībām un nekomerci ālos nol ūkos;  
b) darb ībām, kas veiktas eksperiment ālos nol ūkos;  
c) reproduc ēšanas darb ībām cit ēšanas vai m ācīšanas nol ūkos ar nosac ījumu, ka š ādas darb ības ir sader īgas ar god īgas 
tirdzniec ības praksi un p ārm ērīgi netrauc ē dizainparauga norm ālu izmantošanu, un ka ir min ēts reproduc ēšanas avots.  
2. Turkl āt ties ības, kas re ģistr ējot pieš ķirtas ar dizainparauga ties ībām, ne īsteno attiec ībā uz:  
a) cit ā valst ī re ģistr ētu ku ģu un gaisa ku ģu apr īkojumu, ja tie uz laiku iebrauc attiec īgās Puses teritorij ā; 
b) attiec īgās Puses import ētām rezerves da ļām un piederumiem š ādu ku ģu un gaisa ku ģu remontam;  
c) š ādu ku ģu un gaisa ku ģu remontu.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/95
3. Dizainparauga ties ības neattiecas uz ražojuma izskata iez īm ēm, ko nosaka tikai ražojuma tehnisk ā funkcija.  
4. Dizainparauga ties ības neattiecas uz ražojuma izskata iez īm ēm, kas ir noteikti j āreproduc ē to prec īzā form ā un 
izm ēros, lai ražojumu, kur ā dizainparaugs ir iek ļauts vai kuram tas ir pielietots, meh āniski pievienotu vai ievietotu, 
novietotu ap to vai novietotu pret ī citam ražojumam, t ā lai abi ražojumi var ētu funkcion ēt. 
5. Dizainparauga ties ības neattiecas uz dizainparaugiem, kas ir pretrun ā sabiedriskajai k ārtībai vai pie ņemtajiem 
mor āles principiem.  
218. pants  
Attiec ības ar autorties ībām 
Dizainparaugam, kuru aizsarg ā dizainparauga ties ības, kas re ģistr ēts k ādā no Pus ēm saska ņā ar šo apakšieda ļu, ir ar ī 
ties ības uz aizsardz ību atbilst īgi min ētās Puses autorties ību ties ību aktiem, s ākot ar dienu, kur ā dizainparaugs ir rad īts vai 
fiks ēts jebk ādā veid ā. K ādā m ērā un ar k ādiem nosac ījumiem, ietverot pras īto ori ģinalit ātes l īmeni, š ādu aizsardz ību 
pieš ķir, nosaka katra Puse.  
5 . A p a k š i e d a ļ a 
P a t e n t i  
219. pants  
Patenti un sabiedr ības vesel ība 
1. Puses atz īst PTO Ministru konferenc ē 2001. gada 14. novembr ī pie ņemt ās Deklar ācijas par  TRIPS  nol īgumu un 
sabiedr ības vesel ību (turpm āk – Dohas Deklar ācija) noz īmi. Interpret ējot un īstenojot ties ības un pien ākumus saska ņā ar 
šo noda ļu, Puses nodrošina, ka tiek iev ērota Dohas Deklar ācija.  
2. Puses iev ēro PTO Ģener ālpadomes 2003. gada 30. augusta l ēmumu par Dohas Deklar ācijas 6. punktu un veicina t ā 
īstenošanu.  
220. pants  
Papildu aizsardz ības sertifik āts 
1. Puses atz īst, ka z ālēm un augu aizsardz ības l īdzek ļiem, kurus to attiec īgaj ās teritorij ās aizsarg ā patents, pirms to 
pied āvāšanas to attiec īgajos tirgos var piem ērot administrat īvu at ļaujas pieš ķiršanas proced ūru. T ās atz īst, ka laikposms, 
kas paiet no patenta pieteikuma iesniegšanas l īdz pirmajai at ļaujai laist z āles vai augu aizsardz ības l īdzek ļus attiec īgaj ā 
tirg ū, k ā tie šaj ā nol ūkā defin ēti attiec īgajos ties ību aktos, var sa īsin āt patenta efekt īvas aizsardz ības laikposmu.  
2. Puses paredz papildus aizsardz ības termi ņu z ālēm vai augu aizsardz ības l īdzek ļiem, ko aizsarg ā ar patentu un kam 
piem ēro administrat īvo at ļaujas izsniegšanas proced ūru, un šis papildu termi ņš ir vien āds ar laikposmu, kas min ēts 1. 
punkt ā, at ņemot piecus gadus.  
3. Attiec ībā uz z ālēm, kur ām veikti pediatriski p ētījumi un šo p ētījumu rezult āti ir atspogu ļoti z āļu inform ācij ā, Puses 
paredz š ā panta 2. punkt ā min ētā aizsardz ības termi ņa pagarin ājumu par papildus sešiem m ēnešiem.  
221. pants  
Biotehnolo ģisko izgudrojumu aizsardz ība 
1. Puses aizsarg ā biotehnolo ģiskos izgudrojumus saska ņā ar valsts patentu ties ībām. Vajadz ības gad ījum ā tās kori ģē 
savas patentu ties ības, lai ņemtu v ērā šā nol īguma noteikumus. Šis pants neskar Pušu saist ības saska ņā ar starptautiskajiem 
nol īgumiem un jo īpaši  TRIPS  nol īgumu un 1992. gada Konvenciju par biolo ģisko daudzveid ību (turpm āk –KBD).LV L 161/96 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2. Šaj ā apakšieda ļā: 
a) "biolo ģiskais materi āls" ir materi āls, kas satur ģen ētisku inform āciju un ir sp ējīgs pats vairoties vai ko var pavairot 
biolo ģisk ā sist ēm ā; 
b) "mikrobiolo ģiskais process " ir process, kur ā iesaist īts vai kura rezult ātā rodas mikrobiolo ģisks materi āls, vai kurš veikts 
ar mikrobiolo ģisku materi ālu. 
3. Šaj ā nol īgum ā: izgudrojumi, kuri ir jauni, kuri ietver sev ī izgudrojuma l īmeni un kurus var izmantot r ūpnieciski, ir 
patent ējami, pat ja tie saist īti ar produktu, kas sast āv vai kas satur biolo ģisku materi ālu vai procesu, ar kura pal īdz ību ražo, 
apstr ādā vai izmanto biolo ģisku materi ālu. 
Biolo ģisks materi āls, kurš ir izdal īts no t ā dab īgās vides vai kurš saražots ar tehniska procesa pal īdz ību, var b ūt izgud ­
rojuma objekts, pat ja tas iepriekš bija sastopams dab ā. 
Elements, kas izdal īts no cilv ēka ķerme ņa vai cit ādi ieg ūts tehnisk ā proces ā, ietverot g ēna sekvenci vai da ļēju sekvenci, var 
veidot patent ējamu izgudrojumu, pat ja š ā elementa strukt ūra ir identiska dab īgam elementam. Patenta pieteikum ā ir 
jānor āda g ēna sekvences vai da ļējas sekvences r ūpniecisk ā izmantošana.  
4. Nav patent ējamas:  
a) augu un dz īvnieku š ķirnes;  
b) p ēc savas b ūtības biolo ģiski augu un dz īvnieku ražošanas procesi;  
c) cilv ēka ķermenis daž ādaj ās t ā veidošan ās un att īstības stadij ās un vienk ārša k āda t ā elementu atkl āšana, ietverot g ēna 
sekvenci vai da ļēju sekvenci.  
Izgudrojumi, kas saist īti ar augiem vai dz īvniekiem, ir patent ējami, ja izgudrojuma tehnisk ās īstenošanas iesp ējas neap ­
robežojas ar k ādu konkr ētu augu vai dz īvnieku š ķirni. Š ā punkta b) apakšpunkts neierobežo t ādu izgudrojumu patent ­
sp ēju, kuri saist īti ar mikrobiolo ģisku vai citu tehnisku procesu vai š ādā proces ā ieg ūtu produktu.  
5. Izgudrojumus uzskata par nepatent ējamiem, ja to komerci ālā izmantošana b ūtu pretrun ā sabiedriskajai k ārtībai vai 
sabiedr ības mor ālei; tom ēr izmantošanu neuzskata par neatbilst īgu t ādēļ vien, ka to aizliedz ties ību akts. Jo īpaši nav 
patent ējami:  
a) cilv ēka klon ēšanas procesi;  
b) cilv ēka ģen ētisk ās inform ācijas strukt ūru ģen ētisk ās identit ātes modific ēšanas procesi;  
c) cilv ēka embrija izmantošana r ūpnieciskiem vai komerci āliem m ērķiem;  
d) dz īvnieku ģen ētisk ās identit ātes modific ēšanas procesi, kas tiem var sag ādāt ciešanas, nedodot b ūtisku medic īnisku 
labumu cilv ēkiem vai dz īvniekiem, un ar ī š ādos procesos ieg ūti dz īvnieki.  
6. Aizsardz ība, ko patents pieš ķir biolo ģiskam materi ālam, kuram izgudrojuma rezult ātā piem īt īpašas paz īmes, attiecas 
uz jebk ādu biolo ģisko materi ālu, kas ieg ūts no š ā biolo ģisk ā materi āla pavairošanas ce ļā identisk ā vai atš ķirīgā veid ā un 
kam piem īt t ās pašas paz īmes.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/97
7. Aizsardz ība, ko patents pieš ķir procesam, kurš ļauj apstr ādāt biolo ģisku materi ālu, kam izgudrojuma rezult ātā 
piem īt īpašas paz īmes, attiecas ar ī uz biolo ģisku materi ālu, kas tieši ieg ūts š ādā proces ā, un uz jebkuru citu biolo ģisku 
materi ālu, kuru ieg ūst no tieši ieg ūtā biolo ģisk ā materi āla, pavairojot identisk ā vai atš ķirīgā veid ā, un kuram piem īt t ās 
pašas paz īmes.  
8. Aizsardz ība, ko patents pieš ķir produktam, kur ā ietilpst vai kurš sast āv no ģen ētiskas inform ācijas, attiecas ar ī uz 
visu materi ālu, iz ņemot to, kas paredz ēts š ā panta 4. punkta c) apakšpunkt ā, kur ā iek ļauts produkts un kurš satur 
ģen ētisko inform āciju un veic savu funkciju.  
9. Aizsardz ība, kas min ēta š ā panta 7. un 8. punkt ā, neattiecas uz biolo ģisku materi ālu, kas ieg ūts no t āda biolo ģisk ā 
materi āla audz ēšanas vai pavairošanas, kuru Puses teritorij ā laiž tirg ū patenta īpašnieks vai ko laiž tirg ū ar vi ņa piekrišanu, 
ja pavairošana noteikti izriet no t ās izmantošanas, kurai biolo ģiskais materi āls tika p ārdots, ar noteikumu, ka ieg ūto 
materi ālu p ēc tam neizmanto citai audz ēšanai vai pavairošanai.  
10. Atk āpjoties no š ā panta 7. un 8. punkta, ja patenta īpašnieks vai k āds cits ar vi ņa piekrišanu p ārdod vai k ādā cit ā 
veid ā realiz ē lauksaimniekam augu pavairošanas materi ālu izmantošanai lauksaimniec ībā, tas noz īm ē, ka lauksaimnieks ar 
šo sa ņem at ļauju izmantot savas ražas produktu audz ēšanai vai pavairošanai paša saimniec ībā. Š īs atk āpes apm ērs un 
nosac ījumi atbilst nosac ījumiem, kas Pušu likumos, noteikumos un praks ē paredz ēti attiec ībā uz augu š ķirņu ties ībām. 
Atk āpjoties no š ā panta 7. un 8. punkta, ja patenta īpašnieks vai k āds cits ar vi ņa piekrišanu p ārdod vai k ādā cit ā veid ā 
realiz ē lauksaimniekam vaislas dz īvniekus vai citu dz īvnieku reprodukt īvo materi ālu, tas noz īm ē, ka lauksaimnieks ar šo 
sa ņem at ļauju izmantot ar patentu aizsarg ātos m ājdz īvniekus lauksaimnieciskiem m ērķiem. Tas ietver sev ī dz īvnieka vai 
cita dz īvnieku reprodukt īvā materi āla pied āvāšanu t ādiem m ērķiem, lai veiktu lauksaimniecisk ās darb ības, bet ne 
pārdošanu saska ņā ar komerci ālu pavairošanu vai t ās nol ūkā. Iepriekš paredz ētās atk āpes apm ēru un nosac ījumus nosaka 
valstu likumi, noteikumi un prakse.  
11. Puses paredz piespiedu pretlicenc ēšanu š ādos gad ījumos:  
a) ja selekcion ārs nevar ieg ūt vai izmantot ties ības uz augu š ķirni, nep ārk āpjot agr āku patentu, vi ņš var pieteikties uz 
piespiedu licenci ar patentu aizsarg ātā izgudrojuma neekskluz īvai izmantošanai tikt āl, cikt āl licence vajadz īga, lai 
izmantotu aizsarg ājamu augu š ķirni, veicot attiec īgu honor āra maks ājumu. Puses paredz, ka š ādas licences pieš ķiršanas 
gad ījum ā patenta īpašniekam ir ties ības pretend ēt uz pretlicenci ar pamatotiem aizsarg ātās š ķirnes izmantošanas 
nosac ījumiem;  
b) ja biotehnolo ģiska izgudrojuma patenta īpašnieks nevar to izmantot, nep ārk āpjot agr ākas ties ības uz augu š ķirni, vi ņš 
var pieteikties uz piespiedu licenci neekskluz īvai t ās augu š ķirnes izmantošanai, ko aizsarg ā min ētās ties ības, veicot 
attiec īgu honor āra maks ājumu. Puses paredz, ka š ādas licences pieš ķiršanas gad ījum ā ties ību uz š ķirni īpašniekam ir 
ties ības pretend ēt uz pretlicenci ar pamatotiem aizsarg ātā izgudrojuma nosac ījumiem.  
12. Š ā panta 11. punkt ā min ēto licen ču piepras ītājiem j āpier āda, ka:  
a) vi ņi bez pan ākumiem ir pieteikušies īpašniekam, kam pieder patents vai ties ības uz augu š ķirni, lai ieg ūtu l īgumisku 
licenci;  
b) augu š ķirne vai izgudrojums ietver sev ī noz īm īgu tehnisku progresu ar iev ērojamu ekonomisko noz īmi sal īdzin ājum ā 
ar patent ā pieteikto izgudrojumu vai aizsarg āto augu š ķirni.  
222. pants  
Datu, kas iesniegti, lai sa ņemtu at ļauju z āļu pied āvāšanai tirg ū, aizsardz ība 
1. Puses īsteno vispus īgu sist ēmu, kas garant ē tādu datu konfidencialit āti un neizpaušanu, kas iesniegti, lai sa ņemtu 
atļauju z āļu pied āvāšanai tirg ū, un neatsaukšanos uz tiem.LV L 161/98 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2. Šaj ā nol ūkā, ja Puse pieprasa iesniegt izm ēģin ājumu datus vai p ētījumus par z āļu drošumu un iedarb īgumu pirms 
atļaujas pieš ķiršanas š ādu z āļu tirdzniec ībai, Puse vismaz piecus gadus no pirm ā apstiprin ājuma dienas min ētaj ā Pus ē 
neat ļauj citiem pieteic ējiem tirgot to pašu vai l īdz īgu produktu, pamatojoties uz tirdzniec ības at ļauju, kas pieš ķirta 
pieteic ējam, kas iesniedzis izm ēģin ājuma datus vai p ētījumus, iz ņemot, ja pieteic ējs, kas iesniedzis izm ēģin ājuma datus 
vai p ētījumu, dod piekrišanu. Šaj ā termi ņā izm ēģin ājuma datus vai p ētījumus, ko iesniedz pirmajai apstiprin āšanai, 
neizmantos neviena turpm āka pieteic ēja lab ā, kas v ēlas ieg ūt tirdzniec ības at ļauju z ālēm, iz ņemot, ja pirmais pieteic ējs 
nep ārprotami dod savu piekrišanu.  
3. Ukraina saska ņo savus ties ību aktus par datu aizsardz ību saist ībā ar z ālēm ar ES ties ību aktiem, par konkr ētu 
saska ņošanas datumu lemj Tirdzniec ības komiteja.  
223. pants  
Datu aizsardz ība saist ībā ar augu aizsardz ības l īdzek ļiem  
1. Puses pirms at ļaujas izsniegšanas augu aizsardz ības l īdzek ļu laišanai tirg ū nosaka drošuma un iedarb īguma pras ības.  
2. Puses atz īst pagaidu ties ības t āda izm ēģin ājuma vai p ētījuma zi ņojuma īpašniekam, kas pirmo reizi iesniegts, lai 
sa ņemtu augu aizsardz ības l īdzek ļa tirdzniec ības at ļauju. Šaj ā termi ņā izm ēģin ājuma vai p ētījuma zi ņojumu neizmantos 
nevienas citas personas lab ā, kas v ēlas ieg ūt augu aizsardz ības l īdzek ļa tirdzniec ības at ļauju, iz ņemot, ja pirmais īpašnieks 
nep ārprotami dod savu piekrišanu. Š ādas ties ības turpm āk tiek sauktas par  "datu aizsardz ību". 
3. Puses paredz nosac ījumus, kuri j āiev ēro izm ēģin ājum ā vai p ētījuma zi ņojum ā. 
4. Datu aizsardz ības termi ņš ir vismaz 10 gadi, s ākot no dienas, kad attiec īgā Puse izsniegusi pirmo at ļauju. Puses var 
lemt par aizsardz ības termi ņa pagarin āšanu zema riska augu aizsardz ības l īdzek ļiem. Š ādā gad ījum ā termi ņu var pagarin āt 
līdz 13 gadiem.  
5. Puses var nolemt, ka šos termi ņus pagarina katram šauras lietošanas at ļaujas pagarin ājumam (  1 ). Š ādā gad ījum ā datu 
aizsardz ības kop ējais termi ņš nevar p ārsniegt 13 gadus vai zema riska augu aizsardz ības l īdzek ļiem – 15 gadus.  
6. Izm ēģin ājumu vai p ētījumu aizsarg ā ar ī tad, ja tas bijis vajadz īgs at ļaujas atjaunošanai vai p ārskat īšanai. Š ādos 
gad ījumos datu aizsardz ības termi ņš ir 30 m ēneši.  
7. Puses paredz ēs noteikumus, lai izvair ītos no dubultiem izm ēģin ājumiem ar mugurkaulniekiem. Jebkurš pieteikuma 
iesniedz ējs, kas v ēlas veikt izm ēģin ājumus un p ētījumus, kuros iesaist īti mugurkaulnieki, veic visus vajadz īgos pas ākumus, 
lai p ārliecin ātos, vai š ādi izm ēģin ājumi vai p ētījumi jau ir veikti vai s ākti. 
8. Jaunais pieteikuma iesniedz ējs un attiec īgo at ļauju tur ētājs vai tur ētāji dara visu iesp ējamo, lai nodrošin ātu apmai ņu 
ar t ādu izm ēģin ājumu un p ētījumu, kuros iesaist īti mugurkaulnieki, rezult ātiem. Izmaksas par izm ēģin ājumu un p ētījumu 
rezult ātu apmai ņu nosaka taisn īgi, p ārredzami un bez diskrimin ācijas. Jaunajam iesniedz ējam j āpiedal ās izmaksu segšan ā 
vien īgi attiec ībā uz to inform āciju, kas vi ņam j āiesniedz, lai izpild ītu at ļaujas sa ņemšanas pras ības.  
9. Ja jaunais pieteikuma iesniedz ējs un augu aizsardz ības l īdzek ļu attiec īgās at ļaujas tur ētājs vai tur ētāji nevar vienoties 
par izm ēģin ājumu ar mugurkaulniekiem un p ētījumu rezult ātu apmai ņu, jaunais pieteic ējs inform ē Pusi.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/99  
( 1 ) Šaura lietošana - augu aizsardz ības l īdzek ļa lietošana konkr ētās Puses teritorij ā augiem vai augu produktiem, kas netiek plaši audz ēti 
konkr ētaj ā Pus ē vai tiek plaši audz ēti, lai apmierin ātu ārk ārtēju augu aizsardz ības vajadz ību.
10. Nesp ēja vienoties neliedz attiec īgajai Pusei izmantot izm ēģin ājuma un p ētījuma, kur ā iesaist īti mugurkaulnieki, 
ziņojumus jaun ā pieteic ēja pieteikuma izskat īšanai.  
11. Attiec īgās at ļaujas tur ētājs vai tur ētāji var celt pras ību pret jauno pieteikuma iesniedz ēju par taisn īgu izmaksu 
atl īdz ību. Attiec īgā Puse var virz īt iesaist ītās personas uz jaut ājuma izš ķiršanu ofici ālā un saistoš ā šķīrējties ā, ko p ārvalda 
saska ņā ar valstu ties ībām. 
6 . A p a k š i e d a ļ a 
P u s v a d ī t ā j u i z s t r ā d ā j u m u t o p o g r ā f i j a  
224. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā apakšieda ļā: 
a) "pusvad ītāju izstr ādājums " ir gal īgais izstr ādājums vai t ā starpprodukts,  
kas sast āv no materi āla strukt ūras, kura ietver pusvad ītāja materi āla sl āni, un kam ir viens vai vair āki citi sl āņi, kuri 
sast āv no vadoša, izol ējoša vai pusvadoša materi āla, un sl āņi ir sak ārtoti iepriekš noteikt ā tr īsdimensiju strukt ūrā, un 
kas ir paredz ēts tikai elektroniskas funkcijas veikšanai vai kop ā ar cit ām funkcij ām; 
b) pusvad ītāja "topogr āfija" ir savstarp ēji saist ītu att ēlu kopums neatkar īgi no to fiks ēšanas vai kod ēšanas veida,  
kas att ēlo sl āņu, no kuriem pusvad ītāja izstr ādājums sast āv, tr īsdimensiju strukt ūru; un att ēli ir t ā saist īti, ka katrs att ēls 
att ēlo pusvad ītāja izstr ādājuma virsmas strukt ūru vai strukt ūras da ļu k ādā tā izgatavošanas posm ā; 
c) "komerci ālā izmantošana " ir p ārdošana, noma, iznom āšana vai jebkura cita komercizplat īšanas metode vai pied āvā­
jums ar šo m ērķi. Ta ču š ā nol īguma 227. panta nol ūkos komerci āla izmantošana neietver konfidenci ālu izmantošanu 
tādā apm ērā, ka nenotiek nek āda turpm āka izplat īšana treš ām person ām. 
225. pants  
Aizsardz ības pras ības 
1. Puses aizsarg ā pusvad ītāju izstr ādājumu topogr āfijas, pie ņemot ties ību aktus, kas pieš ķir ekskluz īvas ties ības saska ņā 
ar š ā panta noteikumiem.  
2. Puses paredz, ka pusvad ītāju izstr ādājuma topogr āfiju aizsarg ā, cikt āl t ā atbilst nosac ījumiem, ka t ā ir sava autora 
gar īgā darba rezult āts un nav izplat īta pusvad ītāju r ūpniec ībā. Ja pusvad ītāju izstr ādājuma topogr āfija sast āv no sast āv­
da ļām, kas ir izplat ītas pusvad ītāju r ūpniec ībā, to aizsarg ā tikai t ādā m ērā, k ādā šo sast āvda ļu apvienojums sav ā kopum ā 
atbilst iepriekš min ētajiem nosac ījumiem.  
226. pants  
Ekskluz īvas ties ības 
1. Ekskluz īvās ties ības, kas min ētas š ā nol īguma 225. panta 1. punkt ā, ietver ties ības at ļaut vai aizliegt š ādas darb ības:  
a) reproduc ēt topogr āfiju, cikt āl t ā ir aizsarg āta saska ņā ar š ā nol īguma 225. panta 2. punktu;  
b) komerci āli izmantot vai šaj ā nol ūkā import ēt topogr āfiju vai pusvad ītāju izstr ādājumu, kas ir izgatavots, izmantojot šo 
topogr āfiju.LV L 161/100 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2. Ekskluz īvās ties ības, kas min ētas š ā panta 1. punkta a) apakšpunkt ā, nepiem ēro pašas topogr āfijas vai topogr āfij ā 
ietverto priekšstatu, procesu, sist ēmu vai tehniku reproduc ēšanai anal īzes, nov ērtēšanas vai m ācīšanas nol ūkiem.  
3 Ekskluz īvās ties ības, kas min ētas š ā panta 1. punkt ā, nav paplašin āmas uz jebkuru š ādu darb ību attiec ībā uz 
topogr āfiju, kas atbilst š ā nol īguma 225. panta 2. punkta pras ībām un kas ir rad īta, pamatojoties uz citas topogr āfijas 
anal īzi un nov ērtējumu, kurš veikts atbilst īgi š ā panta 2. punktam.  
4. Ekskluz īvās ties ības at ļaut vai aizliegt darb ības, kas min ētas š ā panta 1. punkta b) apakšpunkt ā, nepiem ēro darb ībām, 
kuras veiktas p ēc tam, kad topogr āfija vai pusvad ītāja izstr ādājums ir likum īgi pied āvāti tirg ū. 
227. pants  
Aizsardz ības termi ņš 
Ekskluz īvās ties ības ilgst vismaz 10 gadus p ēc tam, kad topogr āfija pirmoreiz komerci āli izmantota kaut kur pasaul ē, vai, 
ja re ģistr ācija ir ekskluz īvo ties ību rašan ās vai piem ērošanas turpin ājuma nosac ījums, - 10 gadus p ēc agr ākās no š ādām 
dien ām: 
a) kalend āra gada beig ām, kur ā topogr āfija pirmoreiz komerci āli izmantota kaut kur pasaul ē; 
b) kalend āra gada beig ām, kur ā noteikt ā veid ā ir iesniegts re ģistr ācijas pieteikums.  
7 . A p a k š i e d a ļ a 
C i t i n o t e i k u m i  
228. pants  
Augu š ķirnes  
Puses sadarbojas, lai veicin ātu un stiprin ātu augu š ķirņu aizsardz ības ties ības saska ņā ar 1961. gada Starptautisko 
konvenciju par jaunu augu sugu aizsardz ību, kas p ārskat īta 1972. gada 10. novembr ī, 1978. gada 23. oktobr ī un 
1991. gada 19. mart ā Žen ēvā, ietverot dispozit īvo iz ņēmumu par selekcion āru ties ībām, kas paredz ēts min ētās konven ­
cijas 15.2. pant ā. 
229. pants  
Ģen ētiskie resursi, tradicion ālās zin āšanas un folklora  
1. Puses atbilst īgi saviem ties ību aktiem iev ēro, saudz ē un saglab ā iedzimto un viet ējo kopienu ar tradicion ālo dz īve ­
sveidu zin āšanas, jaunradi un ieražas, kas attiecas uz biolo ģisk ās daudzveid ības saglab āšanu un ilgtsp ējīgu izmantošanu, 
un veicina to plaš āku izmantošanu, iesaistot un atz īstot š ādu zin āšanu tur ētājus, jaunrades veidot ājus un ieražu kop ējus, 
un sekm ē š ādu zin āšanu, jaunrades un ieražu izmantošanas rezult ātā ieg ūto labumu taisn īgu sadali.  
2. Puses atz īst, cik svar īgi ir veikt piem ērotus pas ākumus atbilst īgi valsts ties ību aktiem, lai saglab ātu tradicion ālās 
zin āšanas, un vienojas turpin āt izstr ādāt starptautiski saska ņotus  sui generis  mode ļus tradicion ālo zin āšanu tiesiskai aizsar ­
dz ībai. 
3. Puses vienojas, ka š īs apakšieda ļas un KBD noteikumus par intelektu ālo īpašumu īsteno, savstarp ēji vienai otru 
atbalstot.  
4. Puses vienojas regul āri apmain īties ar viedok ļiem un inform āciju par attiec īgām daudzpus ējām apspried ēm.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/101
3 . I e d a ļ a 
I n t e l e k t u ā l ā ī p a š u m a t i e s ī b u i z p i l d e  
230. pants  
Visp ārīgi pien ākumi  
1. Abas Puses apstiprina savas saist ības saska ņā ar TRIPS nol īgumu un jo īpaši t ā III da ļu, un paredz š ādus papil ­
dpas ākumus, proced ūras un aizsardz ības l īdzek ļus, kas nepieciešami, lai nodrošin ātu intelektu ālā īpašuma ties ību izpil ­
di (  1 ). Min ētie pas ākumi, k ārtība un aizsardz ības l īdzek ļi ir taisn īgi un atbilst īgi un nav nevajadz īgi sarež ģīti vai d ārgi, un 
tie nav īstenojami nepiem ērotos termi ņos vai ar nepamatotu kav ēšanos.  
2. Pas ākumi un aizsardz ības l īdzek ļi ir ar ī efekt īvi, sam ērīgi un prevent īvi, un tos piem ēro t ā, lai izvair ītos no š ķēršļu 
rad īšanas likum īgai tirdzniec ībai un nodrošin ātu, ka tos neizmanto ļaunpr ātīgi. 
231. pants  
Ties īgie pras ītāji 
1. Puses par person ām, kas ties īgas pras īt šaj ā ieda ļā un TRIPS  nol īguma III da ļā min ēto pas ākumu, proced ūru un 
aizsardz ības l īdzek ļu piem ērošanu, atz īst: 
a) intelektu ālā īpašuma ties ību subjektus saska ņā ar piem ērojamo ties ību aktu noteikumiem;  
b) visas citas personas, kas ir pilnvarotas izmantot š īs ties ības, jo īpaši licenci ātus, cikt āl to pie ļauj piem ērojamo ties ību 
aktu noteikumi un saska ņā ar tiem;  
c) profesion ālās aizst āvības iest ādes, ko regul āri atz īst par t ādām, kuras ir ties īgas p ārst āvēt intelektu ālā īpašuma ties ību 
subjektus, cikt āl to ļauj piem ērojamo ties ību aktu noteikumi un saska ņā ar tiem.  
2. Puses par person ām, kas ties īgas pras īt šaj ā ieda ļā un TRIPS  nol īguma III da ļā min ēto pas ākumu, proced ūru un 
aizsardz ības l īdzek ļu piem ērošanu, var atz īt intelektu ālā īpašuma mantisko ties ību kolekt īvā p ārvald ījuma strukt ūrām, ko 
regul āri atz īst par ties īgām p ārst āvēt intelektu ālā īpašuma ties ību tur ētājus, cikt āl to pie ļauj piem ērojamo ties ību aktu 
noteikumi, un saska ņā ar tiem.  
1 . A p a k š i e d a ļ a 
C i v i l t i e s i s k i e p a s ā k u m i , p r o c e d ū r a s u n t i e s i s k ā s a i z s a r d z ī b a s l ī d z e k ļ i 
232. pants  
Pie ņēmums par autorties ībām vai īpašuma ties ībām 
Puses atz īst, ka šaj ā nol īgum ā paredz ēto pas ākumu, proced ūru un tiesisk ās aizsardz ības l īdzek ļu piem ērošanas nol ūkos:  
a) lai liter āra vai m ākslas darba autoru, ja vien nav pier ādījumu par pret ējo, uzskat ītu par autoru, kas t ādēļ ir ar ī ties īgs 
uzs ākt tiesved ību pret iesp ējamo p ārk āpēju, ir pietiekami, ka vi ņa(-s) v ārds ierast ā veid ā tiek min ēts darb ā vai uz t ā; 
b) noteikumu saska ņā ar š ā panta a) punkt ā, mutatis mutandis  piem ēro blakusties ību subjektiem attiec ībā uz to aizsarg āto 
objektu.LV L 161/102 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Šaj ā ieda ļā jēdzien ā "intelektu ālā īpašuma ties ības" b ūtu j āietver vismaz š ādas ties ības: autorties ības, ar autorties ībām saist ītās ties ības, 
datu b āzes veidot āja sui generis  ties ības, pusvad ītāju izstr ādājumu topogr āfiju autora ties ības, ties ības uz pre ču z īmi, ties ības uz 
dizainparaugu, patentties ības, tostarp no papildu aizsardz ības sertifik ātiem ieg ūtās ties ības, ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes, funkcion āla 
mode ļa ties ības, augu š ķirņu ties ības, ties ības uz tirdzniec ības nosaukumiem, cikt āl attiec īgās valsts ties ību aktos t ās ir aizsarg ātas k ā 
ekskluz īvas ties ības.
233. pants  
Pier ādījumi  
1. Ja Puse ir sniegusi pietiekoši daudz pier ādījumu, lai pamatotu savas pras ības, un, pamatojot savas pras ības, ir 
nor ādījusi uz pier ādījumiem, ko kontrol ē pret ējā Puse, Pušu tiesu varas iest ādēm ir ties ības piepras īt, lai pret ējā Puse 
uzr ādītu šos pier ādījumus atbilstoši nosac ījumiem, kas nodrošina konfidenci ālas inform ācijas aizsardz ību. 
2. Saska ņā ar t ādiem pašiem nosac ījumiem, ja intelektu ālā īpašuma ties ību p ārk āpums izdar īts komerci ālos nol ūkos, 
Puses veic pas ākumus, kas vajadz īgi, lai kompetent ās tiesu iest ādes attiec īgā gad ījum ā un sa ņemot iesniegumu, var 
piepras īt pret ējās Puses r īcībā esošos banku, finanšu vai tirdzniec ības dokumentus, iev ērojot konfidenci ālas inform ācijas 
aizsardz ības pras ības.  
234. pants  
Pas ākumi pier ādījumu saglab āšanai  
1. Puses nodrošina, ka pat pirms tiesved ības uzs ākšanas k ādā liet ā kompetent ās tiesu iest ādes, sa ņemot iesniegumu no 
Puses, kas ir sniegusi tai pieejamus pier ādījumus, lai pamatotu apgalvojumu, ka t ās intelektu ālā īpašuma ties ības ir 
pārk āptas vai dr īzum ā tiks p ārk āptas, var noteikt ātrus un efekt īvus pagaidu pas ākumus, lai saglab ātu attiec īgos pier ādī­
jumus attiec ībā uz iesp ējamo p ārk āpumu, iev ērojot konfidenci ālas inform ācijas aizsardz ības pras ības. Š ādi pas ākumi var 
ietvert iesp ējamo kontrafakta pre ču un attiec īgā gad ījum ā to materi ālu un darbar īku, ko izmanto šo pre ču ražošanai 
un/vai izplat īšanai, k ā ar ī ar min ētaj ām prec ēm saist īto dokumentu s īku aprakst īšanu, ņemot vai ne ņemot to paraugus, vai 
arestu. Šos pas ākumus veic, vajadz ības gad ījum ā neuzklausot otru Pusi, jo īpaši tad, ja kav ēšan ās var rad īt nelabojamu 
kait ējumu ties ību subjektam vai ja past āv uzskat āms risks, ka pier ādījumi var tikt izn īcin āti. 
2. Puses nodrošina, ka pas ākumus pier ādījumu saglab āšanai atce ļ vai cit ādi izbeidz to darb ību p ēc atbild ētāja piepra ­
sījuma, neskarot ties ības uz zaud ējumu atl īdz ību, ko var piepras īt, ja pieteikuma iesniedz ējs sapr ātīgā termi ņā neuzs āk 
tiesved ību lietas izskat īšanai p ēc b ūtības attiec īgā tiesu iest ādē. 
235. pants  
Ties ības uz inform āciju  
1. Puses nodrošina, ka kompetent ās tiesu iest ādes t ās tiesved ības sakar ā, kas attiecas uz intelektu ālā īpašuma ties ību 
pārk āpumu, un, atbildot uz pamatotu un sam ērīgu pras ību, var piepras īt, lai inform āciju par to pre ču vai pakalpojumu 
izcelsmi un izplat īšanas t īkliem, ar kur ām p ārk āpj intelektu ālā īpašuma ties ības, sniedz p ārk āpējs un/vai cita persona:  
a) par kuru konstat ēts, ka t ās r īcībā ir kontrafakta preces komerci ālai darb ībai rakstur īgā daudzum ā; 
b) par kuru konstat ēts, ka t ā izmanto kontrafakta pakalpojumus komerci ālā m ērog ā; 
c) par kuru ir konstat ēts, ka t ā komercdarb ībai rakstur īgā daudzum ā sniedz pakalpojumus, ko izmanto kontrafakta 
darb ībās 
vai 
d) kuru š ā punkta a), b) vai c) apakšpunkt ā min ētās personas ir nor ādījušas k ā personu, kas iesaist īta attiec īgo pre ču 
produc ēšan ā, ražošan ā vai izplat īšan ā vai attiec īgo pakalpojumu sniegšan ā. 
2. Š ā panta 1. punkt ā min ētā inform ācija ietver:  
a) attiec īgo pre ču vai pakalpojumu producentu, ražot āju, izplat ītāju, pieg ādātāju un citu bijušo pre ču vai pakalpojumu 
tur ētāju v ārdus vai nosaukumus un adreses, k ā ar ī paredz ētos vairumtirgot ājus un mazumtirgot ājus;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/103
b) inform āciju par izgatavot ājiem, ražot ājiem, pieg ādātājiem, sa ņemtajiem vai pas ūtītajiem daudzumiem, k ā ar ī cenu, kas 
maks āta par attiec īgaj ām prec ēm vai pakalpojumiem.  
3. Š ā panta 1. un 2. punktu piem ēro, neskarot citas ties ību normas, kas:  
a) dod ties ību subjektam ties ības sa ņemt plaš āku inform āciju;  
b) reglament ē saska ņā ar šo pantu ieg ūtās inform ācijas izmantošanu civilaj ā tiesved ībā vai krimin ālproces ā; 
c) reglament ē atbild ību par ties ību uz inform āciju ļaunpr ātīgu izmantošanu;  
d) paredz iesp ēju atteikties sniegt inform āciju, kas piespiestu š ā panta 1. punkt ā min ēto personu atz īt, ka t ā vai t ās tuvi 
radinieki ir ņēmuši dal ību intelektu ālā īpašuma ties ību p ārk āpum ā; 
e) reglament ē inform ācijas avotu vai personas datu apstr ādes konfidencialit ātes aizsardz ību. 
236. pants  
Pagaidu un piesardz ības pas ākumi  
1. Puses nodrošina, ka p ēc iesniedz ēja piepras ījuma tiesu iest ādes var sagatavot pagaidu noregul ējumu, lai nov ērstu 
iesp ējamus intelektu ālā īpašuma ties ību p ārk āpumus vai lai uz pagaidu laiku aizliegtu iesp ējamo ties ību p ārk āpumu 
turpin āšanu, attiec īgā gad ījum ā, ja to paredz valsts ties ību akti, iekas ējot regul āru kav ējuma naudu, vai lai š ādas r īcības 
turpin āšanu pie ļautu tikai tad, ja ir dota garantija, kas paredz ēta kompens ācijas nodrošin āšanai ties ību subjektam. Pagaidu 
noregul ējumu saska ņā ar t ādiem pašiem nosac ījumiem var noteikt ar ī attiec ībā uz starpnieku, kura pakalpojumus izmanto 
treš ā persona, p ārk āpjot intelektu ālā īpašuma ties ības.  
2. Pagaidu noregul ējumu var ar ī noteikt, lai dotu r īkojumu arest ēt vai nog ādāt atpaka ļ preces, ar kur ām, iesp ējams, 
pārk āpj intelektu ālā īpašuma ties ības, lai nov ērstu to nok ļūšanu vai apriti tirdzniec ības kan ālos. 
3. Ja p ārk āpums ir izdar īts komerci ālā m ērog ā, Puses nodrošina, ka tad, ja pras ītājs nor āda uz apst ākļiem, kas var 
trauc ēt kait ējuma atl īdzin ājuma piedzi ņu, tiesu iest ādes var dot r īkojumu k ā piesardz ības pas ākumu piem ērot iesp ējam ā 
pārk āpēja kustam ā un nekustam ā īpašuma arestu, tostarp vi ņa bankas kontu un citu akt īvu blo ķēšanu. T ālab kompetent ās 
iest ādes var piepras īt bankas, finanšu vai tirdzniec ības dokumentus vai atbilstošu pieeju vajadz īgajai inform ācijai.  
4. Puses nodrošina, ka š ā panta 1., 2. un 3. punkt ā min ētos pagaidu pas ākumus attiec īgos gad ījumos var veikt, 
nesa ņemot atbild ētāja atbildi, jo īpaši gad ījumos, kad kav ēšan ās rad ītu neatgriezenisku kait ējumu ties ību subjektam. 
Šādā gad ījum ā abas Puses par pas ākumiem inform ē nekav ējoties un v ēlākais t ūlīt p ēc pas ākumu veikšanas. P ēc atbild ētāja 
piepras ījuma veic atk ārtotu lietas izskat īšanu, ietverot ties ības tikt uzklaus ītam, lai pie ņemam ā laika posm ā p ēc inform ē­ 
šanas par pas ākumu veikšanu izlemtu, vai min ētie pas ākumi ir j āgroza, j āatce ļ vai j āapstiprina.  
5. Puses nodrošina, ka pagaidu pas ākumus, kas min ēti š ā panta 1., 2. un 3. punkt ā, atce ļ vai cit ādi izbeidz to darb ību 
pēc atbild ētāja piepras ījuma, ja pieteikuma iesniedz ējs sapr ātīgā termi ņā neuzs āk tiesved ību lietas izskat īšanai p ēc b ūtības 
attiec īgā tiesu iest ādē. 
6. Ja pagaidu pas ākumus atce ļ vai ja tie vairs nav sp ēkā pras ītāja r īcības vai r īcības tr ūkuma d ēļ, vai ja v ēlāk konstat ē, 
ka intelektu ālā īpašuma ties ību p ārk āpuma vai p ārk āpuma drauda nav bijis, tiesu iest ādes ir pilnvarotas p ēc atbild ētāja 
piepras ījuma likt pras ītājam sniegt atbild ētājam atbilstošu kompens āciju par min ēto pas ākumu rad īto kait ējumu.LV L 161/104 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
237. pants  
Korekt īvi pas ākumi  
1. Puses nodrošina, ka kompetent ās tiesu iest ādes p ēc pras ītāja l ūguma, neskarot p ārk āpuma d ēļ ties ību subjektam 
rad īto zaud ējumu atl īdzin āšanu un neparedzot nek ādu kompens āciju, var dot r īkojumu atsaukt, gal īgi iz ņemt no tird ­
zniec ības kan āliem vai izn īcin āt preces, par kur ām ir konstat ēts, ka t ās p ārk āpj intelektu ālā īpašuma ties ības. Attiec īgos 
gad ījumos kompetent ās tiesu iest ādes var ar ī dot r īkojumu izn īcin āt materi ālus un darbar īkus, ko galvenok ārt izmanto šo 
pre ču rad īšan ā vai ražošan ā. 
2. Tiesu iest ādes dod r īkojumu veikt min ētos pas ākumus uz p ārk āpēja r ēķina, ja vien nav īpašu iemeslu t ā nedar īt. 
238. pants  
Izpildraksti  
Puses nodrošina, ka tad, ja pie ņemts tiesas nol ēmums, kur ā konstat ēts intelektu ālā īpašuma ties ību p ārk āpums, tiesu 
iest ādes var attiec ībā uz p ārk āpēju izdot izpildrakstu, lai aizliegtu turpin āt p ārk āpumu. Ja viet ējie ties ību akti to paredz, 
par nepak ļaušanos izpildrakst ā noteiktajam attiec īgā gad ījum ā jāmaks ā regul āra kav ējuma nauda, lai nodrošin ātu izpil ­
draksta izpildi. Puses nodrošina ar ī to, ka ties ību subjekti var piepras īt izpildrakstu pret starpniekiem, kuru pakalpojumus 
treš ā persona izmanto, lai p ārk āptu intelektu ālā īpašuma ties ības.  
239. pants  
Alternat īvi pas ākumi  
Puses var noteikt, ka attiec īgos gad ījumos un p ēc t ās personas l ūguma, uz ko attiecas š ā nol īguma 237. un/vai 238. pant ā 
paredz ētie pas ākumi, kompetent ās tiesu iest ādes t ā viet ā, lai piem ērotu š ā nol īguma 237. un/vai 238. pant ā paredz ētos 
pas ākumus, var min ētajai vain īgajai personai likt izmaks āt naudas kompens āciju cietušajai personai, ja vain īgā persona ir 
rīkojusies neapzin āti un bez nolaid ības, ja attiec īgo pas ākumu veikšana min ētajai personai rad ītu nesam ērīgu kait ējumu un 
ja naudas kompens ācijas izmaksa š ķiet pie ņemama.  
240. pants  
Zaud ējumu atl īdz ība 
1. Puses nodrošina, ka tiesu iest ādes, nosakot zaud ējumus:  
a) ņem v ērā visus attiec īgos aspektus, piem ēram, cietušajai pusei rad ītās negat īvās ekonomisk ās sekas, tostarp neg ūto 
pe ļņu, p ārk āpēja negod īgi g ūto pe ļņu, un attiec īgos gad ījumos ar ī citus elementus, kas nav ekonomiskie faktori, 
piem ēram, ties ību subjektam p ārk āpuma rezult ātā rad īto mor ālo kait ējumu, vai  
b) attiec īgos gad ījumos k ā alternat īvu š ā punkta a) apakšpunkt ā min ētajam var noteikt vienreiz ēju maks ājumu zaud ējumu 
atl īdzin āšanai, pamatojoties uz noteiktiem faktoriem un noteikti ņemot v ērā honor āru vai maks ājumu summu, kas 
būtu sa ņemta, ja p ārk āpējs b ūtu pras ījis at ļauju izmantot attiec īgās intelektu ālā īpašuma ties ības.  
2. Ja p ārk āpējs kontrafakta darb ībās ir iesaist ījies neapzin āti vai vi ņam nav bijis pamats to apzin āties, puses var noteikt, 
ka tiesu iest ādes var dot r īkojumu par labu cietušajai pusei atg ūt pe ļņu vai atl īdzin āt zaud ējumus, kas var b ūt iepriekš 
noteikti.  
241. pants  
Tiesu izmaksas  
Puses nodrošina, ka pie ņemamus un sam ērīgus tiesu izdevumus un citas izmaksas, kas raduš ās liet ā uzvar ējušajai pusei, 
parasti sedz zaud ējus ī puse, ja vien tas nav pretrun ā ar taisn īguma principiem.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/105
242. pants  
Tiesas nol ēmumu public ēšana  
Puses paredz, ka tiesved ībā par intelektu ālā īpašuma ties ību p ārk āpumu tiesu iest ādes var p ēc pras ītāja l ūguma un par 
pārk āpēja l īdzek ļiem piem ērot attiec īgus pas ākumus inform ācijas izplat īšanai par tiesas nol ēmumu, tostarp nol ēmuma 
pazi ņošanai un t ā public ēšanai piln ībā vai da ļējai public ēšanai. Puses var paredz ēt citus papildu publicit ātes pas ākumus, 
kas attiec īgos apst ākļos b ūtu atbilst īgi, tostarp plaša m ēroga rekl āmu.  
243. pants  
Administrat īvās proced ūras 
Cikt āl administrat īvo proced ūru l ēmumu rezult ātā var tikt noteikts jebkurš civiltiesisk ās aizsardz ības l īdzeklis, š ādas 
proced ūras atbilst principiem, kas ir l īdzv ērtīgi p ēc b ūtības tiem, kuri nor ādīti attiec īgajos š ās apakšieda ļas noteikumos.  
2 . A p a k š i e d a ļ a 
S t a r p n i e k u p a k a l p o j u m u s n i e d z ē j u a t b i l d ī b a 
244. pants  
Starpnieku pakalpojumu izmantošana  
Abas Puses apzin ās, ka treš ās personas ar p ārk āpumu saist īto darb ību veikšanai var izmantot starpnieku pakalpojumus. 
Lai nodrošin ātu br īvu inform ācijas pakalpojumu apriti un vienlaic īgi aizsarg ātu intelektu ālā īpašuma ties ības digit ālaj ā 
vid ē, katra Puse paredz šaj ā apakšieda ļā noteiktos pas ākumus attiec ībā uz starpnieku pakalpojumu sniedz ējiem. Šo 
apakšieda ļu piem ēro tikai atbild ībai, kas izriet no intelektu ālā īpašuma ties ību, jo īpaši autorties ību, p ārk āpuma (  1 ). 
245. pants  
Starpnieku pakalpojumu sniedz ēju atbild ība - "vienk ārša p ārraid īšana " 
1. Ja tiek sniegts inform ācijas sabiedr ības pakalpojums, kas sast āv no pakalpojumu sa ņēm ēja sniegtas inform ācijas 
pārraid īšanas komunik āciju t īklā vai piek ļuves nodrošin āšanas komunik āciju t īklam, Puses nodrošina, ka pakalpojuma 
sniedz ējs nav atbild īgs par p ārraid īto inform āciju ar nosac ījumu, ka pakalpojuma sniedz ējs: 
a) neierosina p ārraidi;  
b) neizv ēlas p ārraides sa ņēm ēju un  
c) neizv ēlas vai nep ārveido inform āciju, kas iek ļauta datu p ārraid ē. 
2 Š ā panta 1. punkt ā min ētās datu p ārraides un pieejas nodrošin āšanas darb ība ietver autom ātisku, starpniecisku un 
īslaic īgu p ārraid ītās inform ācijas uzglab āšanu, cikt āl to veic vien īgi p ārraid īšanas nol ūkā komunik āciju t īklā, un ar notei ­
kumu, ka inform āciju neglab ā ilg āk par laiku, kas ir nepieciešams š ādai p ārraid īšanai.  
3 Šis pants neietekm ē tiesas vai administrat īvās iest ādes ties ības saska ņā ar Pušu ties ību sist ēmu piepras īt pakalpojuma 
sniedz ējam izbeigt vai nov ērst p ārk āpumu.LV L 161/106 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Iz ņēmumi no šaj ā pant ā paredz ētās atbild ības attiecas vien īgi uz gad ījumiem, kad inform ācijas sabiedr ības pakalpojumu sniedz ēju 
darb ība ir ierobežota l īdz darb ības tehniskajam procesam un pieejas sniegšanai komunik āciju t īklam, pa kuru trešo personu infor ­
m ācija tiek p ārraid īta vai uz laiku uzglab āta ar nol ūku vien īgi padar īt p ārraid īšanu efekt īvāku; š īs darb ības ir tikai tehniskas, 
autom ātiskas un pas īvas, kas netieši nor āda, ka inform ācijas sabiedr ības pakalpojumu sniedz ējiem nav nedz zin āšanu, nedz kontroles 
pār inform āciju, ko p ārraida vai uzglab ā.
246. pants  
Starpnieku pakalpojumu sniedz ēju saist ības –  "kešdarbe " 
1 Ja tiek sniegts inform ācijas sabiedr ības pakalpojums, kas sast āv no pakalpojuma sa ņēm ēja sniegtas inform ācijas 
pārraid īšanas komunik āciju t īklā, Puses nodrošina, ka pakalpojuma sniedz ējs nav atbild īgs par autom ātisku, starpniecisku 
un īslaic īgu š īs inform ācijas uzglab āšanu, kas veikta vien īgi nol ūkā padar īt efekt īvāku t ālāku inform ācijas p ārraid īšanu 
citiem pakalpojuma sa ņēm ējiem p ēc to piepras ījuma, ar nosac ījumu, ka pakalpojuma sniedz ējs: 
a) nep ārveido inform āciju;  
b) atbilst noteikumiem par piek ļuvi inform ācijai;  
c) atbilst noteikumiem attiec ībā uz inform ācijas atjaunin āšanu, ko veic t ādā veid ā, kurš ir plaši atz īts un izmantots šaj ā 
nozar ē; 
d) neiejaucas likum īgā tehnolo ģijas izmantošan ā, kas plaši atz īta un izmantota šaj ā nozar ē, lai ieg ūtu datus par infor ­
m ācijas izmantošanu; un  
e) darbojas ātri, lai likvid ētu inform āciju vai liegtu pieeju inform ācijai, ko tas glab ājis, p ēc zi ņu ieg ūšanas, ka š ī infor ­
m ācija s ākotn ējā p ārraid īšanas avot ā ir iz ņemta no t īkla vai pieeja tai ir liegta, vai tiesa vai administrat īvā iest āde ir 
piepras ījusi iz ņemt š ādu inform āciju vai liegt tai pieeju.  
2. Šis pants neietekm ē tiesas vai administrat īvās iest ādes ties ības saska ņā ar Pušu ties ību sist ēmu piepras īt pakalpojuma 
sniedz ējam izbeigt vai nov ērst p ārk āpumu.  
247. pants  
Starpnieku pakalpojumu sniedz ēju atbild ība –  "glab āšana " 
1. Ja tiek sniegts inform ācijas sabiedr ības pakalpojums, kas sast āv no pakalpojuma sa ņēm ēja sniegtas inform ācijas 
glab āšanas, Puses nodrošina, ka pakalpojuma sniedz ējs nav atbild īgs par inform āciju, kas glab āta p ēc pakalpojuma 
sa ņēm ēja piepras ījuma ar nosac ījumu, ka:  
a) pakalpojuma sniedz ējam nav faktiskas inform ācijas par nelikum īgu darb ību vai inform āciju un attiec ībā uz pras ībām 
atl īdzin āt zaud ējumus tam nav zin āmi fakti vai apst ākļi, kas liecina par neleg ālu darb ību vai inform āciju, vai  
b) pakalpojuma sniedz ējs p ēc inform ācijas vai zi ņu ieg ūšanas r īkojas ātri, lai iz ņemtu š ādu inform āciju vai liegtu tai 
piek ļuvi. 
2. Š ā panta 1. punktu nepiem ēro, ja pakalpojuma sa ņēm ēja r īcību nosaka vai kontrol ē pakalpojuma sniedz ējs. 
3. Šis pants neietekm ē tiesu vai administrat īvās iest ādes ties ības saska ņā ar Pušu ties ību sist ēmu ties ības piepras īt 
pakalpojuma sniedz ējam izbeigt vai nov ērst p ārk āpumu, k ā ar ī neliedz Pus ēm noteikt inform ācijas iz ņemšanas vai 
piek ļuves lieguma proced ūras. 
248. pants  
Visp ārēja p ārraudz ības pien ākuma neesam ība 
1. Puses pakalpojuma sniedz ējiem, kuriem piem ērojams š ā nol īguma 245., 246. un 247. pants, neuzliek visp ārēju 
pien ākumu p ārraudz īt inform āciju, ko tie p ārraida vai uzglab ā, k ā ar ī neuzliek visp ārīgu pien ākumu akt īvi mekl ēt faktus 
vai apst ākļus, kas nor āda uz nelikum īgu darb ību.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/107
2. Puses var noteikt pien ākumus inform ācijas sabiedr ības pakalpojumu sniedz ējiem savlaic īgi inform ēt kompetent ās 
valsts iest ādes par iesp ējam ām nelikum īgām darb ībām vai inform āciju, ko veic vai sniedz to pakalpojuma sa ņēm ējs, vai 
pēc piepras ījuma pazi ņot kompetentaj ām iest ādēm inform āciju, kas ļauj apzin āt tos pakalpojuma sa ņēm ējus, ar kuriem tie 
nosl ēguši l īgumus par inform ācijas glab āšanu.  
249. pants  
Pārejas periods  
Ukraina piln ībā īsteno šaj ā apakšieda ļā min ētos pien ākumus 18 m ēnešu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
3 . A p a k š i e d a ļ a 
C i t i n o t e i k u m i  
250. pants  
Pas ākumi uz robežas  
1. Šajos noteikumos  "preces, kas p ārk āpj intelektu ālā īpašuma ties ības" ir: 
a) "viltotas preces ", proti:  
i) preces, ieskaitot iepakojumu, uz kur ām bez at ļaujas ir pre ču z īme, kas ir identiska pre ču z īmei, kura ir likum īgi 
reģistr ēta t ādam pašam pre ču veidam, vai pre ču z īme, ko b ūtiskajos aspektos nevar atš ķirt no t ādas pre ču z īmes un 
kas t ādējādi p ārk āpj pre ču z īmes subjekta ties ības;  
ii) jebkurš pre ču z īmes simbols (logotips, eti ķete, uzl īme, prospekts, lietošanas pam ācība vai garantijas dokuments), pa 
ja uzr ādīts atseviš ķi, ar t ādiem pašiem nosac ījumiem, ko piem ēro prec ēm, kuras min ētas i) apakšpunkt ā; 
iii) atseviš ķi uzr ādīts iepakojuma materi āls, uz kura ir viltotu pre ču z īmes, ar tiem pašiem nosac ījumiem, ko piem ēro 
prec ēm, kuras min ētas i) apakšpunkt ā; 
b) "pir ātpreces ", proti, preces, kas ir kopijas vai ietver kopijas, kuras ir izgatavotas bez autorties ību vai blakusties ību, vai 
dizaina ties ību subjekta at ļaujas, neatkar īgi no t ā, vai t ās ir re ģistr ētas viet ējos ties ību aktos;  
c) preces, ar ko atbilstoši ties ību aktiem Pus ē, kur ā iesniegts piepras ījums muitai r īkoties, p ārk āpj: 
i) patentu,  
ii) papildu aizsardz ības sertifik ātu, 
iii) augu š ķirnes ties ības,  
iv) dizainparaugu,  
v) ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādi. 
2. Puses, ja vien šaj ā apakšieda ļā nav noteikts cit ādi, nosaka k ārtību (  1 ), kas ļauj ties ību subjektam, kuram ir pamats 
aizdom ām, ka var notikt pre ču, kas p ārk āpj k ādas intelektu ālā īpašuma ties ības, ievešana, izvešana, atpaka ļizvešana, 
iek ļūšana muitas teritorij ā vai izk ļūšana no t ās, nodok ļa neuzlikšanas rež īma piem ērošana vai nodošana muitas br īvzon ā 
vai br īvaj ā muitas noliktav ā, iesniegt rakstveida pieteikumu kompetentaj ām administrat īvaj ām vai tiesas iest ādēm, lai 
muitas dienesti atliktu t ādu pre ču laišanu br īvā apgroz ībā vai t ās aiztur ētu.LV L 161/108 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) J āsaprot, ka nav pien ākuma š ādu k ārtību attiecin āt uz t ādu pre ču importu, ko ties ību tur ētājs laidis tirg ū cit ā valst ī vai kas laistas tirg ū 
cit ā valst ī ar vi ņa piekrišanu.
3. Puses paredz, ka tad, ja muitas dienestiem savu darb ību veikšanas laik ā un pirms ties ību subjekta pieteikuma 
iesniegšanas vai izdošanas ir pietiekams pamats aizdom ām, ka ar prec ēm p ārk āpj intelektu ālā īpašuma ties ības, t ās var 
atlikt š ādu pre ču laišanu br īvā apgroz ībā vai aiztur ēt t ās, lai dotu iesp ēju ties ību subjektam iesniegt pieteikumu iepriekš ējā 
punkt ā paredz ēto darb ību veikšanai.  
4. Visas ties ības vai pien ākumi, kas  TRIPS  nol īguma III da ļas 4. ieda ļā noteikti pre ču import ētājiem, piem ērojami ar ī 
pre ču eksport ētājiem vai pre ču tur ētājiem.  
5. Puses sadarbojas nol ūkā sniegt tehnisko pal īdz ību un uzlabot kapacit āti, lai īstenotu šo pantu.  
6. Ukraina piln ībā īsteno šaj ā pant ā min ētos pien ākumus tr īs gadu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
251. pants  
Rīcības kodeksi un sadarb ība krimin ālistikas jom ā 
Puses veicina:  
a) r īcības kodeksu izstr ādi, ko veic tirdzniec ības vai profesion ālas asoci ācijas vai organiz ācijas, un kuru m ērķis ir uzlabot 
intelektu ālā īpašuma ties ību izpildi;  
b) r īcības kodeksu projektu iesniegšanu Pušu kompetentaj ām iest ādēm un šo iesniegto r īcības kodeksu izv ērtēšanu.  
252. pants  
Sadarb ība 
1. Puses vienojas sadarboties, lai atbalst ītu to saist ību un pien ākumu izpildi, ko t ās uz ņēmuš ās saska ņā ar šo noda ļu. 
2. Iev ērojot š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) noteikumus un saska ņā ar VI sada ļu (Finanšu 
sadarb ība un noteikumi par kr āpšanas apkarošanu) sadarb ības jomas aptver š ādas darb ības, ta ču neaprobežojas ar t ām: 
a) inform ācijas apmai ņa par intelektu ālā īpašuma ties ību tiesisko regul ējumu un attiec īgajiem ties ību aizsardz ības un 
izpildes noteikumiem; ES puses un Ukrainas pieredzes apmai ņa par jaunumiem tiesisk ā regul ējuma jom ā; 
b) ES puses un Ukrainas pieredzes apmai ņa par intelektu ālā īpašuma ties ību izpildi;  
c) ES puses un Ukrainas pieredzes apmai ņa par izpildi muitas, policijas, administrat īvo un tiesu iest āžu centr ālaj ā līmen ī 
un l īmen ī, kas zem āks par centr ālo l īmeni; sadarb ība, tostarp sadarb ība ar cit ām valst īm, lai nov ērstu viltotu pre ču 
eksportu;  
d) darb ības sp ēju palielin āšana; person āla apmai ņu un m ācības;  
e) inform ācijas par intelektu ālā īpašuma ties ībām populariz ēšana un izplat īšana, tostarp ar ī dar ījumu aprind ās un pilsonis ­
kaj ā sabiedr ībā; pat ērētāju un ties ību subjektu inform ētība; 
f) iest āžu sadarb ības veicin āšana, piem ēram, intelektu ālā īpašuma aizsardz ības iest ādes; 
g) akt īva sabiedr ības inform ētības un izgl ītot ības uzlabošana par intelektu ālā īpašuma ties ību politiku - efekt īvu strat ēģiju 
izstr ādāšana, lai noteiktu galveno m ērķauditoriju un inform ēšanas programmu veidošana, lai palielin ātu pat ērētāju un 
plašsazi ņas l īdzek ļu inform ētību par intelektu ālā īpašuma ties ību p ārk āpumu ietekmi, tostarp par riskiem saist ībā ar 
vesel ību un droš ību un organiz ēto noziedz ību.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/109
3. Neskarot š ā panta 1. un 2. punktu un papildinot tos, Puses vienojas saglab āt efekt īvu dialogu par jaut ājumiem 
intelektu ālā īpašuma jom ā (I Ī dialogs) Tirdzniec ības komitejas pak ļaut ībā, lai risin ātu jaut ājumus, kas b ūtiski šaj ā noda ļā 
izkl āstīto intelektu ālā īpašuma ties ību aizsardz ībai un izpildei, un citus atbilst īgus jaut ājumus.  
10. NODA ĻA 
Konkurence  
1 . I e d a ļ a 
P r e t m o n o p o l a u n a p v i e n o š a n ā s p o l i t i k a  
253. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā ieda ļā: 
1. "konkurences iest āde" ir: 
a) Eiropas Savien ībā – Eiropas Komisija un  
b) Ukrain ā – Ukrainas Pretmonopola komiteja  
2. "konkurences ties ību akti " ir: 
a) ES pus ē — L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 101., 102. un 106. pants, Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 
(2004. gada 20. janv āris) par kontroli p ār uz ņēmumu koncentr āciju (Apvienošan ās regula) un attiec īgie īstenošanas 
noteikumi un to groz ījumi;  
b) Ukrain ā – 2001. gada 11. janv āra likums Nr. 2210-III (ar groz ījumiem) un t ā īstenošanas noteikumi un groz ījumi. 
Kol īzijas gad ījum ā starp likuma Nr. 2210-III noteikumiem un cit ām materi ālo ties ību norm ām par konkurenci 
Ukraina nodrošina, ka kol īzijas apm ērā prim āri piem ērojams ir min ētais likums; k ā ar ī 
c) visas izmai ņas, k ādas veiktas iepriekš min ētajos ties ību aktos p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
3. Termini, kas izmantoti šaj ā ieda ļā tiek s īkāk skaidroti XXIII pielikum ā. 
254. pants  
Principi  
Puses atz īst, ka to tirdzniec ības attiec ībās liela noz īme ir br īvai un netrauc ētai konkurencei. Puses apliecina to, ka pret 
konkurenci v ērsta dar ījumdarb ības prakse un dar ījumi potenci āli var izkrop ļot tirgu pareizu darb ību un kopum ā mazina 
ieguvumus, ko sniedz tirdzniec ības liberaliz ācija. T āpēc Puses vienojas, ka š āda prakse un dar ījumi, k ā noteikts to 
attiec īgajos konkurences ties ību aktos, nav sader īgi ar šo nol īgumu, cikt āl tie var ietekm ēt tirdzniec ību starp Pus ēm: 
a) nol īgumi, saska ņota darb ība un uz ņēmumu apvien ību l ēmumi, kuru m ērķis vai sekas ir kav ēt, ierobežot, krop ļot vai 
iev ērojami mazin āt konkurenci abu Pušu teritorij ās; 
b) viena vai vair āku uz ņēmumu, kam ir domin ējošs st āvoklis Pušu teritorij ā, š āda st āvok ļa ļaunpr ātīga izmantošana; vai  
c) uz ņēmumu koncentr ācija, kuras rezult ātā veidojas monopols vai tiek iev ērojami ierobežota konkurence tirg ū Pušu 
teritorij ās.LV L 161/110 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
255. pants  
Īstenošana  
1. ES puse un Ukraina saglab ā konkurences ties ību aktus, kas efekt īvi risina jaut ājumus saist ībā ar darb ībām un 
dar ījumiem, kas min ēti 254. panta a), b) un c) punkt ā. 
2. Puses uztur iest ādes, kas ir atbild īgas par š ā panta 1. punkt ā noteikto konkurences ties ību aktu efekt īvu izpildi un 
kas ir tam atbilst īgi apr īkotas.  
3. Puses atz īst, ka to attiec īgo konkurences ties ību aktu p ārredzamai, savlaic īgai un nediskrimin ējošai piem ērošanai, 
iev ērojot procesu ālā taisn īguma un aizst āvības ties ību principus, ir liela noz īme. Katra Puse jo īpaši nodrošina, ka  
a) pirms k ādas Puses konkurences iest āde k ādai fiziskai vai juridiskai personai piem ēro sankcijas vai ties ību aizsardz ības 
līdzek ļus par konkurences ties ību aktu p ārk āpumu, p ēc tam, kad iest āde ir pazi ņojusi attiec īgajai fiziskai vai juridiskai 
personai t ās s ākotn ējos secin ājumus par p ārk āpuma es ību, t ā pieš ķir personai ties ības tikt uzklaus ītai un iesniegt 
pier ādījumus sapr ātīgā termi ņā, kas noteikts Pušu attiec īgajos konkurences ties ību aktos; un  
b) p ēc personas piepras ījuma jebkuras š ādas sankcijas vai ties ību aizsardz ības l īdzek ļus piem ēro vai p ārskata tiesa vai cits 
neatkar īgs tribun āls, kas izveidots saska ņā ar Puses ties ību aktiem.  
4. Puse p ēc otras Puses piepras ījuma sniedz otrai Pusei atkl ātu inform āciju par t ās konkurences ties ību aktu izpildes 
pas ākumiem un ties ību aktiem, kas attiecas uz šaj ā ieda ļā izkl āstītajiem pien ākumiem.  
5. Konkurences iest āde pie ņem un public ē dokumentu, kur ā izskaidroti principi, ko izmanto par konkurences ties ību 
aktu p ārk āpumiem piem ērojamo finansi ālo sankciju noteikšanai.  
6. Konkurences iest āde pie ņem un public ē dokumentu, kur ā izskaidroti principi, ko izmanto horizont ālo apvienošanos 
nov ērtēšanai.  
256. pants  
Ties ību aktu un izpildes prakses tuvin āšana  
Ukraina tuvina savus konkurences ties ību aktus un izpildes praksi turpm āk noteiktajai ES  acquis  da ļai: 
1. Padomes Regula (EK) Nr. 1/2003 (2002. gada 16. decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti 
Līguma 81. un 82. pant ā 
Īstenošanas grafiks: Regulas 30. pantu īsteno tr īs gadu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
2. Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janv āris) par kontroli p ār uz ņēmumu koncentr āciju (EK Apvie ­
nošan ās regula)  
Īstenošanas grafiks: Regulas 1. pantu un 5. panta 1) un 2) punktu īsteno tr īs gadu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
20. pantu īsteno tr īs gadu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
3. Komisijas Regula (ES) Nr. 330/2010 (2010. gada 20. apr īlis) par L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 101. panta 3. 
punkta piem ērošanu vertik ālu nol īgumu un saska ņotu darb ību kategorij ām 
Īstenošanas grafiks: Regulas 1., 2., 3., 4., 6., 7. un 8. pantu īsteno tr īs gadu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/111
4. Komisijas Regula (EK) Nr. 772/2004 (2004. gada 27. apr īlis) par L īguma 81. panta 3. punkta piem ērošanu tehnolo ­ 
ģijas nodošanas nol īgumu kategorij ām 
Īstenošanas grafiks: Regulas 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7. un 8. pantu īsteno tr īs gadu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
257. pants  
Valsts uz ņēmumi un uz ņēmumi, kam pieš ķirtas īpašas vai ekskluz īvas ties ības 
1. Attiec ībā uz publiskiem uz ņēmumiem un uz ņēmumiem, kam pieš ķirtas īpašas vai ekskluz īvas ties ības:  
a) neviena Puse nedz ievieš, nedz uztur sp ēkā tādus pas ākumus, kas ir pretrun ā ar š ā nol īguma 254. pant ā un 258. panta 
1) punkt ā paustajiem principiem; un  
b) Puses nodrošina, ka š ādiem uz ņēmumiem piem ēro š ā nol īguma 253. panta 2) punkt ā noteiktos konkurences ties ību 
aktus,  
cikt āl iepriekš min ēto konkurences ties ību aktu un principu piem ērošana nerada juridiskus vai faktiskus š ķēršļus, lai 
īstenotu tiem paredz ētos konkr ētos uzdevumus.  
2. Nekas iepriekš ējā punkt ā nav interpret ējams t ā, lai liegtu Pusei izveidot vai saglab āt publisku uz ņēmumu, pieš ķirt 
uz ņēmumiem īpašas vai ekskluz īvas ties ības vai saglab āt š ādas ties ības.  
258. pants  
Valsts monopoli  
1. Katra Puse piecu gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās piel āgo komerci ālus valsts monopolus, lai nodrošin ātu, 
ka Pušu fiziskaj ām vai juridiskaj ām person ām netiek piem ēroti diskrimin ējoši pas ākumi saist ībā ar pre ču ieg ādes un 
tirdzniec ības nosac ījumiem.  
2. Nekas šaj ā pant ā neiespaido š ā nol īguma IV sada ļas 8. noda ļā (Publiskais iepirkums) Pus ēm noteikt ās ties ības un 
pien ākumus.  
3. Nekas 1. punkt ā nav interpret ējams t ā, ka tas liedz Pusei izveidot vai saglab āt valsts monopolu.  
259. pants  
Inform ācijas apmai ņa un sadarb ība izpildes jom ā 
1. Puses atz īst, ka sadarb ībai un koordin ācijai starp to attiec īgaj ām konkurences iest ādēm ir liela noz īme, lai v ēl vair āk 
uzlabotu konkurences ties ību aktu izpildes efektivit āti un š ā nol īguma m ērķu sasniegšanu, veicinot konkurenci un 
ierobežojot pret konkurenci v ērstu dar ījumdarb ību vai dar ījumus.  
2. Šaj ā saist ībā Puses konkurences iest āde var inform ēt otras Puses konkurences iest ādi par t ās v ēlmi sadarboties 
attiec ībā uz izpildes darb ību. Š ī sadarb ība neliedz Pus ēm pie ņemt neatkar īgus l ēmumus.  
3. Nol ūkā atvieglot efekt īvu attiec īgo konkurences ties ību aktu piem ērošanu, Pušu konkurences iest ādes var apmain īties 
ar inform āciju, tostarp par ties ību aktiem un izpildes darb ībām, iev ērojot ierobežojumus, kas paredz ēti to attiec īgajos 
ties ību aktos un ņemot v ērā to b ūtiskas intereses.  
260. pants  
Apspriešan ās 
1. Katra Puse p ēc otras Puses piepras ījuma s āk apspriešanos par š īs otras Puses priekšlikumiem, lai veicin ātu savstarp ējo 
izpratni vai risin ātu konkr ētus jaut ājumus, kas var rasties saist ībā ar šo ieda ļu. Puse, kas iesniedz piepras ījumu, nor āda, k ā 
šis jaut ājums ietekm ē tirdzniec ību starp Pus ēm.LV L 161/112 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2. Puses p ēc jebkuras Puses piepras ījuma pien ācīgi apspriežas par jaut ājumiem, kas rodas, interpret ējot vai piem ērojot 
šo ieda ļu. 
3. Lai veicin ātu diskusiju par jaut ājumu, kas ir apspriežu t ēma, Puse cenšas otrai Pusei sniegt b ūtisku inform āciju, kas 
nav konfidenci āla, iev ērojot ierobežojumus, kas paredz ēti to attiec īgajos ties ību aktos un ņemot v ērā to b ūtiskas intereses.  
261. pants  
Puses attiec ībā uz š īs ieda ļas jaut ājumiem, iz ņemot š ā nol īguma 256. pantu, domstarp ību nov ēršanai nevar izmantot š ā 
nol īguma IV sada ļas (Domstarp ību nov ēršana) 14. noda ļu. 
2 . I e d a ļ a 
V a l s t s a t b a l s t s  
262. pants  
Visp ārīgi principi  
1. Ar š ā nol īguma pareizu darb ību nav sader īgs nek āds atbalsts, ko pieš ķir Ukraina vai Eiropas Savien ības dal ībvalstis 
no valsts l īdzek ļiem un kas rada vai draud rad īt konkurences izkrop ļojumus, dodot priekšroku konkr ētiem uz ņēmumiem 
vai konkr ētu pre ču ražošanai, cikt āl t āds atbalsts iespaido tirdzniec ību starp Pus ēm. 
2. Ta ču ar š ā nol īguma pareizu darb ību ir sader īgs: 
a) soci āls atbalsts, ko pieš ķir individu āliem pat ērētājiem ar noteikumu, ka to pieš ķir bez diskrimin ācijas attiec ībā uz 
konkr ēto ražojumu izcelsmi;  
b) atbalsts, ko sniedz, lai atl īdzin ātu zaud ējumus, kurus izrais ījušas dabas katastrofas vai ārk ārtēji notikumi.  
3. Turkl āt turpm āk nor ādīto var uzskat īt par sader īgu ar š ā nol īguma pareizu darb ību: 
a) atbalstu, kas veicina ekonomikas att īstību apgabalos, kur dz īves l īmenis ir ārk ārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs;  
b) atbalstu, kas veicina k āda svar īga projekta īstenošanu visas Eiropas interes ēs ( 1 ) vai nov ērš nopietnus trauc ējumus k ādas 
Eiropas Savien ības dal ībvalsts vai Ukrainas tautsaimniec ībā; 
c) atbalstu, kas veicina konkr ētu saimniecisko darb ību vai konkr ētu tautsaimniec ības jomu att īstību, ja š ādam atbalstam 
nav t āds nelabv ēlīgs iespaids uz tirdzniec ības apst ākļiem, kas ir pretrun ā Pušu interes ēm; 
d) atbalstu, kas veicina kult ūru un kult ūras mantojuma saglab āšanu, ja t āds atbalsts neiespaido tirdzniec ības apst ākļus 
pretrun ā Pušu interes ēm; 
e) atbalstu, lai sasniegtu m ērķus, kas at ļauti ES horizont ālaj ās grupas atbr īvojuma regul ās un horizont ālajos un nozaru 
valsts atbalsta noteikumos, un ko pieš ķir saska ņā ar tajos paredz ētajiem nosac ījumiem;  
f) atbalstu ieguld ījumiem, lai iev ērotu ES direkt īvu, kas uzskait ītas š ā nol īguma V sada ļas 6. noda ļas (Vide) XXIX 
pielikum ā, oblig ātos standartus, ko pieš ķir taj ās noteiktaj ā īstenošanas termi ņā un kas ietver r ūpn īcu un apr īkojuma 
piel āgošanu jaunaj ām pras ībām, var at ļaut t ādā apjom ā, kas nep ārsniedz 40 % no attiecin āmaj ām izmaks ām.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/113  
( 1 ) Šaj ā noteikum ā visas Eiropas intereses ietver pušu kop īgas intereses.
4. Uz uz ņēmumiem, kam uztic ēti pakalpojumi ar visp ārēju tautsaimniecisku noz īmi vai kas darbojas k ā dal ībvalstu 
fisk āli monopoli, attiecas šaj ā ieda ļā ietvertie noteikumi, cikt āl noteikumu piem ērojums  de iure  vai de facto  netrauc ē veikt 
tiem uztic ētos konkr ētos uzdevumus. Tie nedr īkst ietekm ēt tirdzniec ības att īstību tikt āl, lai tas b ūtu pretrun ā Pušu 
interes ēm. 
Termini, kas izmantoti šaj ā ieda ļā tiek s īkāk skaidroti XXIII pielikum ā. 
263. pants  
Pārredzam ība 
1. Katra Puse nodrošina p ārredzam ību valsts atbalsta jom ā. T ālab katra Puse vienu reizi gad ā pazi ņo otrai Pusei par 
tāda valsts atbalsta kop ējo summu, veidiem un sadal ījumu pa nozar ēm, kas var ietekm ēt tirdzniec ību starp Pus ēm. 
Attiec īgajos pazi ņojumos b ūtu j āietver inform ācija par m ērķiem, veidu, apjomu vai budžetu, pieš ķīrēju iest ādi un, ja 
iesp ējams, atbalsta sa ņēm ēju. Š ā panta nol ūkos nav nepieciešams pazi ņot par atbalstu, kas nep ārsniedz EUR 200 000 
slieksni vienam uz ņēmumam tr īs gadu laikposm ā. Š ādu pazi ņojumu uzskata par iesniegtu, ja to nos ūta otrai Pusei vai ja 
attiec īgo inform āciju ievieto publiski pieejam ā tīmek ļa vietn ē internet ā līdz n ākam ā kalend ārā gada 31. decembrim.  
2. Puse p ēc otras Puses piepras ījuma sniedz papildu inform āciju par vis ām valsts atbalsta sh ēm ām un konkr ētiem 
individu āliem valsts atbalsta pieš ķiršanas gad ījumiem, kas ietekm ē tirdzniec ību starp Pus ēm. Puses apmain ās ar š ādu 
inform āciju, ņemot v ērā ierobežojumus, ko nosaka profesion ālās un dar ījumdarb ības konfidencialit ātes pras ības.  
3. Puses nodrošina, ka finanšu attiec ības starp valsts iest ādēm un publiskiem uz ņēmumiem ir p ārredzamas, lai skaidri 
būtu redzams:  
a) valsts l īdzek ļi, ko valsts iest ādes tieši vai netieši (piem ēram, ar publisko uz ņēmumu starpnieku vai finanšu instit ūciju 
pal īdz ību) dar ījušas pieejamus attiec īgiem publiskiem uz ņēmumiem;  
b) šo valsts l īdzek ļu faktiskais izmantojums.  
4. Puses turkl āt nodrošina, ka finanšu un organizatorisk ā uzb ūve uz ņēmumam, kam Ukraina vai Eiropas Savien ības 
dal ībvalstis pieš ķīrušas īpašas vai ekskluz īvas ties ības vai kuram uztic ēts pakalpojums ar visp ārēju tautsaimniecisku noz īmi, 
kas saist ībā ar šo pakalpojumu sa ņem sabiedrisk ā pakalpojuma kompens āciju jebk ādā veid ā, ir pareizi atspogu ļota 
atseviš ķā bilanc ē, lai skaidri b ūtu redzams:  
a) izmaksas un ie ņēmumi saist ībā ar visiem produktiem vai pakalpojumiem, attiec ībā uz ko uz ņēmumam pieš ķirtas 
īpašas vai ekskluz īvas ties ības, vai saist ībā ar visiem uz ņēmumam uztic ētajiem pakalpojumiem ar visp ārēju tautsaim ­
niecisku noz īmi, un, no otras Puses, saist ībā ar katru citu uz ņēmuma ražoto produktu vai sniegto pakalpojumu;  
b) piln īgas zi ņas par metod ēm, p ēc k ādām izmaksas un ie ņēmumi tiek pieš ķirti vai sadal īti daž ādām darb ībām. Metodes 
darbojas, pamatojoties uz t ādiem gr āmatved ības principiem, k ā c ēlo ņsakar ība, objektivit āte, p ārredzam ība un konsek ­
vence, saska ņā ar starptautiski atz ītām gr āmatved ības metodolo ģijām, piem ēram izmaksu sadali pa darb ības jom ām, un 
ir balst ītas uz revid ētiem datiem.  
5. Katra Puse nodrošina, ka š ā panta noteikumus piem ēro piecu gadu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
264. pants  
Interpret ācija 
Puses vienojas, ka t ās piem ēros š ā nol īguma 262. pantu, 263. panta 3. un 4. punktu, izmantojot k ā interpret ācijas avotus 
krit ērijus, kas izriet no L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 106., 107. un 93. panta piem ērošanas, tostarp attiec īgo 
Eiropas Savien ības Tiesas judikat ūru, k ā ar ī attiec īgos sekund āros ties ību aktus, vadl īnijas, pamatnost ādnes un citus Eiropas 
Savien ībā sp ēkā esošus administrat īvus aktus.LV L 161/114 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
265. pants  
Saist ība ar PTO  
Šie noteikumi neskar Pušu ties ības piem ērot tirdzniec ības aizsardz ības l īdzek ļus vai citas atbilst īgas darb ības pret subs ī­
dij ām vai mekl ēt domstarp ību risin ājumu saska ņā ar attiec īgajiem PTO noteikumiem.  
266. pants  
Darb ības joma  
Šīs ieda ļas noteikumus piem ēro prec ēm un tiem pakalpojumiem, kas uzskait īti š ā nol īguma IV sada ļas 6. noda ļas 
(Uz ņēm ējdarb ība, pakalpojumu tirdzniec ība un elektronisk ā komercija) XVI pielikum ā, saska ņā ar abpus ēju pie ņemtu 
lēmumu par tirgus pieejam ību, iz ņemot subs īdijas produktiem, kas ietverti PTO l īguma par lauksaimniec ību 1. pielikum ā, 
un citas subs īdijas, kas ietvertas L īgum ā par lauksaimniec ību. 
267. pants  
Iekš ējā valsts atbalsta sist ēma 
Lai iev ērotu š ā nol īguma 262. l īdz 266. pant ā paredz ētos pien ākumus:  
1. Ukraina jo īpaši pie ņem valsts atbalsta ties ību aktus un tr īs gadu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā izveido sav ā 
darb ībā neatkar īgu iest ādi, kurai tiek pieš ķirtas vajadz īgās pilnvaras š ā nol īguma 262. panta piln īgai piem ērošanai. Šai 
iest ādei, cita starp ā, ir pilnvaras at ļaut valsts atbalsta sh ēmas un individu ālus atbalsta pieš ķīrumus saska ņā ar š ā 
nol īguma 262. un 264. pant ā noteiktajiem krit ērijiem, k ā ar ī pilnvaras nor īkot nelikum īgi pieš ķirta valsts atbalsta 
atg ūšanu. Katram jaunam valsts atbalstam, ko pieš ķir Ukrain ā, j āatbilst š ā nol īguma 262. un 264. panta noteikumiem 
viena gada laik ā no iest ādes izveides dienas.  
2. Ukraina piecu gadu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā izveido visaptverošu sarakstu ar valsts atbalsta sh ēm ām, kuras 
ieviestas pirms 1. punkt ā min ētās iest ādes izveidošanas, un piel āgo š īs atbalsta sh ēmas 262. un 264. pant ā min ētajiem 
krit ērijiem laikposm ā, kas nep ārsniedz septi ņus gadus no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
3. a) Piem ērojot š ā nol īguma 262. pantu, Puses atz īst, ka pirmo piecu gadu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā Ukrainas 
pieš ķirto valsts atbalstu izv ērtē, ņemot v ērā to, ka Ukrainu uzskata par teritoriju, kas ir identiska t ām Eiropas 
Savien ības teritorij ām, kas aprakst ītas L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 107. panta 3. punkta a) apakšpunkt ā. 
b) Četru gadu laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā Ukraina iesniedz Eiropas Komisijai inform āciju par t ās IKP uz vienu 
iedz īvot āju, saska ņojot to NUTS II l īmen ī. Š ā panta 1. punkt ā min ētā iest āde un Eiropas Komisija tad kop ā izskata 
Ukrainas re ģionu atbilst ību un ar to saist īto maksim ālo atbalsta intensit āti, lai izstr ādātu re ģion ālā atbalsta karti 
saska ņā ar attiec īgaj ām ES pamatnost ādn ēm. 
11. NODA ĻA 
Ener ģētika saist ībā ar tirdzniec ību 
268. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā noda ļā un neskarot š ā nol īguma IV sada ļas 5. noda ļas (Muita un tirdzniec ības veicin āšana) noteikumus:  
1 "energoprodukti " ir dabasg āze (KN kods 27.11), elektroener ģija (KN kods 27.16) un j ēlnafta (KN kods: 27.09);LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/115
2. "fiks ētā infrastrukt ūra" ir p ārvades vai sadales t īkls, saš ķidrin ātas dabasg āzes iek ārta un uzglab āšanas iek ārta, k ā defin ēts 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2003/54/EK (2003. gada 26. j ūnijs) par kop īgiem noteikumiem attiec ībā uz 
elektroener ģijas iekš ējo tirgu (turpm āk - Direkt īva 2003/54/EK) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 
2003/55/EK (2003. gada 26. j ūnijs) par kop īgiem noteikumiem attiec ībā uz dabasg āzes iekš ējo tirgu (turpm āk - 
Direkt īva 2003/55/EK);  
3. "tranz īts" ir energoproduktu tranz īts pa fiks ēto infrastrukt ūru vai naftas cauru ļvadu, k ā aprakst īts š ā nol īguma IV 
sada ļās 5. noda ļā (Muita un tirdzniec ības veicin āšana);  
4. "transports " ir p ārvade un sadale, k ā defin ēts Direkt īvā 2003/54/EK un Direkt īvā 2003/55/EK, un naftas p ārvietošana 
vai p ārvad āšana par cauru ļvadiem;  
5. "neat ļauta piesavin āšan ās" ir jebk āda veida darb ība, kas veido nelikum īgu energoproduktu piesavin āšanos no fiks ētās 
infrastrukt ūras. 
269. pants  
Iekšzemes regul ētās cenas  
1. G āzes un elektr ības pieg ādes cenu r ūpnieciskajiem pat ērētājiem nosaka tikai uz pied āvājuma un piepras ījuma 
pamata.  
2. Atk āpjoties no š ā panta 1. punkta, Puses visp ārēju tautsaimnieciskas noz īmes interešu v ārd ā ( 1 ) uz ņēmumiem var 
piem ērot pien ākumu saist ībā ar g āzes un elektr ības pieg ādes cenu (turpm āk – regul ētā cena).  
3. Puses nodrošina, ka šis pien ākums ir skaidri defin ēts, p ārredzams, sam ērīgs, nediskrimin ējošs, p ārbaud āms un ar 
ierobežotu termi ņu. Piem ērojot šo pien ākumu, Puses garant ē vienl īdz īgu pieejam ību citu uz ņēmumu pat ērētājiem.  
4. Ja cena, par kuru iekšzemes tirg ū p ārdod g āzi un elektr ību, ir regul ēta, attiec īgā Puse nodrošina, ka regul ētās cenas 
apr ēķina metodolo ģija tiek public ēta pirms regul ētās cenas st āšan ās sp ēkā. 
270. pants  
Div ējādas cenas aizliegums  
1. Neskarot iesp ēju piem ērot regul ētas iekšzemes cenas saska ņā ar š ā nol īguma 269. panta 2. un 3. punktu, Puses vai 
to regulat īvās iest ādes nepie ņem vai nesaglab ā pas ākumus, kuru rezult āts ir augst āka cena energoproduktu eksportam 
otrai Pusei, nek ā š ādu energoproduktu cena iekšzemes pat ēriņam. 
2. Eksport ējoš ā Puse p ēc otras Puses piepras ījuma sniedz pier ādījumus, ka to pašu energoproduktu daž ādā cena 
iekšzemes pat ēriņam un eksportam nav ša panta 1. punkt ā aprakst ītā pas ākuma rezult āts. 
271. pants  
Muitas nodok ļi un kvantitat īvi ierobežojumi  
1. Starp Pus ēm ir aizliegti muitas nodok ļi un kvantitat īvi ierobežojumi energoproduktu importam un eksportam un 
visi pas ākumi ar l īdzv ērtīgu iedarb ību. Šis aizliegums attiecas ar ī uz fisk āliem muitas nodok ļiem.LV L 161/116 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) J ēdziens  "visp ārēja tautsaimnieciska noz īme" lietots taj ā paš ā noz īm ē, k ā L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 106. pant ā un jo 
īpaši k ā to nosaka ES puses judikat ūra.
2. Š ā panta 1. punkts neliedz piem ērot kvantitat īvus ierobežojumus vai pas ākumus ar l īdzv ērtīgu iedarb ību, kas 
pamatoti ar sabiedrisk ās k ārtības vai valsts droš ības apsv ērumiem, cilv ēku un dz īvnieku vesel ības un dz īvības aizsardz ības 
vai augu aizsardz ības apsv ērumiem, r ūpniecisk ā un komerci ālā īpašuma aizsardz ības apsv ērumiem. Š ādus ierobežojumus 
vai pas ākumus tom ēr nedr īkst izmantot par patva ļīgas diskrimin ācijas vai sl ēptas ierobežošanas l īdzek ļiem Pušu tird ­
zniec ībā. 
272. pants  
Tranz īts 
Puses veic nepieciešamos pas ākumus, lai veicin ātu tranz ītu, iev ērojot tranz īta br īvības principu un VVTT 1994 V.2, V.4 
un V.5 pantu un 1994. gada Ener ģētikas hartas nol īguma 7.1 un 7.3 pantu, kas iek ļauti šaj ā nol īgum ā un ir t ā sast āvda ļas. 
273. pants  
Transports  
Attiec ībā uz elektr ības un g āzes transportu un jo īpaši attiec ībā uz fiks ētās infrastrukt ūras pieejam ību treš ām person ām, 
Puses piel āgo savus ties ību aktus, k ā min ēts š ā nol īguma XXVII pielikum ā un 2005. gada Ener ģētikas kopienas l īgum ā, lai 
nodrošin ātu, ka tarifi, ko public ē pirms to st āšan ās sp ēkā, jaudas pieš ķiršanas proced ūras un citi nosac ījumi ir objekt īvi, 
sapr ātīgi un p ārredzami un nav diskrimin ējoši elektr ības vai g āzes izcelsmes, īpašumties ību vai galam ērķa d ēļ. 
274. pants  
Sadarb ība saist ībā ar infrastrukt ūru 
Puses cenšas atvieglot g āzes p ārvades infrastrukt ūras un g āzes uzglab āšanas iek ārtu izmantošanu un savstarp ēji konsult ējas 
un attiec īgā gad ījum ā koordin ē infrastrukt ūras att īstību. Puses sadarbojas jaut ājumos saist ībā ar dabas g āzes tirdzniec ību, 
pieg ādes ilgtsp ējību un droš ību. 
Lai v ēl cieš āk integr ētu energoproduktu tirgus, izstr ādājot politikas dokumentus par piepras ījuma un pieg ādes scen ārijiem, 
starpsavienojumiem, ener ģijas strat ēģijām un infrastrukt ūras att īstības pl āniem, katra Puse ņem v ērā otras Puses ener ģijas 
tīklus un jaudas.  
275. pants  
Neat ļauta energoproduktu piesavin āšan ās 
Katra Puse veic nepieciešamos pas ākumus, lai aizliegtu energoproduktu, kas ir tranz ītā vai tiek transport ēti Puses teritorij ā, 
neat ļautu piesavin āšanos un risin ātu šo probl ēmu.  
276. pants  
Pārtraukšana  
1. Katra Puse nodrošina, ka p ārvades sist ēmas operatori veic nepieciešamos pas ākumus, lai:  
a) mazin ātu tranz īta un transporta nejauša p ārtraukuma, samazin āšan ās vai aptur ēšanas risku;  
b) ātri atjaunotu š āda tranz īta vai transporta norm ālu darb ību, ja tas bijis nejauši p ārtraukts, samazin āts vai aptur ēts. 
2. Puse, caur kuras teritoriju notiek energoproduktu tranz īts vai transports, domstarp ību gad ījum ā par jebkuru jaut ā­
jumu, kas saist īts ar Pus ēm vai vienu vai vair ākām vien ībām, kuru kontrol ē k āda no Pus ēm vai kas atrodas k ādas no 
Pus ēm jurisdikcij ā, ietverot valsts tirdzniec ības uz ņēmumu, nep ārtrauc un nesamazina, k ā ar ī nepieprasa t ās jurisdikcij ā 
esošai vien ībai p ārtraukt vai samazin āt past āvošo energoproduktu transportu vai tranz ītu, iz ņemot, ja tas īpaši paredz ēts 
līgum ā vai cit ā nol īgum ā, kas regul ē šādu tranz ītu vai transportu, pirms ir pabeigta domstarp ību atrisin āšanas proced ūra 
saska ņā ar konkr ēto l īgumu.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/117
3. Puses vienojas, ka Puse nav atbild īga par p ārtraukšanu vai samazin ājumu saska ņā ar šo pantu, ja š ī Puse nav sp ējīga 
pieg ādāt energoproduktus vai nodrošin āt to tranz ītu vai transportu k ādas treš ās valsts vai treš ās valsts kontrol ē vai 
jurisdikcij ā esošas vien ības darb ību rezult ātā. 
277. pants  
Elektr ības un g āzes regulators  
1. Regulators ir juridiski noš ķirts un funkcion āli neatkar īgs no jebkuras publiskas vai priv ātas strukt ūras, un tam ir 
pietiekamas pilnvaras, lai nodrošin ātu efekt īvu konkurenci un tirgus darb ību. 
2. Regulatora l ēmumi un izmantot ās proced ūras ir objekt īvas attiec ībā uz visiem tirgus dal ībniekiem.  
3. Operatoram, kuru skar regulatora l ēmums, ir ties ības p ārsūdz ēt min ēto l ēmumu p ārsūdz ības iest ādē, kas ir neat ­
kar īga no iesaist ītaj ām person ām. Ja p ārsūdz ības iest āde p ēc rakstura nav tiesu iest āde, savu l ēmumu t ā vienm ēr pamato 
rakstiski, un t ās l ēmumus var p ārskat īt objekt īva un neatkar īga tiesu iest āde. P ārsūdz ības iest āžu pie ņemtie l ēmumi ir 
faktiski izpild āmi. 
278. pants  
Saist ība ar Ener ģētikas kopienas l īgumu  
1. Ja ir kol īzija starp š īs ieda ļas noteikumiem un 2005. gada Ener ģētikas kopienas l īguma noteikumiem vai ES ties ību 
aktu noteikumiem, kas ir piem ērojami saska ņā ar 2005. gada Ener ģētikas kopienas l īgumu, 2005. gada Ener ģētikas 
kopienas l īgumam vai ES ties ību aktu noteikumiem, kas ir piem ērojami saska ņā ar 2005. gada Ener ģētikas kopienas 
līgumu, ir priekšroka attiec īgās kol īzijas ietvaros.  
2. Īstenojot šo ieda ļu, priekšroku dod t ādu ties ību aktu vai citu aktu pie ņemšanai, kas ir saska ņā ar 2005. gada 
Ener ģētikas kopienas l īgumu vai pamatojas uz ties ību aktiem, kas šaj ā nozar ē piem ērojami ES. Ja izce ļas str īds par šo 
ieda ļu, prezum ē, ka ties ību akti vai citi akti, kas atbilst šiem krit ērijiem, atbilst ar ī šai ieda ļai. Izv ērtējot, vai ties ību akti vai 
citi akti atbilst šiem krit ērijiem, ņem v ērā visus atbilst īgus l ēmumus, kas pie ņemti saska ņā ar 2005. gada Ener ģētikas 
kopienas l īguma 91. pantu.  
3. Neviena no Pus ēm neizmanto š ā nol īguma str īdu izš ķiršanas noteikumus, lai aps ūdz ētu Ener ģētikas kopienas l īguma 
noteikuma p ārk āpum ā. 
279. pants  
Og ļūde ņražu mekl ēšanas, izp ētes un ieguves darbu pieejam ība un veikšana  
1. Katrai Pusei (  1 ) saska ņā ar starptautiskaj ām ties ībām, tostarp Apvienoto N āciju Organiz ācijas 1982. gada J ūras ties ību 
konvenciju, ir piln īga suverenit āte p ār og ļūde ņražu resursiem, kas atrodas t ās teritorij ā, k ā ar ī tās arhipel āgu un terito ­
riālajos ūde ņos, papildus suver ēnaj ām ties ībām izp ētīt un ieg ūt og ļūde ņražu resursus, kas atrodas t ās ekskluz īvaj ā ekono ­
miskaj ā zon ā un kontinent ālaj ā šelf ā. 
2. Katra Puse saglab ā savas ties ības noteikt sava teritorij ā, k ā ar ī tās arhipel āgu un teritori ālajos ūde ņos, ekskluz īvaj ā 
ekonomiskaj ā zon ā un kontinent ālaj ā šelf ā zonas, kas ir pieejamas og ļūde ņražu mekl ēšanas, izp ētes un ieguves darbu 
veikšanai.  
3. Kad tiek izveidota zona min ēto darbu veikšanai, katra Puse nodrošina, ka attiec ībā uz šo darbu pieejam ību un 
veikšanu attieksme pret vis ām strukt ūrām un vien ībām ir vienl īdz īga.LV L 161/118 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Šaj ā pant ā ar v ārds "Puse" noz īm ē dal ībvalsti, atsaucoties uz t ās teritoriju, vai  "Ukrainu ", atsaucoties uz t ās teritoriju.
4. Vien ībai, kam ir pieš ķirta at ļauja og ļūde ņražu mekl ēšanas, izp ētes un ieguves darbu veikšanai, Puse var piepras īt 
maks āt finansi ālu nodevu vai nodevu og ļūde ņražu veid ā. Konkr ētu š ādas nodevas samaksas k ārtību paredz t ādā veid ā, lai 
neiejauktos min ēto vien ību p ārvald ības un l ēmumu pie ņemšanas procesos.  
280. pants  
Licenc ēšana un licenc ēšanas nosac ījumi  
1. Puses veic nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka licences, ar kur ām vien ībām pieš ķir ties ības sav ā v ārda un 
paš ām uz savu atbild ību veikt og ļūde ņražu mekl ēšanas, izp ētes un ieguves darbu ģeogr āfisk ā zon ā, tiek pieš ķirtas, 
iev ērojot public ētu proced ūru un aicinot potenci ālos interesentus iesniegt pieteikumus ar sludin ājuma pal īdz ību. 
2. Sludin ājum ā konkr ēti nor āda licences veidu, attiec īgo ģeogr āfisko zonu vai t ās da ļu un pied āvāto datumu vai 
termi ņu licences pieš ķiršanai.  
3. Š ā nol īguma 104. un 105. pantu piem ēro licenc ēšanas nosac ījumiem un licenc ēšanas at ļauju procesam.  
12. NODA ĻA 
Pārredzam ība 
281. pants  
Defin īcijas  
Piem ērojot šo noda ļu: 
1. "visp ārēji piem ērojami pas ākumi " ietver visp ārēji piem ērojamus likumus, noteikumus, tiesu nol ēmumus, proced ūras un 
administrat īvus l ēmumus un jebkuru citu visp ārēju vai abstraktu aktu, interpret āciju vai cita veida pras ību, kas var ētu 
ietekm ēt jebkuru šaj ā nol īgum ā ietvertu jaut ājumu. Tas neietver nol ēmumu, ko piem ēro konkr ētai personai; un  
2. "ieinteres ētā persona " ir jebkura fiziska vai juridiska persona, uz kuru var attiekties k ādas ties ības vai pien ākumi 
atbilst īgi visp ārēji piem ērojamam pas ākumam š ā nol īguma 282. panta noz īm ē. 
282. pants  
M ērķis un darb ības joma  
1. Apzinoties, ka attiec īgajai normat īvajai videi var b ūt liela ietekme uz tirdzniec ību starp t ām, Puses veido un uztur 
sp ēkā efekt īvu un paredzamu normat īvo vidi saimniecisk ās darb ības veic ējiem, kas darbojas to teritorij ā, jo īpaši mazajiem 
uz ņēm ējiem, pien ācīgi ņemot v ērā juridisk ās noteikt ības un sam ērīguma pras ības.  
2. Puses, atk ārtoti apstiprinot attiec īgās saist ības saska ņā ar PTO dibin āšanas l īgumu, ar šo nosaka preciz ētus un 
uzlabotus noteikumus attiec ībā uz p ārredzam ību, apspried ēm un visp ārēji piem ērojamu pas ākumu lab āku administr ēšanu, 
cikt āl tie var ietekm ēt šaj ā nol īgum ā ietvertos jaut ājumus.  
283. pants  
Publik ācija 
1. Katra Puse nodrošina, ka visp ārēji piem ērojami pas ākumi:  
a) ir pien ācīgi public ēti vai cit ā veid ā dar īti viegli pieejami ieinteres ētaj ām person ām nediskrimin ējoš ā veid ā, izmantojot 
ofici āli noteiktu sazi ņas l īdzekli, un, ja tas ir iesp ējams, elektroniskos sazi ņas l īdzek ļos veid ā, kas ļauj ieinteres ētaj ām 
person ām un otrai Pusei ar tiem iepaz īties;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/119
b) sniedz paskaidrojumu par š āda pas ākuma m ērķi un pamatojumu un  
c) paredz pietiekami daudz laika starp š ādu pas ākumu public ēšanu un st āšanos sp ēkā, iz ņemot, ja tas nav iesp ējams 
ārk ārtas situ ācijas d ēļ. 
2. Katra Puse:  
a) cenšas savlaic īgi public ēt visus priekšlikumus par visp ārēji piem ērojamiem pas ākumiem, ko t ā ierosina pie ņemt vai 
groz īt, tostarp paskaidrojumu par priekšlikuma m ērķi un pamatojumu;  
b) nodrošina pien ācīgas iesp ējas ieinteres ētaj ām person ām iesniegt atsauksmes par š ādu ierosin ātu pas ākumu, jo īpaši 
paredzot pietiekami daudz laika š ādu iesp ēju izmantošanai; un  
c) cenšas ņemt v ērā no ieinteres ētaj ām person ām sa ņemt ās atsauksmes attiec ībā uz š ādu ierosin ātu pas ākumu.  
284. pants  
Inform ācijas piepras ījumi un kontaktpunkti  
1. Puses saglab ā vai izveido atbilst īgus meh ānismus, lai sniegtu atbildes uz ieinteres ēto personu inform ācijas piepra ­
sījumiem par ierosin ātiem vai sp ēkā esošiem visp ārēji piem ērojamiem pas ākumiem un to visp ārīgu piem ērošanu.  
Lai jo īpaši veicin ātu Pušu sazi ņu visos tirdzniec ības jaut ājumos, uz ko attiecas šis nol īgums, katra Puse nor īko kontak ­
tpunktu. P ēc k ādas Puses l ūguma kontaktpunkts nor āda iest ādi vai amatpersonu, kas atbild par attiec īgo jaut ājumu, un 
sniedz nepieciešamo atbalstu, lai veicin ātu sazi ņu ar piepras ījuma iesniedz ēju Pusi.  
Inform ācijas piepras ījumus var iesniegt, izmantojot meh ānismus, kas izveidoti ar šo nol īgumu.  
2. Puses atz īst, ka š ā panta 1. punkt ā paredz ētā atbilde var neb ūt gal īga vai juridiski saistoša, bet izmantojama tikai 
informat īvos nol ūkos, ja vien Pušu iekš ējos ties ību aktos un noteikumos nav noteikts cit ādi. 
3. Puse p ēc otras Puses piepras ījuma savlaic īgi sniedz inform āciju un atbild uz jaut ājumiem par visiem sp ēkā esošiem 
vai ierosin ātiem visp ārēji piem ērojamiem pas ākumiem, kas p ēc piepras ījuma iesniedz ējas Puses dom ām, var ietekm ēt š ā 
nol īguma īstenošanu, neatkar īgi no t ā, vai piepras ījuma iesniedz ējai Pusei iepriekš ir pazi ņots par attiec īgo pas ākumu.  
4. Katra Puse saglab ā vai izveido atbilst īgus meh ānismus ieinteres ētām person ām, kuru uzdevums ir mekl ēt efekt īvus 
risin ājumus otras Puses ieinteres ēto personu probl ēm ām, kas var rasties jebkura visp ārēji piem ērojama pas ākuma piem ē­
rošanas rezult ātā un š ā nol īguma 285. pant ā min ēto administrat īvo proced ūru rezult ātā. Š ādiem meh ānismiem vajadz ētu 
būt viegli pieejamiem, noteikt ā laik ā īstenojamiem, v ērstiem uz rezult ātiem un p ārredzamiem. Tie neskar Pušu izveidot ās 
vai saglab ātās p ārsūdz ības vai p ārskat īšanas proced ūras. Tie neskar ar ī Pušu ties ības un pien ākumus saska ņā ar š ā 
nol īguma IV sada ļas 14. noda ļu (Str īdu izš ķiršana) un 15. noda ļu (Medi ācija).  
285. pants  
Administrat īvās proced ūras 
Katra Puse konsekventi, objekt īvi un sapr ātīgi p ārvalda visus š ā nol īguma 281. pant ā min ētos visp ārēji piem ērojamos 
pas ākumus. Lai to pan āktu, piem ērojot šos pas ākumus konkr ētām otras Puses person ām, prec ēm, pakalpojumiem vai 
uz ņēmumiem konkr ētās liet ās, katra Puse:  
a) cenšas saska ņā ar sav ām proced ūrām savlaic īgi pazi ņot par procesa s ākšanu otras Puses ieinteres ētaj ām person ām, 
kuras šis process skar tieši, tostarp sniegt procesa b ūtības aprakstu, nor ādīt iest ādi, kur ā process tiek uzs ākts, un 
izskat āmo jaut ājumu visp ārīgu aprakstu;LV L 161/120 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
b) ja to pie ļauj termi ņš, procesa veids un sabiedr ības intereses, pirms gal īgās administrat īvās r īcības veikšanas nodrošina 
šādām ieinteres ētām person ām pien ācīgu iesp ēju iesniegt faktus un argumentus, kas pamato to nost āju un  
c) nodrošina, ka t ās proced ūras ir balst ītas uz Puses ties ību aktiem un atbilst tiem.  
286. pants  
Pārskat īšana un p ārs ūdz ēšana  
1. Katra Puse izveido vai saglab ā tiesas vai citus neatkar īgus tribun ālus, tostarp attiec īgos gad ījumos ar tiesliet ām 
saist ītas iest ādes vai administrat īvās tiesas vai proced ūras ar nol ūku pien ācīgi p ārskat īt un attiec īgos gad ījumos kori ģēt 
administrat īvu r īcību jom ās, ko aptver šis nol īgums. Š ādas tiesas, tribun āli vai proced ūras ir objekt īvas un neatkar īgas no 
iest ādes vai amatpersonas, kurai uztic ēta administrat īvā izpilde, un t ās nav p ēc b ūtības ieinteres ētas lietas izn ākum ā. 
2. Katra Puse nodrošina, ka š ādās ties ās, tiesu iest ādēs vai proced ūrās proces ā iesaist ītaj ām person ām ir nodrošin ātas 
ties ības uz:  
a) pien ācīgu iesp ēju atbalst īt vai aizsarg āt savu attiec īgo nost āju; un  
b) l ēmumu, kas balst īts uz pier ādījumiem un iesniegtajiem dokumentiem vai, ja to pieprasa Pušu ties ību akti, dokumen ­
tiem, ko apkopojusi administrat īvā iest āde. 
3. Katra Puse nodrošina, ka, iev ērojot t ās ties ību aktos paredz ētās p ārsūdz ēšanas vai turpm ākas p ārskat īšanas proce ­
dūras, š ādu l ēmumu īsteno un sav ā darb ībā ņem v ērā iest āde vai amatpersona, kas ir kompetenta saist ībā ar attiec īgo 
administrat īvo r īcību. 
287. pants  
Regul ējuma kvalit āte un efektivit āte un laba administrat īvā prakse  
1. Puses vienojas sadarboties, lai veicin ātu regul ējuma kvalit āti un efektivit āti, tostarp veicot inform ācijas un paraug ­
prakses apmai ņu saist ībā ar to attiec īgajiem regul ējuma reformu procesiem un regul ējuma ietekmes izv ērtējumiem.  
2. Puses piekr īt labas administrat īvās prakses principiem un vienojas sadarboties to veicin āšan ā, tostarp apmainoties ar 
inform āciju un paraugpraksi.  
288. pants  
Diskrimin ācijas nov ēršana  
Katra Puse otras Puses ieinteres ētaj ām person ām piem ēro p ārredzam ības standartus, kas nav maz āk labv ēlīgi k ā tie, ko t ā 
piem ēro sav ām ieinteres ētaj ām person ām. 
13. NODA ĻA 
Tirdzniec ība un ilgtsp ējīga att īstība 
289. pants  
Konteksts un m ērķi 
1. Puses atsaucas uz 1992. gad ā pie ņemto R īcības pl ānu 21. gadsimtam - Agenda  21 -vides un att īstības jom ā, 2002. 
gad ā Johannesburg ā pie ņemto ilgtsp ējīgas att īstības īstenošanas pl ānu un starptautiski pie ņemtiem politisk ās r īcības 
pl āniem nodarbin ātības un soci ālās politikas jom ās, jo īpaši uz Starptautisk ās Darba organiz ācijas (turpm āk – ILO ) 
Pien ācīga darba nodrošin āšanas programmu un Ekonomikas un soci ālo lietu padomes 2006. gad ā pie ņemto Ministru 
deklar āciju par pilnu nodarbin ātību un pien ācīgas kvalit ātes darbu. Puses atk ārtoti apstiprina savu ap ņemšanos sekm ēt 
starptautisk ās tirdzniec ības att īstību veid ā, kas veicina ilgtsp ējīgas att īstības m ērķa sasniegšanu, un nodrošin āt, lai šis 
m ērķis b ūtu iek ļauts un atspogu ļots visos tirdzniec ības attiec ību l īme ņos.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/121
2. Šaj ā nol ūkā Puses atz īst, cik svar īgi ir piln ībā ņemt v ērā ne tikai pašreiz ējo iedz īvot āju, bet ar ī n ākamo paaudžu 
ekonomisk ās, soci ālās un vides intereses un nodrošina, ka politika ekonomikas att īstības, vides un soci ālajos jaut ājumos ir 
savstarp ēji atbalstoša.  
290. pants  
Ties ības reglament ēt 
1. Atz īstot Pušu ties ības izveidot un reglament ēt savus viet ējos vides un darba aizsardz ības l īme ņus un ilgtsp ējīgas 
att īstības politiku un priorit ātes saska ņā ar attiec īgiem starptautiski atz ītiem principiem un nol īgumiem un attiec īgi 
pie ņemt vai groz īt savus ties ību aktus, Puses nodrošina, ka to ties ību akti paredz augsta l īme ņa vides un darba aizsar ­
dz ību, un tiecas aizvien uzlabot šos ties ību aktus.  
2. K ā līdzekli šaj ā pant ā min ēto m ērķu sasniegšanai, Ukraina tuvina savus likumus, noteikumus un administrat īvo 
praksi ES  acquis . 
291. pants  
Daudzpus ēji darba standarti un nol īgumi  
1. Puses atz īst, ka piln īga un produkt īva nodarbin ātība un pien ācīgs darbs visiem ir galvenie tirdzniec ības elementi 
globaliz ācijas kontekst ā. Puses atk ārtoti apstiprina ap ņemšanos veicin āt tirdzniec ības izaugsmi t ādā veid ā, kas sekm ē 
piln īgu un produkt īvu nodarbin ātību un pien ācīgu darbu visiem, ietverot v īriešus, sievietes un jauniešus.  
2. Puses veicina un īsteno savos ties ību aktos un praks ē starptautiski atz ītus darba pamatstandartus, proti:  
a) biedrošan ās br īvība un ties ību uz kopl īguma sl ēgšanu efekt īva atz īšana;  
b) jebk āda piespiedu un oblig ātā darba izskaušana;  
c) b ērnu darba faktiska atcelšana; un  
d) diskrimin ācijas izskaušana attiec ībā uz nodarbin ātību un profesiju.  
3. Puses atk ārtoti apstiprina ap ņemšanos efekt īvi īstenot ratific ētās ILO  priorit ārās un pamatkonvencijas un  ILO  1998. 
gada Deklar āciju par Deklar ācij ā par pamatties ībām un principiem darb ā. Puses ar ī apsv ērs citu  ILO  konvenciju ratifik āciju 
un īstenošanu, kuras  ILO  klasific ē k ā aktu ālas. 
4. Puses uzsver, ka nodarbin ātības standartus nedr īkst izmantot protekcionistiskas tirdzniec ības nol ūkā. Puses nor āda, 
ka nek ādā zi ņā nedr īkst apšaub īt to sal īdzinošo priekšroc ību. 
292. pants  
Daudzpus ēji nol īgumi vides jom ā 
1. Puses atz īst starptautisk ās vides p ārvald ības un nol īgumu noz īmi, starptautiskajai kopienai risinot glob ālas vai 
reģion ālas vides probl ēmas.  
2. Puses atk ārtoti apstiprina savas saist ības ties ību aktos un praks ē faktiski īstenot daudzpus ējus vides nol īgumus, kuru 
līgumsl ēdz ējas puses t ās ir.  
3. Nekas šaj ā nol īgum ā neierobežo Puses ties ības pie ņemt vai saglab āt pas ākumus, ar kuriem īsteno daudzpus ējus vides 
nol īgumus, kuru l īgumsl ēdz ēja puse t ā ir. Š ādus pas ākumus nepiem ēro veid ā, kas var izv ērsties par patva ļīgu vai neattais ­
notu diskrimin āciju Pušu starp ā vai par sl ēptu tirdzniec ības ierobežojumu.LV L 161/122 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. Puses nodrošina, ka vides politika pamatojas uz piesardz ības un prevent īvās darb ības principiem, kas nosaka, ka 
videi nodar īta kait ējuma labošana j āveic, pirm ām k ārtām nov ēršot t ā c ēloni, un ka maks ā pies ārņot ājs. 
5. Puses sadarbojas, lai veicin ātu apdom īgu un racion ālu dabas resursu izmantošanu saska ņā ar ilgtsp ējīgas att īstības 
m ērķi, un nol ūkā stiprin āt saikni starp Pušu tirdzniec ības un vides politiku un praksi.  
293. pants  
Ilgtsp ējīgu att īstību veicinoša tirdzniec ība 
1. Puses atk ārtoti apstiprina, ka tirdzniec ībai b ūtu j āveicina ilgtsp ējīga att īstība vis ās t ās dimensij ās. Puses atz īst, k āda 
labv ēlīga loma svar īgākajiem nodarbin ātības standartiem un cien īgam darbam var b ūt ekonomikas efektivit ātē, jaunrad ē 
un raž īgum ā, un uzsver, k āda v ērtība ir, pirmk ārt, liel ākai tirdzniec ības politikas saskan ībai un, otrk ārt, nodarb īnātībai un 
soci ālajai politikai.  
2. Puses tiecas veicin āt un atvieglot vides pre ču, pakalpojumu un tehnolo ģiju, ilgtsp ējīgas atjaunojam ās ener ģijas, 
energoefektivit ātes ražojumu un pakalpojumu un pre ču ar ekomar ķējumu tirdzniec ību, un ārvalstu tiešos ieguld ījumus 
šaj ā nozar ē, tostarp mazinot saist ītos ārpustarifa š ķēršļus. 
3. Puses cenšas veicin āt t ādu pre ču tirdzniec ību, kas sekm ē ilgtsp ējīgu att īstību, tostarp t ādu, uz kur ām attiecas īpašas 
sist ēmas, piem ēram, god īgas un ētiskas tirdzniec ības sist ēma un sist ēmas, kuras paredz korporat īvās soci ālās atbild ības un 
pārskatatbild ības principus.  
294. pants  
Mežsaimniec ības produktu tirdzniec ība 
Lai veicin ātu ilgtsp ējīgu meža resursu p ārvald ību, Puses ap ņemas kop īgi str ādāt, lai uzlabotu mežsaimniec ības ties ību aktu 
izpildi un p ārvaldi un veicin ātu likum īgu un ilgtsp ējīgu mežsaimniec ības produktu tirdzniec ību. 
295. pants  
Zivju produktu tirdzniec ība 
Ņemot v ērā, cik svar īgi ir nodrošin āt atbild īgu zivju kr ājumu p ārvald ību ilgtsp ējīgā veid ā un veicin āt labu tirdzniec ības 
pārvald ību, Puses ap ņemas kop īgi str ādāt: 
a) pie ņemot efekt īvus zivju un citu ūdens resursu uzraudz ības un kontroles pas ākumus;  
b) nodrošinot piln īgu piem ērojamo re ģion ālo zvejniec ības p ārvald ības organiz āciju pie ņemto saglab āšanas un kontroles 
pas ākumu iev ērošanu un cik vien iesp ējams plaši sadarbojoties ar re ģion ālaj ām zvejniec ības p ārvald ības organiz ācij ām 
un to ietvaros; un  
c) ieviešot cita starp ā tirdzniec ības pas ākumus neleg ālas, nere ģistr ētas un neregul ētas zvejas apkarošanai.  
296. pants  
Aizsardz ības l īme ņa uztur ēšana  
1. Puse faktiski īsteno savus vides aizsardz ības un darba ties ību aktus, veicot ilglaic īgas vai regul āras darb ības vai 
neveicot t ās, neietekm ējot tirdzniec ību vai ieguld ījumu pl ūsmu starp Pus ēm. 
2. Puse nev ājina vai nemazina vides un darba ties ību aizsardz ību, kas paredz ēta t ās ties ību aktos, lai veicin ātu tird ­
zniec ību vai ieguld ījumus, atce ļot vai cit ādi atk āpjoties no saviem ties ību aktiem vai standartiem vai pied āvājot atcelt tos 
vai cit ādi atk āpties no tiem, noteikumiem, neietekm ējot tirdzniec ību vai ieguld ījumu pl ūsmu starp Pus ēm.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/123
297. pants  
Zin ātnisk ā inform ācija 
Puses atz īst, cik svar īgi ir ņemt v ērā zin ātnisko un tehnisko inform āciju un attiec īgos starptautiskos standartus, pamatnos ­
tādnes vai ieteikumus, sagatavojot, pie ņemot un īstenojot pas ākumus, kuru m ērķis ir aizsarg āt vidi, sabiedr ības vesel ību un 
soci ālos apst ākļus, kas ietekm ē tirdzniec ību starp Pus ēm. 
298. pants  
Ietekmes uz ilgtsp ējību p ārskat īšana  
Puses ap ņemas p ārskat īt, uzraudz īt un nov ērtēt š īs sada ļas īstenošanas ietekmi uz ilgtsp ējīgu att īstību, paredzot attiec īgus 
līdzdal ības procesus un iest ādes, k ā ar ī procesus un iest ādes, kas izveidoti saska ņā ar šo nol īgumu, piem ēram, veicot ar 
tirdzniec ību saist ītus ietekmes uz ilgtsp ējību nov ērtējumus.  
299. pants  
Pilsonisk ās sabiedr ības instit ūcijas  
1. Katra Puse nor īko un sasauc jaunu vai jau past āvošu konsultantu grupu ilgtsp ējīgas att īstības jaut ājumos, kuras 
uzdevums ir sniegt padomus saist ībā ar š īs noda ļas īstenošanu.  
2. Konsultantu grup ā ietilpst neatkar īgas pilsonisko sabiedr ību p ārst āvošas organiz ācijas, nodrošinot l īdzsvarotu darba 
dev ēju un darbinieku organiz āciju, nevalstisko organiz āciju un citu ieinteres ēto personu p ārst āvību. 
3. Abu Pušu konsultantu grupu dal ībnieki tiekas atkl ātā Pilsonisk ās sabiedr ības forum ā, lai risin ātu dialogu, aptverot 
Pušu tirdzniec ības attiec ību ilgtsp ējīgas att īstības aspektus. Pilsonisk ās sabiedr ības forums notiek vienu reizi gad ā, ja vien 
Puses nevienojas cit ādi. Puses ne v ēlāk k ā viena gada laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā vienojas par Pilsonisk ās 
sabiedr ības foruma darb ību. 
4. Dialogs, kas risin ās Pilsonisk ās sabiedr ības forum ā, neskar š ā nol īguma 469. pant ā izveidot ās Pilsonisk ās sabiedr ības 
platformas lomu apmai ņā ar viedok ļiem par jebkuru jaut ājumu saist ībā ar š ā nol īguma īstenošanu.  
5. Puses inform ē Pilsonisk ās sabiedr ības forumu par š īs noda ļas īstenošanas gaitu. Pilsonisk ās sabiedr ības foruma 
viedok ļus, atzinumus vai ieteikumus var iesniegt Pus ēm tieši vai ar konsultantu grupu starpniec ību. 
300. pants  
Institucion ālie un uzraudz ības meh ānismi  
1. Ar šo ir izveidota Tirdzniec ības un ilgtsp ējīgas att īstības apakškomiteja (turpm āk – apakškomiteja). T ā zi ņo par savu 
darbu Asoci ācijas komitejai š ā nol īguma 465. panta 4. punkt ā paredz ētaj ā sast āvā. Tirdzniec ības un ilgtsp ējīgas att īstības 
apakškomitej ā ietilpst katras Puses valsts p ārvaldes augst ākās vad ības ier ēdņi. T ā p ārrauga š īs noda ļas īstenošanu, tostarp 
uzraudz ības darb ību un ietekmes izv ērtējumu rezult ātus, un lab ā tic ībā apspriežas par vis ām probl ēm ām, kas izriet no š īs 
noda ļas piem ērošanas. T ā pie ņem savu reglamentu. T ā tiekas gada laik ā no š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā un turpm āk 
vismaz vienu reizi gad ā. 
2. Katra Puse nor īko kontaktpunktu savas valsts p ārvaldes ietvaros, lai veicin ātu Pušu sazi ņu visos jaut ājumos, uz ko 
attiecas š ī noda ļa. 
3. Puses var uzraudz īt š īs noda ļas pas ākumu īstenošanas un izpildes progresu. Puse var piepras īt otrai Pusei sniegt 
konkr ētu un pamatotu inform āciju par š īs noda ļas īstenošanas rezult ātiem.LV L 161/124 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. Puse var piepras īt apspriešanos ar otru Pusi par jebkuru no š īs noda ļas izrietošu jaut ājumu, iesniedzot otras Puses 
kontaktpunktam rakstisku piepras ījumu. Puses vienojas, ka p ēc k ādas Puses piepras ījuma t ās nekav ējoties apspried īsies, 
izmantojot atbilstošus kan ālus. 
5. Puses cenšas pan ākt abpus ēji apmierinošu jaut ājuma risin ājumu un var l ūgt padomu, inform āciju vai pal īdz ību no 
jebkuras personas vai iest ādes, kuru t ās uzskata par piem ērotu, lai piln ībā izp ētītu izskat āmo jaut ājumu. Puses ņem v ērā 
darb ības, ko veic  ILO  vai attiec īgas daudzpus ējas vides organiz ācijas, kuru l īgumsl ēdz ējas puses t ās ir.  
6. Ja Pus ēm ar apspriešanos jaut ājumu atrisin āt neizdodas, katra Puse var l ūgt sasaukt Tirdzniec ības un ilgtsp ējīgas 
att īstības apakškomiteju jaut ājuma izskat īšanai, iesniedzot rakstisku piepras ījumu otras Puses kontaktpunktam. To sasauc 
nekav ējoties, un t ā cenšas vienoties par jaut ājuma risin ājumu, tostarp attiec īgā gad ījum ā konsult ējoties ar vald ības vai 
nevalstiskiem ekspertiem. Ja vien Tirdzniec ības un ilgtsp ējīgas att īstības apakškomiteja nenolemj cit ādi, t ās risin ājumu 
public ē. 
7. Attiec ībā uz jaut ājumiem, kas rodas saist ībā ar šo noda ļu, Puses var izmantot tikai š ā nol īguma 300. un 301. pant ā 
paredz ēto k ārtību. 
301. pants  
Ekspertu grupa  
1. Ja vien Puses nevienojas cit ādi, Puse 90 dienu laik ā p ēc tam, kad iesniegts l ūgums s ākt apspriešanos saska ņā ar š ā 
nol īguma 300. panta 4. punktu, var l ūgt sasaukt Ekspertu grupu, lai izp ētītu jaut ājumu, kas nav apmierinoši atrisin āts 
vald ību apspriešan ās laik ā. P ēc k ādas Puses piepras ījuma 30 dienu laik ā no Puses piepras ījuma sasaukt ekspertu grupu, 
jaut ājuma apspriešanai var sasaukt Tirdzniec ības un ilgtsp ējīgas att īstības apakškomiteju. Puses var iesniegt grupai priekš ­
likumus. Grupa var l ūgt inform āciju un padomu no Pus ēm, konsultantu grupas(- ām) vai starptautisk ām organiz ācij ām. 
Ekspertu grupu sasauc 60 dienu laik ā no Puses piepras ījuma.  
2. Grupa, ko izveido atbilst īgi š ā panta 3. punkt ā noteiktajai k ārtībai, sniedz atzinumu par š īs noda ļas īstenošanu. Ja 
vien Puses nevienojas cit ādi, grupa 90 dienu laik ā no p ēdējā eksperta izraudz īšan ās iesniedz Pus ēm zi ņojumu. Puses dara 
visu iesp ējamo, lai ņemtu v ērā ekspertu grupas padomu vai ieteikumus par š īs noda ļas īstenošanu. Grupas ieteikumu 
īstenošanu uzrauga Tirdzniec ības un ilgtsp ējīgas att īstības apakškomiteja. Grupas zi ņojums ir pieejams Pušu konsultantu 
grupai(- ām). Attiec ībā uz konfidenci ālu inform āciju un reglamentu attiec īgi piem ēro š ā nol īguma IV sada ļas 14. noda ļas 
(Str īdu izš ķiršana) XXIV pielikuma principus.  
3. St ājoties sp ēkā šim nol īgumam, Puses vienojas par sarakstu, kur ā ir vismaz 15 personas, kur ām ir speci ālās 
zin āšanas par šaj ā noda ļā iek ļautajiem jaut ājumiem, no kur ām vismaz piecas personas nav nevienas Puses valstspieder īgie 
un kuras b ūs ekspertu grupas priekšs ēdētāji. Eksperti ir neatkar īgi un nav saist īti ar k ādu no Pus ēm vai konsultantu 
grup ā(-s) p ārst āvētaj ām organiz ācij ām un nepilda to nor ādījumus. Katra Puse 50 dienu laik ā no dienas, kad sa ņemts Puses 
piepras ījums par ekspertu grupas izveidi, izraug ās vienu ekspertu no ekspertu saraksta. Ja Puse neizraug ās savu ekspertu 
min ētaj ā termi ņā, otra Puse no ekspertu saraksta izraug ās t ās Puses valstspieder īgo, kura nav izraudz ījusies ekspertu. Abi 
izraudz ītie eksperti vienojas par priekšs ēdētāju, ko izv ēlas no saraksta ar ekspertiem, kas nav nevienas Puses valstspiede ­
rīgie. 
302. pants  
Sadarb ība tirdzniec ības un ilgtsp ējīgas att īstības jom ā 
Lai sasniegtu š ā nol īguma m ērķus, Puses kop īgi str ādās pie nodarbin ātības un vides politikas ar tirdzniec ību saist ītiem 
aspektiem.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/125
14. NODA ĻA ( 1 ) 
Str īdu izš ķiršana  
303. pants  
M ērķis 
Šīs noda ļas m ērķis ir lab ā tic ībā izvair īties no str īdiem starp Pus ēm saist ībā ar š ā nol īguma 304. pant ā min ēto š ā nol īguma 
noteikumu piem ērošanu, izš ķirt tos, un, ja tas ir iesp ējams, rast savstarp ēji saska ņotu risin ājumu (  2 ). 
304. pants  
Darb ības joma  
Šīs noda ļas noteikumus piem ēro attiec ībā uz visiem str īdiem, kas izriet no š ā nol īguma IV sada ļas noteikumu inter ­
pret ācijas un piem ērošanas, ja vien nep ārprotami nav noteikts cit ādi. 
305. pants  
Apspriešan ās 
1. Puses cenšas atrisin āt str īdus par š ā nol īguma 304. pant ā min ēto š ā nol īguma noteikumu interpret ēšanu un 
piem ērošanu, lab ā tic ībā s ākot apspriešanos ar m ērķi pan ākt savstarp ēji saska ņotu risin ājumu.  
2. Puse ierosina apspriešanos, nos ūtot otrai Pusei rakstisku piepras ījumu, kura kopiju iesniedz Tirdzniec ības komitejai, 
nor ādot izskat āmo jaut ājumu un š ā nol īguma 304. pant ā min ētos š ā nol īguma noteikumus, kuri p ēc Puses dom ām ir 
piem ērojami.  
3. Apspriešanos r īko 30 dienu laik ā no piepras ījuma sa ņemšanas dienas, un t ā notiek atbild ētājas Puses teritorij ā, ja 
vien Puses nevienojas cit ādi. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 30 dienu laik ā no piepras ījuma sa ņemšanas dienas, ja vien 
abas Puses nevienojas to turpin āt. Visa apspriešan ās laik ā sniegt ā konfidenci ālā inform ācija ir konfidenci āla. 
4. Apspriešan ās steidzamos gad ījumos, tostarp t ādos, kas saist īti ar ātrboj īgām un sezonas prec ēm, r īko 15 dienu laik ā 
no piepras ījuma iesniegšanas dienas un uzskata par pabeigt ām 15 dienas p ēc piepras ījuma iesniegšanas dienas.  
5. Ja apspriešan ās attiecas uz energoproduktu transportu pa t īkliem un viena Puse uzskata, ka str īda izš ķiršana ir 
steidzama dabas g āzes, naftas vai elektr ības transporta starp Ukrainu un ES pusi piln īgas vai da ļējas p ārtraukšanas d ēļ, 
apspriešan ās notiek tr īs dienu laik ā no pieteikuma iesniegšanas dienas, un to uzskata par pabeigtu tr īs dienas p ēc 
pieteikuma iesniegšanas dienas, ja vien abas Puses nevienojas to turpin āt. Visa apspriešan ās laik ā izpaust ā konfidenci ālā 
inform ācija ir konfidenci āla. 
6. Ja apspriešan ās nenotiek attiec īgi š ā panta 3. vai 4. punkt ā noteiktajos termi ņos vai ja t ā ir pabeigta, bet nav pan ākta 
vienošan ās par savstarp ēji saska ņotu risin ājumu, pras ītāja Puse var piepras īt izveidot š ķīrējtiesu saska ņā ar š ā nol īguma 
306. pantu.LV L 161/126 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Lai neb ūtu nek ādu šaubu – šo sada ļu neinterpret ē k ā tādu, kas pieš ķir ties ības vai uzliek saist ības, uz kur ām var tieši atsaukties Pušu 
viet ējās ties ās. 
( 2 ) Lai nov ērstu jebk ādas šaubas – šo noda ļu nepiem ēro ar šo nol īgumu izveidotu iest āžu l ēmumiem vai to iesp ējamam r īcības 
trūkumam.
1 . I e d a ļ a 
Š ķ ī r ē j t i e s a s p r o c e d ū r a 
306. pants  
Šķīrējtiesas proced ūras s ākšana  
1. Ja Puses nav atrisin ājušas str īdu apspriežoties, k ā paredz ēts š ā nol īguma 305. pant ā, pras ītāja Puse var piepras īt 
izveidot š ķīrējtiesu.  
2. Piepras ījums izveidot š ķīrējtiesu j āiesniedz rakstveid ā atbild ētājai Pusei un Tirdzniec ības komitejai. Pras ītāja Puse 
piepras ījum ā nor āda konkr ētu izskat āmo pas ākumu un s ūdz ības juridisk ā pamatojuma īsu izkl āstu, kas ir pietiekošs, lai 
skaidri iepaz īstin ātu ar probl ēmu. Gad ījum ā, ja pras ītāja puse l ūdz izveidot š ķīrējtiesu ar cit ām, bet ne parastaj ām 
pilnvar ām, rakstisk ā pras ībā ietver ierosin āto speci ālo pilnvaru tekstu.  
3. Ja vien Puses nevienojas cit ādi, š ķīrējtiesas pilnvaras ir piecu dienu laik ā no š ķīrējtiesas izveidošanas dienas.  
"izskat īt š ķīrējtiesas izveidošanas piepras ījum ā min ēto jaut ājumu, lemt par attiec īgā pas ākuma sader ību ar š ā nol īguma 
304. pant ā min ētajiem š ā nol īguma noteikumiem un pie ņemt nol ēmumu saska ņā ar š ā nol īguma 310. pantu. " 
307. pants  
Šķīrējtiesas sast āvs 
1. Š ķīrējties ā ir tr īs š ķīrējtiesneši.  
2. Puses desmit dienu laik ā p ēc tam, kad Tirdzniec ības komitej ā iesniegts piepras ījums izveidot š ķīrējtiesu, apspriežas, 
lai pan āktu vienošanos par t ās sast āvu. 
3. Ja Puses š ā panta 2. punkt ā noteiktaj ā termi ņā nesp ēj vienoties par š ķīrējtiesas sast āvu, jebkura no Pus ēm var pras īt 
Tirdzniec ības komitejas priekšs ēdētājam vai vi ņa p ārst āvim ar izlozes pal īdz ību izv ēlēties visus tr īs š ķīrējtiesnešus no 
attiec īgā saraksta, kas izveidots saska ņā ar š ā nol īguma 323. pantu: vienu personu — no pras ītājas Puses ierosin āto 
personu loka, vienu personu — no atbild ētājas Puses ierosin āto personu loka un vienu personu — no to personu loka, ko 
Puses izv ēlējuš ās priekšs ēdētāja amatam.  
4. Ja Puses vienojas par vienu vai vair ākiem š ķīrējtiesnešiem, atlikušo dal ībnieku vai dal ībniekus izraug ās t ādā paš ā 
kārtībā: 
a) ja Puses ir vienojuš ās par diviem š ķīrējtiesnešiem, atlikušo š ķīrējtiesnesi izv ēlas no to personu loka, ko Puses izv ēlējuš ās 
priekšs ēdētāja amatam;  
b) ja Puses ir vienojuš ās par vienu š ķīrējtiesnesi, vienu atlikušo š ķīrējtiesnesi izv ēlas no pras ītājas Puses ierosin āto personu 
loka un vienu — no atbild ētājas Puses ierosin āto personu loka.  
5. Tirdzniec ības komitejas priekšs ēdētājs vai vi ņa p ārst āvis izraug ās š ķīrējtiesnešus piecu dienu laik ā no 3. punkt ā 
min ētā piepras ījuma. Katras Puses p ārst āvis ir ties īgs b ūt kl āt izraudz īšan ās laik ā. 
6. Š ķīrējtiesas izveidošanas diena ir diena, kad ir pabeigta izraudz īšan ās proced ūra.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/127
7. Ja br īdī, kad tiek iesniegts piepras ījums saska ņā ar š ā panta 3. punktu, k āds no š ā nol īguma 323. pant ā paredz ē­
tajiem sarakstiem nav izveidots, tr īs š ķīrējtiesnešus izv ēlas ar izlozes pal īdz ību no to personu saraksta, ko ofici āli 
ierosin ājusi viena vai abas Puses.  
8. Attiec ībā uz str īdu saist ībā ar š ā nol īguma IV sada ļas 11. noda ļu (Ener ģētika saist ībā ar tirdzniec ību), ko viena Puse 
uzskata par steidzamu dabas g āzes, naftas vai elektr ības transporta starp Ukrainu un ES pusi piln īgas vai da ļējas 
pārtraukšanas vai p ārtraukšanas draudu d ēļ, š ā panta 3. punktu piem ēro uzreiz bez š ā panta 2. punkta piem ērošanas, 
un š ā panta 5. punkt ā min ētais termi ņš ir divas dienas.  
308. pants  
Šķīrējtiesas starpposma zi ņojums  
1. Š ķīrējtiesa Pus ēm 90 dienu laik ā no š ķīrējtiesas izveidošanas dienas iesniedz starpposma zi ņojumu, kur ā izkl āstīti 
konstat ētie fakti, attiec īgo noteikumu piem ērojam ība un galvenais pamatojums š ķīrējtiesas secin ājumiem un ieteikumiem. 
Ja t ā uzskata, ka šo termi ņu nevar iev ērot, š ķīrējtiesas priekšs ēdētājam par to rakstveid ā jāpazi ņo Pus ēm un Tirdzniec ības 
komitejai, nor ādot kav ēšan ās iemeslus un dienu, kad š ķīrējtiesa pl āno izdot starpposma zi ņojumu. Starpposma zi ņojumu 
nek ādā gad ījum ā nedr īkst izdot v ēlāk par 120 dien ām p ēc š ķīrējtiesas izveidošanas dienas.  
2. Jebkura Puse 14 dienu laik ā no starpposma zi ņojuma izdošanas dienas var iesniegt rakstisku l ūgumu š ķīrējtiesai 
pārskat īt konkr ētus starpposma zi ņojuma aspektus.  
3. Steidzamos gad ījumos, tostarp t ādos, kas saist īti ar ātrboj īgām un sezonas prec ēm, š ķīrējtiesa dara visu iesp ējamo, lai 
izdotu starpposma zi ņojumu, un jebkura Puse var iesniegt rakstisku l ūgumu š ķīrējtiesai p ārskat īt starpposma zi ņojum ā 
preciz ētos aspektus divas reizes īsākā termi ņā nek ā noteikts attiec īgi š ā panta 1. un 2. punkt ā. 
4. Attiec ībā uz str īdu saist ībā ar š ā nol īguma IV sada ļas 11. noda ļu (Ener ģētika saist ībā ar tirdzniec ību), ko viena Puse 
uzskata par steidzamu dabas g āzes, naftas vai elektr ības transporta starp Ukrainu un ES pusi piln īgas vai da ļējas 
pārtraukšanas vai p ārtraukšanas draudu d ēļ, starpposma zi ņojumu iesniedz 20 dienu laik ā un 2. punkt ā min ēto l ūgumu 
izdara piecu dienu laik ā no rakstveida zi ņojuma izdošanas. Š ķīrējtiesa var ar ī nolemt iztikt bez starpposma zi ņojuma.  
5. P ēc Pušu rakstisko piez īmju izskat īšanas saist ībā ar starpposma zi ņojumu š ķīrējtiesa var groz īt zi ņojumu un veikt 
turpm āku p ārbaudi p ēc saviem ieskatiem. Š ķīrējtiesas gal īgā nol ēmuma secin ājumi ietver starpposma p ārskata posm ā 
izvirz īto argumentu apspriešanu.  
309. pants  
Samierin āšan ās steidzamos ener ģētikas str īdos 
1. Attiec ībā uz str īdu saist ībā ar š ā nol īguma IV sada ļas 11. noda ļu (Ener ģētika saist ībā ar tirdzniec ību), ko viena Puse 
uzskata par steidzamu dabas g āzes, naftas vai elektr ības transporta starp Ukrainu un ES pusi piln īgas vai da ļējas 
pārtraukšanas vai p ārtraukšanas draudu d ēļ, jebkura Puse, iesniedzot par to piepras ījumu š ķīrējtiesai, var l ūgt š ķīrējtiesas 
priekšs ēdētāju veikt samierin ātāja pien ākumus attiec ībā uz jebkuru jaut ājumu, kas saist īts ar str īdu. 
2. Samierin ātājs cenšas pan ākt vienošanos par str īda risin ājumu vai cenšas pan ākt vienošanos par proced ūru š āda 
risin ājuma sasniegšanai. Ja 15 dienu laik ā p ēc t ā iecelšanas samierin ātājam nav izdevies pan ākt š ādu vienošanos, tas iesaka 
str īda risin ājumu vai proced ūru š āda risin ājuma sasniegšanai un lemj par noteikumiem un nosac ījumiem, kas j āiev ēro no 
konkr ētas dienas, ko tas nosaka, l īdz dienai, kad str īds tiek izš ķirts. 
3. Puses un Pušu kontrol ē vai jurisdikcij ā esošas vien ības iev ēro saska ņā ar š ā panta 2. punktu izteiktos ieteikumus par 
noteikumiem un nosac ījumiem tr īs m ēnešus no samierin ātāja l ēmuma pie ņemšanas vai l īdz str īda izš ķiršanai, atkar ībā no 
tā, kas ir agr āk. 
4. Samierin ātājs iev ēro Š ķīrējtiesnešu ētikas kodeksu.LV L 161/128 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
310. pants  
Šķīrējtiesas nol ēmums  
1. Š ķīrējtiesa pazi ņo savu nol ēmumu Pus ēm un Tirdzniec ības komitejai 120 dienu laik ā no š ķīrējtiesas izveidošanas 
dienas. Ja t ā uzskata, ka šo termi ņu nevar iev ērot, š ķīrējtiesas priekšs ēdētājs par to rakstveid ā pazi ņo Pus ēm un Tird ­
zniec ības komitejai, nor ādot kav ēšan ās iemeslus un dienu, kad š ķīrējtiesa pl āno pabeigt darbu. Nol ēmumu nek ādā 
gad ījum ā nedr īkst pazi ņot v ēlāk k ā 150 dienas no š ķīrējtiesas izveidošanas dienas.  
2. Steidzamos gad ījumos, tostarp t ādos, kas saist īti ar ātrboj īgām vai sezonas prec ēm, š ķīrējtiesa dara visu, lai pazi ņotu 
nol ēmumu 60 dien ās no t ās izveidošanas dienas. Nek ādos apst ākļos tas nedr īkst aiz ņemt vair āk k ā 75 dienas no t ās 
izveidošanas. Š ķīrējtiesa 10 dienu laik ā p ēc t ās izveidošanas var pie ņemt prejudici ālu nol ēmumu par to, vai t ā uzskata 
lietu par steidzamu.  
3. Attiec ībā uz str īdu saist ībā ar š ā nol īguma IV sada ļas 11. noda ļu (Ener ģētika saist ībā ar tirdzniec ību), ko viena Puse 
uzskata par steidzamu dabas g āzes, naftas vai elektr ības transporta starp Ukrainu un ES pusi piln īgas vai da ļējas 
pārtraukšanas vai p ārtraukšanas draudu d ēļ, š ķīrējtiesa nol ēmumu pazi ņo 40 dienu laik ā no t ās izveidošanas dienas.  
2 . I e d a ļ a 
N o l ē m u m a i z p i l d e  
311. pants  
Šķīrējtiesas nol ēmuma izpilde  
Katra Puse veic visus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai lab ā tic ībā izpild ītu š ķīrējtiesas nol ēmumu, un Puses cent īsies vienoties 
par termi ņu, kur ā jāpan āk nol ēmuma izpilde.  
312. pants  
Pie ņemams termi ņš nol ēmuma izpildei  
1. Ne v ēlāk k ā 30 dienas p ēc tam, kad š ķīrējtiesa nol ēmumu pazi ņojusi Pus ēm, atbild ētāja Puse pazi ņo pras ītājai Pusei 
un Tirdzniec ības komitejai termi ņu, kas tai b ūs vajadz īgs, lai izpild ītu nol ēmumu (turpm āk – pie ņemams termi ņš). 
2. Ja starp Pus ēm ir domstarp ības par pie ņemamu termi ņu š ķīrējtiesas nol ēmuma izpildei, pras ītāja Puse 20 dien ās p ēc 
pazi ņojuma saska ņā ar š ā panta 1. punktu rakstiski pieprasa š ķīrējtiesai t ās s ākotn ējā sast āvā noteikt pie ņemamu termi ņu. 
Par š ādu piepras ījumu vienlaic īgi pazi ņo otrai Pusei un Tirdzniec ības komitejai. Š ķīrējtiesa 20 dienu laik ā no piepras ījuma 
iesniegšanas dienas pazi ņo savu nol ēmumu Pus ēm un Tirdzniec ības komitejai.  
3. Ja s ākotn ējais š ķīrējtiesas sast āvs vai daži t ās locek ļi nevar piedal īties san āksm ē, piem ēro š ā nol īguma 307. pant ā 
izkl āstīto k ārtību. Nol ēmuma pazi ņošanas termi ņš ir 35 dienas no š ā panta 2. punkt ā min ētā piepras ījuma iesniegšanas 
dienas.  
4. Atbild ētāja Puse rakstveid ā inform ē pras ītāju Pusi par pan ākto progresu š ķīrējtiesas nol ēmuma izpild ē vismaz vienu 
m ēnesi pirms pie ņemam ā termi ņa beig ām. 
5. Puses, savstarp ēji vienojoties, var pagarin āt pie ņemamo termi ņu. 
313. pants  
Jebkura š ķīrējtiesas nol ēmuma izpildei veikt ā pas ākuma p ārskat īšana  
1. Atbild ētāja Puse pirms pie ņemam ā termi ņa beig ām pazi ņo pras ītājai Pusei un Tirdzniec ības komitejai par visiem 
pas ākumiem, ko t ā veikusi š ķīrējtiesas nol ēmuma izpildei.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/129
2. Ja Pus ēm ir domstarp ības par to, vai pas ākums, kas pazi ņots saska ņā ar š ā panta 1. punktu, patieš ām veikts, vai par 
tā atbilst ību, pras ītāja Puse var rakstiski piepras īt š ķīrējtiesai t ās s ākotn ējā sast āvā izlemt šo jaut ājumu. Š ādā piepras ījum ā 
nor āda konkr ēto izskat āmo pas ākumu un š ā nol īguma noteikumus, ar kuriem to uzskata par nesader īgu, veid ā, kas ir 
pietiekošs, lai skaidri nor ādītu s ūdz ības juridisko pamatojumu. Š ķīrējtiesa pazi ņo nol ēmumu 45 dien ās no piepras ījuma 
iesniegšanas dienas.  
3. Ja š ķīrējtiesa s ākotn ējā sast āvā vai daži t ās locek ļi nevar piedal īties jaun ā san āksm ē, piem ēro š ā nol īguma 307. pant ā 
noteikto k ārtību. Nol ēmuma pazi ņošanas termi ņš ir 60 dienas no š ā nol īguma 2. punkt ā min ētā piepras ījuma iesniegšanas 
dienas.  
314. pants  
Ties ību aizsardz ības l īdzek ļi steidzamos ener ģētikas str īdos 
1. Attiec ībā uz str īdu saist ībā ar š ā nol īguma IV sada ļas 11. noda ļu (Ener ģētika saist ībā ar tirdzniec ību), ko viena Puse 
uzskata par steidzamu dabas g āzes, naftas vai elektr ības transporta starp Ukrainu un ES pusi piln īgas vai da ļējas 
pārtraukšanas vai p ārtraukšanas draudu d ēļ, piem ēro š ādus īpašos noteikumus par ties ību aizsardz ības l īdzek ļiem.  
2. Atk āpjoties no š ā nol īguma 311., 312. un 313. panta, pras ītāja Puse var aptur ēt no š ā nol īguma izrietoš ās saist ības 
tādā līmen ī, kas ir l īdzv ērtīgs anul ējumam vai kait ējumam, ko izrais ījusi Puse, kas nav izpild ījusi š ķīrējtiesas nol ēmumu 15 
dienu laik ā no t ā pasludin āšanas. Š āda aptur ēšana st ājas sp ēkā nekav ējoties. Š ādu aptur ēšanu var uztur ēt sp ēkā ne vair āk 
kā tr īs m ēnešus, iz ņemot, ja atbild ētāja Puse joproj ām nav izpild ījusi š ķīrējtiesas zi ņojumu.  
3. Ja atbild ētāja Puse apstr īd nol ēmuma neizpildes faktu vai neizpildes d ēļ piem ērot ās saist ību aptur ēšanas l īmeni, t ā 
var ierosin āt proced ūru saska ņā ar š ā nol īguma 315. un 316. pantu, ko izskata pa ātrin ātā k ārtā. Pras ītājai Pusei ir 
pien ākums atcelt vai piel āgot saist ību aptur ēšanu tikai p ēc tam, kad š ķīrējtiesa ir pasludin ājusi savu nol ēmumu šaj ā 
jaut ājum ā, un t ā var saglab āt saist ību aptur ēšanu visas proced ūras laik ā. 
315. pants  
Pagaidu tiesisk ās aizsardz ības l īdzek ļi nol ēmuma neizpildes gad ījum ā 
1. Ja atbild ētāja Puse l īdz pie ņemam ā termi ņa beig ām nepazi ņo par pas ākumiem, kas veikti, lai izpild ītu š ķīrējtiesas 
nol ēmumu, vai ja š ķīrējtiesa nolemj, ka saska ņā ar š ā nol īguma 313. panta 1. punktu pazi ņotais pas ākums nav sader īgs ar 
min ētās Puses saist ībām atbilstoši š ā nol īguma 304. pant ā min ētajiem noteikumiem, atbild ētāja Puse iesniedz pagaidu 
kompens ācijas pied āvājumu, ja to pieprasa pras ītāja Puse.  
2. Ja 30 dienu laik ā p ēc pie ņemam ā termi ņa beig ām vai p ēc š ķīrējtiesas nol ēmuma pazi ņošanas atbilst īgi 313. pantam 
par to, ka pas ākums š ķīrējtiesas nol ēmuma izpildei neatbilst š ā nol īguma 304. pant ā min ētajiem noteikumiem, nav 
pan ākta vienošan ās par kompens āciju, pras ītāja Puse p ēc tam, kad t ā sniegusi pazi ņojumu atbild ētājai Pusei un Tird ­
zniec ības komitejai, ir ties īga aptur ēt savu saist ību izpildi, kuras izriet no jebkura noteikuma noda ļā par br īvās tird ­
zniec ības zonu t ādā līmeni, kas ir l īdzv ērtīgs p ārk āpuma izrais ītajam anul ējumam vai kait ējumam. Pras ītāja Puse var š ādi 
aptur ēt savas saist ības jebkur ā laik ā 10 dienas p ēc pazi ņojuma datuma, ja vien atbild ētāja Puse nav piepras ījusi šo 
jaut ājumu izskat īt š ķīrējties ā saska ņā ar š ā panta 4. punktu.  
3. Apturot saist ības, pras ītāja Puse var nolemt paaugstin āt savas tarifu likmes l īdz l īmenim, k ādu piem ēro cit ām PTO 
dal ībvalst īm, attiecinot t ās uz tirdzniec ības apjomu, ko nosaka t ā, lai tirdzniec ības apjoms, reizin āts ar tarifu likmju 
paaugstin ājumu, atbilstu p ārk āpuma izrais ītajam anul ējumam vai kait ējumam.  
4. Ja atbild ētāja Puse uzskata, ka aptur ēšanas l īmenis nav l īdzv ērtīgs p ārk āpuma izrais ītajam anul ējumam vai kait ēju­
mam, t ā var rakstiski piepras īt s ākotn ējai š ķīrējtiesai izlemt šo jaut ājumu. Par š ādu piepras ījumu pirms š ā panta 2. punkt ā 
min ētā 10 dienu termi ņa beig ām pazi ņo pras ītājai Pusei un Tirdzniec ības komitejai. Š ķīrējtiesa 30 dienu laik ā p ēc 
piepras ījuma iesniegšanas dienas pazi ņo nol ēmumu par saist ību aptur ēšanas l īmeni Pus ēm un Tirdzniec ības komitejai. 
Saist ību izpildi neaptur, kam ēr š ķīrējtiesa nav pazi ņojusi nol ēmumu, un saist ību izpildes aptur ēšanai j ābūt saska ņā ar 
šķīrējtiesas nol ēmumu.LV L 161/130 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
5. Ja s ākotn ējais š ķīrējtiesas sast āvs vai daži t ās locek ļi nevar piedal īties san āksm ē, piem ēro š ā nol īguma 307. pant ā 
noteikto k ārtību. Š ādā gad ījum ā nol ēmuma pazi ņošanas termi ņš ir 45 dienas no š ā panta 4. punkt ā min ētā piepras ījuma 
iesniegšanas dienas.  
6. Saist ību izpildi aptur uz laiku un piem ēro tikai tik ilgi, kam ēr pas ākums, par kuru konstat ēts, ka tas nav sader īgs ar 
šā nol īguma 304. pant ā min ētajiem noteikumiem, nav atsaukts vai groz īts, lai tas atbilstu min ētajiem noteikumiem 
saska ņā ar 316. pantu, vai tik ilgi, kam ēr Puses nav vienojuš ās par str īda atrisin ājumu.  
316. pants  
Jebkura t āda pas ākuma p ārskat īšana, kas p ēc saist ību izpildes aptur ēšanas veikts nol ēmuma izpildei  
1. Atbild ētāja Puse pazi ņo pras ītājai Pusei un Tirdzniec ības komitejai par visiem pas ākumiem, ko t ā veikusi, lai izpild ītu 
šķīrējtiesas nol ēmumu, k ā ar ī par t ās piepras ījumu p ārtraukt saist ību aptur ēšanu, ko piem ēro pras ītāja Puse.  
2. Ja Puses 30 dienu laik ā p ēc pazi ņojuma iesniegšanas dienas nevienojas par to, vai pazi ņotais pas ākums nodrošina, 
ka atbild ētāja Puse ir izpild ījusi š ā nol īguma 304. panta min ētos š ā nol īguma noteikumus, pras ītāja Puse rakstiski var 
piepras īt s ākotn ējai š ķīrējtiesai izlemt šo jaut ājumu. Par š ādu piepras ījumu vienlaic īgi pazi ņo atbild ētājai Pusei un Tird ­
zniec ības komitejai. Š ķīrējtiesa 45 dienu laik ā p ēc piepras ījuma iesniegšanas dienas pazi ņo nol ēmumu Pus ēm un Tird ­
zniec ības komitejai. Ja š ķīrējtiesa lemj, ka atbild ētāja Puse ir izpild ījusi nol īguma noteikumus, vai, ja pras ītāja Puse 45 
dienu laik ā no š ā panta 1. punkt ā min ētā piepras ījuma iesniegšanas nepieprasa s ākotn ējai š ķīrējtiesai izlemt šo jaut ājumu, 
saist ību aptur ēšanu izbeidz 15 dienu laik ā no š ķīrējtiesas nol ēmuma pazi ņošanas vai p ēc min ētā 45 dienu termi ņa 
beig ām. 
3. Ja s ākotn ējais š ķīrējtiesas sast āvs vai daži t ās locek ļi nevar piedal īties san āksm ē, piem ēro š ā nol īguma 307. pant ā 
noteikto k ārtību. Nol ēmuma pazi ņošanas termi ņš š ādā gad ījum ā ir 60 dienas no š ā panta 2. punkt ā min ētā piepras ījuma 
iesniegšanas dienas.  
3 . I e d a ļ a 
K o p ī g i n o t e i k u m i  
317. pants  
Savstarp ēji saska ņots risin ājums  
Puses katr ā laik ā atbilst īgi šai noda ļai var pan ākt savstarp ēji saska ņotu str īda risin ājumu. T ās kop īgi par katru š ādu 
risin ājumu pazi ņo Tirdzniec ības komitejai un attiec īgos gad ījumos ar ī š ķīrējtiesas priekšs ēdētājam. Ja risin ājumam ir 
nepieciešams apstiprin ājums saska ņā ar k ādas Puses atbilst īgām iekš ējām proced ūrām, pazi ņojum ā nor āda šo pras ību, 
un š ķīrējtiesas proced ūru aptur. Ja š āds apstiprin ājums nav vajadz īgs vai p ēc pazi ņojuma par min ētās iekš ējās proced ūras 
pabeigšanu, š ķīrējtiesas proced ūru izbeidz.  
318. pants  
Reglaments  
1. Šaj ā noda ļā noteikto str īdu izš ķiršanas proced ūru regul ē š ā nol īguma XXIV pielikum ā ietvertais reglaments.  
2. Š ķīrējtiesas s ēdes saska ņā ar š ā nol īguma XXIV pielikum ā pievienoto reglamentu ir atkl ātas. 
319. pants  
Inform ācija un tehniskas konsult ācijas  
Šķīrējtiesa p ēc Puses piepras ījuma vai p ēc savas iniciat īvas var ieg ūt zi ņas no jebkura avota, kuru t ā uzskata par 
pie ņemamu š ķīrējtiesas procesam, tostarp no str īdā iesaist ītaj ām Pus ēm. Š ķīrējtiesai ir ar ī ties ības p ēc sava ieskata l ūgt 
attiec īgo ekspertu viedokli. Š ādā veid ā ieg ūtā inform ācija ir j ādara zin āma katrai no Pus ēm, un t ām j ādod iesp ēja izteikt 
piez īmes. Ieinteres ētaj ām fiziskaj ām vai juridiskaj ām person ām abu Pušu teritorij ās saska ņā ar š ā nol īguma XXIV pieli ­
kum ā ietverto reglamentu ir ties ības iesniegt š ķīrējties ā amicus curiae  atzinumus.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/131
320. pants  
Interpret ācijas noteikumi  
Šķīrējtiesa interpret ē š ā nol īguma 304. pant ā min ētos noteikumus saska ņā ar starptautisko publisko ties ību ierastaj ām 
interpret ācijas norm ām, tostarp 1969. gada V īnes Konvencij ā par starptautisko l īgumu ties ībām apkopotaj ām norm ām. Ja 
šaj ā nol īgum ā paredz ētais pien ākums ir identisks PTO nol īgum ā paredz ētam pien ākumam, š ķīrējtiesa pie ņem interpret ā­
ciju, kas ir saska ņā ar vis ām attiec īgaj ām interpret ācij ām, kas noteiktas PTO Str īdu izš ķiršanas iest ādes (turpm āk - SII) 
nol ēmumos. Š ķīrējtiesas nol ēmumi nevar paplašin āt vai sašaurin āt šaj ā nol īgum ā paredz ētās ties ības un pien ākumus.  
321. pants  
Šķīrējtiesas l ēmumi un nol ēmumi  
1. Š ķīrējtiesa dara visu iesp ējamo, lai ikvienu l ēmumu pie ņemtu vienpr ātīgi. Ja tom ēr l ēmumu nevar pie ņemt vien ­
pr ātīgi, attiec īgo jaut ājumu izš ķir ar vair ākuma balsojumu. Tom ēr nek ādā gad ījum ā netiek publiskoti atš ķirīgie š ķīrējties ­
nešu viedok ļi. 
2. Visi š ķīrējtiesas nol ēmumi ir saistoši Pus ēm un neuzliek ties ības vai pien ākumus fizisk ām vai juridisk ām person ām. 
Nol ēmum ā izkl āsta konstat ētos faktus, nol īguma attiec īgo noteikumu piem ērojam ību un galveno pamatojumu š ķīrējtiesas 
konstat ējumiem un secin ājumiem. Tirdzniec ības komiteja š ķīrējtiesas nol ēmumus piln ībā nodod atkl ātībai, ja vien t ā 
nenolemj to nedar īt. 
322. pants  
Str īdu izš ķiršana saist ībā ar regul ējuma tuvin āšanu  
1. Šaj ā pant ā noteikto proced ūru piem ēro str īdiem par t āda ar regul ējuma tuvin āšanu saist īta š ā nol īguma noteikuma 
interpret āciju un piem ērošanu, kas paredz ēts 3. noda ļā (Tehnisk ās tirdzniec ības barjeras), 4. noda ļā (Sanit ārie un fitosa ­
nit ārie pas ākumi), 5. noda ļā (Muita un tirdzniec ības veicin āšana), 6. noda ļā (Uz ņēm ējdarb ība, pakalpojumu tirdzniec ība un 
elektronisk ā komercija), 8. noda ļā (Publiskais iepirkums) vai 10. noda ļā (Konkurence), vai k ā cit ādi paredz Pusei pien ā­
kumu, kas defin ēts, atsaucoties uz ES ties ību akta noteikumu.  
2. Ja str īda gait ā rodas jaut ājums par k āda 1. punkt ā min ētā ES ties ību akta noteikuma interpret āciju, š ķīrējtiesa nelemj 
par šo jaut ājumu un pieprasa Eiropas Savien ības Tiesai pie ņemt nol ēmumu par šo interpret ācijas jaut ājumu. Š ādā 
gad ījum ā, kam ēr Eiropas Savien ības Tiesa nav pie ņēmusi attiec īgo nol ēmumu, aptur š ķīrējtiesas nol ēmumiem piem ēro ­
jamos termi ņus. Eiropas Savien ības Tiesas nol ēmums š ķīrējtiesai ir saistošs.  
4 . I e d a ļ a 
V i s p ā r ī g i n o t e i k u m i  
323. pants  
Šķīrējtiesneši  
1. Tirdzniec ības komiteja ne v ēlāk k ā sešus m ēnešus p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā izveido piecpadsmit personu 
sarakstu, kuras v ēlas un sp ēj str ādāt par š ķīrējtiesnešiem. Katra Puse ierosina piecas personas, kas darbosies k ā šķīrējties ­
neši. Turkl āt abas Puses izraug ās piecas personas, kas nav nevienas Puses valstspieder īgie un kuras b ūs š ķīrējtiesas 
priekšs ēdētāji. Tirdzniec ības komiteja nodrošina, ka sarakst ā vienm ēr ir min ētais personu skaits.  
2. Sarakstu, kas izveidots saska ņā ar š ā panta 1. punktu, izmanto š ķīrējtiesas izveidei saska ņā ar š ā nol īguma 307. 
pantu. Š ķīrējtiesa sast āv no š ķīrējtiesnešiem, kam ir īpašas zin āšanas vai pieredze tiesliet ās un starptautiskaj ā tirdzniec ībā. 
3. Visi š ķīrējties ā ieceltie š ķīrējtiesneši ir neatkar īgi, str ādā paši sav ā v ārd ā un nepie ņem nevienas organiz ācijas vai 
vald ības nor ādījumus, nav saist īti ar Pušu vald ībām un iev ēro š ā nol īguma XXV pielikum ā ietverto Ētikas kodeksu.LV L 161/132 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
324. pants  
Saist ība ar PTO noteiktajiem pien ākumiem  
1. Ties ības izmantot š īs noda ļas noteikumus par str īdu izš ķiršanu neskar nevienu darb ību PTO ietvaros, tostarp str īdu 
izš ķiršanas darb ību. 
2. Ta ču, ja k āda no Pus ēm attiec ībā uz konkr ētu pas ākumu ir uzs ākusi str īda izš ķiršanas procesu vai nu saska ņā ar š ā 
nol īguma 306. panta 1. punktu vai PTO nol īgumu, š ī Puse nevar uzs ākt str īda izš ķiršanas procesu par to pašu pas ākumu 
otr ā forum ā, pirms nav beidzies pirmais process. Turkl āt Puse nevar v ērsties abos forumos jaut ājum ā par t āda pien ākuma 
neizpildi, kurš atbilst īgi šim nol īgumam un PTO nol īgumam ir piln īgi vien āds. T ādā gad ījum ā, tikl īdz ir uzs ākts str īda 
izš ķiršanas process, Puse otram forumam neiesniedz pras ību par t āda paša pien ākuma izpildi atbilst īgi otram nol īgumam, 
ja vien izv ēlētaj ā forum ā procesu ālu vai juridisku iemeslu d ēļ nav iesp ējams izdar īt secin ājumus par pras ību, kuras 
priekšmets ir min ētā pien ākuma neizpilde.  
3. Š ā panta 2. punkta piem ērošanas vajadz ībām: 
a) str īdu izš ķiršanas proced ūru saska ņā ar PTO dibin āšanas l īgumu uzskata par uzs āktu tad, kad viena Puse pieprasa 
izveidot š ķīrējtiesu atbilst īgi PTO dibin āšanas l īguma 2. pielikum ā iek ļaut ās Vienošan ās par noteikumiem un k ārtību, 
kas nosaka str īdu izš ķiršanu (turpm āk — VSI) 6. pantam, un to uzskata par pabeigtu tad, kad Str īdu izš ķiršanas iest āde 
attiec īgi pie ņem š ķīrējtiesas zi ņojumu un apel ācijas iest ādes zi ņojumu atbilst īgi VSI 16. pantam un 17.14. pantam; un  
b) str īdu izš ķiršanas proced ūru saska ņā ar šo noda ļu uzskata par uzs āktu tad, kad viena Puse pieprasa izveidot š ķīrējtiesu 
atbilst īgi š ā nol īguma 306. panta 1. punktam, un to uzskata par pabeigtu tad, kad š ķīrējtiesa pazi ņo savu nol ēmumu 
Pus ēm un Tirdzniec ības komitejai.  
4. Neviens š ās noda ļas noteikums neliedz Pus ēm īstenot saist ību izpildes aptur ēšanu, ja to at ļāvusi Str īdu izš ķiršanas 
iest āde. PTO nol īgumu neizmanto, lai liegtu k ādai no Pus ēm aptur ēt šaj ā noda ļā paredz ēto saist ību izpildi.  
325. pants  
Termi ņi 
1. Visus šaj ā noda ļā noteiktos termi ņus, tostarp š ķīrējtiesas nol ēmumu pazi ņošanas termi ņus, skaita kalend āraj ās 
dien ās, un pirm ā diena ir diena p ēc darb ības vai fakta, uz ko tie attiecas.  
2. Jebkuru šaj ā noda ļā min ēto termi ņu var pagarin āt, Pus ēm savstarp ēji vienojoties.  
326. pants  
Noda ļas groz īšana  
Tirdzniec ības komiteja var lemt groz īt šo noda ļu, š ā nol īguma XXIV pielikum ā ietverto š ķīrējtiesas reglamentu un š ā 
nol īguma XXV pielikum ā ietverto š ķīrējtiesnešu un mediatoru ētikas kodeksu.  
15. NODA ĻA 
Medi ācijas meh ānisms  
327. pants  
M ērķis un darb ības joma  
1. Š ās noda ļas m ērķis ir veicin āt savstarp ēji saska ņota risin ājuma atrašanu, izmantojot visaptverošu un pa ātrin ātu 
proced ūru, kur ā tiek iesaist īts mediators.  
2. Šo noda ļu piem ēro visiem pas ākumiem, kas ietilpst š ā nol īguma IV sada ļas 1. noda ļā (Valsts rež īms un pre ču tirgus 
pieejam ība) un nelabv ēlīgi ietekm ē tirdzniec ību starp Pus ēm.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/133
3. Šo noda ļu nepiem ēro pas ākumiem, kas ietilpst š ā nol īguma 6. noda ļā (Uz ņēm ējdarb ība, pakalpojumu tirdzniec ība 
un elektronisk ā komercija), 7. noda ļā (K ārtējie maks ājumi un kapit āla aprite), 8. noda ļā (Publiskais iepirkums), 9. noda ļā 
(Intelektu ālais īpašums) un 13. noda ļā (Tirdzniec ība un ilgtsp ējīga att īstība). Tirdzniec ības komiteja, pien ācīgi apsverot šo 
jaut ājumu, var lemt, ka šo meh ānismu piem ēro k ādai no š īm nozar ēm. 
1 . I e d a ļ a 
P r o c e d ū r a s a s k a ņ ā a r m e d i ā c i j a s m e h ā n i s m u  
328. pants  
Piepras ījums sniegt inform āciju  
1. Pirms medi ācijas proced ūras ierosin āšanas, Puse jebkur ā laik ā var piepras īt inform āciju par pas ākumu, kas nelab ­
vēlīgi ietekm ē tirdzniec ību vai ieguld ījumus starp Pus ēm. Puse, pie kuras v ēršas ar š ādu piepras ījumu, 20 dienu laik ā no 
piepras ījuma sa ņemšanas dienas sniedz atbildi, kur ā ietver savus koment ārus par piepras ījum ā nor ādīto inform āciju. Ja 
vien iesp ējams, piepras ījumu un atbildi sagatavo rakstveid ā. 
2. Ja Puse, kurai j āsniedz atbilde, uzskata, ka 20 dienu laik ā nav iesp ējams sniegt atbildi, t ā inform ē otru Pusi par 
kav ēšan ās iemesliem un pazi ņo, k āds p ēc t ās apl ēsēm ir īsākais termi ņš, kur ā tā sp ēs sniegt atbildi.  
329. pants  
Proced ūras uzs ākšana  
1. Puse var jebkur ā laik ā piepras īt Pus ēm iesaist īties medi ācijas proced ūrā. Š āds piepras ījums rakstiski adres ējams otrai 
Pusei. Piepras ījumam j ābūt pietiekami s īki izkl āstītam, lai skaidri nor ādītu piepras ītājas Puses bažas, un taj ā 
a) nor āda konkr ēto apl ūkojamo pas ākumu,  
b) ietver pazi ņojumu par iesp ējamo nelabv ēlīgo ietekmi, ko piepras ītājas Puses izpratn ē min ētais pas ākums rada vai rad īs 
uz tirdzniec ību starp Pus ēm, un  
c) izskaidro, k ā p ēc piepras ītājas Puses uzskatiem š ī ietekme ir saist īta ar min ēto pas ākumu.  
2. Puse, kurai š āds piepras ījums ir adres ēts, solid āri apsver piepras ījumu un pie ņem vai noraida to 10 dienu laik ā no 
sa ņemšanas.  
330. pants  
Mediatora izraudz īšan ās 
1. Puses, s ākot medi ācijas proced ūru, cenšas vienoties par mediatoru ne v ēlāk k ā 15 dienu laik ā no dienas, kad 
sa ņemta atbilde uz piepras ījumu.  
2. Ja Puses noteiktaj ā termi ņā nevar vienoties par mediatoru, jebkura no Pus ēm var piepras īt, lai Tirdzniec ības 
komitejas priekšs ēdētājs vai vi ņa p ārst āvis ar izlozes pal īdz ību izraug ās mediatoru no saraksta, kas izveidots saska ņā ar 
šā nol īguma 323. pantu. Abu str īdā iesaist īto Pušu p ārst āvjus savlaic īgi uzaicina b ūt kl āt izloz ē. Jebkur ā gad ījum ā izloze 
norisin ās, kl ātesot Pusei/Pus ēm, kas ieraduš ās. 
3. Tirdzniec ības komitejas priekšs ēdētājs vai vi ņa p ārst āvis izraug ās mediatoru piecu darba dienu laik ā no Puses 
piepras ījuma, k ā min ēts 2. punkt ā.LV L 161/134 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. Ja br īdī, kad tiek iesniegts piepras ījums saska ņā ar š ā panta 2. punktu, š ā nol īguma 323. pant ā paredz ētais saraksts 
nav izveidots, mediatoru izv ēlas ar izlozes pal īdz ību no to personu saraksta, ko ofici āli ierosin ājusi viena vai abas Puses.  
5. Puses var vienoties, ka mediators ir vienas vai otras Puses valstspieder īgais.  
6. Mediators objekt īvā un p ārredzam ā veid ā pal īdz Pus ēm noskaidrot visus jaut ājumus saist ībā ar pas ākumu un t ā 
iesp ējamo ietekmi uz tirdzniec ību, k ā ar ī pan ākt savstarp ēji saska ņotu risin ājumu. Š ā nol īguma XXV pielikum ā ietverto 
ētikas kodeksu piem ēro mediatoriem, k ā tas paredz ēts min ētaj ā kodeks ā. Mutatis mutandis  piem ēro ar ī šā nol īguma XXIV 
pielikum ā ietvert ā reglamenta 3. l īdz 7. noteikumu (pazi ņojumi) un 41. l īdz 46. noteikumu (tulkošana un termi ņu 
apr ēķin āšana).  
331. pants  
Medi ācijas proced ūras noteikumi  
1. Puse, kas uzs ākusi medi ācijas proced ūru, 10 dienu laik ā no mediatora iecelšanas dienas mediatoram un otrai Pusei 
rakstiski sniedz s īki izkl āstītu probl ēmas aprakstu, jo īpaši attiec ībā uz konkr ētā pas ākuma darb ību un t ā ietekmi uz 
tirdzniec ību. Otra Puse 20 dienu laik ā no š ā apraksta sa ņemšanas dienas var rakstiski sniegt piez īmes par probl ēmas 
aprakstu. Katra Puse sav ā sagatavotaj ā aprakst ā vai piez īm ēs var iek ļaut jebk ādu inform āciju, ko t ā uzskata par atbilst īgu. 
2. Mediators var lemt par vispiem ērot āko veidu, k ā viest skaidr ību par attiec īgo pas ākumu un t ā iesp ējamo ar tird ­
zniec ību saist īto ietekmi. Mediators jo īpaši var r īkot san āksmes starp Pus ēm, apspriesties kop īgi ar ab ām Pus ēm vai ar 
katru atseviš ķi, v ērsties p ēc pal īdz ības vai konsult ēties ar attiec īgajiem ekspertiem un ieinteres ētaj ām person ām un sniegt 
visa veida papildu atbalstu, ko l ūdz Puses. Tom ēr pirms v ērsties p ēc pal īdz ības vai konsult ēties ar attiec īgajiem ekspertiem 
un ieinteres ētaj ām person ām, mediators konsult ējas ar Pus ēm. 
3. Mediators Pus ēm apsv ēršanai var sniegt padomu un ierosin āt risin ājumu, Puses var pie ņemt vai noraid īt ierosin āto 
risin ājumu vai vienoties par citu risin ājumu. Tom ēr mediators nesniedz padomus un neizsaka koment ārus par izskat ām ā 
pas ākuma atbilst ību šim nol īgumam.  
4. Proced ūra notiek t ās Puses teritorij ā, kurai tika adres ēts piepras ījums, vai, savstarp ēji vienojoties, jebkur ā cit ā viet ā 
vai izmantojot jebkurus citus l īdzek ļus. 
5. Puses cenšas pan ākt savstarp ēji saska ņotu risin ājumu 60 dienu laik ā no mediatora iecelšanas dienas. Pirms ir 
pan ākta gal īgā vienošan ās, Puses var apsv ērt iesp ējamos pagaidu risin ājumus, jo īpaši, ja pas ākumus attiecas uz ātrboj īgām 
prec ēm. 
6. Risin ājumu var pie ņemt Tirdzniec ības komitejas l ēmuma veid ā. Katra Puse var noteikt, ka risin ājums ir sp ēkā p ēc 
nepieciešamo iekš ējo proced ūru pabeigšanas. Savstarp ēji saska ņotus risin ājumus publisko. Tom ēr publiskotaj ā versij ā 
nedr īkst iek ļaut inform āciju, ko Puse ir nor ādījusi k ā konfidenci ālu. 
7. Proced ūru izbeidz,  
a) Pus ēm pie ņemot savstarp ēji saska ņotu risin ājumu – t ā pie ņemšanas dien ā; 
b) ar rakstisku pazi ņojumu, ka turpm āka medi ācija ir velt īga, ko mediators sagatavo p ēc apspriešan ās ar Pus ēm;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/135
c) ar rakstisku pazi ņojumu, ko Puse sagatavo p ēc tam, kad ir izp ētījusi medi ācijas proced ūrā pied āvātos savstarp ēji 
saska ņotos risin ājumus un apsv ērusi visus mediatora pied āvātos padomus un ierosin ātos risin ājumus; vai  
d) jebkur ā proced ūras posm ā, Pus ēm savstarp ēji vienojoties.  
2 . I e d a ļ a 
Ī s t e n o š a n a  
332. pants  
Savstarp ēji saska ņota risin ājuma īstenošana  
1. Kad Puses ir vienojuš ās par risin ājumu, katra no Pus ēm termi ņā, par ko pan ākta vienošan ās, veic pas ākumus, k ādi 
vajadz īgi, lai īstenotu savstarp ēji saska ņoto risin ājumu.  
2. Puse, kas veic īstenošanu, rakstiski inform ē otru Pusi par jebkuru r īcību vai pas ākumiem, ko t ā veic, lai īstenotu 
savstarp ēji saska ņoto risin ājumu.  
3. P ēc Pušu piepras ījuma mediators izsniedz Pus ēm rakstisku faktu izkl āsta projektu, īsi aprakstot:  
a) konkr ēto apl ūkojamo pas ākumu;  
b) piem ērot ās proced ūras un  
c) visus savstarp ēji saska ņotos risin ājumus, kas gal īgi pan ākti šo proced ūru rezult ātā, tostarp iesp ējamos pagaidu risin ā­
jumus.  
Mediators ļauj Pus ēm 15 dienu laik ā iesniegt koment ārus par izkl āsta projektu. P ēc tam, kad ir apsv ērti min ētaj ā termi ņā 
iesniegtie Pušu koment āri, mediators 15 dienu laik ā Pus ēm rakstiski iesniedz gal īgo faktu izkl āstu. Faktu izkl āsts neietver 
šā nol īguma interpret āciju.  
3 . I e d a ļ a 
V i s p ā r ī g i n o t e i k u m i  
333. pants  
Saist ība ar str īdu izš ķiršanu  
1. Proced ūra saska ņā ar šo medi ācijas meh ānismu nav paredz ēta tam, lai to izmantotu par pamatu str īdu izš ķiršanas 
proced ūrās atbilstoši šim vai k ādam citam nol īgumam. Puse š ādās str īdu izš ķiršanas proced ūrās neizmanto par pamato ­
jumu vai pier ādījumu, un š ķīrējtiesa ne ņem v ērā: 
a) nost āju, ko medi ācijas proced ūras gait ā ir ie ņēmusi otra Puse;  
b) faktu, ka otra Puse ir paudusi v ēlmi pie ņemt risin ājumu pas ākumam, uz kuru attiecas medi ācija vai  
c) mediatora padomus vai priekšlikumus.  
2. Medi ācijas meh ānisms neskar Pušu ties ības un pien ākumus saska ņā ar noteikumiem par str īdu izš ķiršanu.  
3. Ja vien Puses nevienojas cit ādi, neskarot š ā nol īguma 331. panta 6. punktu, visi proced ūras posmi, tostarp padomi 
un ierosin ātie risin ājumi, ir konfidenci āli. Tom ēr jebkura Puse var dar īt zin āmu atkl ātībai, ka norisin ās medi ācijas 
proced ūra.LV L 161/136 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
334. pants  
Termi ņi 
Jebkuru šaj ā noda ļā min ēto termi ņu var groz īt, proced ūrā iesaist ītaj ām Pus ēm savstarp ēji vienojoties.  
335. pants  
Izmaksas  
1. Katra Puse sedz savus izdevumus, kas radušies, piedaloties medi ācijas proced ūrā. 
2. Puses kop īgi un vienl īdz īgi sedz izdevumus, kas radušies saist ībā ar organizatoriskiem jaut ājumiem, tostarp media ­
tora un vi ņa pal īgu atalgojumu un izdevumus, un gad ījum ā, ja Puses nevar vienoties par vienu proced ūras valodu, visas 
izmaksas saist ībā ar tulkošanu. Mediatora atalgojumu nosaka saska ņā ar tiem pašiem noteikumiem, kas paredz ēti š ķīrēj­
tiesas priekšs ēdētāja atalgojumam š ā nol īguma XXIV pielikuma 8. punkt ā. 
336. pants  
Pārskat īšana  
Piecus gadus p ēc š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas Puses savstarp ēji apspriežas, vai medi ācijas meh ānisms ir j āmaina, 
ņemot v ērā g ūto pieredzi, un attiec īga meh ānisma izstr ādi PTO.  
V SADA ĻA 
Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība 
1. NODA ĻA 
Sadarb ība ener ģētikas jom ā, tostarp kodoljaut ājumos  
337. pants  
1. Puses vienojas turpin āt un pastiprin āt sadarb ību ener ģētikas jom ā, lai uzlabotu ener ģētisko droš ību, konkur ētsp ēju 
un ilgtsp ējību, kas ir īpaši svar īgi ekonomikas izaugsmes veicin āšanai, un tuvotos tirgus integr ācijai, ietverot pak āpenisku 
tuvin āšanos ener ģētikas nozar ē un dal ību re ģion ālaj ā ener ģētikas sadarb ībā. Sadarb ība regul ējuma jom ā notiek, ņemot v ērā 
nepieciešam ību nodrošin āt attiec īgo sabiedrisko pakalpojumu saist ības, tostarp pas ākumus, ar kuriem inform ē un aizsarg ā 
pat ērētājus no negod īgas p ārdošanas prakses, un nodrošina pat ērētāju piek ļuvi ener ģijai par pie ņemamu cenu, tostarp ar ī 
visneaizsarg ātākajiem iedz īvot ājiem.  
2. Sadarb ība pamatojas uz vispus īgu partner ību, un to caurstr āvo abpus ējas ieinteres ētības, savstarp īguma, p ārredza ­
m ības un iepriekšparedzam ības principi, t ā ir sader īga ar tirgus ekonomikas principiem, 1994. gada Ener ģētikas hartas 
nol īgumu, Saprašan ās memorandu par sadarb ību ener ģētikas jom ā un citiem daudzpus ējiem un attiec īgiem divpus ējiem 
nol īgumiem.  
338. pants  
Savstarp ējā sadarb ība cita starp ā aptver š ādas jomas:  
a) ener ģētikas strat ēģiju un politikas īstenošana un prognožu un notikumu scen āriju izstr āde/att īstība, k ā ar ī statistikas 
reģistr ēšanas sist ēmas uzlabošana ener ģētikas nozar ē, pamatojoties uz savlaic īgu inform ācijas apmai ņu par ener ģijas 
bilanc ēm un ener ģijas pl ūsm ām saska ņā ar starptautisko praksi, k ā ar ī infrastrukt ūras uzlabošana;  
b) efekt īvu meh ānismu izveide ener ģijas kr īzes situ āciju risin āšanai solidarit ātes gar ā; 
c) abpus ēji svar īgas ener ģijas infrastrukt ūras moderniz ācija un uzlabošana, ietverot ener ģijas ražošanas jaudas, ener ģijas 
tīklu integrit āti, droš ību un drošumu, Ukrainas elektr ības t īklu pak āpeniska integr ācija Eiropas elektr ības t īklā, k ā ar ī 
ener ģijas tranz īta sist ēmas piln īga atjaunošana un p ārrobežu m ērīšanas sist ēmu uzst ādīšana pie Ukrainas ārējām 
robež ām, abpus ēji svar īgas jaunas ener ģijas infrastrukt ūras izveide nol ūkā daž ādot ener ģijas avotus, pieg ādātājus un 
transporta ce ļus un metodes ekonomiski izdev īgā un videi draudz īgā veid ā;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/137
d) konkur ētsp ējīgu, p ārredzamu un no diskrimin ācijas br īvu ener ģijas tirgu izveide konver ģenc ē ar ES noteikumiem un 
standartiem ar regul ējuma reformas pal īdz ību; 
e) sadarb ība 2005. gada Ener ģētikas kopienas dibin āšanas l īguma ietvaros;  
f) ener ģijas tirdzniec ības, tranz īta, izp ētes, ieguves, rafin ēšanas, ražošanas, glab āšanas, transporta, p ārsūtīšanas, izplat ī­ 
šanas un tirgved ības vai ener ģijas izejvielu un produktu tirdzniec ības ilgtermi ņa stabilit ātes un droš ības veicin āšana un 
stiprin āšana, pamatojoties uz abpus ēju izdev īgumu un bez diskrimin ācijas saska ņā ar starptautiskajiem noteikumiem 
un jo īpaši ar 1994. gada Ener ģētikas hartas nol īgumu, PTO l īgumu un šo nol īgumu;  
g) pievilc īgas un stabilas ieguld ījumu vides pak āpeniska veidošana, piev ēršoties institucion ālajiem, juridiskajiem, fisk āla­
jiem un cita veida nosac ījumiem un rosinot savstarp ējus ieguld ījumus ener ģētikas jom ā bez diskrimin ācijas;  
h) efekt īva sadarb ība ar Eiropas Invest īciju banku (EIB), Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banku (ERAB) un cit ām 
starptautisk ām finanšu organiz ācij ām un instrumentiem nol ūkā atbalst īt sadarb ību ener ģētikas jom ā starp Pus ēm; 
i) energoefektivit ātes un ener ģijas taup īšanas veicin āšana, tostarp izstr ādājot energoefektivit ātes politiku un tiesisko un 
regulat īvo sist ēmu ar m ērķi pan ākt iev ērojamus ES standartiem atbilstošus uzlabojumus, ietverot efekt īvu ener ģijas 
ģener ēšanu, ražošanu, transport ēšanu, izplat īšanu un izmantošanu, kas b ūtu sader īga ar tirgus meh ānismu darb ību, k ā 
ar ī efekt īvu ener ģijas izmantošanu ier īcēs, apgaismojum ā un ēkās; 
j) atjaunojamo ener ģijas avotu, k ā ar ī alternat īvas degvielas izstr āde un atbalsts ekonomiski izdev īgā un videi draudz īgā 
veid ā, ietverot ilgtsp ējīgas biodegvielas ražošanu, un sadarb ība regul ējuma, sertifik ācijas un standartiz ācijas jaut ājumos, 
kā ar ī tehnolo ģiju un komercijas att īstības jaut ājumos;  
k) ANO Visp ārējās konvencijas par klimata p ārmai ņām 1997. gada Kioto protokola par siltumn īcefekta g āzes emisijas 
samazin āšanu ar energoefektivit ātes un atjaunojamo ener ģijas avotu projektu pal īdz ību Kop īgā īstenošanas meh ānisma 
veicin āšana;  
l) zin ātnisk ā un tehnisk ā sadarb ība un inform ācijas apmai ņa, lai att īstītu un uzlabotu ener ģijas ražošanas, transport ē­ 
šanas, pieg ādes un gal īgās izmantošanas tehnolo ģijas, īpašu uzman ību piev ēršot energoefekt īvām un videi draudz īgām 
tehnolo ģijām, ietverot oglek ļa uztveršanu un uzglab āšanu un efekt īvas un t īras akme ņog ļu tehnolo ģijas, saska ņā ar 
iedibin ātiem principiem, kas cita starp ā ietverti Nol īgum ā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par zin ātnisko un 
tehnolo ģisko sadarb ību; 
m) sadarb ība Eiropas un starptautisko standartiz ācijas iest āžu ietvaros ener ģētikas jom ā. 
339. pants  
Puses apmain ās ar inform āciju un pieredzi, k ā ar ī attiec īgi atbalsta regul ējuma reformu procesu, kas ietver og ļrūpniec ības 
nozares (tvaika ģeneratoru ogles, koksa ogles un br ūnogles) reorganiz āciju, nol ūkā palielin āt t ās konkur ētsp ēju, uzlabot 
raktuvju droš ību un darba droš ību un samazin āt ietekmi uz vidi, vienlaikus ņemot v ērā re ģion ālo un soci ālo ietekmi. Lai 
uzlabotu efektivit āti, konkur ētsp ēju un ilgtsp ējību, reorganiz ācijas procesam j āaptver visa og ļrūpniec ības v ērtību ķēde, tas 
ir, s ākot no izp ētes cauri ražošanai un apstr ādei l īdz pat konversijai un og ļu p ārstr ādes atliekvielu p ārstr ādei un dedzi ­
nāšanai. Š ī pieeja ietver met āna izmešu no og ļraktuv ēm, k ā ar ī no naftas un g āzes nozares darb ībām, atkritumu 
poligoniem un lauksaimniec ības nozares, re ģener āciju un izmantošanu, k ā tas cita starp ā noteikts Pasaules Met āna 
iniciat īvā, kuras partneres ir Puses.  
340. pants  
Ar šo Puses izveido Agr īnās br īdin āšanas meh ānismu, k ā noteikts š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru 
sadarb ība) 1. noda ļas (Sadarb ība ener ģētikas jom ā, tostarp kodoljaut ājumos) XXVI pielikum ā.LV L 161/138 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
341. pants  
Pak āpenisk ā tuvin āšan ās notiek saska ņā ar grafiku, kas noteikts š ā nol īguma XXVII pielikum ā. 
342. pants  
1. Sadarb ība kodolener ģijas civil ās izmantošanas jom ā notiek, īstenojot īpašus nol īgumus, kas jau nosl ēgti vai tiks 
nosl ēgti starp Pus ēm šaj ā jom ā saska ņā ar attiec īgaj ām ES un t ās dal ībvalstu vai Eiropas Atomener ģijas kopienas (EURA ­
TOM) un t ās dal ībvalstu pilnvar ām un kompetenc ēm un iev ērojot katras Puses juridisk ās proced ūras. 
2. Š āda sadarb ība nodrošina augsta l īme ņa kodoldroš ību, kodolener ģijas izmantošanu mierm īlīgiem m ērķiem un 
kodolener ģijas t īru izmantošanu, aptverot kodolener ģijas civil ās izmantošanas darb ības un degvielas cikla posmus, ietverot 
kodolmateri ālu ražošanu un tirdzniec ību un kodolener ģijas droš ības un drošuma aspektus, sagatavot ību ārk ārtas situ āci­
jām, k ā ar ī ar vesel ību un vidi saist ītus jaut ājumus un neizplat īšanas jaut ājumus. Šaj ā saist ībā sadarb ība ietvers ar ī politikas 
un juridisk ās un regulat īvās sist ēmas turpm āku izstr ādi, pamatojoties uz ES ties ību aktiem un praksi, k ā ar ī uz Starp ­
tautisk ās Atomener ģijas a ģent ūras (SAEA) standartiem. Puses veicina civilo zin ātnisko izp ēti kodoldroš ības un kodol ­
drošuma jom ās, tostarp kop īgas izp ētes un izstr ādes darb ības, m ācības un zin ātnieku mobilit āti. 
3. Sadarb ība piev ēršas probl ēm ām, kas raduš ās Černobi ļas katastrofas seku rezult ātā, k ā ar ī jaut ājumam par Černobi ļas 
atomelektrostacijas ekspluat ācijas p ārtraukšanu, jo īpaši:  
a) p ārseguma izveides pl ānam ( The Shelter Implementation Plan; SIP ), lai transform ētu izn īcin āto 4. reaktoru (P ārseguma 
objekts) videi droš ā sist ēm ā; 
b) izmantot ās kodoldegvielas p ārvald ībai; 
c) teritorijas att īrīšanai;  
d) radioakt īvo atkritumu p ārvald ībai; 
e) vides nov ērošanai;  
f) cit ām jom ām, par ko iesp ējams savstarp ēji vienoties, piem ēram medic īniskajiem, zin ātniskajiem, ekonomiskajiem, 
regul ējuma, soci ālajiem u administrat īvajiem aspektiem saist ībā ar centieniem mazin āt katastrofas sekas.  
2. NODA ĻA 
Makroekonomisk ā sadarb ība 
343. pants  
ES un Ukraina veicina ekonomikas reformas norisi, sadarbojoties, lai uzlabotu izpratni par to ekonomikas pamatprinci ­
piem, ekonomikas politikas noteikšanu un īstenošanu tirgus ekonomikas rež īm ā. Ukraina cenšas izveidot funkcion ējošu 
tirgus ekonomiku un pak āpeniski saska ņot t ās politiku ar ES politiku saska ņā ar vadošajiem makroekonomisk ās stabi ­
lit ātes, stabilas valsts finanšu sist ēmas un stabilas maks ājumu bilances principiem.  
344. pants  
Nol ūkā sasniegt š ā nol īguma 343. pant ā noteiktos uzdevumus, Puses sadarbojas, lai:  
a) apmain ītos ar inform āciju par makroekonomikas rezult ātiem un perspekt īvām un par att īstības strat ēģijām;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/139
b) kop īgi analiz ētu abpus ēji noz īm īgus ekonomikas jaut ājumus, tostarp ekonomikas politikas pas ākumus un instrumentus 
tās īstenošanai, piem ēram, ekonomikas prognožu metodes un strat ēģisku politikas dokumentu izstr ādi, nol ūkā stip ­
rin āt Ukrainas politikas izstr ādi saska ņā ar ES principiem un praksi;  
c) apmain ītos ar zin āšan ām makroekonomikas jom ā; 
d) sadarb ība ietver ar ī inform ācijas apmai ņu par Eiropas Ekonomikas un monet ārās savien ības principiem un darb ību. 
345. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 2. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
3. NODA ĻA 
Valsts finanšu p ārvald ība - budžeta politika, iekš ējā kontrole un ārējā rev īzija 
346. pants  
Sadarb ības m ērķis valsts finanšu p ārvald ības jom ā, pamatojoties uz starptautiskiem standartiem, ir nodrošin āt t ādas 
budžeta politikas un t ādu efekt īvu valsts iekš ējās kontroles un ārējās rev īzijas sist ēmu att īstību, kas ir sader īgas ar 
pārskatatbild ības, p ārredzam ības, ekonomikas, efektivit ātes un optim ālas darb ības pamatprincipiem.  
347. pants  
Puses apmain ās ar inform āciju, pieredzi, paraugpraksi un veic citus pas ākumus, jo īpaši š ādus.  
1. Budžeta politikas jom ā: 
a) vid ēja termi ņa budžeta prognožu/pl ānošanas sist ēmas izstr āde; 
b) uz programm ām orient ētas pieejas uzlabošana budžeta proces ā un budžeta īstenošanas efektivit ātes anal īze; 
c) inform ācijas un pieredzes apmai ņas uzlabošana par pl ānošanu un budžeta izpildi, un valsts par ādu. 
2. Ārējās rev īzijas jom ā: 
— Starptautisk ās augst āko rev īzijas iest āžu organiz ācijas (INTOSAI) standartu un metožu īstenošana, k ā ar ī apmai ņa 
ar ES paraugpraksi publisko finanšu ārējās kontroles un rev īzijas jom ā, īpašu uzman ību piev ēršot Pušu attiec īgo 
iest āžu neatkar ībai; 
3. Valsts iekš ējās finanšu kontroles jom ā: 
— valsts iekš ējās finanšu kontroles sist ēmas turpm āka att īstība, harmoniz ējot to ar starptautiski atz ītiem standartiem 
(Iekš ējo revidentu instit ūts (IIA), Gr āmatvežu starptautisk ā feder ācija ( IFAC ), INTOSAI ) un metodolo ģijām, k ā ar ī ES 
publisko iest āžu iekš ējās kontroles un iekš ējās rev īzijas paraugpraksi.  
4. Kr āpšanas apkarošanas jom ā: 
— kr āpšanas un korupcijas apkarošanas un nov ēršanas metožu uzlabošana jom ā, ko aptver š ā nol īguma V sada ļas 
(Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 3. noda ļa, ietverot attiec īgo administrat īvo iest āžu sadarb ību.LV L 161/140 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
348. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 3. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
4. NODA ĻA 
Nodok ļu politika  
349. pants  
Puses sadarbojas, lai veicin ātu labu p ārvald ību nodok ļu jom ā ar nol ūku turpin āt uzlabot ekonomisk ās attiec ības, tird ­
zniec ību, ieguld ījumus un god īgu konkurenci.  
350. pants  
Atsaucoties uz š ā nol īguma 349. pantu, Puses atz īst un ap ņemas īstenot labas p ārvald ības principus nodok ļu jom ā, tas ir, 
pārredzam ības, inform ācijas apmai ņas un god īgas konkurences nodok ļu jom ā principus, k ā to ap ņēmuš ās dal ībvalstis ES 
līmen ī. Šaj ā nol ūkā, neierobežojot ES un dal ībvalstu kompetenci, Puses uzlabos starptautisko sadarb ību nodok ļu jom ā, 
veicin ās likum īgu nodok ļu ie ņēmumu iekas ēšanu un izstr ādās pas ākumus iepriekš min ēto principu efekt īvai īstenošanai.  
351. pants  
Puses turkl āt uzlabo un stiprina sadarb ību, kuras m ērķis ir uzlabot un att īstīt Ukrainas nodok ļu sist ēmu un p ārvald ību, 
tostarp iekas ēšanas un kontroles sp ēju uzlabošanu, īpašu uzman ību piev ēršot pievienot ās v ērtības nodok ļa (PVN) atmaksas 
proced ūrām, lai izvair ītos no nokav ēto maks ājumu uzkr āšan ās, nodrošin ātu efekt īvu nodok ļu iekas ēšanu un stiprin ātu 
cīņu pret nodok ļu kr āpšanu un nodok ļu nemaks āšanu. Puses cenšas palielin āt sadarb ību un pieredzes apmai ņu nodok ļu 
kr āpšanas jom ā, jo īpaši attiec ībā uz "karuse ļveida " kr āpšanu.  
352. pants  
Puses uzlabo sadarb ību un harmoniz ē pas ākumu pl ānus kr āpšanas un akc īzes pre ču kontrabandas prevencijai un apka ­
rošanai. Š ī sadarb ība cita starp ā ietvers pak āpenisku, p ēc iesp ējas liel āku akc īzes likmes tuvin āšanu tabakas izstr ādāju­
miem, ņemot v ērā re ģion ālos ierobežojumus, ietverot re ģion āla l īme ņa dialogu un saska ņā ar Pasaules Vesel ības organi ­
zācijas 2003. gada Pamatkonvenciju par tabakas kontroli. Šaj ā nol ūkā Puses cent īsies stiprin āt sadarb ību re ģion ālā 
kontekst ā. 
353. pants  
Pak āpenisko nodok ļu strukt ūru tuvin āšanu, k ā noteikts ES  acquis , veic saska ņā ar š ā nol īguma XXVIII pielikumu.  
354. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 4. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
5. NODA ĻA 
Statistika  
355. pants  
Puses att īsta un stiprina sadarb ību statistikas jaut ājumos, t ādējādi sniedzot ieguld ījumu ilgtermi ņa m ērķa – nodrošin āt 
savlaic īgus, starptautiski sal īdzin āmus un ticamus statistikas datus – sasniegšan ā. Ir sagaid āms, ka ilgtsp ējīgas, efekt īvas un 
profesion āli neatkar īgas nacion ālās statistikas sist ēmas sniegs inform āciju, kas attiecas uz iedz īvot ājiem, uz ņēmumiem un 
lēmumu pie ņēm ējiem Ukrain ā un ES, t ādējādi dodot tiem iesp ēju pie ņemt apzin ātus l ēmumus. Nacion ālajai statistikas 
sist ēmai b ūtu j āiev ēro ANO ofici ālās statistikas pamatprincipi, ņemot v ērā ES acquis  par statistiku, tostarp ar ī Eiropas 
statistikas prakses kodeksu, lai harmoniz ētu nacion ālās statistikas sist ēmas ar Eiropas norm ām un standartiem.  Acquis  par 
statistiku ir apkopoti katru gadu atjaunotaj ā Statistikas pras ību apkopojum ā, ko Puses uzskata par pievienotu šim 
nol īgumam (XXIX pielikums).LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/141
356. pants  
Sadarb ības m ērķi ir š ādi: 
a) v ēl vair āk uzlabot nacion ālo statistikas sist ēmu kapacit āti, piev ēršoties labam juridiskajam pamatam, adekv ātai datu un 
metadatu izplat īšanas politikai un vienk āršai lietošanai;  
b) pak āpeniski tuvin āt Ukrainas statistikas sist ēmu Eiropas statistikas sist ēmai;  
c) uzlabot datu sniegšanu ES, ņemot v ērā attiec īgo starptautisko un Eiropas metodolo ģiju piem ērošanu, ietverot klasifi ­
kāciju;  
d) uzlabot valsts statistikas jom ā str ādājošo profesion āļu un vad ības kapacit āti, lai atvieglotu ES statistikas standartu 
piem ērošanu un veicin ātu Ukrainas statistikas sist ēmas att īstību; 
e) uzlabot pieredzes apmai ņu starp Pus ēm par zin ātības saist ībā ar statistiku aktualit ātēm; 
f) veicin āt visaptverošu kvalit ātes vad ību visiem statistikas izveides un izplat īšanas procesiem.  
357. pants  
Puses sadarbojas Eiropas Statistikas sist ēmas ietvaros, kur ES statistikas iest āde ir  Eurostat . Sadarb ība cita starp ā attiecas uz 
šādām jom ām: 
a) iedz īvot āju statistika, tostarp tautas skait īšana;  
b) lauksaimniec ības statistika, tostarp lauksaimniec ības uzskaite un vides statistika;  
c) komercdarb ības statistika, tostarp komercre ģistri un administrat īvo resursu izmantošana statistikas vajadz ībām; 
d) ener ģija, tostarp bilances;  
e) nacion ālie konti;  
f) ārējās tirdzniec ības statistika;  
g) re ģion ālā statistika;  
h) visaptveroša kvalit ātes vad ība visiem statistikas izveides un izplat īšanas procesiem.  
358. pants  
Puses cita starp ā apmain ās ar inform āciju un zin āšan ām un uzlabo sadarb ību, ņemot v ērā jau uzkr āto pieredzi, reform ējot 
statistikas sist ēmu daž ādu pal īdz ības programmu ietvaros. J ācenšas pan ākt turpm āku pak āpenisku tuvin āšanos ES  acquis  
par statistiku, pamatojoties uz Ukrainas statistikas sist ēmas uzlabošanas valsts strat ēģiju, ņemot v ērā Eiropas Statistikas 
sist ēmas aktualit ātes. Statistikas datu veidošanas proces ā īpašu uzman ību piev ērš izlases apsekojumu turpm ākai izstr ādā­ 
šanai, ņemot v ērā nepieciešam ību samazin āt atbilžu slogu. Dati ir dom āti politikas virzienu izstr ādei un uzraudz ībai vis ās 
galvenaj ās soci ālās un ekonomikas dz īves nozar ēs.LV L 161/142 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
359. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 5. noda ļā, norisin ās regul ārs 
dialogs. Cik vien iesp ējams, Ukrainai b ūtu j āļauj piedal īties Eiropas Statistikas sist ēmas ietvaros veiktaj ās darb ībās saska ņā 
ar parastajiem trešo valstu piedal īšan ās noteikumiem.  
6. NODA ĻA 
Vide  
360. pants  
Puses att īsta un stiprina sadarb ību vides jaut ājumos, t ādējādi sniedzot ieguld ījumu ilgtermi ņa m ērķa – nodrošin āt ilgtsp ē­
jīgu att īstību un vidi saudz ējošu ekonomiku – sasniegšan ā. Tiek sagaid īts, ka Ukrainas un ES iedz īvot āji g ūs labumu no 
uzlabotas vides aizsardz ības, tostarp uzlabosies sabiedr ības vesel ība, saglab āsies dabas resursi, palielin āsies ekonomikas un 
vides efektivit āte, uzlabosies vides jaut ājumu integr ācija cit ās politikas jom ās, un paaugstin āsies ražošana modernu 
tehnolo ģiju izmantošanas rezult ātā. Sadarb ība norisin ās Pušu lab ākaj ās interes ēs un pamatojoties uz l īdzties ību un 
abpus ēju izdev īgumu, vienlaic īgi iev ērojot starp Pus ēm past āvošo atkar ību vides aizsardz ības jom ā un attiec īgos daudz ­
pus ējos nol īgumus.  
361. pants  
Sadarb ības m ērķis ir vides saglab āšana, aizsardz ība, uzlabošana un t ās kvalit ātes atjaunošana, cilv ēku vesel ības aizsardz ība, 
apdom īga un racion āla dabas resursu izmantošana un pas ākumu veicin āšana starptautisk ā līmen ī re ģion ālo un glob ālo 
vides probl ēmu risin āšanai, cita starp ā š ādās jom ās: 
a) klimata p ārmai ņas; 
b) vides p ārvald ība un horizont ālie jaut ājumi, ietverot izgl ītību un m ācības, un piek ļuve vides inform ācijai un l ēmumu 
pie ņemšanas procesiem;  
c) gaisa kvalit āte; 
d) ūdens kvalit āte un ūdens resursu p ārvald ība, ietverot j ūras vidi;  
e) atkritumu un resursu p ārvald ība; 
f) dabas aizsardz ība, ietverot biolo ģisk ās un ainavu daudzveid ības saglab āšanu un aizsardz ību (eko-t īkli); 
g) r ūpnieciskais pies ārņojums un r ūpnieciskie apdraud ējumi;  
h) ķīmisk ās vielas;  
i) ģen ētiski modific ēti organismi, ietverot lauksaimniec ības nozari;  
j) trokš ņa pies ārņojums;  
k) civil ā aizsardz ība, ietverot dabiskus un cilv ēku izrais ītus apdraud ējumus;  
l) pils ētvide;  
m) vides nodevas.  
362. pants  
1. Puses cita starp ā: 
a) apmain ās ar inform āciju un zin āšan ām;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/143
b) īsteno kop īgu p ētniec ību un apmain ās ar inform āciju par t īrākām tehnolo ģijām; 
c) pl āno r īcību katastrofu gad ījum ā un cit ās ārk ārtas situ ācij ās; 
d) īsteno kop īgas darb ības re ģion ālā un starptautisk ā līmen ī, tostarp saist ībā ar Pušu ratific ētiem daudzpus ējiem vides 
nol īgumiem, un attiec īgos gad ījumos ar ī kop īgas darb ības attiec īgo a ģent ūru ietvaros.  
2. Puses īpašu uzman ību piev ērš p ārrobežu jaut ājumiem.  
363. pants  
Pak āpeniska Ukrainas ties ību aktu tuvin āšana ES ties ībām un politikai vides jom ā norisin ās saska ņā ar š ā nol īguma XXX 
pielikumu.  
364. pants  
Sadarb ība civil ās aizsardz ības nozar ē notiek, īstenojot īpašos nol īgumus, kas nosl ēgti starp Pus ēm šaj ā jom ā saska ņā ar 
attiec īgaj ām ES un t ās dal ībvalstu pilnvar ām un kompetenc ēm un iev ērojot katras Puses juridisk ās proced ūras. T ās m ērķi 
cita starp ā ir š ādi: 
a) atvieglot savstarp ējo pal īdz ību ārk ārtas situ ācij ās; 
b) 24 stundas diennakt ī apmain īties ar agr īniem br īdin ājumiem un atjaunin ātu inform āciju par p ārrobežu ārk ārtas 
situ ācij ām, ietverot pal īdz ības piepras ījumus un pied āvājumus;  
c) nov ērtēt katastrofu ietekmi uz vidi;  
d) aicin āt ekspertus uz īpašiem tehniskiem semin āriem un simpozijiem par civil ās aizsardz ības jaut ājumiem;  
e) regul āri aicin āt nov ērot ājus uz īpaš ām praktiskaj ām nodarb ībām un m ācībām, ko r īko ES un/vai Ukraina;  
f) stiprin āt esošo sadarb ību attiec ībā uz pieejamo civil ās aizsardz ības sp ēju visefekt īvāko izmantošanu.  
365. pants  
Sadarb ība cita starp ā aptver š ādus uzdevumus:  
a) izstr ādāt vispus īgu vides strat ēģiju, kas aptver pl ānotas institucion ālas reformas (ar grafikiem), lai nodrošin ātu vides 
ties ību aktu īstenošanu un izpildi; sadal īt vides p ārvald ības kompetences nacion ālā, re ģion ālā un pašvald ību l īmen ī; 
lēmumu pie ņemšanas proced ūras un l ēmumu īstenošana; proced ūras, kas veicina vides jaut ājumu integr āciju cit ās 
politikas jom ās; identific ēt nepieciešamos cilv ēkresursus un finanšu resursus un p ārskat īšanas meh ānismu;  
b) izstr ādāt gaisa kvalit ātes strat ēģijas nozar ēs; ūdens kvalit ātes un resursu p ārvald ība, ietverot j ūras vidi; atkritumu un 
resursu p ārvald ība; dabas aizsardz ība; r ūpnieciskais pies ārņojums un r ūpnieciskie apdraud ējumi un ķīmiskas vielas, 
ietverot skaidri defin ētus īstenošanas grafikus un so ļus, administrat īvos pien ākumus, k ā ar ī finans ējuma strat ēģijas 
ieguld ījumiem infrastrukt ūrā un tehnolo ģijās; 
c) izstr ādāt un īstenot klimata p ārmai ņu politiku, jo īpaši k ā uzskait īts š ā nol īguma XXXI pielikum ā.LV L 161/144 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
366. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 6. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
7. NODA ĻA 
Transports  
367. pants  
Puses:  
a) paplašina un stiprina sadarb ību transporta jom ā, lai atbalst ītu ilgtsp ējīgu transporta sist ēmu izveidi;  
b) atbalsta efekt īvu, drošu transportu, k ā ar ī transporta sist ēmu savietojam ību un sadarbsp ēju; 
c) cenšas uzlabot galvenos transporta savienojumus starp to teritorij ām. 
368. pants  
1. Pušu sadarb ības m ērķis ir atvieglot Ukrainas transporta nozares reorganiz āciju un moderniz āciju un pak āpeniski 
tuvin āt to t ādiem darb ības standartiem un pl āniem, kas b ūtu piel īdzin āmi ES past āvošajiem, jo īpaši īstenojot š ā nol īguma 
XXXII pielikum ā paredz ētos pas ākumus, neskarot saist ības, kas izriet no īpašiem starp Pus ēm nosl ēgtiem transporta 
nol īgumiem. Min ēto pas ākumu īstenošana nav pretrun ā ar Pušu ties ībām un pien ākumiem, kas izriet Pušu nosl ēgtiem 
starptautiskiem nol īgumiem vai dal ības starptautisk ās organiz ācij ās. 
2. Sadarb ības m ērķis turkl āt ir uzlabot pasažieru un pre ču p ārvietošanos, palielin āt raitu transporta pl ūsmu starp 
Ukrainu, ES un treš ām valst īm re ģion ā, nov ēršot administrat īvos, tehniskos, p ārrobežu un citus š ķēršļus, uzlabojot 
transporta t īklus un atjauninot infrastrukt ūru, jo īpaši galven ās transporta asis, kas savieno Puses. Sadarb ība ietver 
pas ākumus robežu š ķērsošanas atvieglošanai.  
3. Sadarb ība ietver inform ācijas apmai ņu un kop īgas darb ības:  
— re ģion ālā līmen ī, jo īpaši ņemot v ērā un p ārņemot pan ākumus, kas sasniegti daž ādu re ģion ālo transporta sadarb ības 
pas ākumu ietvaros, k ā piem ēram, Austrumu partner ības transporta komitejas, Eiropas–Kauk āza– Āzijas transporta 
koridora ( TRACECA ), Baku procesa un citu transporta iniciat īvu ietvaros;  
— starptautisk ā līmen ī, tostarp ar ī saist ībā ar starptautisk ām transporta organiz ācij ām un starptautiskiem nol īgumiem un 
konvencij ām, ko Puses ratific ējušas daž ādu ES transporta a ģent ūru ietvaros;  
369. pants  
Šī sadarb ība cita starp ā aptver š ādas jomas:  
a) ilgtsp ējīgas nacion ālās transporta politikas izstr āde, kas aptver visus transporta veidus, jo īpaši nol ūkā nodrošin āt 
efekt īvas, drošas transporta sist ēmas un veicin āt transporta nozares apsv ērumu integr āciju cit ās politikas jom ās; 
b) nozaru strat ēģijas izstr āde nacion ālās transporta politikas gaisotn ē (ietverot juridisk ās pras ības tehnisk ā apr īkojuma un 
transporta flotes atjaunin āšanai, lai pan āktu atbilst ību augst ākajiem starptautiskajiem standartiem) ce ļu, dzelzce ļa, 
iekšzemes ūdensce ļu, avi ācijas un j ūras transporta nozar ēm un to sadarbsp ējas izstr āde, ietverot īstenošanas grafikus 
un posmus, administrat īvos pien ākumus, k ā ar ī finans ēšanas pl ānus;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/145
c) multimod āla transporta t īkla izstr āde, kas b ūtu savienots ar Eiropas transporta t īklu (TEN-T), un infrastrukt ūras 
politikas uzlabošana, lai lab āk identific ētu un nov ērtētu daž ādu transporta veidu infrastrukt ūras projektus; t ādu 
finans ēšanas strat ēģiju izstr āde, kas piev ēršas tehniskajai apkopei, kapacit ātes ierobežojumiem un tr ūkstoš ā posma 
infrastrukt ūrai, k ā ar ī priv ātā sektora dal ības transporta projektos aktiviz ēšana un veicin āšana, k ā tas noteikts š ā 
nol īguma XXXIII pielikum ā; 
d) pievienošan ās attiec īgaj ām starptautiskaj ām transporta organiz ācij ām un nol īgumiem, tostarp proced ūras, kas nodro ­ 
šina starptautisko transporta nol īgumu un konvenciju striktu īstenošanu un piem ērošanu;  
e) zin ātnisk ā un tehnisk ā sadarb ība un inform ācijas apmai ņa tehnolo ģiju, piem ēram, inteli ģentu transporta sist ēmu, 
izstr ādei un uzlabošanai;  
f) inteli ģentu transporta sist ēmu un inform ācijas tehnolo ģiju izmantošanas veicin āšana visa veida transporta p ārvald ībā 
un darb ībā, k ā ar ī sadarbsp ējas atbalsts un sadarb ība kosmosa sist ēmu izmantošan ā un to komerci ālā piem ērošan ā, kas 
uzlabo transportu.  
370. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 7. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
8. NODA ĻA 
Kosmoss  
371. pants  
1. Puses atbalsta abpus ēji izdev īgu sadarb ību kosmosa civil ās izp ētes jom ā un kosmosa pielietojumos, jo īpaši š ādās 
jom ās: 
a) glob ālās navig ācijas satel ītu sist ēmas;  
b) zemes nov ērošana un glob ālā nov ērošana;  
c) kosmosa zin ātne un p ētniec ība; 
d) lietiš ķās kosmosa tehnolo ģijas, ietverot nes ējra ķešu un vilces tehnolo ģijas. 
2. Puses rosin ās un veicin ās pieredzes apmai ņu par kosmosa politiku, administr āciju un juridiskajiem aspektiem, k ā ar ī 
par kosmosa tehnolo ģiju industri ālo reorganiz āciju un komercializ ēšanu.  
372. pants  
1. Sadarb ība ietvers inform ācijas apmai ņu par politikas virzieniem un programm ām un attiec īgām sadarb ības iesp ējām 
un kop īgiem projektiem, tostarp par Ukrainas iest āžu dal ību attiec īgās kosmosa un transporta t ēm ās n ākamaj ā ES 
pētniec ības un inov ācijas pamatprogramm ā "Apv ārsnis 2020 ". 
2. Puses rosin ās un atbalst īs zin ātnieku apmai ņu un attiec īgu t īklu veidošanu.  
3. Sadarb ība var ētu ietvert ar ī pieredzes apmai ņu par kosmosa p ētniec ības un zin ātnisko instit ūtu p ārvald ību, k ā ar ī 
par t ādas vides izveidi, kas veicina p ētniec ību un jauno tehnolo ģiju pielietošanu, un par atbilst īgu intelektu ālā, r ūpniecisk ā 
un komerci ālā īpašuma ties ību aizsardz ību.LV L 161/146 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
373. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 8. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs, ietverot atbilst īgu koordin āciju un sadarb ību ar Eiropas Kosmosa a ģent ūru par šiem un citiem noz īm īgiem 
jaut ājumiem.  
9. NODA ĻA 
Sadarb ība zin ātnes un tehnolo ģiju jom ā 
374. pants  
Puses att īsta un stiprina sadarb ību zin ātnes un tehnolo ģiju jom ā ar m ērķi veicin āt gan zin ātnes att īstību pašu par sevi, gan 
ar ī abu Pušu zin ātnes sp ēju piedal īties valstu un glob ālo probl ēmu risin āšan ā. Puses cenšas atbalst īt progresu t ādu zin ātnes 
un tehnolo ģiju atzi ņu ieg ūšan ā, kas noz īm īgas ilgtsp ējīgai ekonomikas att īstībai, stiprinot savas p ētniec ības sp ējas un 
cilv ēkresursu potenci ālu. Dal īšan ās ar zin ātnes atzi ņām un to apkopošana uzlabos Pušu konkur ētsp ēju, palielinot to 
ekonomikas sp ēju ģener ēt un izmantot atzi ņas, k ā komercializ ēt jaunus produktus un pakalpojumus. Visbeidzot Puses 
att īstīs savu zin ātnisko potenci ālu, lai pild ītu savus pien ākumus un saist ības glob ālā līmen ī tādās jom ās k ā ar vesel ību 
saist īti jaut ājumi, vides aizsardz ība, ietverot klimata p ārmai ņas, un citas pasaules m ēroga p ārmai ņas. 
375. pants  
1. Š ī sadarb ība notiek, ņemot v ērā pašreiz ējo ofici ālo sadarb ības sist ēmu, kas izveidota ar Nol īgumu starp Eiropas 
Kopienu un Ukrainu par zin ātnisko un tehnolo ģisko sadarb ību, un ņemot v ērā Ukrainas m ērķi pak āpeniski tuvin āties ES 
politikai un ties ību aktiem zin ātnes un tehnolo ģiju jom ā. 
2. Sadarb ības starp Pus ēm m ērķis ir atvieglot Ukrainas iesaist īšanos Eiropas P ētniec ības telp ā. 
3. Š āda sadarb ība pal īdz Ukrainai reform ēt un reorganiz ēt t ās zin ātnes p ārvald ības sist ēmas un p ētniec ības iest ādes 
(tostarp uzlabot t ās sp ējas att īstīt p ētniec ību un tehnolo ģijas), lai veicin ātu konkur ētsp ējīgas ekonomikas un zin āšanu 
sabiedr ības pilnveidošanu.  
376. pants  
Sadarb ība jo īpaši attiecas uz š ādām jom ām: 
a) abpus ēja inform ācijas apmai ņa par zin ātnes un tehnolo ģiju politiku;  
b) dal ība n ākamaj ā ES p ētniec ības un inov ācijas pamatprogramm ā "Apv ārsnis 2020 "; 
c) zin ātnisku programmu un p ētniec ības darb ību kop īga īstenošana;  
d) kop īgas p ētniec ības un att īstības darb ības, kuru m ērķis ir veicin āt zin ātnes progresu un tehnolo ģiju un zin ātības 
nodošanu;  
e) m ācības ar p ētnieku un speci ālistu apmai ņas programmas starpniec ību; 
f) kop īgu zin ātnes un tehnolo ģiju att īstības pas ākumu r īkošana un l īdzek ļu izveide;  
g) īstenošanas pas ākumi, kuru m ērķis ir izveidot vidi, kas veicina p ētniec ību un jaunu tehnolo ģiju izmantošanu, un 
pētniec ības rezult ātā rad ītā intelektu ālā īpašuma pien ācīgu aizsardz ību;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/147
h) sadarb ības pastiprin āšana re ģion ālā un starptautisk ā līmen ī, jo īpaši Meln ās j ūras kontekst ā, un daudzpus ējās organi ­
zācij ās, k ā piem ēram, Apvienoto N āciju Organiz ācijas Izgl ītības, zin ātnes un kult ūras organiz ācij ā (UNESCO ), Ekono ­
misk ās sadarb ības un att īstības organiz ācij ā (ESAO) un G8 grup ā, k ā ar ī saist ībā ar daudzpus ējiem nol īgumiem, k ā 
piem ēram ANO 1992. gada Visp ārējo konvenciju par klimata p ārmai ņām (UNFCCC ); 
i) pieredzes apmai ņa p ētniec ības un zin ātnisko iest āžu p ārvald ības jaut ājumos, lai att īstītu un uzlabotu to sp ēju veikt 
zin ātnisko p ētniec ību un piedal īties taj ā. 
377. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 9. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
10. NODA ĻA 
Rūpniec ības un uz ņēmumu politika  
378. pants  
Puses att īsta un stiprina sadarb ību r ūpniec ības un uz ņēmumu politikas jom ā, t ādējādi uzlabojot komercvidi visiem 
saimniecisk ās darb ības veic ējiem, ta ču jo īpaši uzman ību piev ēršot maziem un vid ējiem uz ņēmumiem (MVU). Pastiprin ātai 
sadarb ībai b ūtu j āuzlabo administrat īvais un tiesiskais regul ējums gan Ukrainas, gan ES uz ņēm ējiem, kas darbojas Ukrain ā 
un ES, t ā jābalsta uz ES MVU un r ūpniec ības politiku, ņemot v ērā starptautiski atz ītus principus un praksi šaj ā jom ā. 
379. pants  
Nol ūkā sasniegt š ā nol īguma 378. pant ā noteiktos uzdevumus, Puses sadarbojas, lai:  
a) īstenotu strat ēģijas MVU att īstībai, pamatojoties uz Eiropas Mazo uz ņēmumu hartas principiem, un nov ērotu īsteno ­ 
šanas procesu ar ikgad ēju zi ņojumu un dialoga pal īdz ību. Š ī sadarb ība ietvers ar ī piev ēršanos mikrouz ņēmumiem un 
amatniec ības uz ņēmumiem, kas ir ārk ārtīgi svar īgi gan ES, gan Ukrainas ekonomikai;  
b) izveidotu lab ākus pamatnosac ījumus, apmainoties ar inform āciju un paraugpraksi, uzlabojot konkur ētsp ēju. Š ī sadar ­
bība ietvers struktur ālo p ārmai ņu p ārvald ību (restrukturiz āciju) un vides un ener ģijas jaut ājumus, k ā piem ēram ener ­
goefektivit āti un t īrāku ražošanu;  
c) vienk āršotu un racionaliz ētu regul ējumu un regul ējuma praksi, īpaši piev ēršoties lab ās prakses apmai ņai par regul ējuma 
tehniku, ietverot ES principus;  
d) rosin ātu jaunin ājumu politikas izstr ādi, apmainoties ar inform āciju un paraugpraksi par p ētniec ības un izstr ādes 
komercializ āciju (ietverot atbalsta instrumentus komercdarb ības uzs ākšanai uz tehnolo ģiju pamata), klasteru att īstību 
un piek ļuvi finans ējumam;  
e) rosin ātu cieš ākus kontaktus starp ES un Ukrainas uz ņēmumiem un starp šiem uz ņēmumiem un Ukrainas un ES 
iest ādēm; 
f) atbalst ītu eksportu veicinošu darb ību izveidi Ukrain ā; 
g) atvieglotu gan Ukrainas, gan ES r ūpniec ības moderniz āciju un reorganiz āciju atseviš ķās nozar ēs. 
380. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 10. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs. Tas ietvers ES un Ukrainas uz ņēmumu p ārst āvjus.LV L 161/148 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
11. NODA ĻA 
Iežguves un met ālu ieguves r ūpniec ība 
381. pants  
Puses att īsta un stiprina sadarb ību attiec ībā uz iežguves un met ālu ieguves r ūpniec ību nol ūkā veicin āt savstarp ējo sapratni, 
uzlabot dar ījumdarb ības vidi, apmain īties ar inform āciju un sadarboties jaut ājumos, kas nav saist īti ar ener ģētiku, jo īpaši 
attiec ībā uz met āla r ūdu un r ūpniecisko miner ālu ieguvi. Š ī sadarb ība neskar noteikumus par ogl ēm, kas min ēti š ā 
nol īguma 339. pant ā. 
382. pants  
Nol ūkā sasniegt š ā nol īguma 381. pant ā noteiktos uzdevumus, Puses sadarbojas, lai:  
a) apmain ītos ar inform āciju par pamatsitu āciju iežguves un met ālu ieguves r ūpniec ībā; 
b) apmain ītos ar inform āciju par ES un Ukrainas iežguves un met ālu ieguves r ūpniec ības n ākotnes izredz ēm attiec ībā uz 
pat ēriņu, ražošanu un tirgus prognoz ēm; 
c) apmain ītos ar inform āciju par pas ākumiem, ko Puses veikušas, lai atvieglotu šo nozaru reorganiz ācijas procesu;  
d) apmain ītos ar inform āciju un paraugpraksi par iežguves un met ālu ieguves r ūpniec ības ilgtsp ējīgu att īstību Ukrain ā un 
ES. 
12. NODA ĻA 
Finanšu pakalpojumi  
383. pants  
Atz īstot, ka finanšu pakalpojumu jom ā ir nepieciešams efekt īvs noteikumu un prakses kopums, lai izveidotu piln ībā 
darbsp ējīgu tirgus ekonomiku un veicin ātu tirdzniecisku apmai ņu starp Pus ēm, Puses vienojas sadarboties finanšu pakal ­
pojumu jom ā nol ūkā: 
a) atbalst īt finanšu pakalpojumu regul ējuma piel āgošan ās procesu atv ērtas tirgus ekonomikas vajadz ībām; 
b) nodrošin āt ieguld ītāju un citu finanšu pakalpojumu pat ērētāju efekt īvu un atbilst īgu aizsardz ību; 
c) nodrošin āt pasaules finanšu sist ēmas stabilit āti un neaizskaram ību; 
d) veicin āt sadarb ību starp daž ādiem finanšu sist ēmas dal ībniekiem, tostarp regulatoriem un uzraudz ības iest ādēm; 
e) nodrošin āt neatkar īgu un efekt īvu uzraudz ību. 
384. pants  
1. Puses veicina sadarb ību starp attiec īgaj ām regulat īvaj ām un uzraudz ības iest ādēm, tostarp inform ācijas apmai ņu, 
zin āšanu apmai ņu par finanšu tirgiem un citus š ādus pas ākumus.  
2. Īpašu uzman ību piev ērš š ādu iest āžu administrat īvo sp ēju att īstīšanai, cita starp ā, izmantojot person āla apmai ņas un 
kop īgas m ācības.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/149
385. pants  
Puses veicina pak āpenisku tuvin āšanos atz ītiem starptautiskiem standartiem finanšu pakalpojumu regul ējuma un uzrau ­
dz ības jom ā. Attiec īgas ES  acquis  da ļas finanšu pakalpojumu jom ā ir ietvertas š ā nol īguma IV sada ļas (Tirdzniec ība un ar 
tirdzniec ību saist īti jaut ājumi) 6. noda ļā (Uz ņēm ējdarb ība, pakalpojumu tirdzniec ība un elektronisk ā komercija).  
386. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 12. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
13. NODA ĻA 
Komercties ības, korporat īvā p ārvald ība, gr āmatved ība un rev īzija 
387. pants  
1. Atz īstot, ka komercties ību un korporat īvās p ārvald ības, k ā ar ī gr āmatved ības un rev īzijas jom ā ir nepieciešams 
efekt īvs noteikumu un prakses kopums, lai izveidotu piln ībā darbsp ējīgu tirgus ekonomiku un veicin ātu tirdzniec ību 
starp Pus ēm, Puses vienojas sadarboties, lai:  
a) aizsarg ātu kapit ālda ļu īpašniekus, kreditorus un citas ieinteres ētās personas saska ņā ar ES noteikumiem šaj ā jom ā, k ā 
uzskait īts š ā nol īguma XXXIV pielikum ā; 
b) valsts l īmen ī ieviestu attiec īgos starptautiskos standartus un pak āpeniski tuvin ātos ES ties ībām gr āmatved ības un 
rev īzijas jom ā, k ā uzskait īts š ā nol īguma XXXV pielikum ā; 
c) izstr ādātu korporat īvās p ārvald ības politiku saska ņā ar starptautiskajiem standartiem, k ā ar ī pak āpeniski tuvin ātos ES 
noteikumiem un rekomend ācij ām šaj ā jom ā, k ā uzskait īts š ā nol īguma XXXVI pielikum ā. 
2. Pušu m ērķis b ūs apmain īties ar inform āciju un zin āšan ām par ab ām past āvošaj ām sist ēm ām un attiec īgiem jauni ­
nājumiem šaj ās jom ās. Turkl āt Puses mekl ēs iesp ēju uzlabot inform ācijas apmai ņu starp Ukrainas valsts re ģistru un 
biznesa re ģistriem ES dal ībvalst īs. 
388. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 13. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
14. NODA ĻA 
Inform ācijas sabiedr ība 
389. pants  
Puses izveido sadarb ību inform ācijas sabiedr ības att īstībai iedz īvot āju un uz ņēm ēju lab ā, nodrošinot inform ācijas un 
komunik ācijas tehnolo ģiju (IKT) plašu pieejam ību un lab ākas kvalit ātes pakalpojumus par pie ņemamu cenu. Š ī sadarb ība 
turkl āt uzlabos elektronisko komunik āciju pakalpojumu tirgu pieejam ību, rosinot konkurenci un ieguld ījumus šaj ā nozar ē. 
390. pants  
Sadarb ības m ērķis ir īstenot valstu inform ācijas sabiedr ības strat ēģijas, izstr ādāt vispus īgu elektronisk ās komunik ācijas 
regul ējumu un akt īvāk iesaist īt Ukrainu ES p ētniec ības darb ībās IKT jom ā.LV L 161/150 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
391. pants  
Sadarb ība ietver š ādus aspektus:  
a) veicin āt pieeju platjoslai, uzlabojot t īkla droš ību, sniedzot iesp ēju iedz īvot ājiem, uz ņēmumiem un administr ācij ām plaši 
izmantot IKT, izstr ādājot viet ējo saturu internetam un ieviešot tiešsaistes pakalpojumus, īpaši attiec ībā uz e-dar ījum ­
darb ību, e-p ārvaldi un e-vesel ību un e-m ācībām; 
b) koordin ēt elektronisk ās sazi ņas politikas nol ūkā optim āli izmantot radiofrekven ču spektru un nodrošin āt Ukrainas un 
ES t īklu sadarbsp ēju; 
c) stiprin āt valstu regulatoru neatkar ību un administrat īvo kapacit āti komunik āciju jom ā, lai nodrošin ātu to sp ēju 
piem ērot atbilst īgus regulat īvos pas ākumus un izpild īt savus l ēmumus un visus piem ērojamos noteikumus un garan ­
tētu god īgu konkurenci tirgos. Valstu regulatoriem komunik āciju jom ā b ūtu j āsadarbojas ar konkurences iest ādēm, lai 
uzraudz ītu šos tirgus;  
d) veicin āt kop īgus p ētniec ības projektus inform ācijas un komunik ācijas tehnolo ģiju jom ā n ākamaj ā ES p ētniec ības un 
inov ācijas pamatprogramm ā "Apv ārsnis 2020 ". 
392. pants  
Puses apmain ās ar inform āciju, paraugpraksi un pieredzi, veic kop īgus pas ākumus nol ūkā izstr ādāt vispus īgu regul ējumu 
un nodrošina elektronisko komunik āciju tirgu efekt īvu darb ību un netrauc ētu konkurenci tajos.  
393. pants  
Puses veicina sadarb ību starp Ukrainas valsts regulatoru sakaru jom ā un ES valstu regulatoriem.  
394. pants  
1. Puses veicina pak āpenisku tuvin āšanos ES ties ību aktiem un tiesiskajam regul ējumam inform ācijas sabiedr ības un 
elektronisko sakaru jom ā. 
2. Attiec īgie noteikumi un ES  acquis  inform ācijas sabiedr ības un elektronisko sakaru jom ā ir ietverti š ā nol īguma IV 
sada ļas (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi) 6. noda ļas (Uz ņēm ējdarb ība, pakalpojumu tirdzniec ība un 
elektronisk ā komercija) XVII papildin ājuma 3. da ļā (Telesakaru pakalpojumiem piem ērojamie noteikumi).  
395. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 14. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
15. NODA ĻA 
Audiovizu ālā politika  
396. pants  
1. Puses sadarbojas, lai veicin ātu audiovizu ālās ražošanas nozares att īstību Eirop ā un sekm ētu kopdarbu kino un 
telev īzijas jom ā. 
2. Sadarb ība var ētu cita starp ā ietvert ar ī m ācības žurn ālistiem un citiem plašsazi ņas l īdzek ļu profesion āļiem gan no 
druk āto, gan elektronisko plašsazi ņas l īdzek ļu vides, k ā ar ī atbalstu valsts un priv ātajiem plašsazi ņas l īdzek ļiem, lai 
stiprin ātu to neatkar ību, profesionalit āti un saites ar Eiropas plašsazi ņas l īdzek ļiem, iev ērojot Eiropas standartus, tostarp 
Eiropas Padomes standartus.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/151
397. pants  
Pak āpenisku tuvin āšanos ES ties ību aktiem un tiesiskajam regul ējumam un starptautiskajiem instrumentiem audiovizu ālās 
politikas jom ā jo īpaši veic saska ņā ar š ā nol īguma XXXVII pielikumu.  
398. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 15. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
16. NODA ĻA 
Tūrisms  
399. pants  
Puses sadarbojas t ūrisma jom ā nol ūkā uzlabot konkurenci t ūrisma nozar ē, kas veicin ātu ekonomikas izaugsmi un iesp ējas, 
nodarbin ātību un val ūtas apgroz ību. 
400. pants  
1. Sadarb ība divpus ējā, re ģion ālā un Eiropas l īmen ī b ūtu j ābalsta uz š ādiem principiem:  
a) viet ējo kopienu, jo īpaši lauku re ģionos, integrit ātes un interešu iev ērošana;  
b) kult ūras mantojuma īpaš ā noz īme; 
c) t ūrisma un vides aizsardz ības pozit īva mijiedarb ība. 
2. Attiec īgie noteikumi par ce ļojumu r īkot ājiem ir ietverti š ā nol īguma IV sada ļas (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību 
saist īti jaut ājumi) 6. noda ļā (Uz ņēm ējdarb īb, pakalpojumu tirdzniec ība un elektronisk ā komercija). Attiec īgie noteikumi 
par personu p ārvietošanos ir ietverti š ā nol īguma 19. pant ā. 
401. pants  
Sadarb ība jo īpaši attiecas uz š ādām jom ām: 
a) Inform ācijas, paraugprakses, pieredzes apmai ņa un zin ātības nodošana, ietverot inovat īvās tehnolo ģijas; 
b) strat ēģiskas partner ības izveide, ņemot v ērā publisk ās, priv ātās un sabiedr ības intereses, lai nodrošin ātu ilgtsp ējīgu 
tūrisma att īstību; 
c) t ūrisma produktu un tirgu, infrastrukt ūras, cilv ēkresursu un institucion ālo strukt ūru veicin āšana un att īstība; 
d) efekt īvas politikas un strat ēģiju izstr āde un īstenošana, ietverot atbilstošus tiesiskos, administrat īvos un finanšu aspek ­
tus; 
e) m ācības un kapacit ātes uzlabošana t ūrisma jom ā pakalpojumu standartu uzlabošanai;  
f) sabiedrisk ā tūrisma att īstība un veicin āšana.  
402. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 16. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.LV L 161/152 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
17. NODA ĻA 
Lauksaimniec ība un lauku att īstība 
403. pants  
Puses sadarbojas, lai veicin ātu lauksaimniec ības un lauku att īstību, jo īpaši pak āpeniskas politikas un ties ību aktu tuvi ­
nāšanas ce ļā. 
404. pants  
Pušu sadarb ība lauksaimniec ības un lauku att īstības jom ā cita starp ā aptver š ādas jomas:  
a) savstarp ējas izpratnes uzlabošana par lauksaimniec ības un lauku att īstības politiku;  
b) administrat īvās kapacit ātes uzlabošana centr ālā un viet ējā līmen ī politikas pl ānošanai, izv ērtēšanai un īstenošanai;  
c) modernas un ilgtsp ējīgas lauksaimniecisk ās ražošanas veicin āšana, respekt ējot vidi un dz īvnieku labtur ību, ietverot 
biolo ģisk ās ražošanas metožu un biotehnolo ģiju izmantošanas paplašin āšanu, cita starp ā p ārņemot paraugpraksi šaj ās 
jom ās; 
d) zin āšanu un paraugprakses apmai ņa par lauku att īstības politiku, lai uzlabotu lauku kopienu labkl ājību; 
e) konkurences uzlabošana lauksaimniec ības nozar ē un tirgu efektivit ātes un p ārredzam ības, k ā ar ī ieguld ījumu nosac ī­
jumu uzlabošana;  
f) zin āšanu izplat īšana ar m ācību un informat īvu pas ākumu pal īdz ību; 
g) inov ācijas veicin āšana, izmantojot p ētniec ību un populariz ēšanas pakalpojumus lauksaimniec ības produktu ražot ājiem;  
h) starptautisko organiz āciju ietvaros izskat īto jaut ājumu harmoniz ācijas veicin āšana;  
i) paraugprakses apmai ņa par atbalsta meh ānismiem lauksaimniec ības politikai un lauku re ģioniem;  
j) lauksaimniec ības produktu kvalit ātes politikas veicin āšana produktu standartu, ražošanas pras ību un kvalit ātes sist ēmu 
jom ā. 
405. pants  
Min ētās sadarb ības gait ā, neskarot š ā nol īguma IV sada ļu (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi), Puses atbalsta 
pak āpenisku tuvin āšanos attiec īgajiem ES ties ību aktiem un regulat īvajiem standartiem, jo īpaši tiem, kas uzskait īti š ā 
nol īguma XXXVIII pielikum ā. 
406. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 17. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/153
18. NODA ĻA 
Zivsaimniec ības un j ūrlietu politika  
1 . I e d a ļ a 
Z i v s a i m n i e c ī b a s p o l i t i k a  
407. pants  
1. Puses sadarbojas savstarp ēji izdev īgās kop ēju interešu jom ās zivsaimniec ības nozar ē, ietverot dz īvo ūdens resursu 
saglab āšanu un p ārvald ību, inspic ēšanu un kontroli, datu v ākšanu un c īņu pret nelikum īgu, nere ģistr ētu un neregul ētu 
zveju.  
2. Š ādi sadarbojoties, tiks iev ērotas starptautisk ās saist ības attiec ībā uz dz īvo ūdens resursu p ārvald ību un saglab āšanu.  
408. pants  
Puses veic kop īgus pas ākumus, apmain ās ar inform āciju un atbalsta viena otru, lai veicin ātu: 
a) labu p ārvald ību un paraugprakses īstenošanu zvejniec ības p ārvald ības jom ā nol ūkā nodrošin āt zivju kr ājumu saglab ā­ 
šanu un p ārvald ību ilgtsp ējīgā veid ā, pamatojoties uz ekosist ēmu pieeju;  
b) atbild īgu zveju un zvejniec ības p ārvald ību saska ņā ar ilgtsp ējīgas att īstības principiem, lai saglab ātu zivju kr ājumus un 
ekosist ēmas vesel īgā st āvokl ī; 
c) sadarb ību re ģion ālo zvejniec ības p ārvald ības organiz āciju (RZPO) ietvaros.  
409. pants  
Atsaucoties uz š ā nol īguma 408. pantu un ņemot v ērā lab ākos zin ātniskos ieteikumus, Puses uzlabos sadarb ību un 
pastiprin āti koordin ēs savas darb ības dz īvo ūdens resursu p ārvald ībai un saglab āšanai Melnaj ā jūrā. Puses veicin ās plaš āku 
starptautisko sadarb ību Melnaj ā jūrā ar nol ūku uzlabot attiec ības attiec īgo RZPO ietvaros.  
410. pants  
Puses atbalst īs t ādas iniciat īvas k ā savstarp ēja pieredzes apmai ņa un atbalsta sniegšana nol ūkā nodrošin āt ilgtsp ējīgas 
zivsaimniec ības politikas īstenošanu, kas pamatojas uz priorit ātēm š īs jomas ES  acquis , ietverot:  
a) dz īvo ūdens resursu, zvejas intensit ātes un tehnisko pas ākumu p ārvald ību; 
b) zvejas inspekcijas un kontroli, izmantojot nepieciešamo uzraudz ības apr īkojumu, tostarp ku ģu uzraudz ības sist ēmu, k ā 
ar ī attiec īgu administrat īvo un juridisko strukt ūru izveidi, kas sp ējīgas piem ērot atbilstošus pas ākumus;  
c) saska ņotu nozvejas, izkraušanas, flotes, biolo ģisko un ekonomisko datu v ākšanu;  
d) zvejas kapacit ātes p ārvald ību, tostarp darbsp ējīgu zvejas flotes re ģistru;  
e) tirgus efektivit ātes uzlabošanu, jo īpaši atbalstot ražot āju organiz ācijas, sniedzot inform āciju pat ērētājiem un ieviešot 
tirgved ības standartus un izsekojam ību; 
f) struktur ālās politikas izstr ādi zivsaimniec ības nozar ē, īpašu uzman ību piev ēršot piekrastes kopienu ilgtsp ējīgai att īstībai.LV L 161/154 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2 . I e d a ļ a 
J ū r l i e t u p o l i t i k a  
411. pants  
Ņemot v ērā sadarb ību zivsaimniec ības, transporta, vides un citu ar j ūru saist ītu politiku jom ā, Puses izstr ādā sadarb ību par 
integr ētu j ūrlietu politiku, lai jo īpaši:  
a) veicin ātu integr ētu pieeju j ūrliet ām, labu p ārvald ību un paraugprakses apmai ņu j ūras telpas izmantošan ā; 
b) izveidotu š ķīrējmeh ānismu savstarp ēji konkur ējoš ām cilv ēku darb ībām un p ārvald ītu to ietekmi uz j ūras vidi, veicinot 
jūras teritori ālo pl ānošanu, kas ir l īdzeklis lab ākai l ēmumu pie ņemšanai;  
c) veicin ātu ilgtsp ējīgu piekrastes re ģionu un j ūras r ūpniec ības nozaru att īstību, kas uzlabo ekonomikas izaugsmi un 
nodarbin ātību, apmainoties ar paraugpraksi;  
d) veicin ātu strat ēģisku alianšu izveidi starp j ūras r ūpniec ības nozar ēm, pakalpojumu jomu un zin ātnisk ās p ētniec ības 
iest ādēm, kas specializ ējas j ūras un j ūrlietu p ētniec ībā, tostarp veidojot j ūrlietu klasterus daž ādās nozar ēs; 
e) pamatojoties uz Burgasas Koordin ācijas un inform ācijas centra pieredzi, censtos uzlabot droš ības un drošuma pas ā­
kumus j ūrliet ās un veicin ātu p ārrobežu un nozaru j ūrlietu uzraudz ību, lai risin ātu augošo risku saist ībā ar intens īvo 
jūras satiksmi, ku ģu rad ītu pies ārņot ājvielu nopl ūdēm, nelaimes gad ījumiem j ūrā un neleg ālām darb ībām j ūrā; 
f) izveidotu regul āru dialogu un veicin ātu daž ādu t īklu izveidi starp ieinteres ētajam person ām j ūrlietu jom ā. 
412. pants  
Sadarb ība jo īpaši ietver š ādas jomas:  
a) inform ācijas, paraugprakses, pieredzes apmai ņa un j ūrlietu zin ātības nodošana, ietverot inovat īvās tehnolo ģijas j ūrlietu 
nozar ēs; 
b) inform ācijas un paraugprakses apmai ņa par projektu finans ēšanas iesp ējām, ietverot publisk ās un priv ātās partner ības;  
c) sadarb ības uzlabošana Pušu starp ā attiec īgos starptautiskos j ūrlietu forumos.  
3 . I e d a ļ a 
R e g u l ā r s d i a l o g s p a r z i v s a i m n i e c ī b a s u n j ū r l i e t u p o l i t i k u  
413. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 18. noda ļas 1. un 2. ieda ļā, 
norisin āsies regul ārs dialogs.  
19. NODA ĻA 
Donavas upe  
414. pants  
Paturot pr ātā Donavas upes baseina p ārrobežu raksturu un t ā v ēsturisko noz īmi piekrastes kopien ām, Puses:  
a) v ēl strikt āk īsteno starptautisk ās saist ības, ko ES dal ībvalstis un Ukraina uz ņēmuš ās navig ācijas, zivju, vides aizsardz ības 
jom ās, jo īpaši ūdens ekosist ēmu jom ā, ietverot dz īvo ūdens resursu saglab āšanu, lai sasniegtu labu ekolo ģisko st āvokli, 
kā ar ī cit ās attiec īgās cilv ēka darb ības jom ās;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/155
b) nepieciešam ības gad ījum ā atbalsta iniciat īvas izstr ādāt divpus ējus un daudzpus ējus nol īgumus un k ārtību, kuru m ērķis 
ir rosin āt ilgtsp ējīgu att īstību un piev ērst īpašu uzman ību tam, lai tiktu respekt ēts piekrastes kopienu tradicion ālais 
dz īvesveids un lai saimniecisk ā darb ība norisin ātos Donavas upes baseina integr ētas izmantošanas ce ļā. 
20. NODA ĻA 
Pat ērētāju aizsardz ība 
415. pants  
Puses sadarbojas, lai nodrošin ātu pat ērētāju augsta l īme ņa aizsardz ību un pan āktu savu pat ērētāju aizsardz ības sist ēmu 
savietojam ību. 
416. pants  
Lai sasniegtu šos m ērķus, sadarb ībā jo īpaši ietilpst:  
a) inform ācijas par pat ērētāju aizsardz ības sist ēm ām apmai ņas veicin āšana;  
b) apmai ņa ar pieredzi par likumdošanas un tehniskaj ām sp ējām, lai īstenotu ties ību aktus un tirgus uzraudz ības sist ēmas;  
c) inform ācijas sniegšanas pat ērētājiem uzlabošana;  
d) m ācību pas ākumi p ārvaldes ier ēdņiem un pat ērētāju interešu p ārst āvjiem;  
e) neatkar īgu p ārtērētāju apvien ību izveides un pat ērētāju interešu p ārst āvju kontaktu veicin āšana.  
417. pants  
Ukraina pak āpeniski tuvina savus ties ību aktus ES  acquis , k ā paredz ēts š ā nol īguma XXXIX pielikum ā, vienlaikus izvairoties 
no tirdzniec ības barjer ām. 
418. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 20. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
21. NODA ĻA 
Sadarb ība nodarbin ātības, soci ālās politikas un iesp ēju vienl īdz ības jaut ājumos  
419. pants  
Ņemot v ērā š ā nol īguma IV sada ļas (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi) 13. noda ļu (Tirdzniec ība un 
ilgtsp ējīga att īstība), Puses stiprina dialogu un sadarb ību, lai veicin ātu pien ācīga darba nodrošin āšanas programmu, 
nodarbin ātības politiku, vesel ības aizsardz ību un droš ību darb ā, soci ālo dialogu, soci ālo aizsardz ību, soci ālo iek ļaušanu, 
dzimumu vienl īdz ību un diskrimin ācijas aizliegumu.  
420. pants  
Sadarb ība jom ās, kas ietvertas š ā nol īguma 419. pant ā, notiek š ādu m ērķu sasniegšanai:  
a) uzlabot cilv ēku dz īves kvalit āti; 
b) risin āt t ādas kop īgas probl ēmas k ā globaliz ācija un demogr āfisk ās p ārmai ņas; 
c) izveidot vair āk un lab ākas darbavietas ar pien ācīgiem darba apst ākļiem;  
d) veicin āt soci ālo taisn īgumu un tiesiskumu, reform ējot darba tirgus;  
e) veicin āt t ādus darba tirgu apst ākļus, kas apvieno elast īgumu ar drošumu;LV L 161/156 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
f) veicin āt akt īvus darba tirgus pas ākumus un uzlabot nodarbin ātības pakalpojumu efektivit āti, lai lab āk atbilstu darba 
tirgus vajadz ībām; 
g) veicin āt iek ļaujoš ākus darba tirgus, kas integr ē cilv ēkus ar īpaš ām vajadz ībām; 
h) samazin āt ēnu ekonomiku, transform ējot nedeklar ēto darbu;  
i) uzlabot vesel ības aizsardz ības un droš ības l īmeni darb ā, tostarp ar izgl ītojošu un m ācību pas ākumu pal īdz ību par 
vesel ības un droš ības jaut ājumiem, veicinot prevent īvos pas ākumus, nov ēršot smagu negad ījumu briesmas, p ārvaldot 
toksiskas ķīmisk ās vielas un apmainoties ar paraugpraksi un p ētniec ību šaj ā jom ā; 
j) uzlabot soci ālās aizsardz ības l īmeni un moderniz ēt soci ālās aizsardz ības sist ēmas, proti, kvalit āti, pieejam ību un 
finansi ālo ilgtsp ēju; 
k) samazin āt nabadz ību un uzlabot soci ālo koh ēziju;  
l) censties pan ākt dzimumu vienl īdz ību un nodrošin āt iesp ēju vienl īdz ību sieviet ēm un v īriešiem nodarbin ātības, izgl ī­
tības, m ācību, ekonomikas jom ās un sabiedr ībā, k ā ar ī lēmumu pie ņemšan ā; 
m) apkarot visa veida diskrimin āciju;  
n) uzlabot soci ālo partneru sp ējas un veicin āt soci ālo dialogu.  
421. pants  
Puses rosina visu attiec īgo ieinteres ēto personu, jo īpaši soci ālo partneru, k ā ar ī pilsonisk ās sabiedr ības organiz āciju, 
iesaist īšanos Ukrainas politiskaj ās reform ās un sadarb ībā starp š ā nol īguma Pus ēm. 
422. pants  
Puses veicina korporat īvo soci ālo atbild īgumu un p ārskatatbild ību un rosina atbild īgas dar ījumdarb ības praksi, kas atbal ­
stīta ANO ierosm ē "Glob ālais l īgums 2000 ", Starptautisk ās darba organiz ācijas ( ILO) 1977. gada  "Tr īspus ējā deklar ācij ā 
par daudznacion āliem uz ņēmumiem un soci ālajai politikai piem ērojamiem principiem " ar 2006. gada groz ījumiem un 
ESAO 1976. gada  "Pamatnost ādn ēs daudznacion āliem uz ņēmumiem " ar 2000. gada groz ījumiem.  
423. pants  
Puses cenšas veicin āt sadarb ību nodarbin ātības un soci ālās politikas jom ās visos attiec īgos re ģion ālos, daudzpus ējos un 
starptautiskos forumos un organiz ācij ās. 
424. pants  
Ukraina nodrošina pak āpenisku tuvin āšanos ES ties ībām, standartiem un praksei nodarbin ātības, soci ālās politikas un 
iesp ēju vienl īdz ības jom ā, k ā tas noteikts š ā nol īguma XL pielikum ā. 
425. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 21. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
22. NODA ĻA 
Sabiedr ības vesel ība 
426. pants  
Puses att īsta sadarb ību sabiedr ības vesel ības aizsardz ības jom ā, lai celtu sabiedr ības vesel ības drošuma un cilv ēku vesel ības 
aizsardz ības l īmeni, kas ir priekšnosac ījums ilgtsp ējīgai att īstībai un ekonomikas izaugsmei.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/157
427. pants  
1. Sadarb ība jo īpaši aptver š ādas jomas:  
a) Ukrainas sabiedr ības vesel ības sist ēmas un t ās kapacit ātes stiprin āšana, jo īpaši īstenojot reformas, att īstot prim āro 
vesel ības apr ūpi un apm ācot person ālu; 
b) infekcijas slim ību, piem ēram, HIV/AIDS un tuberkulozes, profilakse un kontrole, paaugstin āta sagatavot ība īpaši 
patog ēnu slim ību uzliesmojumiem un Starptautisko vesel ības aizsardz ības noteikumu īstenošana;  
c) neinfekciozu slim ību profilakse un kontrole, apmainoties ar inform āciju un paraugpraksi, veicinot vesel īgu dz īves 
veidu, risinot galven ās vesel ības determinantes un probl ēmas, k ā piem ēram, m ātes un b ērna vesel ība, gar īgā vesel ība 
un atkar ība no alkohola, narkotik ām un tabakas, tostarp īstenojot 2003. gada Pamatkonvenciju par tabakas kontroli;  
d) t ādu cilv ēku izcelsmes vielu k ā asinis, audi un š ūnas kvalit āte un droš ība; 
e) vesel ības inform ācija un zin āšanas, tostarp attiec ībā uz pieeju  "vesel ība vis ās politikas jom ās". 
2. Šaj ā nol ūkā Puses apmain ās ar datiem un paraugpraksi un veic citus kop īgus pas ākumus, tostarp ar pieejas  "vesel ība 
vis ās politikas jom ās" pal īdz ību un izmantojot pak āpenisku Ukrainas integr āciju Eiropas t īklos sabiedr ības vesel ības jom ā. 
428. pants  
Ukraina pak āpeniski tuvina savus ties ību aktus un praksi ES  acquis  principiem, jo īpaši attiec ībā uz infekcijas slim ībām, 
asin īm, audiem un š ūnām, k ā ar ī tabaku. Atlas ītu ES  acquis  elementu saraksts ir ietverts š ā nol īguma XLI pielikum ā. 
429. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 22. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
23. NODA ĻA 
Izgl ītība, m ācības un jaunatne  
430. pants  
Piln ībā respekt ējot Pušu atbild ību par m ācību saturu un izgl ītības sist ēmas uzb ūvi un to kult ūru un valodu daudzveid ību, 
Puses veicina sadarb ību izgl ītības, m ācību un jaunatnes jom ā, lai uzlabotu savstarp ējo sapratni, veicin ātu kult ūru dialogu 
un vairotu zin āšanas par to attiec īgaj ām kult ūrām. 
431. pants  
Puses ap ņemas pastiprin āt sadarb ību augst ākās izgl ītības jom ā ar m ērķi jo īpaši:  
a) reform ēt un moderniz ēt augst ākās izgl ītības sist ēmas;  
b) veicin āt no Bolo ņas procesa izrietošo konver ģenci augst ākās izgl ītības jom ā; 
c) uzlabot augst ākās izgl ītības kvalit āti un atbilst ību; 
d) pastiprin āt sadarb ību starp augst ākās izgl ītības iest ādēm; 
e) uzlabot augst āko izgl ītības iest āžu kapacit āti;LV L 161/158 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
f) palielin āt studentu un skolot āju mobilit āti, piev ēršot uzman ību sadarb ībai izgl ītības jom ā nol ūkā atvieglot augst ākās 
izgl ītības pieejam ību. 
432. pants  
Puses cenšas palielin āt inform ācijas apmai ņu un pieredzi, lai rosin ātu cieš āku sadarb ību profesion ālās izgl ītības un m ācību 
jom ā ar nol ūku jo īpaši:  
a) att īstīt profesion ālās izgl ītības un m ācību sist ēmas un t ālāku profesion ālo apm ācību vis ā darba dz īves garum ā, piel ā­
gojoties main īgā darba tirgus vajadz ībām; 
b) izveidot valsts sist ēmu, kas uzlabotu kvalifik āciju un prasmju ieguves p ārredzam ību un atz īšanu, p ēc iesp ējas ņemot 
vērā ES pieredzi.  
433. pants  
Puses izp ēta iesp ēju izveidot sadarb ību cit ās jom ās, piem ēram, vid ējās izgl ītības, t ālm ācības un m ūžizgl ītības jom ās. 
434. pants  
Puses vienojas rosin āt cieš āku sadarb ību un pieredzes apmai ņu jaunatnes politikas jom ā un jaunu cilv ēku neform ālās 
izgl ītības jom ā ar m ērķi: 
a) veicin āt jaunu cilv ēku integr āciju sabiedr ībā kopum ā, rosinot to akt īvu pilsoniskumu un iniciat īvas garu;  
b) pal īdz ēt jauniem cilv ēkiem ieg ūt zin āšanas, prasmes un kompetences ārpus izgl ītības sist ēmas, tostarp br īvpr ātīgo 
darb ā, un atz īt š ādas pieredzes v ērtību; 
c) uzlabot sadarb ību ar treš ām valst īm; 
d) veicin āt Ukrainas, ES un t ās dal ībvalstu jauniešu organiz āciju sadarb ību; 
e) veicin āt vesel īgu dz īvesveidu, īpašu uzman ību piev ēršot jaunatnei.  
435. pants  
Puses sadarbojas, ņemot v ērā š ā nol īguma XLII pielikum ā uzskait īto ieteikumu noteikumus.  
436. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 23. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
24. NODA ĻA 
Kult ūra 
437. pants  
Puses veicina sadarb ību kult ūras jom ā, lai uzlabotu savstarp ējo sapratni un rosin ātu kult ūru apmai ņu, k ā ar ī uzlabotu ES 
un Ukrainas m ākslas un m ākslinieku mobilit āti. 
438. pants  
Puses rosina kult ūru dialogu starp indiv īdiem un organiz ācij ām, kas p ārst āv pilsonisko sabiedr ību un kult ūras instit ūcijas 
ES un Ukrain ā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/159
439. pants  
Puses cieši sadarbojas attiec īgajos starptautiskajos forumos, tostarp Apvienoto N āciju Organiz ācijas Izgl ītības, zin ātnes un 
kult ūras organiz ācijas ( UNESCO ) un Eiropas Padomes ietvaros, cita starp ā, lai att īstītu kult ūru daudzveid ību un saglab ātu 
un nov ērtētu kult ūras un v ēstures mantojumu.  
440. pants  
Puses cenšas uztur ēt regul āru politisko dialogu par kult ūru, lai pa ātrin ātu kult ūras nozares att īstību ES un Ukrain ā. Šaj ā 
nol ūkā Puses pien ācīgi īsteno  UNESCO  2005. gada Konvenciju par kult ūras izpausmju daudzveid ības aizsardz ību un 
veicin āšanu.  
25. NODA ĻA 
Sadarb ība sporta un fizisk ās aktivit ātes jom ā 
441. pants  
1. Puses sadarbojas sporta un fizisk ās aktivit ātes jom ā, lai vis ām vecuma grup ām pal īdz ētu pie ņemt vesel īgu dz īve ­
sveidu, veicin ātu sporta soci ālās funkcijas un izgl ītojošo v ērtību un c īnītos pret t ādiem draudiem sportam k ā dopings, 
rezult ātu pas ūtīšana, rasisms un vardarb ība. 
2. Š āda sadarb ība jo īpaši ietver inform ācijas un paraugprakses apmai ņu š ādās jom ās: 
a) fizisk ās aktivit ātes un sporta veicin āšana ar izgl ītības sist ēmas pal īdz ību sadarb ībā ar valsts iest ādēm un nevalstisk ām 
organiz ācij ām; 
b) dal ība sporta pas ākumos un fizisk ā aktivit āte k ā viens no vesel īga dz īvesveida un visp ārīgas labsaj ūtas veicin āšanas 
veidiem;  
c) valsts kompetences un kvalifik ācijas sist ēmu izstr āde sporta nozar ē; 
d) nelabv ēlīgā situ ācij ā esošo grupu integr ācija ar sporta pal īdz ību; 
e) c īņa pret dopingu;  
f) c īņa pret rezult ātu pas ūtīšanu;  
g) droš ība lielu starptautisku sporta pas ākumu laik ā. 
442. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 25. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
26. NODA ĻA 
Pilsonisk ās sabiedr ības sadarb ība 
443. pants  
Puses veicina pilsonisk ās sabiedr ības sadarb ību nol ūkā sasniegt š ādus m ērķus: 
a) stiprin āt kontaktus un rosin āt savstarp ēju pieredzes apmai ņu vis ās pilsonisk ās sabiedr ības nozar ēs ES dal ībvalst īs un 
Ukrain ā;LV L 161/160 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
b) iesaist īt pilsonisko sabiedr ību š ā nol īguma īstenošan ā, tostarp t ās uzraudz ībā, un ES un Ukrainas divpus ējo attiec ību 
att īstībā; 
c) nodrošin āt ES dal ībvalst īs plaš ākas zin āšanas un izpratni par Ukrainu, tostarp par t ās v ēsturi un kult ūru; 
d) nodrošin āt Ukrain ā plaš ākas zin āšanas un izpratni par Eiropas Savien ību, tostarp t ās pamat ā esošaj ām v ērtībām, 
darb ību un politiku.  
444. pants  
Puses veicina dialogu un sadarb ību starp abu Pušu pilsonisk ās sabiedr ības ieinteres ētaj ām person ām k ā neat ņemamu ES 
un Ukrainas attiec ību sast āvda ļu: 
a) stiprinot kontaktus un rosinot savstarp ēju pieredzes apmai ņu starp pilsonisk ās sabiedr ības organiz ācij ām ES dal ībvalst īs 
un Ukrain ā, jo īpaši ar profesion ālu semin āru, m ācību pas ākumu utml., pal īdz ību; 
b) atvieglojot pilsonisk ās sabiedr ības organiz āciju instit ūciju izveidi un konsolid āciju, ietverot inform ēšanas kampa ņas, 
neform ālu kontaktu dibin āšanu, praktiskus semin ārus utml.;  
c) ļaujot Ukrainas p ārst āvjiem iepaz īties ar apspriešan ās un dialoga procesu starp soci ālajiem un pilsoniskajiem partne ­
riem ES nol ūkā integr ēt pilsonisko sabiedr ību politikas veidošanas proces ā Ukrain ā. 
445. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 26. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.  
27. NODA ĻA 
Pārrobežu un re ģion ālā sadarb ība 
446. pants  
Puses veicina savstarp ēju sapratni un divpus ēju sadarb ību re ģion ālās politikas jom ā par re ģion ālās politikas izstr ādi un 
īstenošanu, tostarp vair āku l īme ņu p ārvald ību un partner ību, īpašu uzman ību piev ēršot nelabv ēlīgo re ģionu att īstībai un 
teritori ālajai sadarb ībai, t ādējādi izveidojot sazi ņas kan ālus un veicinot inform ācijas apmai ņu starp valsts, re ģion ālām un 
viet ējām iest ādēm, soci āli ekonomisk ās sf ēras dal ībniekiem un pilsonisko sabiedr ību. 
447. pants  
Puses atbalsta un stiprina viet ējā un re ģion ālā līme ņa iest āžu iesaist īšanos p ārrobežu un re ģion ālaj ā sadarb ībā un attie ­
cīgaj ās p ārvald ības strukt ūrās, lai veicin ātu sadarb ību, izveidojot tiesisko regul ējumu, kas pieš ķir attiec īgās pilnvaras, lai 
uztur ētu un att īstītu kapacit ātes uzlabošanas pas ākumus un veicin ātu p ārrobežu un re ģion ālos ekonomikas un biznesa 
tīklus.  
448. pants  
Puses cita starp ā cenšas att īstīt transporta, ener ģētikas, sakaru t īklu, kult ūras, izgl ītības, t ūrisma, vesel ības un citu šaj ā 
nol īgum ā ietverto jomu p ārrobežu un re ģion ālos elementus, ja tiem ir noz īme p ārrobežu un re ģion ālaj ā sadarb ībā. Jo īpaši 
Puses rosina p ārrobežu sadarb ības att īstību attiec ībā uz neatliekam ās pal īdz ības dienestu moderniz āciju, apr īkošanu un 
koordin āciju.  
449. pants  
Par jaut ājumiem, kas ietverti š ā nol īguma V sada ļas (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība) 27. noda ļā, norisin āsies regul ārs 
dialogs.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/161
28. NODA ĻA 
Dal ība eiropas savien ības a ģent ūrās un programm ās 
450. pants  
Ukrainai ir at ļauts piedal īties ES a ģent ūrās, kas saist ītas ar š ā nol īguma īstenošanu, un cit ās ES a ģent ūrās, ja to at ļauj 
aģent ūru dibin āšanas noteikumi un saska ņā ar šiem dibin āšanas noteikumiem. Ukraina nosl ēdz atseviš ķus nol īgumus ar 
ES, kas ļauj tai piedal īties katr ā š ādā a ģent ūrā un noteikt t ās finanšu iemaksu apjomu.  
451. pants  
Ukrainai ir at ļauts piedal īties vis ās pašreiz ējās un turpm ākās Savien ības programm ās, kas saska ņā ar šo programmu 
pie ņemšanas noteikumiem ir atv ērtas Ukrainas l īdzdal ībai, iev ērojot attiec īgos šo programmu noteikumus. Ukrainas 
līdzdal ība Savien ības programm ās notiek saska ņā ar noteikumiem, kuri paredz ēti III protokol ā, kas pievienots 2010. 
gada Pamatnol īgumam starp Eiropas Savien ību un Ukrainu par visp ārējiem principiem Ukrainas dal ībai Savien ības 
programm ās. 
452. pants  
ES inform ē Ukrainu, ja tiek izveidota jauna ES a ģent ūra un jauna Savien ības programma, k ā ar ī par izmai ņām attiec ībā uz 
dal ību Savien ības programm ās un a ģent ūrās, kas min ētas š ā nol īguma 450. un 451. pant ā. 
VI SADA ĻA 
SADARB ĪBA FINANŠU JOM Ā UN KR ĀPŠANAS NOV ĒRŠANAS NOTEIKUMI  
453. pants  
Ukraina sa ņem finansi ālo pal īdz ību no attiec īgajiem ES finans ējuma meh ānismiem un instrumentiem. Š āda finansi āla 
pal īdz ība pal īdz sasniegt š ā nol īguma m ērķus, un to sniegs saska ņā ar turpm ākajiem š ā nol īguma pantiem.  
454. pants  
Galvenos finansi ālās pal īdz ības principus paredz attiec īgajos ES Finanšu instrumentu noteikumos.  
455. pants  
Priorit ārās jomas ES finansi ālajai pal īdz ībai, par ko vienojuš ās Puses, paredz ētas attiec īgaj ās indikat īvaj ās programm ās, kas 
atspogu ļo politisk ās priorit ātes, par kur ām pan ākta vienošan ās. Indikat īvaj ā pal īdz ības apjom ā, ko nosaka šaj ās indikat ī­
vaj ās programm ās, ņem v ērā Ukrainas vajadz ības, nozaru kapacit āti un reformu gaitu.  
456. pants  
Lai vislab āk izmantotu pieejamos resursus, Puses cenšas īstenot ES pal īdz ību, cieši sadarbojoties un to koordin ējot ar 
cit ām l īdzek ļu dev ējām valst īm, organiz ācij ām un starptautisk ām finanšu instit ūcij ām, iev ērojot starptautiskos pal īdz ības 
efektivit ātes principus.  
457. pants  
Finansi ālās pal īdz ības juridisko, administrat īvo un tehnisko pamatu nosaka attiec īgo nol īgumu ietvaros starp Pus ēm. 
458. pants  
Asoci ācijas padomi inform ē par finansi ālās pal īdz ības gaitu un īstenošanu, un t ās ietekmi uz š ā nol īguma m ērķu 
sasniegšanu. Šaj ā nol ūkā attiec īgās Pušu iest ādes savstarp ēji un past āvīgi sniedz atbilst īgu uzraudz ības un nov ērtējuma 
inform āciju.LV L 161/162 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
459. pants  
1. Puses īsteno pal īdz ības pas ākumus saska ņā ar pareizas finanšu vad ības principiem un sadarbojas, lai aizsarg ātu 
Eiropas Savien ības un Ukrainas finanšu intereses, k ā noteikts š ā nol īguma XLIII pielikum ā. Puses veic efekt īvus pas āku ­
mus, lai nov ērstu un apkarotu kr āpšanu, korupciju un jebk ādas citas pretlikum īgas darb ības,  inter alia  izmantojot 
savstarp ēju administrat īvo un juridisko pal īdz ību jom ās, uz kur ām attiecas šis nol īgums.  
2. Šaj ā nol ūkā Ukraina pak āpeniski tuvina savus ties ību aktus noteikumiem, kas paredz ēti š ā nol īguma XLIV pielikum ā. 
3. Š ā nol īguma XLIII pielikumu piem ēro visiem turpm ākiem nol īgumiem vai finanšu instrumentiem, ko nosl ēdz starp 
Pus ēm, un visiem citiem ES finanšu instrumentiem, kuriem Ukrainu iesp ējams asoci ēs, neskarot jebk ādas citas papildu 
atrunas par rev īziju, p ārbaud ēm uz vietas, inspekcij ām, kontrol ēm un kr āpšanas nov ēršanas pas ākumiem, piem ēram, tiem, 
kurus veic Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai ( OLAF ) un Eiropas Rev īzijas pal āta. 
VII SADA ĻA 
INSTITUCION ĀLI, VISP ĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
1. NODA ĻA 
Iest āžu sist ēma 
460. pants  
1. Augst ākā līme ņa politiskais un atseviš ķu politikas jomu dialogs starp Pus ēm norisin ās sammita l īmen ī. Sammita 
san āksmes parasti norisin ās vienu reizi gad ā. Sammits sniedz visp ārīgas vadl īnijas š ā nol īguma īstenošanai un nodrošina 
iesp ēju apspriest jebkuru divpus ēju vai starptautisku abas Puses interes ējošu jaut ājumu.  
2. Ministru l īmen ī regul ārs politiskais un atseviš ķu politikas jomu dialogs norisin ās š ā nol īguma 461. pant ā izveidotaj ā 
Asoci ācijas padom ē un, regul āri tiekoties Pušu p ārst āvjiem saska ņā ar abpus ēju vienošanos.  
461. pants  
1. Ar šo tiek izveidota Asoci ācijas padome. T ā uzrauga un nov ēro š ā nol īguma piem ērošanu un īstenošanu un 
periodiski p ārskata š ā nol īguma darb ību, ņemot v ērā tā m ērķus. 
2. Asoci ācijas padome regul āri tiekas ministru l īmen ī vismaz reizi gad ā un kad apst ākļi to pieprasa. Asoci ācijas padome 
saska ņā ar abpus ēju vienošanos tiekas visos nepieciešamajos sast āvos.  
3. Papildus š ā nol īguma piem ērošanas un īstenošanas uzraudz ībai un nov ērošanai Asoci ācijas padome izp ēta visus 
noz īm īgākos jaut ājumus, kas izriet no š ā nol īguma, un visus abas Puses interes ējošus divpus ējus vai starptautiskus 
jaut ājumus.  
462. pants  
1. Asoci ācijas Padomes sast āvā ietilpst Eiropas Savien ības Padomes locek ļi un Eiropas Komisijas locek ļi, no vienas 
puses, un Ukrainas vald ības locek ļi, no otras puses.  
2. Asoci ācijas padome apstiprina savu reglamentu.  
3. Asoci ācijas padomi p ārmai ņus vada Savien ības un Ukrainas p ārst āvis. 
4. Attiec īgā gad ījum ā un, savstarp ēji vienojoties, Asoci ācijas padomes darb ā k ā nov ērot āji var piedal īties citas struk ­
tūras.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/163
463. pants  
1. Lai sasniegtu š ā nol īguma m ērķus, Asoci ācijas padome ir pilnvarota pie ņemt l ēmumus š ā nol īguma darb ības jom ā 
un taj ā paredz ētajos gad ījumos. Š ādi l ēmumi ir saistoši Pus ēm, kuras veic atbilst īgus pas ākumus, tostarp nepieciešam ības 
gad ījum ā ar ī pas ākumus īpaš ās saska ņā ar šo nol īgumu izveidot ās strukt ūrās, lai l ēmumus izpild ītu. Asoci ācijas padome 
var sniegt ar ī ieteikumus. L ēmumus un ieteikumus pie ņem, Pus ēm vienojoties, p ēc attiec īgu iekš ēju proced ūru pabeigša ­
nas.  
2. Saska ņā ar noteikumiem par Ukrainas ties ību aktu pak āpenisku tuvin āšanu Savien ības ties ību aktiem, k ā tas noteikts 
šaj ā nol īgum ā, Asoci ācijas padome b ūs forums, kur ā apmain ās ar inform āciju par Eiropas Savien ības un Ukrainas ties ību 
aktiem – sagatavošan ā un sp ēkā esošiem, un par īstenošanas, izpildes un iev ērošanas pas ākumiem.  
3. Šaj ā nol ūkā Asoci ācijas padome var atjaunin āt vai groz īt š ā nol īguma pielikumus, ņemot v ērā ES ties ību evol ūciju 
un piem ērojamos standartus, kas noteikti starptautiskos instrumentos, kurus Puses uzskata par svar īgiem, neskarot īpašos 
noteikumus, kas ietverti š ā nol īguma IV sada ļā (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi).  
464. pants  
1. Ar šo ir izveidota Asoci ācijas komiteja. T ā pal īdz Asoci ācijas padomei veikt t ās pien ākumus. Šis noteikums neskar 
daž ādu forumu pien ākumus risin āt politisko dialogu, k ā tas noteikts š ā nol īguma 5. pant ā. 
2. Asoci ācijas komitejas sast āvā ietilpst Pušu p ārst āvji parasti vec āko civildienesta ier ēdņu l īmen ī. 
3. Asoci ācijas komiteju p ārmai ņus vada Savien ības un Ukrainas p ārst āvis. 
465. pants  
1. Asoci ācijas padome sav ā reglament ā paredz Asoci ācijas komitejas pien ākumus un darba k ārtību, kuras pien ākumos 
ietilpst ar ī Asoci ācijas padomes san āksmju sagatavošana. Asoci ācijas komiteja tiekas vismaz reizi gad ā. 
2. Asoci ācijas padome var dele ģēt Asoci ācijas komitejai jebkuru no sav ām pilnvar ām, tostarp pilnvaras pie ņemt 
saistošus l ēmumus.  
3. Asoci ācijas komitejai ir ties ības pie ņemt l ēmumus šaj ā nol īgum ā paredz ētos gad ījumos un jom ās, kur ās Asoci ācijas 
padome tai ir dele ģējusi savas pilnvaras. Šie l ēmumi ir Pus ēm saistoši, un t ās veic atbilstošus pas ākumus to izpildei. 
Asoci ācijas komiteja l ēmumus pie ņem, Pus ēm vienojoties.  
4. Asoci ācijas komiteja tiekas īpaš ā sast āvā, lai risin ātu visus jaut ājumus, kas saist īti ar š ās noda ļas IV sada ļu (Tird ­
zniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi). Asoci ācijas komiteja šaj ā sast āvā tiekas vismaz reizi gad ā. 
466. pants  
1. Asoci ācijas komitejai pal īdz apakškomitejas, kas izveidotas saska ņā ar šo nol īgumu  
2. Asoci ācijas padome var lemt izveidot jebk ādu citu īpašu komiteju vai strukt ūru īpaš ās jom ās, ja tas nepieciešams š ā 
nol īguma īstenošanai, un nosaka to sast āvu, pien ākumus un darba k ārtību. Turkl āt š ādas īpašas komitejas vai strukt ūras 
var apspriest visus jaut ājumus, ko t ās uzskata par svar īgiem, neskarot nevienu īpašo IV sada ļas (Tirdzniec ība un ar 
tirdzniec ību saist īti jaut ājumi) noteikumu.LV L 161/164 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
3. Asoci ācijas komiteja var ar ī izveidot apakškomitejas, lai apkopotu datus par regul āro dialogu gaitu, kas min ēti š ā 
nol īguma V sada ļā (Ekonomisk ā un nozaru sadarb ība). 
4. Apakškomitej ām ir ties ības pie ņemt l ēmumus šaj ā nol īgum ā paredz ētos gad ījumos. T ās regul āri p ēc piepras ījuma 
atskait ās par savu darbu Asoci ācijas komitejai.  
5. Apakškomitejas, kas izveidotas saska ņā ar š ā nol īguma IV sada ļu, savlaic īgi pirms sav ām san āksm ēm inform ē 
Asoci ācijas komiteju t ās Tirdzniec ības komitejas sast āvā saska ņā ar š ā nol īguma 465. panta 4. punktu par san āksmju 
datumu un dienask ārtību. T ās atskait ās par savu darbu katr ā k ārtējā Asoci ācijas komitejas san āksm ē t ās Tirdzniec ības 
komitejas sast āvā, kas paredz ēts š ā nol īguma 465. panta 4. punkt ā. 
6. Apakškomiteju izveide neliedz Pus ēm iesniegt jebkuru jaut ājumu tieši izskat īšanai Asoci ācijas komitej ā, kas izveidota 
saska ņā ar š ā nol īguma 464. pantu, tostarp t ās Tirdzniec ības komitejas sast āvā. 
467. pants  
1. Ar šo izveido Parlament āro asoci ācijas komiteju. T ā ir Eiropas Parlamenta deput ātu un Ukrainas  Verkhovna Rada  
deput ātu forums, kur tikties un apmain īties viedok ļiem. Komiteja pati nosaka san āksmju biežumu.  
2. Parlament āraj ā asoci ācijas komitej ā ir Eiropas Parlamenta locek ļi, no vienas puses, un Ukrainas  Verkhovna Rada  
locek ļi, no otras puses.  
3. Parlament ārā asoci ācijas komiteja pie ņem savu reglamentu.  
4. Parlament āro asoci ācijas komiteju vada p ārmai ņus Eiropas Parlamenta p ārst āvis un Ukrainas  Verkhovna Ra da 
pārst āvis saska ņā ar noteikumiem, ko paredz komitejas reglament ā. 
468. pants  
1. Parlament ārā asoci ācijas komiteja var piepras īt attiec īgu inform āciju par š ā nol īguma īstenošanu no Asoci ācijas 
padomes, kas tad sniedz min ētajai komitejai piepras īto inform āciju.  
2. Parlament ārā asoci ācijas komiteju inform ē par Asoci ācijas padomes l ēmumiem un ieteikumiem.  
3. Parlament ārā asoci ācijas komiteja var sniegt ieteikumus Asoci ācijas padomei.  
4. Parlament ārā asoci ācijas komiteja var izveidot Parlament ārās asoci ācijas apakškomitejas.  
469. pants  
1. Puses turkl āt veicin ās regul āras pilsonisk ās sabiedr ības p ārst āvju san āksmes, lai inform ētu vi ņus un apkopotu vi ņu 
pienesumu š ā nol īguma īstenošanai.  
2. Ar šo tiek izveidota Pilsonisk ās sabiedr ības platforma. T ā sast āv no Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas 
pārst āvjiem, no vienas puses, un Ukrainas pilsonisk ās sabiedr ības p ārst āvjiem, no otras puses, k ā forums, kur ā tikties un 
apmain īties viedok ļiem. Pilsonisk ās sabiedr ības platforma pati nosaka san āksmju biežumu.  
3. Pilsonisk ās sabiedr ības platforma pie ņem savu reglamentu.  
4. Pilsonisk ās sabiedr ības platformu attiec īgi vada p ārmai ņus Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas p ārst āvis 
un Ukrainas pilsonisk ās sabiedr ības p ārst āvis saska ņā ar noteikumiem, ko paredz platformas reglament ā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/165
470. pants  
1. Pilsonisk ās sabiedr ības platformu inform ē par Asoci ācijas padomes l ēmumiem un ieteikumiem.  
2. Pilsonisk ās sabiedr ības platforma var sniegt ieteikumus Asoci ācijas padomei.  
3. Asoci ācijas padome un Parlament ārā asoci ācijas padome uztur regul ārus kontaktus ar Pilsonisk ās sabiedr ības plat ­
formas p ārst āvjiem, lai uzzin ātu vi ņu viedokli, k ā sasniegt š ā nol īguma m ērķus. 
2. NODA ĻA 
Visp ārīgi un nobeiguma noteikumi  
471. pants  
Tiesu un administrat īvo iest āžu pieejam ība 
Katra Puse š ā nol īguma darb ības jom ā ap ņemas nodrošin āt, ka otras Puses fizisk ām un juridisk ām person ām bez 
diskrimin ācijas sal īdzin ājum ā ar saviem valstspieder īgajiem ir pieejamas kompetent ās tiesas un administrat īvās iest ādes, 
lai aizst āvētu savas individu ālās ties ības un īpašumties ības.  
472. pants  
Pas ākumi saist ībā ar b ūtisk ām droš ības interes ēm 
Nekas šaj ā nol īgum ā neliedz Pusei veikt jebk ādus pas ākumus,  
a) ko t ā uzskata par vajadz īgiem, lai nepie ļautu inform ācijas izpaušanu pretrun ā tās droš ības interes ēm; 
b) kas attiecas uz iero ču, mun īcijas vai milit ārā apr īkojuma ražošanu vai tirdzniec ību vai uz aizsardz ības nol ūkiem 
vajadz īgu p ētniec ību, att īstību vai ražošanu, ja šie pas ākumi nepasliktina konkurences apst ākļus attiec ībā uz ražoju ­
miem, kas nav dom āti īpašiem milit āriem nol ūkiem;  
c) ko t ā uzskata par b ūtisku savai droš ībai nopietnu iekš ēju trauc ējumu gad ījum ā, kas ietekm ē likuma varas un k ārtības 
uztur ēšanu, kara laik ā vai nopietna starptautiska sasp īlējuma laik ā, kas rada kara draudus, vai lai izpild ītu pien ākumus, 
ko t ā uz ņēmusies miera un starptautisk ās droš ības saglab āšanas nol ūkā. 
473. pants  
Diskrimin ācijas aizliegums  
1. Jom ās, uz ko attiecas šis nol īgums, un neskarot nek ādus t ā īpašos noteikumus:  
a) pas ākumi, ko Ukraina piem ēro Savien ībai vai t ās dal ībvalst īm, nav iemesls nek ādai diskrimin ācijai starp dal ībvalst īm, to 
valstspieder īgajiem, uz ņēmumiem vai firm ām; 
b) pas ākumi, ko Savien ība vai t ās dal ībvalstis piem ēro Ukrainai, nav iemesls nek ādai diskrimin ācijai starp Ukrainas 
valstspieder īgajiem, uz ņēmumiem vai firm ām. 
2. Š ā panta 1. punkts neskar Pušu ties ības piem ērot attiec īgas nodok ļu ties ību aktu normas nodok ļu maks ātājiem, kuru 
stāvoklis ir atš ķirīgs vi ņu past āvīgās dz īvesvietas d ēļ. 
474. pants  
Pak āpeniska regul ējuma tuvin āšana  
Saska ņā ar š ā nol īguma m ērķiem, kas noteikti 1. pant ā, Ukraina veiks pak āpenisku t ās ties ību aktu tuvin āšanu ES 
ties ībām, k ā tas min ēts š ā nol īguma I l īdz XLIV pielikum ā, pamatojoties uz saist ībām, kas noteiktas š ā nol īguma IV, V 
un VI sada ļā, un saska ņā ar min ēto pielikumu noteikumiem. Šis noteikums neskar īpašos principus un pien ākumus par 
regul ējuma tuvin āšanu saska ņā ar š ā nol īguma IV sada ļu (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi).LV L 161/166 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
475. pants  
Uzraudz ība 
1. Uzraudz ība noz īm ē nep ārtrauktu š ā nol īguma pas ākumu īstenošanas un izpildes progresa nov ērtējumu.  
2. Uzraudz ība ietver izv ērtējumu par Ukrainas ties ību aktu tuvin āšanu ES ties ībām, k ā defin ēts šaj ā nol īgum ā, tostarp 
īstenošanas un izpildes aspektus. Šo izv ērtējumu var veikt individu āli vai abas Puses kop īgi uz vienošan ās pamata. Lai 
atvieglotu izv ērtēšanu, Ukraina zi ņo ES par tuvin āšan ās gaitu attiec īgos gad ījumos pirms p ārejas periodu beig ām, kas 
noteikti šaj ā nol īgum ā attiec ībā uz ES ties ību aktiem. Zi ņošan ā un nov ērtēšan ā, ietverot izv ērtēšanas k ārtību un biežumu, 
ņems v ērā īpašo k ārtību, kas paredz ēta šaj ā nol īgum ā vai saska ņā ar šo l īgumu izveidoto instit ūciju l ēmumos.  
3. Uzraudz ība var ietvert apmekl ējumus uz vietas, piedaloties ES instit ūcij ām, strukt ūrām un a ģent ūrām, nevalstisk ām 
organiz ācij ām, uzraudz ības iest ādēm, neatkar īgiem ekspertiem un cit ām person ām p ēc vajadz ības.  
4. Uzraudz ības rezult ātus, tostarp tuvin āšan ās izv ērtējumu, k ā noteikts š ā panta 2. punkt ā, apspriež vis ās attiec īgās 
strukt ūrās, kas izveidotas saska ņā ar šo nol īgumu. Š ādas strukt ūras vienpr ātīgi var pie ņemt kop īgus ieteikumus, ko 
iesniedz Asoci ācijas padomei.  
5. Ja Puses piekr īt, ka nepieciešamie pas ākumi, kas min ēti š ā nol īguma IV sada ļā (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti 
jaut ājumi), ir īstenoti un izpild īti, Asoci ācijas padome saska ņā ar pilnvar ām, kas tai pieš ķirtas š ā nol īguma 463. pant ā, 
piekr īt t ālākai tirgus atv ēršanai, k ā defin ēts š ā nol īguma IV sada ļā (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi).  
6. Š ā nol īguma IV sada ļā (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi) defin ēto str īdu izš ķiršanas proced ūru 
nepiem ēro ne kop īgam ieteikumam, kas min ēts š ā panta 4. punkt ā un ko iesniedz Asoci ācijas padomei, ne ar ī š āda 
ieteikuma nesagatavošanai. Š ā nol īguma IV sada ļā (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi) defin ēto str īdu 
izš ķiršanas proced ūru nepiem ēro ne l ēmumam, ko pie ņēmusi attiec īgā iest āde, ne ar ī jaut ājumam par š āda l ēmuma 
nepie ņemšanu.  
476. pants  
Saist ību izpilde  
1. Puses veic visus vajadz īgos visp ārīgos vai īpašos pas ākumus, lai izpild ītu savas saist ības saska ņā ar šo nol īgumu. T ās 
nodrošina, ka š ā nol īguma m ērķi tiek sasniegti.  
2. Puses vienojas pa attiec īgiem kan āliem nekav ējoties apspriesties par visiem jaut ājumiem, kas attiecas uz š ā nol īguma 
interpret āciju, īstenošanu vai š ā nol īguma piem ērošanu lab ā tic ībā un citiem Pušu attiec ību aspektiem, ja to l ūdz k āda no 
Pus ēm. 
3. Katra Puse nodod Asoci ācijas padomei izskat īšanai jebkuru str īdu, kas saist īts ar š ā nol īguma interpret āciju, īsteno ­ 
šanu vai t ā piem ērošanu lab ā tic ībā, saska ņā ar š ā nol īguma 477. pantu. Asoci ācijas padome var atrisin āt str īdu ar saistošu 
lēmumu.  
477. pants  
Str īdu izš ķiršana  
1. Ja starp Pus ēm rodas str īds par š ā nol īguma interpret āciju, īstenošanu vai t ā piem ērošanu lab ā tic ībā, jebkura Puse 
nos ūta otrai Pusei un Asoci ācijas padomei ofici ālu piepras ījumu atrisin āt konkr ēto str īdu. Atk āpe - str īdiem par š ā 
nol īguma IV sada ļas (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi) interpret āciju, īstenošanu vai t ās piem ērošanu 
lab ā tic ībā piem ēro tikai š ā nol īguma IV sada ļas (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi) 14. noda ļu (Str īdu 
izš ķiršana).LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/167
2. Puses cenšas atrisin āt domstarp ības, s ākot labas gribas apspriedes Asoci ācijas padom ē un cit ās attiec īgās strukt ūrās, 
kas min ētas š ā nol īguma 461., 465. un 466. pant ā, ar m ērķi p ēc iesp ējas ātrāk sasniegt savstarp ēji pie ņemamu risin ājumu.  
3. Puses iesniedz Asoci ācijas padomei un cit ām attiec īgām strukt ūrām visu inform āciju, kas vajadz īga situ ācijas padzi ­ 
ļin ātai izskat īšanai.  
4. Kam ēr str īds nav atrisin āts, to apspriež katr ā Asoci ācijas padomes san āksm ē. Str īdu uzskata par atrisin ātu, tikl īdz 
Asoci ācijas padome ir pie ņēmusi saistošu l ēmumu šaj ā jaut ājum ā, k ā tas paredz ēts š ā nol īguma 476. panta 3. punkt ā, vai 
ja t ā pazi ņojusi, ka str īds ir izbeigts. Apspriešan ās par str īdu var notikt jebkur ā Asoci ācijas komitejas vai k ādas citas 
attiec īgas strukt ūrvien ības, kas min ēta š ā nol īguma 461., 465. un 466. pant ā, san āksm ē saska ņā ar Pušu vienošanos, vai ja 
to pieprasa k āda no Pus ēm. Apspriešan ās var notikt ar ī rakstveid ā. 
5. Visa inform ācija, kas tiek izpausta apspriešan ās laik ā, saglab ā konfidencialit āti. 
478. pants  
Atbilst īgi pas ākumi saist ību neizpildes gad ījum ā 
1. Puse var veikt atbilst īgus pas ākumus, ja jaut ājums nav atrisin āts tr īs m ēnešu laik ā no ofici ālā piepras ījuma iesnieg ­ 
šanas par str īda izš ķiršanu saska ņā ar š ā nol īguma 477. pantu, ja pras ītāja Puse turpina uzskat īt, ka otra Puse joproj ām 
nav izpild ījusi k ādu saist ību saska ņā ar šo nol īgumu. Pras ību par tr īs m ēnešu apspriešan ās periodu nepiem ēro ārk ārtas 
gad ījumos, kas paredz ēti š ā panta 3. punkt ā. 
2. Izv ēloties atbilst īgos pas ākumus, priekšroku dod pas ākumiem, kuri vismaz āk trauc ē šā nol īguma darb ību. Iz ņemot 
šā panta 3. punkt ā aprakst ītos gad ījumus, š ādi pas ākumi nevar ietvert saska ņā ar š ā nol īguma noteikumiem paredz ēto, š ā 
nol īguma IV sada ļā (Tirdzniec ība un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi) min ēto ties ību vai saist ību aptur ēšanu. Šos pas ā­
kumus nekav ējoties pazi ņo Asoci ācijas padomei un par tiem apspriežas saska ņā ar š ā nol īguma 476. panta 2. punktu, un 
tiem piem ēro str īdu izš ķiršanas proced ūru saska ņā ar š ā nol īguma 476. panta 3. punktu un 477. pantu.  
3. Š ā panta 1. un 2. punkt ā min ētie iz ņēmumi attiecas uz:  
a) nol īguma denons ēšanu, kas nav sankcion ēta no starptautisko ties ību visp ārējo noteikumu viedok ļa, vai  
b) š ā nol īguma 2. pant ā min ēto š ā nol īguma b ūtisko elementu p ārk āpumu, ko izdara otra Puse.  
479. pants  
Saist ība ar citiem nol īgumiem  
1. Partnerattiec ību un sadarb ības nol īgums starp Eiropas Kopien ām un t ās dal ībvalst īm, no vienas puses, un Ukrainu, 
no otras puses, kas parakst īts Luksemburg ā 1994. gada 14. j ūnij ā un kas st ājās sp ēkā 1998. gada 1. mart ā, k ā ar ī tā 
protokoli ar šo ir atcelti.  
2. Šis Asoci ācijas nol īgums aizst āj iepriekšmin ēto nol īgumu. Atsauces uz iepriekšmin ēto nol īgumu visos p ārējos Pušu 
nol īgumos saprot k ā atsauces uz šo nol īgumu.  
3. Kam ēr atbilst īgi šim nol īgumam nav pan āktas l īdzv ērtīgas ties ības fizisk ām person ām un uz ņēm ējiem, šis nol īgums 
neskar ties ības, kas tiem nodrošin ātas esošos nol īgumos, kuri ir saistoši vienai vai vair ākām dal ībvalst īm, no vienas puses, 
un Ukrainai, no otras puses.LV L 161/168 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. Past āvošos nol īgumus attiec ībā uz konkr ētām sadarb ības jom ām, kas ietilpst š ā nol īguma darb ības jom ā, uzskata par 
visp ārējo divpus ējo attiec ību, ko regul ē šis nol īgums, un par kop ējās institucion ālās strukt ūras da ļu. 
5. Puses var papildin āt šo nol īgumu, nosl ēdzot īpašus nol īgumus, kas ietilpst t ā darb ības jom ā. Š ādi īpaši nol īgumi ir 
visp ārējo divpus ējo attiec ību, ko regul ē šis nol īgums, neat ņemama da ļa un kop ējās institucion ālās strukt ūras da ļa. 
6. Neskarot attiec īgos noteikumus L īgum ā par Eiropas Savien ību un L īgum ā par Eiropas Savien ības darb ību, šis 
nol īgums un saska ņā ar to veiktas darb ības nek ādā veid ā neietekm ē dal ībvalstu pilnvaras iesaist īties divpus ējos sadarb ības 
pas ākumos ar Ukrainu vai attiec īgos gad ījumos nosl ēgt jaunus sadarb ības nol īgumus ar Ukrainu.  
480. pants  
Pielikumi un protokoli  
Šā nol īguma pielikumi un protokoli ir t ā neat ņemama sast āvda ļa. 
481. pants  
Nol īguma darb ības laiks  
1. Šis nol īgums ir nosl ēgts uz nenoteiktu laiku. Puses piecus gadus p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā un jebkur ā cit ā 
laik ā, ja tam piekr īt abas Puses, vispus īgi p ārskata š ā nol īguma m ērķu sasniegšanas gaitu.  
2. Jebkura no Pus ēm šo nol īgumu var denons ēt, par to pazi ņojot otrai Pusei. Šis nol īgums zaud ē sp ēku sešus m ēnešus 
pēc š āda pazi ņojuma sa ņemšanas dienas.  
482. pants  
Pušu defin īcija 
Šaj ā nol īgum ā "Puses " ir Savien ība vai t ās dal ībvalstis, vai Savien ība un t ās dal ībvalstis saska ņā ar to attiec īgaj ām 
pilnvar ām, kas izriet no L īguma par Eiropas Savien ības darb ību, no vienas puses, un Ukraina, no otras puses. Attiec īgos 
gad ījumos tas atsaucas uz  Euratom  saska ņā ar Euratom  L īgum ā pieš ķirtaj ām pilnvar ām. 
483. pants  
Teritori ālā piem ērošana  
Šo nol īgumu piem ēro, no vienas puses, teritorij ās, kur ās piem ēro L īgumu par Eiropas Savien ību (LES), L īgumu par Eiropas 
Savien ības darb ību (LESD) un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumu atbilst īgi min ētajos l īgumos izkl ās­
tītajiem nosac ījumiem un, no otras puses, Ukrainas teritorij ā. 
484. pants  
Nol īguma depozit ārijs 
Šā nol īguma depozit ārs ir Eiropas Savien ības Padomes ģener ālsekret ārs. 
485. pants  
Autentiskie teksti  
Nol īgums ir sagatavots ang ļu, bulg āru, čehu, d āņu, fran ču, grie ķu, horv ātu, igau ņu, it āliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, 
nīderlandiešu, po ļu, portug āļu, rum āņu, slov āku, slov ēņu, somu, sp āņu, ung āru, v ācu, zviedru un ukrai ņu valod ā, un tas ir 
vienl īdz autentisks vis ās šaj ās valod ās.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/169
486. pants  
St āšan ās sp ēkā un provizoriska piem ērošana  
1. Puses ratific ē vai apstiprina šo nol īgumu saska ņā ar sav ām attiec īgām proced ūrām. Ratifik ācijas vai apstiprin āšanas 
aktus depon ē Eiropas Savien ības Padomes Ģener ālsekretari ātam.  
2. Šis nol īgums st ājas sp ēkā otr ā m ēneša pirmaj ā dien ā p ēc p ēdējā ratifik ācijas vai apstiprin āšanas dokumenta depo ­
nēšanas dienas.  
3. Neatkar īgi no 2. punkta, Savien ība un Ukraina vienojas provizoriski piem ērot šo nol īgumu da ļēji, k ā to nor āda 
Savien ība, k ā noteikts š ā panta 4. punkt ā un saska ņā ar attiec īgaj ām piem ērojamaj ām iekš ējām proced ūrām un ties ību 
aktiem.  
4. Provizoriska piem ērošana st ājas sp ēkā otr ā m ēneša pirmaj ā dien ā p ēc dienas, kur ā depozit ārs sa ņem: 
— Savien ības pazi ņojumu par šim nol ūkam nepieciešamo proced ūru pabeigšanu, nor ādot nol īguma da ļas, kas tiek 
piem ērotas provizoriski; un  
— Ukraina depon ē ratifik ācijas instrumentu saska ņā ar t ās proced ūrām un piem ērojamiem ties ību aktiem.  
5. Š ā nol īguma attiec īgajos noteikumos, tostarp t ā attiec īgajos pielikumos un protokolos, atsauces uz  "šā nol īguma 
sp ēkā st āšan ās dienu " saska ņā ar š ā panta 3. punktu saprot k ā atsauces uz  "dienu, no kuras šo nol īgumu provizoriski 
piem ēro". 
6. Provizorisk ās piem ērošanas laikposm ā, cikt āl š ā nol īguma provizorisk ā piem ērošana neattiecas uz noteikumiem 
Partnerattiec ību un sadarb ības nol īgum ā starp Eiropas Kopien ām un t ās dal ībvalst īm, no vienas puses, un Ukrainu, no 
otras puses, kas parakst īts Luksemburg ā 1994. gada 14. j ūnij ā un kas st ājās sp ēkā 1998. gada 1. mart ā, tie turpina b ūt 
piem ērojami.  
7. Katra Puse var iesniegt depozit āram rakstisku pazi ņojumu par t ās nodomu izbeigt š ā nol īguma provizorisko 
piem ērošanu. Provizorisk ās piem ērošanas izbeigšana st ājas sp ēkā sešus m ēnešus p ēc tam, kad depozit ārs sa ņēmis pazi ­ 
ņojumu.LV L 161/170 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Съставено  в Брюксел  на двадесет  и първи  март  две хиляди  и четиринадесета  година . 
Hecho en Bruselas, el veintiuno de marzo de dos mil catorce.  
V Bruselu dne dvacátého prvního b řezna dva tisíce čtrnáct.  
Udfærdiget i Bruxelles den enogtyvende marts to tusind og fjorten.  
Geschehen zu Brüssel am einundzwanzigsten März zweitausendvierzehn.  
Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta märtsikuu kahekümne esimesel päeval Brüsselis.  
'Εγινε  στις Βρυξέλλες , στις είκοσι  μία Μαρτίου  δύο χιλιάδες  δεκατέσσερα . 
Done at Brussels on the twenty first day of March in the year two thousand and fourteen.  
Fait à Bruxelles, le vingt et un mars deux mille quatorze.  
Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset prvog ožujka dvije tisu će četrnaeste.  
Fatto a Bruxelles, addì ventuno marzo duemilaquattordici.  
Brisel ē, divi t ūkstoši četrpadsmit ā gada divdesmit pirmaj ā mart ā. 
Priimta du t ūkstan čiai keturiolikt ų met ų kovo dvidešimt pirm ą dien ą Briuselyje.  
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év március havának huszonegyedik napján.  
Mag ħmul fi Brussell, fil-wie ħed u g ħoxrin jum ta’ Marzu tas-sena elfejn u erbatax.  
Gedaan te Brussel, de eenentwintigste maart tweeduizend veertien.  
Sporz ądzono w Brukseli dnia dwudziestego pierwszego marca roku dwa tysi ące czternastego.  
Feito em Bruxelas, em vinte e um de março de dois mil e catorze.  
Întocmit la Bruxelles la dou ăzeci și unu martie dou ă mii paisprezece.  
V Bruseli dvadsiateho prvého marca dvetisícštrnás ť. 
V Bruslju, dne enaindvajsetega marca leta dva tiso č štirinajst.  
Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.  
Som skedde i Bryssel den tjugoförsta mars tjugohundrafjorton.  
Учинено  у м. Брюссель  двадцять  першого  березня  двi тисяч i чотирнадцятого  року .LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/171
Подписано  по отношение  на преамбюла , член  1 и дялове  I, II и VII на Споразумението . 
Firmado por lo que se refiere al preámbulo, el artículo 1 y los títulos I, II y VII del Acuerdo.  
Podepsána preambule, článek 1, hlavy I, II a VII dohody.  
Undertegnet for så vidt angår præamblen, artikel 1 og afsnit I, II og VII i aftalen.  
Unterzeichnet in Bezug auf die Präambel, den Artikel 1 sowie die Titel I, II und VII des Abkommens.  
Alla kirjutatud lepingu preambuli, artikli 1 ning I, II ja VII jaotise osas.  
Υπεγράφη  όσον  αφορά  το προοίμιο , το άρθρο  1 και τους  τίτλους  Ι, ΙΙ και VII της Συμφωνίας . 
Signed as regards the Preamble, Article 1 and Titles I, II, and VII of the Agreement.  
Signé en ce qui concerne le préambule, l'article 1 et les titres I, II et VII de l'accord.  
Potpisano što se ti če preambule, članka 1. i glavâ I., II. i VII. Sporazuma.  
Firmato per quanto riguarda il preambolo, l'articolo 1 e i titoli I, II e VII dell'accordo.  
Parakst īts attiec ībā uz nol īguma preambulu, 1. pantu un I, II un VII sada ļu. 
Pasirašyta, kiek tai susij ę su Susitarimo preambule, 1 straipsniu ir I, II ir VII antraštin ėmis dalimis.  
A megállapodás a preambulum, az 1. cikk és az I., II. és VII. cím tekintetében aláírva.  
Iffirmat fir-rigward tal-Preambolu, l-Artikolu 1 u t-Titoli I, II, u VII tal-Ftehim.  
Ondertekend wat betreft de preambule, artikel 1 en de titels I, II en VII van de Overeenkomst.  
Podpisano w odniesieniu do preambu ły, artyku łu 1 oraz tytu łu I, II i VII uk ładu.  
Assinado no que se refere ao Preâmbulo, ao artigo 1  o e aos Títulos I, II e VII do Acordo.  
Semnat în ceea ce prive ște preambulul, articolul 1 și titlurile I, II și VII din acord.  
Podpísané, pokia ľ ide o preambulu, článok 1 a hlavy I, II a VII dohody.  
Podpisano, kar zadeva preambulo, člen 1 ter naslove I, II in VII Sporazuma.  
Allekirjoitettu sopimuksen johdanto-osan, 1 artiklan sekä I, II ja VII osaston osalta.  
Undertecknat i fråga om ingressen, artikel 1 och avdelningarna I, II och VII i avtalet.  
Пiдписано  стосовно  Преамбули , Статт i 1 та Розд iлiв I, II i VII Угоди .LV L 161/172 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Voor het Koninkrijk België  
Pour le Royaume de Belgique  
Für das Königreich Belgien
  
Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse 
Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.  
Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région 
wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.  
Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft , die 
Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.  
За Република  България
  
Za Českou republiku
  
For Kongeriget Danmark
  
Für die Bundesrepublik Deutschland
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/173
Eesti Vabariigi nimel
  
Thar cheann Na hÉireann  
For Ireland
  
Για την Ελληνική  Δημοκρατία
  
Por el Reino de España
  
Pour la République française
LV L 161/174 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Za Republiku Hrvatsku
  
Per la Repubblica italiana
  
Για την Κυπριακή  Δημοκρατία
  
Latvijas Republikas v ārd ā –
 
Lietuvos Respublikos vardu
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/175
Pour le Grand-Duché de Luxembourg
  
Magyarország részér ől
 
Għar-Repubblika ta’ Malta
  
Voor het Koninkrijk der Nederlanden
  
Für die Republik Österreich
LV L 161/176 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
  
Pela República Portuguesa
  
Pentru România
  
Za Republiko Slovenijo
  
Za Slovenskú republiku
  
Suomen tasavallan puolesta  
För Republiken Finland
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/177
För Konungariket Sveriges
  
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
  
За Европейския  съюз  
Por la Unión Europea  
Za Evropskou unii  
For Den Europæiske Union  
Für die Europäische Union  
Euroopa Liidu nimel  
Για την Ευρωπαϊκή  Ένωση  
For the European Union  
Pour l'Union européenne  
Za Europsku uniju  
Per l'Unione europea  
Eiropas Savien ības v ārd ā – 
Europos S ąjungos vardu  
Az Európai Unió részér ől 
Għall-Unjoni Ewropea  
Voor de Europese Unie  
W imieniu Unii Europejskiej  
Pela União Europeia  
Pentru Uniunea European ă 
Za Európsku úniu  
Za Evropsko unijo  
Euroopan unionin puolesta  
För Europeiska unionen
LV L 161/178 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
За Европейската  общност  за атомна  енергия  
Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica  
Za Evropské spole čenství pro atomovou energii  
For Det Europæiske Atomenergifællesskab  
Für die Europäische Atomgemeinschaft  
Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel  
Για την Ευρωπαϊκή  Κοινότητα  Ατομικής  Ενέργειας  
For the European Atomic Energy Community  
Pour la Communauté européenne de l'énergie atomique  
Za Europsku zajednicu za atomsku energiju  
Per la Comunità europea dell'energia atomica  
Eiropas Atomener ģijas Kopienas v ārd ā – 
Europos atominés energijos bendrijos vardu  
Az Európai Atomenergia-közösség részér ől 
F'isem il-Komunità Ewropea tal-Ener ġija Atomika  
Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie  
W imieniu Europejskiej Wspólnoty Energii Atomowej  
Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica  
Pentru Comunitatea European ă a Energiei Atomice  
za Európske spolo čenstvo pre atómovú energiu  
Za Evropsko skupnost za atomsko energtjo  
Euroopan atomienergiajärjestön puolcsta  
För Europeiska atomenergigemenskapen  
За Укра ïну
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/179
PIELIKUMU SARAKSTS  
IV SADA ĻAS PIELIKUMI  
1. noda ļas I pielikuma A da ļa Muitas nodok ļu atcelšana  
A papildin ājums Indikat īva kop ējā tarifu likmes kvota importam ES  
B papildin ājums Indikat īva kop ējā tarifu likmes kvota importam Ukrain ā 
1. noda ļas I pielikuma B da ļa Papildu nosac ījumi tirdzniec ībai ar valk ātu ap ģērbu 
1. noda ļas I pielikuma C da ļa Eksporta nodok ļu likvid ēšanas grafiki  
1. noda ļas I pielikuma D da ļa Aizsargpas ākumi attiec ībā uz eksporta nodok ļiem 
2. noda ļas II pielikums Aizsargpas ākumi attiec ībā uz vieglajiem automobi ļiem 
3. noda ļas III pielikums Piel āgojamo ties ību aktu saraksts un īstenošanas grafiks  
4. noda ļas IV pielikums Tv ērums  
4. noda ļas IV pielikuma A da ļa Sanit ārie un fitosanit ārie pas ākumi  
4. noda ļas IV pielikuma B da ļa Dz īvnieku labtur ības standarti  
4. noda ļas IV pielikuma C da ļa Citi pas ākumi  
4. noda ļas IV pielikuma D da ļa Pas ākumi, kas iek ļaujami p ēc ties ību aktu tuvin āšanas  
4. noda ļas V pielikums Visaptveroša strat ēģija š īs noda ļas īstenošanai  
4. noda ļas VI pielikums Saraksts ar dz īvnieku un akvakult ūras slim ībām, par kur ām j āziņo, un ar reglamen ­
tētiem kait īgiem organismiem, no k ā var atz īt br īvu k ādu re ģionu  
4. noda ļas VI pielikuma A da ļa Izzi ņojam ās dz īvnieku un zivju slim ības, attiec ībā uz kur ām ir atz īts Pušu noteiktais 
statuss un var pie ņemt re ģionaliz ācijas l ēmumus  
4. noda ļas VI pielikuma B da ļa Kait īgo organismu statusa, no kait īgiem organismiem br īvu teritoriju un aizsarg ā­
jamo zonu atz īšana  
4. noda ļas VII pielikums Re ģionaliz ācija / zon ēšana, no kait īgiem organismiem br īvas teritorijas un aizsarg ā­
jam ās zonas  
4. noda ļas VIII pielikums Uz ņēmumu pagaidu apstiprin āšana  
4. noda ļas IX pielikums L īdzv ērtības noteikšanas proced ūra 
4. noda ļas X pielikums P ārbaužu veikšanas pamatnost ādnes  
4. noda ļas XI pielikums Importa p ārbaudes un p ārbaudes maksa  
4. noda ļas XII pielikums Sertific ēšana  
4. noda ļas XIII pielikums Atkl āti jaut ājumi  
4. noda ļas XIV pielikums Nodal īšana  
5. noda ļas XV pielikums Muitas ties ību aktu tuvin āšanaLV L 161/180 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
6. noda ļas XVI pielikums Atrunas attiec ībā uz uz ņēm ējdarb ības veikšanu; Saist ības attiec ībā uz p ārrobežu 
pakalpojumu sniegšanu; Atrunas attiec ībā uz l īgumpakalpojumu sniedz ējiem un 
neatkar īgajiem speci ālistiem  
6. noda ļas XVI pielikuma A da ļa ES atrunas attiec ībā uz uz ņēm ējdarb ības veikšanu  
6. noda ļas XVI pielikuma B da ļa Saist ības attiec ībā uz p ārrobežu pakalpojumu sniegšanu  
6. noda ļas XVI pielikuma C da ļa Atrunas attiec ībā uz l īgumpakalpojumu sniedz ējiem un neatkar īgajiem speci ālistiem  
6. noda ļas XVI pielikuma D da ļa Ukrainas atrunas attiec ībā uz uz ņēm ējdarb ības veikšanu  
6. noda ļas XVI pielikuma E da ļa Ukrainas saist ības attiec ībā uz p ārrobežu pakalpojumu sniegšanu  
6. noda ļas XVI pielikuma F da ļa Atrunas attiec ībā uz l īgumpakalpojumu sniedz ējiem un neatkar īgajiem speci ālistiem 
(Ukraina)  
XVII pielikums Ties ību aktu tuvin āšana  
XVII papildin ājuma 1. da ļa Horizont āli piel āgojumi un proced ūras noteikumi  
XVII papildin ājuma 2. da ļa Noteikumi attiec ībā uz finanšu pakalpojumiem  
XVII papildin ājuma 3. da ļa Noteikumi attiec ībā uz telesakaru pakalpojumiem  
XVII papildin ājuma 4. da ļa Noteikumi attiec ībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem  
XVII papildin ājuma 5. da ļa Noteikumi attiec ībā uz starptautisko j ūras p ārvad ājumu pakalpojumiem  
XVII papildin ājuma 6. da ļa Noteikumi par uzraudz ību 
6. noda ļas XVIII pielikums Inform ācijas centri  
6. noda ļas XIX pielikums ES indikat īvais saraksts ar attiec īgo produktu un pakalpojumu tirgiem, kas analiz ē­
jami saska ņā ar š ā nol īguma 116. pantu  
6. noda ļas XX pielikums Ukrainas indikat īvais saraksts ar tirgiem, kas analiz ējami saska ņā ar š ā nol īguma 
116. pantu  
8. noda ļas XXI pielikums Publiskais iepirkums  
8. noda ļas XXI pielikuma A da ļa Institucion ālo reformu, ties ību aktu tuvin āšanas un tirgus piek ļuves indikat īvs grafiks  
8. noda ļas XXI pielikuma B da ļa Pamatelementi Direkt īvā 2004/18/EK (2. posms)  
8. noda ļas XXI pielikuma C da ļa Pamatelementi Direkt īvā 89/665/EEK, kura groz īta ar Direkt īvu 2007/66/EK (2. 
posms)  
8. noda ļas XXI pielikuma D da ļa Pamatelementi Direkt īvas 2004/17/EK pamatelementi (3. posms)  
8. noda ļas XXI pielikuma E da ļa Pamatelementi Direkt īvā 92/13/EEK, kura groz īta ar Direkt īvu 2007/66/EK (3. 
posms)  
8. noda ļas XXI pielikuma F da ļa Citi neoblig ātie elementi Direkt īvā 2004/18/EK (4. posms)  
8. noda ļas XXI pielikuma G da ļa Citi oblig ātie elementi Direkt īvā 2004/18/EK (4. posms)  
8. noda ļas XXI pielikuma H da ļa Citi elementi Direkt īvā 89/665/EEK, kura groz īta ar Direkt īvu 2007/66/EK (4. 
posms)  
8. noda ļas XXI pielikuma I da ļa Citi neoblig ātie elementi Direkt īvā 2004/17/EK (5. posms)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/181
8. noda ļas XXI pielikuma J da ļa Citi elementi Direkt īvā 92/13/EEK, kura groz īta ar Direkt īvu 2007/66/EK (5. posms)  
8. noda ļas XXI pielikuma K da ļa Direkt īvas 2004/18/EK noteikumi, kas ir ārpus ties ību aktu tuvin āšanas procesa  
8. noda ļas XXI pielikuma L da ļa Direkt īvas 2004/17/EK noteikumi, kas ir ārpus ties ību aktu tuvin āšanas procesa  
8. noda ļas XXI pielikuma M da ļa Noteikumi Direkt īvā 89/665/EEK, kur ā groz ījumi izdar īti ar direkt īvu 2007/66/EK, 
kas ir ārpus ties ību aktu tuvin āšanas procesa  
8. noda ļas XXI pielikuma N da ļa Noteikumi Direkt īvā 99/13/EEK, kur ā groz ījumi izdar īti ar direkt īvu 2007/66/EK, 
kas ir ārpus ties ību aktu tuvin āšanas procesa  
8. noda ļas XXI pielikuma O da ļa Indikat īvs saraksts ar jaut ājumiem, kuros noris sadarb ība 
8. noda ļas XXI pielikuma P da ļa Sliekš ņi 
9. noda ļas XXII pielikuma A da ļa Ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes – Pušu ties ību akti un re ģistr ēšanas un kontroles 
elementi  
9. noda ļas XXII pielikuma B da ļa Ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes – iebildumu proced ūrā iek ļaujamie krit ēriji 
9. noda ļas XXII pielikuma C da ļa Lauksaimniec ības produktu un p ārtikas produktu, kas min ēti š ā nol īguma 202. 
panta 3. punkt ā, ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes 
9. noda ļas XXII pielikuma D da ļa V īnu, aromatiz ēto v īnu un stipro alkoholisko dz ērienu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ā­
des, k ā min ēts š ā nol īguma 202. panta 3. un 4. punkt ā 
10. noda ļas XXIII pielikums Terminu glos ārijs 
14. noda ļas XXIV pielikums Reglaments str īdu izš ķiršanai  
15. noda ļas XXV pielikums Š ķīrējtiesnešu un mediatoru r īcības kodekss  
V SADA ĻAS PIELIKUMI  
1. noda ļas XXVI pielikums Sadarb ība ener ģētikas, tostarp kodoljaut ājumu jom ā 
1. noda ļas XXVII pielikums Sadarb ība ener ģētikas, tostarp kodoljaut ājumu jom ā 
4. noda ļas XXVIII pielikums Nodok ļu politika  
5. noda ļas XXIX pielikums Statistika  
6. noda ļas XXX pielikums Vide  
6. noda ļas XXXI pielikums Vide  
7. noda ļas XXXII pielikums Transports  
7. noda ļas XXXIII pielikums Transports  
13. noda ļas XXXIV pielikums Uz ņēm ējdarb ības ties ības, uz ņēmumu vad ība, gr āmatved ība un rev īzija 
13. noda ļas XXXV pielikums Uz ņēm ējdarb ības ties ības, uz ņēmumu vad ība, gr āmatved ība un rev īzija 
13. noda ļas XXXVI pielikums Uz ņēm ējdarb ības ties ības, uz ņēmumu vad ība, gr āmatved ība un rev īzija 
15. noda ļas XXXVII pielikums Audiovizu ālā politikaLV L 161/182 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
17. noda ļas XXXVIII pielikums Lauksaimniec ība un lauku att īstība 
20. noda ļas XXXIX pielikums Pat ērētāju aizsardz ība 
21. noda ļas XL pielikums Sadarb ība nodarbin ātības, soci ālas politikas un vienl īdz īgu iesp ēju jom ā 
22. noda ļas XLI pielikums Sabiedr ības vesel ība 
23. noda ļas XLII pielikums Izgl ītība, m ācības un jaunatne  
VI SADA ĻAS PIELIKUMI  
VI sada ļas XLIII pielikums Sadarb ība finanšu jom ā un noteikumi par kr āpšanas nov ēršanu  
VI sada ļas XLIV pielikums Sadarb ība finanšu jom ā un noteikumi par kr āpšanas nov ēršanu  
PROTOKOLI  
I protokols Protokols par j ēdziena  "noteiktas izcelsmes ražojumi "defin īciju un administrat īvās 
sadarb ības metod ēm 
II protokols Protokols par savstarp ēju administrat īvo atbalstu muitas jaut ājumos  
III protokols Par pamatnol īgumu starp Eiropas Savien ību un Ukrainu par visp ārējiem principiem 
Ukrainas dal ībai Savien ības programm ās 
KOP ĪGA DEKLAR ĀCIJALV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/183
PIELIKUMI IV SADA ĻAI: TIRDZNIEC ĪBA UN AR TIRDZNIEC ĪBU SAIST ĪTI JAUT ĀJUMI  
1. NODA ĻAS I PIELIKUMA A DA ĻA 
MUITAS NODOK ĻU ATCELŠANA  
Ukrainas tarifu saraksti  
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
I I SADA ĻA - DZ ĪVI DZ ĪVNIEKI; DZ ĪVNIEKU IZCELSMES 
PRODUKTI  
01 NODA ĻA 01 - DZ ĪVI DZ ĪVNIEKI  
0101  Dz īvi zirgi, ēze ļi, m ūļi un zirg ēze ļi 
0101 10  –  tīršķirnes vaislas lopi  
0101 10 10 00  – –  zirgi  0  0  
0101 10 90 00  – –  cits  0  0  
0101 90  –  cits  
– – zirgi  
0101 90 11 00  – – –  kaušanai  5  5  
0101 90 19 00  – – –  cits  5  5  
0101 90 30 00  – –  ēze ļi 5  5  
0101 90 90 00  – –  m ūļi un zirg ēze ļi 5  5  
0102  Dz īvi liellopi  
0102 10  –  tīršķirnes vaislas lopi  
0102 10 10 00  – –  teles (govis l īdz pirmajai atnešan ās reizei)  0  0  
0102 10 30 00  – –  govis  0  0  
0102 10 90 00  – –  cits  0  0  
0102 90  –  cits  
– – m ājlopu sugas  
0102 90 05 00  – – –  ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 80 kg  5  3  
– – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 80 kg, bet ne vair āk k ā 
160 kg  
0102 90 21 00  – – – –  kaušanai  5  3  
0102 90 29 00  – – – –  cits  5  3  
– – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 160 kg, bet ne vair āk k ā 
300 kg  
0102 90 41 00  – – – –  kaušanai  5  3LV L 161/184 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0102 90 49 00  – – – –  cits  15  7  
– – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 300 kg  
– – – –  teles (govis l īdz pirmajai atnešan ās reizei)  
0102 90 51 00  – – – – –  kaušanai  5  3  
0102 90 59 00  – – – – –  cits  5  3  
– – – –  govis  
0102 90 61 00  – – – – –  kaušanai  5  3  
0102 90 69 00  – – – – –  cits  5  3  
– – – –  cits  
0102 90 71 00  – – – – –  kaušanai  5  3  
0102 90 79 00  – – – – –  cits  5  3  
0102 90 90 00  – –  cits  5  3  
0103  Dz īvas c ūkas 
0103 10 00 00  –  tīršķirnes vaislas lopi  0  0  
– cits  
0103 91  – –  ar virsmas bl īvumu maz āk nek ā 50 kg  
0103 91 10 00  – – –  m ājlopu sugas  5  50 % samazin ājums 
7 gados  
0103 91 90 00  – – –  cits  5  7  
0103 92  – –  ar virsmas bl īvumu 50 kg vai vair āk 
– – –  m ājlopu sugas  
0103 92 11 00  – – – –  siv ēnm ātes, kas vismaz vienreiz atnesuš ās, kuru svars ir 
vismaz 160 kg  8 7  
0103 92 19 00  – – – –  cits  8  50 % samazin ājums 
7 gados  
0103 92 90 00  – – –  cits  8  7  
0104  Dz īvas aitas un kazas  
0104 10  –  aitas  
0104 10 10 00  – –  tīršķirnes vaislas lopi  0  0  
– – cits  
0104 10 30 00  – – –  jēri (l īdz 1 gada vecumam)  2  3  
0104 10 80 00  – – –  cits  2  3  
0104 20  –  kazasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/185
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0104 20 10 00  – –  tīršķirnes vaislas lopi  2  0  
0104 20 90 00  – –  cits  2  5  
0105  Dz īvi m ājputni, t.i., vistas, p īles, zosis, t ītari un p ērļu visti ņas 
– ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 185 g  
0105 11  – –  vistas  
– – –  cilts vistu un vaislas vistu c āļi 
0105 11 11 00  – – – –  dējējvistas  0  0  
0105 11 19 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  cits  
0105 11 91 00  – – – –  dējējvistas  0  0  
0105 11 99 00  – – – –  cits  0  0  
0105 12 00 00  – –  tītari 2  7  
0105 19  – –  cits  
0105 19 20 00  – – –  zosis  2  3  
0105 19 90 00  – – –  p īles un p ērļu visti ņas 2  3  
– cits  
0105 94 00  – –  vistas  
0105 94 00 10  – – –  cāļi, 90-120 dienu veci  0  0  
0105 94 00 90  – – –  cits  10  5  
0105 99  – –  cits  
0105 99 10 00  – – –  p īles 10  5  
0105 99 20 00  – – –  zosis  10  5  
0105 99 30 00  – – –  tītari 10  5  
0105 99 50 00  – – –  p ērļu visti ņas 10  5  
0106  Citi dz īvi dz īvnieki  
– zīdītāji 
0106 11 00  – –  prim āti 
0106 11 00 10  – – –  paredz ēti zoolo ģiskajiem d ārziem  0  0  
0106 11 00 90  – – –  cits  10  3LV L 161/186 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0106 12 00  – –  va ļi, delf īni un c ūkdelf īni (va ļveid īgo k ārtas z īdītāji); laman ­
tīni un j ūrasgovis (j ūrassir ēnu k ārtas z īdītāji) 
0106 12 00 10  – – –  paredz ēti zoolo ģiskajiem d ārziem  0  0  
0106 12 00 90  – – –  cits  10  3  
0106 19  – –  cits  
0106 19 10 00  – – –  m ājas truši  10  3  
0106 19 90  – – –  cits  
0106 19 90 10  – – –  paredz ēti zoolo ģiskajiem d ārziem  0  0  
0106 19 90 90  – – – –  cits  10  0  
0106 20 00  –  rāpu ļi (ieskaitot čūskas un j ūras bru ņurupu čus) 
0106 20 00 10  – – –  paredz ēti zoolo ģiskajiem d ārziem  0  0  
0106 20 00 90  – –  cits  10  3  
– putni  
0106 31 00  – –  pl ēsīgie putni  
0106 31 00 10  – – –  paredz ēti zoolo ģiskajiem d ārziem  0  0  
0106 31 00 90  – – –  cits  10  3  
0106 32 00  – –  papagai ļveid īgie (ieskaitot papagai ļus, mazos papagai ļus, 
makao papagai ļus un kakadu)  
0106 32 00 10  – – –  paredz ēti zoolo ģiskajiem d ārziem  0  0  
0106 32 00 90  – – –  cits  10  3  
0106 39  – –  cits  
0106 39 10  – – –  baloži  
0106 39 10 10  – – –  paredz ēti zoolo ģiskajiem d ārziem  0  0  
0106 39 10 90  – – – –  cits  10  3  
0106 39 90  – – –  cits  
0106 39 90 10  – – –  paredz ēti zoolo ģiskajiem d ārziem  0  0  
0106 39 90 90  – – – –  cits  10  3  
0106 90 00  –  cits  
0106 90 00 10  – – –  paredz ēti zoolo ģiskajiem d ārziem  0  0  
0106 90 00 90  – –  cits  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/187
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
02 NODA ĻA 02 - GA ĻA UN ĒDAMI GA ĻAS SUBPRODUKTI  
0201  Svaiga vai dzesin āta liellopu ga ļa 
0201 10 00 00  –  lieme ņi un puslieme ņi 15  3  
0201 20  –  cit ādi neatkauloti izcirt ņi 
0201 20 20 00  – –  rekonstru ējam ā lieme ņa ceturtda ļas 15  3  
0201 20 30 00  – –  nesadal ītas vai sadal ītas priekš ējās ceturtda ļas 15  3  
0201 20 50 00  – –  nesadal ītas vai sadal ītas paka ļējās lieme ņa ceturtda ļas 15  3  
0201 20 90 00  – –  cits  15  50 % samazin ājums 
7 gados  
0201 30 00 00  –  bezkaula izcirt ņi 15  3  
0202  Sald ēta liellopu ga ļa 
0202 10 00 00  –  lieme ņi un puslieme ņi 15  3  
0202 20  –  cit ādi neatkauloti izcirt ņi 
0202 20 10 00  – –  rekonstru ējam ā lieme ņa ceturtda ļas 15  3  
0202 20 30 00  – –  nesadal ītas vai sadal ītas priekš ējās ceturtda ļas 15  3  
0202 20 50 00  – –  nesadal ītas vai sadal ītas paka ļējās lieme ņa ceturtda ļas 15  3  
0202 20 90 00  – –  cits  15  50 % samazin ājums 
7 gados  
0202 30  –  bezkaula izcirt ņi 
0202 30 10 00  – –  lieme ņa priekš ējās ceturtda ļas, veselas vai sacirstas ne vair āk 
kā piecos gabalos, kuras katra ir atseviš ķs sasald ēts gabals; 
rekonstru ējam ā lieme ņa ceturtda ļas divos sasald ētos gaba ­
los, no kuriem vien ā ir lieme ņa priekš ējā ceturtda ļa - vesela 
vai sacirsta ne vair āk k ā piecos gabalos, un otr ā - paka ļējā 
ceturtda ļa vien ā gabal ā, iz ņemot fileju  15 3  
0202 30 50 00  – –  pakr ūtes gabali, pleca gabali un kr ūšu gabali  15  20 % samazin ājums 
5 gados  
0202 30 90 00  – –  cits  15  50 % samazin ājums 
7 gados  
0203  Svaiga, dzesin āta vai sald ēta c ūkga ļa 
– svaigs vai dzesin āts 
0203 11  – –  lieme ņi un puslieme ņi 
0203 11 10 00  – – –  m ājas c ūku 12  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara) + papildu 
tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)LV L 161/188 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0203 11 90 00  – – –  cits  12  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 12  – –  šķiņķi, ple či un to izcirt ņi, ar kauliem  
– – –  m ājas c ūku 
0203 12 11 00  – – – –  šķiņķi un to izcirt ņi 12  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 12 19 00  – – – –  ple či un to izcirt ņi 12  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara) + papildu 
tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 12 90 00  – – –  cits  12  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 19  – –  cits  
– – –  m ājas c ūku 
0203 19 11 00  – – – –  priekš ējās da ļas un to izcirt ņi 12  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara) + papildu 
tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 19 13 00  – – – –  garie muguras gabali un to izcirt ņi ar kauliem  12  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 19 15 00  – – – –  vēderda ļas (caurauguš ās) un to izcirt ņi 12  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara) + papildu 
tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
– – – –  cits  
0203 19 55 00  – – – – –  atkaulota  12  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 19 59 00  – – – – –  cits  12  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara) + papildu 
tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/189
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0203 19 90 00  – – –  cits  12  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
– sald ēti 
0203 21  – –  lieme ņi un puslieme ņi 
0203 21 10 00  – – –  m ājas c ūku 10  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara) + papildu 
tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 21 90 00  – – –  cits  10  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 22  – –  šķiņķi, ple či un to izcirt ņi, ar kauliem  
– – –  m ājas c ūku 
0203 22 11 00  – – – –  šķiņķi un to izcirt ņi 10  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 22 19 00  – – – –  ple či un to izcirt ņi 10  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara) + papildu 
tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 22 90 00  – – –  cits  10  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 29  – –  cits  
– – –  m ājas c ūku 
0203 29 11 00  – – – –  priekš ējās da ļas un to izcirt ņi 10  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara) + papildu 
tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 29 13 00  – – – –  garie muguras gabali un to izcirt ņi ar kauliem  10  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 29 15 00  – – – –  vēderda ļas (caurauguš ās) un to izcirt ņi 10  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara) + papildu 
tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
– – – –  citsLV L 161/190 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0203 29 55 00  – – – – –  atkaulota  10  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 29 59 00  – – – – –  cits  10  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara) + papildu 
tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0203 29 90 00  – – –  cits  10  Tarifu likmes kvota 
cūkga ļai (10 000 t 
tīrā svara)  
0204  Svaiga, dzesin āta vai sald ēta kazu un aitu ga ļa 
0204 10 00 00  –  svaigi vai atdzes ēti j ēru lieme ņi un puslieme ņi 10  3  
– cit āda svaiga vai dzesin āta aitas ga ļa 
0204 21 00 00  – –  lieme ņi un puslieme ņi 10  5  
0204 22  – –  cit ādi neatkaulotie izcirt ņi 
0204 22 10 00  – – –  īsās lieme ņa priekš ējās ceturtda ļas 10  3  
0204 22 30 00  – – –  muguras gabali un/vai paka ļgali 10  5  
0204 22 50 00  – – –  kājas 10  5  
0204 22 90 00  – – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0204 23 00 00  – –  atkaulota  10  3  
0204 30 00 00  –  sald ēti j ēru lieme ņi un puslieme ņi 10  3  
– cit āda sald ēta aitas ga ļa 
0204 41 00 00  – –  lieme ņi un puslieme ņi 10  3  
0204 42  – –  cit ādi neatkaulotie izcirt ņi 
0204 42 10 00  – – –  īsās lieme ņa priekš ējās ceturtda ļas 10  3  
0204 42 30 00  – – –  muguras gabali un/vai paka ļgali vai muguras pusgabali 
un/vai paka ļgali 10 5  
0204 42 50 00  – – –  kājas vai pusk ājas 10  5  
0204 42 90 00  – – –  cits  10  7  
0204 43  – –  atkaulota  
0204 43 10 00  – – –  jēru 10  3  
0204 43 90 00  – – –  cits  10  7LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/191
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0204 50  –  kazas ga ļa 
– – svaiga vai dzesin āta 
0204 50 11 00  – – –  lieme ņi un puslieme ņi 10  5  
0204 50 13 00  – – –  īsās lieme ņa priekš ējās ceturtda ļas 10  5  
0204 50 15 00  – – –  muguras gabali un/vai paka ļgali vai muguras pusgabali 
un/vai paka ļgali 10 5  
0204 50 19 00  – – –  kājas vai pusk ājas 10  5  
– – –  cits  
0204 50 31 00  – – – –  neatkauloti izcirt ņi 10  5  
0204 50 39 00  – – – –  bezkaula izcirt ņi 10  5  
– – sald ēta 
0204 50 51 00  – – –  lieme ņi un puslieme ņi 10  5  
0204 50 53 00  – – –  īsās lieme ņa priekš ējās ceturtda ļas 10  5  
0204 50 55 00  – – –  muguras gabali un/vai paka ļgali vai muguras pusgabali 
un/vai paka ļgali 10 5  
0204 50 59 00  – – –  kājas vai pusk ājas 10  5  
– – –  cits  
0204 50 71 00  – – – –  neatkauloti izcirt ņi 10  5  
0204 50 79 00  – – – –  bezkaula izcirt ņi 10  5  
0205 00  Svaiga, dzesin āta vai sald ēta zirgu, ēze ļu, m ūļu vai zirg ēze ļu 
ga ļa 
0205 00 20 00  –  svaigs vai dzesin āts 12  5  
0205 00 80 00  –  sald ēti 12  5  
0206  Svaigi, atdzes ēti vai sald ēti liellopu, c ūku, aitu, kazu, zirgu, 
ēze ļu, m ūļu vai zirg ēze ļu subprodukti  
0206 10  –  svaigi vai atdzes ēti liellopu subprodukti  
0206 10 10 00  – –  farmaceitisku produktu ražošanai  15  7  
– – cits  
0206 10 91 00  – – – –  aknas  15  7  
0206 10 95 00  – – –  diafragmas biez ā da ļa un pl ānā da ļa 15  20 % samazin ājums 
5 gados  
0206 10 99 00  – – –  cits  15  20 % samazin ājums 
5 gados  
– sald ēti liellopu subproduktiLV L 161/192 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0206 21 00 00  – –  m ēles 12  7  
0206 22 00 00  – –  aknas  15  7  
0206 29  – –  cits  
0206 29 10 00  – – –  farmaceitisku produktu ražošanai  12  7  
– – –  cits  
0206 29 91 00  – – – –  diafragmas biez ā da ļa un pl ānā da ļa 12  20 % samazin ājums 
5 gados  
0206 29 99 00  – – – –  cits  12  20 % samazin ājums 
5 gados  
0206 30 00 00  –  svaigi vai atdzes ēti c ūku subprodukti  15  7  
– sald ēti c ūku subprodukti  
0206 41 00 00  – –  aknas  10  50 % samazin ājums 
7 gados  
0206 49  – –  cits  
0206 49 20 00  – – –  m ājas c ūku 10  50 % samazin ājums 
7 gados  
0206 49 80 00  – – –  cits  10  7  
0206 80  –  cit ādi svaigi vai atdzes ēti subprodukti  
0206 80 10 00  – –  farmaceitisku produktu ražošanai  15  7  
– – cits  
0206 80 91 00  – – –  zirgu, ēze ļu, m ūļu un zirg ēze ļu 15  20 % samazin ājums 
5 gados  
0206 80 99 00  – – –  aitu un kazu  15  20 % samazin ājums 
5 gados  
0206 90  –  cit ādi sald ēti subprodukti  
0206 90 10 00  – –  farmaceitisku produktu ražošanai  15  7  
– – cits  
0206 90 91 00  – – –  zirgu, ēze ļu, m ūļu un zirg ēze ļu 15  7  
0206 90 99 00  – – –  aitu un kazu  15  7  
0207  Poz īcijas 0105 m ājputnu ga ļa un subprodukti, svaigi, atdzes ēti 
vai sald ēti 
– – vistas  
0207 11  – –  nesadal ītas, svaigas vai dzesin ātasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/193
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 11 10 00  – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, ar galvu un k ājām, t.s. “83 % c āļi” 15  7  
0207 11 30 00  – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, bet ar kaklu, 
sirdi, akn ām un ku ņģi, t.s. “70 % c āļi” 15 7  
0207 11 90 00  – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām un bez kakla, 
sirds, akn ām un ku ņģa, t.s. “65 % c āļi”, vai cit ādas 15 7  
0207 12  – –  nesadal ītas, sald ētas 
0207 12 10 00  – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, bet ar kaklu, 
sirdi, akn ām un ku ņģi, t.s. “70 % c āļi” 12 Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) + papildu 
tarifu likmes kvota 
m ājputniem (10 000 
t t īrā svara)  
0207 12 90 00  – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām un bez kakla, 
sirds, akn ām un ku ņģa, t.s. “65 % c āļi”, vai cit ādas 12 Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) + papildu 
tarifu likmes kvota 
m ājputniem (10 000 
t t īrā svara)  
0207 13  – –  gabali un subprodukti, svaigi vai atdzes ēti 
– – –  gabali  
0207 13 10 00  – – – –  bezkaula  12  7  
– – – –  neatkauloti  
0207 13 20 00  – – – – –  puses vai ceturtda ļas 12  7  
0207 13 30 00  – – – – –  veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  12  7  
0207 13 40 00  – – – – –  muguras, kakli ņi, muguras kop ā ar kakli ņiem, astes un 
sp ārnu gali  12 7  
0207 13 50 00  – – – – –  kr ūtiņas un to gabali  12  7  
0207 13 60 00  – – – – –  kājas un to gabali  12  7  
0207 13 70 00  – – – – –  cits  12  7  
– – –  subprodukti  
0207 13 91 00  – – – –  aknas  12  7  
0207 13 99 00  – – – –  cits  12  7  
0207 14  – –  sald ēti gabali un subprodukti  
– – –  gabaliLV L 161/194 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 14 10 00  – – – –  bezkaula  10  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– – – –  neatkauloti  
0207 14 20 00  – – – – –  puses vai ceturtda ļas 10  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 14 30 00  – – – – –  veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  10  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 14 40 00  – – – – –  muguras, kakli ņi, muguras kop ā ar kakli ņiem, astes un 
sp ārnu gali  10 Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 14 50 00  – – – – –  kr ūtiņas un to gabali  10  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 14 60 00  – – – – –  kājas un to gabali  10  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 14 70 00  – – – – –  cits  10  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– – –  subprodukti  
0207 14 91 00  – – – –  aknas  10  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 14 99 00  – – – –  cits  10  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– tītari 
0207 24  – –  nesadal ītas, svaigas vai dzesin ātas 
0207 24 10 00  – – –  nopl ūkti un iz ķidāti, bez galvas un k ājām, bet ar kaklu, 
sirdi, akn ām un ku ņģi, t.s. “80 % t ītari”  15 7  
0207 24 90 00  – – –  nopl ūkti un iz ķidāti, bez galvas un k ājām, ar ī bez kakla, 
sirds, akn ām un ku ņģa, t.s. “73 % t ītari”, vai cit ādi 15 7  
0207 25  – –  nesadal ītas, sald ētasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/195
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 25 10 00  – – –  nopl ūkti un iz ķidāti, bez galvas un k ājām, bet ar kaklu, 
sirdi, akn ām un ku ņģi, t.s. “80 % t ītari”  5 7  
0207 25 90 00  – – –  nopl ūkti un iz ķidāti, bez galvas un k ājām, ar ī bez kakla, 
sirds, akn ām un ku ņģa, t.s. “73 % t ītari”, vai cit ādi 5 7  
0207 26  – –  gabali un subprodukti, svaigi vai atdzes ēti 
– – –  gabali  
0207 26 10 00  – – – –  bezkaula  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– – – –  neatkauloti  
0207 26 20 00  – – – – –  puses vai ceturtda ļas 15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 26 30 00  – – – – –  veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 26 40 00  – – – – –  muguras, kakli ņi, muguras kop ā ar kakli ņiem, astes un 
sp ārnu gali  15 Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 26 50 00  – – – – –  kr ūtiņas un to gabali  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– – – – –  kājas un to gabali  
0207 26 60 00  – – – – – –  stilbi ņi un to gabali  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 26 70 00  – – – – – –  cits  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 26 80 00  – – – – –  cits  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– – –  subprodukti  
0207 26 91 00  – – – –  aknas  15  7  
0207 26 99 00  – – – –  cits  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 )LV L 161/196 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 27  – –  sald ēti gabali un subprodukti  
– – –  gabali  
0207 27 10 00  – – – –  bezkaula  5  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– – – –  neatkauloti  
0207 27 20 00  – – – – –  puses vai ceturtda ļas 5  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 27 30 00  – – – – –  veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  5  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 27 40 00  – – – – –  muguras, kakli ņi, muguras kop ā ar kakli ņiem, astes un 
sp ārnu gali  5 Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 27 50 00  – – – – –  kr ūtiņas un to gabali  5  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– – – – –  kājas un to gabali  
0207 27 60 00  – – – – – –  stilbi ņi un to gabali  5  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 27 70 00  – – – – – –  cits  5  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 27 80 00  – – – – –  cits  5  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– – –  subprodukti  
0207 27 91 00  – – – –  aknas  5  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 27 99 00  – – – –  cits  5  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– p īles, zosis vai p ērļu visti ņasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/197
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 32  – –  nesadal ītas, svaigas vai dzesin ātas 
– – –  p īļu 
0207 32 11 00  – – – –  nopl ūktas, notecin ātas, bez zarn ām, bet ne ķidātas, ar 
galvu un k ājām, t.s. “85 % p īles” 15 7  
0207 32 15 00  – – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, bet ar 
kaklu, sirdi, akn ām un ku ņģi, t.s. “70 % p īles” 15 7  
0207 32 19 00  – – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām un bez 
kakla, sirds, akn ām un ku ņģa, t.s. “63 % p īles”, vai cit ā­
das 15 7  
– – –  zosu  
0207 32 51 00  – – – –  nopl ūktas, notecin ātas, ne ķidātas, ar galvu un k ājām, t.s. 
“82 % zosis”  15 7  
0207 32 59 00  – – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, ar kaklu, 
sirdi, akn ām un ku ņģi vai bez šiem org āniem, t.s. “75 % 
zosis”, vai cit ādas 15 7  
0207 32 90 00  – – –  p ērļu visti ņas 15  7  
0207 33  – –  nesadal ītas, sald ētas 
– – –  p īļu 
0207 33 11 00  – – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, bet ar 
kaklu, sirdi, akn ām un ku ņģi, t.s. “70 % p īles” 12 7  
0207 33 19 00  – – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām un bez 
kakla, sirds, akn ām un ku ņģa, t.s. “63 % p īles”, vai cit ā­
das 12 7  
– – –  zosu  
0207 33 51 00  – – – –  nopl ūktas, notecin ātas, ne ķidātas, ar galvu un k ājām, t.s. 
“82 % zosis”  12 7  
0207 33 59 00  – – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, ar kaklu, 
sirdi, akn ām un ku ņģi vai bez šiem org āniem, t s. “75 % 
zosis”, vai cit ādas 12 7  
0207 33 90 00  – – –  p ērļu visti ņas 12  7  
0207 34  – –  tauk ās aknas, svaigas vai dzesin ātas 
0207 34 10 00  – – –  zosu  12  7  
0207 34 90 00  – – –  p īļu 12  7LV L 161/198 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 35  – –  cit ādi, svaigi vai atdzes ēti 
– – –  gabali  
– – – –  bezkaula  
0207 35 11 00  – – – – –  zosu  15  7  
0207 35 15 00  – – – – –  p īļu un p ērļu visti ņu 15  7  
– – – –  neatkauloti  
– – – – –  puses vai ceturtda ļas 
0207 35 21 00  – – – – – –  p īļu 15  7  
0207 35 23 00  – – – – – –  zosu  15  7  
0207 35 25 00  – – – – – –  p ērļu visti ņu 15  7  
0207 35 31 00  – – – – –  veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 35 41 00  – – – – –  muguras, kakli ņi, muguras kop ā ar kakli ņiem, astes un 
sp ārnu gali  15 Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– – – – –  kr ūtiņas un to gabali  
0207 35 51 00  – – – – – –  zosu  15  7  
0207 35 53 00  – – – – – –  p īļu un p ērļu visti ņu 15  7  
– – – – –  kājas un to gabali  
0207 35 61 00  – – – – – –  zosu  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 35 63 00  – – – – – –  p īļu un p ērļu visti ņu 15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 35 71 00  – – – – –  zosu un p īļu lieme ņi 15  7  
0207 35 79 00  – – – – –  cits  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– – –  subprodukti  
0207 35 91 00  – – – –  aknas, iz ņemot tauk ās aknas  15  7LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/199
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 35 99 00  – – – –  cits  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 36  – –  cit ādi, sald ēti 
– – –  gabali  
– – – –  bezkaula  
0207 36 11 00  – – – – –  zosu  15  7  
0207 36 15 00  – – – – –  p īļu un p ērļu visti ņu 15  7  
– – – –  neatkauloti  
– – – – –  puses vai ceturtda ļas 
0207 36 21 00  – – – – – –  p īļu 15  7  
0207 36 23 00  – – – – – –  zosu  15  7  
0207 36 25 00  – – – – – –  p ērļu visti ņu 15  7  
0207 36 31 00  – – – – –  veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 36 41 00  – – – – –  muguras, kakli ņi, muguras kop ā ar kakli ņiem, astes un 
sp ārnu gali  15 Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– – – – –  kr ūtiņas un to gabali  
0207 36 51 00  – – – – – –  zosu  15  7  
0207 36 53 00  – – – – – –  p īļu un p ērļu visti ņu 15  7  
– – – – –  kājas un to gabali  
0207 36 61 00  – – – – – –  zosu  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 36 63 00  – – – – – –  p īļu un p ērļu visti ņu 15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 36 71 00  – – – – –  zosu un p īļu lieme ņi 15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 )LV L 161/200 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 36 79 00  – – – – –  cits  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– – –  subprodukti  
– – – –  aknas  
0207 36 81 00  – – – – –  zosu tauk ās aknas  15  7  
0207 36 85 00  – – – – –  p īļu tauk ās aknas  15  7  
0207 36 89 00  – – – – –  cits  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0207 36 90 00  – – – –  cits  15  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (8 000 - 
10 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
0208  Cit āda svaiga, dzesin āta vai sald ēta ga ļa un ga ļas subprodukti  
0208 10  –  trušu vai za ķu 
– – m ājas trušu  
0208 10 11 00  – – –  svaiga vai dzesin āta 10  5  
0208 10 19 00  – – –  sald ēti 10  5  
0208 10 90 00  – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0208 30 00 00  –  prim ātu 10  7  
0208 40  –  va ļu, delf īnu un c ūkdelf īnu (va ļveid īgo k ārtas z īdītāju); 
lamant īnu un j ūrasgovju (j ūrassir ēnu k ārtas z īdītāju) 
0208 40 10 00  – –  va ļu ga ļa 10  3  
0208 40 90 00  – –  cits  10  3  
0208 50 00 00  –  rāpu ļu (ieskaitot čūskas un j ūras bru ņurupu čus) 10  3  
0208 90  –  cits  
0208 90 10 00  – –  m ājas baložu  10  3  
– – med ījumu, iz ņemot trušus vai za ķus 
0208 90 20 00  – – –  p īļu 10  3  
0208 90 40 00  – – –  cits  10  3  
0208 90 55 00  – –  ro ņu ga ļa 10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/201
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0208 90 60 00  – –  zieme ļbriežu  10  7  
0208 90 70 00  – –  varžu k ājiņas 10  7  
0208 90 95 00  – –  cits  10  7  
0209 00  Nep ārstr ādāti vai nekaus ēti, svaigi, atdzes ēti, sald ēti, s ālīti, s ālī­
jum ā, ž āvēti vai k ūpin āti c ūku tauki bez liesuma, kaus ēti tauki 
un m ājputnu tauki  
– cūku spe ķis 
0209 00 11 00  – –  svaigs, atdzes ēts, sald ēts, s ālīts vai s ālījum ā 15  50 % samazin ājums 
7 gados  
0209 00 19 00  – –  žāvēts vai k ūpin āts 15  20 % samazin ājums 
5 gados  
0209 00 30 00  –  cūku tauki  15  50 % samazin ājums 
7 gados  
0209 00 90 00  –  m ājputnu tauki  15  20 % samazin ājums 
5 gados  
0210  S ālīta, s ālījum ā, ž āvēta vai k ūpin āta ga ļa un ga ļas subprodukti; 
pārtikas miltu izstr ādājumi un p ārtikas izstr ādājumi no ga ļas 
vai ga ļas subproduktiem  
– cūkga ļa 
0210 11  – –  šķiņķi, ple či un to izcirt ņi, ar kauliem  
– – –  m ājas c ūku 
– – – –  sālīti vai s ālījum ā 
0210 11 11 00  – – – – –  šķiņķi un to izcirt ņi 20  7  
0210 11 19 00  – – – – –  ple či un to izcirt ņi 20  7  
– – – –  žāvēti vai k ūpin āti 
0210 11 31 00  – – – – –  šķiņķi un to izcirt ņi 20  7  
0210 11 39 00  – – – – –  ple či un to izcirt ņi 20  7  
0210 11 90 00  – – –  cits  20  7  
0210 12  – –  vēderda ļas (caurauguš ās) un to izcirt ņi 
– – –  m ājas c ūku 
0210 12 11 00  – – – –  sālīti vai s ālījum ā 10  7  
0210 12 19 00  – – – –  žāvēti vai k ūpin āti 10  7  
0210 12 90 00  – – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gadosLV L 161/202 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0210 19  – –  cits  
– – –  m ājas c ūku 
– – – –  sālīti vai s ālījum ā 
0210 19 10 00  – – – – –  bekona s āni vai puslieme ņi bez š ķiņķa (spenseri)  10  7  
0210 19 20 00  – – – – –  3/4 puslieme ņi vai vidu či 10  7  
0210 19 30 00  – – – – –  priekš ējās da ļas un to izcirt ņi 10  7  
0210 19 40 00  – – – – –  muguras gabali un to izcirt ņi 10  7  
0210 19 50 00  – – – – –  cits  10  50 % samazin ājums 
7 gados  
– – – –  žāvēti vai k ūpin āti 
0210 19 60 00  – – – – –  priekš ējās da ļas un to izcirt ņi 10  7  
0210 19 70 00  – – – – –  muguras gabali un to izcirt ņi 10  7  
– – – – –  cits  
0210 19 81 00  – – – – – –  bezkaula  10  7  
0210 19 89 00  – – – – – –  cits  10  50 % samazin ājums 
7 gados  
0210 19 90 00  – – –  cits  10  50 % samazin ājums 
7 gados  
0210 20  –  liellopu ga ļa 
0210 20 10 00  – –  neatkaulota  15  7  
0210 20 90 00  – –  atkaulota  15  7  
– cit ādi, ieskaitot p ārtikas miltu izstr ādājumi un p ārtikas izstr ā­
dājumi no ga ļas un ga ļas subproduktirm  
0210 91 00 00  – –  prim ātu 20  7  
0210 92 00 00  – –  va ļu, delf īnu un c ūkdelf īnu (va ļveid īgo k ārtas z īdītāju); 
lamant īnu un j ūrasgovju (j ūrassir ēnu k ārtas z īdītāju) 20 7  
0210 93 00 00  – –  rāpu ļu (ieskaitot čūskas un j ūras bru ņurupu čus) 20  7  
0210 99  – –  cits  
– – –  ga ļa 
0210 99 10 00  – – – –  sālīta, s ālījum ā vai ž āvēta zirgu ga ļa 20  7  
– – – –  aitu un kazuLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/203
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0210 99 21 00  – – – – –  neatkaulota  20  7  
0210 99 29 00  – – – – –  atkaulota  20  7  
0210 99 31 00  – – – –  zieme ļbriežu  20  7  
0210 99 39 00  – – – –  cits  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
– – –  subprodukti  
– – – –  m ājas c ūku 
0210 99 41 00  – – – – –  aknas  20  7  
0210 99 49 00  – – – – –  cits  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
– – – –  liellopu  
0210 99 51 00  – – – – –  diafragmas biez ā da ļa un pl ānā da ļa 20  7  
0210 99 59 00  – – – – –  cits  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
0210 99 60 00  – – –  aitu un kazu  20  7  
– – – –  cits  
– – – – –  m ājputnu aknas  
0210 99 71 00  – – – – – –  tauk ās zosu vai p īļu aknas, s ālītas vai s ālījum ā 20  7  
0210 99 79 00  – – – – – –  cits  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
0210 99 80 00  – – – – –  cits  20  50 % samazin ājums 
7 gados  
0210 99 90 00  – – –  ga ļas vai ga ļas subproduktu milti  20  50 % samazin ājums 
7 gados  
03 NODA ĻA 03 - ZIVIS UN V ĒŽVEID ĪGIE, M ĪKSTMIEŠI UN CITI 
ŪDENS BEZMUGURKAULNIEKI  
0301  Dz īvas zivis  
0301 10  –  dekorat īvās zivis  
0301 10 10 00  – –  sald ūdens zivis  10  0  
0301 10 90 00  – –  jūras zivis  5  5  
– cit ādas dz īvās zivis  
0301 91  – –  foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus 
clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, 
Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster)LV L 161/204 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0301 91 10 00  – – –  Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster 
sugas  10 7  
0301 91 90 00  – – –  cits  10  7  
0301 92 00 00  – –  zuši (Anguilla spp.)  10  5  
0301 93 00 00  – –  karpas  10  20 % samazin ājums 
10 gados  
0301 94 00 00  – –  zil ās tunzivis (Thunnus thynnus)  10  3  
0301 95 00 00  – –  dienvidu tunzivis (Thunnus maccoyii)  10  3  
0301 99  – –  cits  
– – –  sald ūdens zivis  
0301 99 11 00  – –  Klus ā oke āna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawyts ­
cha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un 
Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas laši (Salmo salar) un 
Donavas laši (Hucho hucho)  10 5  
0301 99 19  – – – –  cits  
– – – – –  Acipenseriformes k ārtas 
0301 99 19 11  – – – – – –  nesen izš ķīluš ās zivis (zivju mazu ļi), kuru svars nep ār­
sniedz 100 g  10 20 % samazin ājums 
10 gados  
0301 99 19 12  – – – – – –  krievu store (Acipenser gueldenstaedtii)  10  20 % samazin ājums 
10 gados  
0301 99 19 13  – – – – – –  sevrjuga (Acipenser stellatus)  10  20 % samazin ājums 
10 gados  
0301 99 19 14  – – – – – –  beluga (Huso huso)  10  5  
0301 99 19 19  – – – – – –  cits  10  20 % samazin ājums 
10 gados  
0301 99 19 30  – – – – –  zandarts (Stizostedion spp.)  10  5  
0301 99 19 90  – – – – –  cits  10  5  
0301 99 80  – – –  jūras zivis  
0301 99 80 10  – – – –  akme ņplekste (Scophthalmus maeoticus, Psetta maxima)  10  20 % samazin ājums 
10 gados  
0301 99 80 90  – – – –  cits  10  7  
0302  Svaigas vai dzesin ātas zivis, iz ņemot zivju fileju un cit ādu 
zivju m īkstumu, kas min ēts poz īcij ā 0304LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/205
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– lašu dzimtas zivis, iz ņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0302 11  – –  foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus 
clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, 
Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster)  
0302 11 10 00  – – –  Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster 
sugas  0 0  
0302 11 20 00  – – –  varav īksnes foreles (Oncorhynchus mykiss), ar galvu un 
žaun ām, ķidātas, kas sver vair āk par 1,2 kg katra, vai bez 
galvas un žaun ām, ķidātas, kas sver vair āk par 1 kg katra  0 0  
0302 11 80 00  – – –  cits  0  0  
0302 12 00 00  – –  Klus ā oke āna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawyts ­
cha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un 
Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas laši (Salmo salar) un 
Donavas laši (Hucho hucho)  0 0  
0302 19 00 00  – –  cits  0  0  
– plekstveid īgās zivis (Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, 
Soleidae, Scophthalmidae un Citharidae), iz ņemot to aknas, 
ikrus un pie ņus 
0302 21  – –  paltusi (Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus 
hippoglossus, Hippoglossus stenolepis)  
0302 21 10 00  – – –  melnie jeb Grenlandes paltusi (Reinhardtius hippoglossoi ­
des)  0 0  
0302 21 30 00  – – –  Atlantijas paltusi (Hippoglossus hippoglossus)  0  0  
0302 21 90 00  – – –  Klus ā oke āna paltusi (Hippoglossus stenolepis)  0  0  
0302 22 00 00  – –  jūras zeltplekstes (Pleuronectes platessa)  0  0  
0302 23 00 00  – –  jūrasm ēles (Solea spp.)  0  0  
0302 29  – –  cits  
0302 29 10 00  – – –  megrimi (Lepidorhombus spp.)  0  0  
0302 29 90  – – –  cits  
0302 29 90 10  – – – –  akme ņplekste (Scophthalmus maeoticus, Psetta maxima)  0  0  
0302 29 90 90  – – – –  cits  0  0  
– tunzivis (Thunnus), sv ītrain ās tunzivis (Euthynnus jeb Katsu ­
wonus pelamis), iz ņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0302 31  – –  garspuru tunzivis (Thunnus alalunga)LV L 161/206 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0302 31 10 00  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  0  0  
0302 31 90 00  – – –  cits  0  0  
0302 32  – –  dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares)  
0302 32 10 00  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  0  0  
0302 32 90 00  – – –  cits  0  0  
0302 33  – –  sv ītrain ās tunzivis  
0302 33 10 00  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  0  0  
0302 33 90 00  – – –  cits  0  0  
0302 34  – –  lielacu tunzivis (Thunnus obesus)  
0302 34 10 00  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  0  0  
0302 34 90 00  – – –  cits  0  0  
0302 35  – –  zil ās tunzivis (Thunnus thynnus)  
0302 35 10 00  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  0  0  
0302 35 90 00  – – –  cits  0  0  
0302 36  – –  dienvidu tunzivis (Thunnus maccoyii)  
0302 36 10 00  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  0  0  
0302 36 90 00  – – –  cits  0  0  
0302 39  – –  cits  
0302 39 10 00  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  0  0  
0302 39 90 00  – – –  cits  0  0  
0302 40 00 00  –  si ļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii), iz ņemot to aknas, 
ikrus un pie ņus 0 0  
0302 50  –  mencas (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), 
izņemot to aknas, ikrus un pie ņusLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/207
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0302 50 10 00  – –  Atlantijas mencas (Gadus morhua)  0  0  
0302 50 90 00  – –  cits  0  0  
– cit ādas zivis, iz ņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0302 61  – –  sard īnes (Sardina pilchardus, Sardinops spp.), sardinellas 
(Sardinella spp.), br ētli ņas (Sprattus sprattus)  
0302 61 10 00  – – –  Sardina pilchardus sugas sard īnes 0  0  
0302 61 30 00  – – –  Sardinops ģints sard īnes; sardinellas (Sardinella spp.)  0  0  
0302 61 80 00  – – –  br ētli ņas (Sprattus sprattus)  5  20 % samazin ājums 
10 gados  
0302 62 00 00  – –  pikšas (Melanogrammus aeglefinus)  0  0  
0302 63 00 00  – –  saidas (Pollachius virens)  0  0  
0302 64 00 00  – –  makreles (Scomber scombrus, Scomber australasicus, 
Scomber japonicus)  0 0  
0302 65  – –  dzelo ņu haizivis un citas haizivis  
0302 65 20 00  – – –  dzelk ņu haizivis  10  7  
0302 65 50 00  – – –  Scyliorhinus sugas haizivis  0  0  
0302 65 90 00  – – –  cits  0  0  
0302 66 00 00  – –  zuši (Anguilla spp.)  0  0  
0302 67 00 00  – –  zobenzivju (Xiphias gladius)  0  0  
0302 68 00 00  – –  ilk ņzivju (Dissostichus spp.)  0  0  
0302 69  – –  cits  
– – –  sald ūdens zivis  
0302 69 11 00  – – – –  karpas  10  20 % samazin ājums 
10 gados  
0302 69 19  – – – –  cits  
– – – – –  Acipenseriformes k ārtas 
0302 69 19 11  – – – – – –  krievu store (Acipenser gueldenstaedtii)  0  0  
0302 69 19 12  – – – – – –  sevrjuga (Acipenser stellatus)  0  0LV L 161/208 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0302 69 19 13  – – – – – –  beluga (Huso huso)  0  0  
0302 69 19 19  – – – – – –  cits  0  0  
0302 69 19 30  – – – – –  zandarts (Stizostedion spp.)  0  0  
0302 69 19 90  – – – – –  cits  0  0  
– – –  jūras zivis  
– – – –  maz ās tunzivis, iz ņemot sv ītrain ās tunzivis (Euthynnus 
jeb Katsuwonus pelamis), kas min ētas apakšpoz īcij ā 
0302 33  
0302 69 21 00  – – – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  0  0  
0302 69 25 00  – – – – –  cits  0  0  
– – – –  sarkanasari (Sebastes spp.)  
0302 69 31 00  – – – – –  Sebastes marinus sugas sarkanasaru  0  0  
0302 69 33 00  – – – – –  cits  0  0  
0302 69 35 00  – – – –  pol ārmencas (Boreogadus saida)  0  0  
0302 69 41 00  – – – –  merlangi (Merlangius merlangus)  0  0  
0302 69 45 00  – – – –  jūras l īdakas (Molva spp.)  0  0  
0302 69 51 00  – – – –  mintaji (Theragra chalcogramma) un pollaki (Pollachius 
pollachius)  0 0  
0302 69 55 00  – – – –  anšovi (Engraulis spp.)  10  7  
0302 69 61 00  – – – –  parast ās zobaines (Dentex dentex un Pagellus spp.)  0  0  
– – – –  merl ūzas un heki (Merluccius spp., Urophycis spp.)  
– – – – –  merl ūzas 
0302 69 66 00  – – – – – –  Dienvid āfrikas (Kapzemes) merl ūzas (Merluccius 
capensis) un Nam ībijas (dzi ļūdens) merl ūzas (Merluc ­
cius paradoxus)  0 0  
0302 69 67 00  – – – – – –  Jaunz ēlandes merl ūzas (Merluccius australis)  0  0  
0302 69 68 00  – – – – – –  cits  0  0  
0302 69 69 00  – – – – –  Urophycis ģints heki  0  0  
0302 69 75 00  – – – –  jūras plauži (Brama spp.)  0  0  
0302 69 81 00  – – – –  jūrasvelni (Lophius spp.)  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/209
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0302 69 85 00  – – – –  putasu (Micromesistius jeb Gadus poutassou)  0  0  
0302 69 86 00  – – – –  dienvidu putasu (Micromesistius australis)  0  0  
0302 69 91 00  – – – –  stavridas (Caranx trachurus, Trachurus trachurus)  0  0  
0302 69 92 00  – – – –  melnie kongriji (Genypterus blacodes)  0  0  
0302 69 94 00  – – – –  labraki (Dicentrarchus labrax)  0  0  
0302 69 95 00  – – – –  zeltain ās j ūraskar ūsas (Sparus aurata)  0  0  
0302 69 99 00  – – – –  cits  0  0  
0302 70 00 00  –  zivju aknas, ikri un pie ņi 0  0  
0303  Sald ētas zivis, iz ņemot zivju fileju un cit ādu zivju m īkstumu, 
kas min ēts poz īcij ā 0304  
– Klus ā oke āna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawytscha, 
Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un Oncorhyn ­
chus rhodurus), iz ņemot aknas, ikrus un pie ņus 
0303 11 00 00  – –  zilmuguras laši (Oncorhynchus nerka)  0  0  
0303 19 00 00  – –  cits  0  0  
– cit ādas lašu dzimtas zivis, iz ņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0303 21  – –  foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus 
clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, 
Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster)  
0303 21 10 00  – – –  Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster 
sugas  5 20 % samazin ājums 
10 gados  
0303 21 20 00  – – –  varav īksnes foreles (Oncorhynchus mykiss), ar galvu un 
žaun ām, ķidātas, kas sver vair āk par 1,2 kg katra, vai bez 
galvas un žaun ām, ķidātas, kas sver vair āk par 1 kg katra  2 20 % samazin ājums 
10 gados  
0303 21 80 00  – – –  cits  2  7  
0303 22 00 00  – –  Atlantijas laši (Salmo salar) un Donavas laši (Hucho hucho)  0  0  
0303 29 00 00  – –  cits  0  0LV L 161/210 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– plekstveid īgās zivis (Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, 
Soleidae, Scophthalmidae un Citharidae), iz ņemot to aknas, 
ikrus un pie ņus 
0303 31  – –  paltusi (Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus 
hippoglossus, Hippoglossus stenolepis)  
0303 31 10 00  – – –  melnie jeb Grenlandes paltusi (Reinhardtius hippoglossoi ­
des)  0 0  
0303 31 30 00  – – –  Atlantijas paltusi (Hippoglossus hippoglossus)  0  0  
0303 31 90 00  – – –  Klus ā oke āna paltusi (Hippoglossus stenolepis)  0  0  
0303 32 00 00  – –  jūras zeltplekstes (Pleuronectes platessa)  0  0  
0303 33 00 00  – –  jūrasm ēles (Solea spp.)  0  0  
0303 39  – –  cits  
0303 39 10 00  – – –  plekstes (Platichthys flesus)  0  0  
0303 39 30 00  – – –  Rhombosolea ģints zivis  5  3  
0303 39 70  – – –  cits  
0303 39 70 10  – – – –  akme ņplekste (Scophthalmus maeoticus, Psetta maxima)  0  0  
0303 39 70 90  – – – –  cits  0  0  
– tunzivis (Thunnus), sv ītrain ās tunzivis (Euthynnus jeb Katsu ­
wonus pelamis), iz ņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0303 41  – –  garspuru tunzivis (Thunnus alalunga)  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
0303 41 11 00  – – – –  veseli  0  0  
0303 41 13 00  – – – –  bez žaun ām un ķidām 0  0  
0303 41 19 00  – – – –  cit ādas (piem ēram, bez galv ām) 0  0  
0303 41 90 00  – – –  cits  0  0  
0303 42  – –  dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares)  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
– – – –  veseli  
0303 42 12 00  – – – – –  kas katra sver vair āk par 10 kg  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/211
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0303 42 18 00  – – – – –  cits  0  0  
– – – –  bez žaun ām un ķidām 
0303 42 32 00  – – – – –  kas katra sver vair āk par 10 kg  0  0  
0303 42 38 00  – – – – –  cits  0  0  
– – – –  cit ādas (piem ēram, bez galv ām) 
0303 42 52 00  – – – – –  kas katra sver vair āk par 10 kg  0  0  
0303 42 58 00  – – – – –  cits  0  0  
0303 42 90 00  – – –  cits  0  0  
0303 43  – –  sv ītrain ās tunzivis  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
0303 43 11 00  – – – –  veseli  0  0  
0303 43 13 00  – – – –  bez žaun ām un ķidām 0  0  
0303 43 19 00  – – – –  cit ādas (piem ēram, bez galv ām) 0  0  
0303 43 90 00  – – –  cits  0  0  
0303 44  – –  lielacu tunzivis (Thunnus obesus)  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
0303 44 11 00  – – – –  veseli  0  0  
0303 44 13 00  – – – –  bez žaun ām un ķidām 0  0  
0303 44 19 00  – – – –  cit ādas (piem ēram, bez galv ām) 0  0  
0303 44 90 00  – – –  cits  0  0  
0303 45  – –  zil ās tunzivis (Thunnus thynnus)  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
0303 45 11 00  – – – –  veseli  0  0  
0303 45 13 00  – – – –  bez žaun ām un ķidām 0  0  
0303 45 19 00  – – – –  cit ādas (piem ēram, bez galv ām) 0  0  
0303 45 90 00  – – –  cits  0  0LV L 161/212 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0303 46  – –  dienvidu tunzivis (Thunnus maccoyii)  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
0303 46 11 00  – – – –  veseli  0  0  
0303 46 13 00  – – – –  bez žaun ām un ķidām 0  0  
0303 46 19 00  – – – –  cit ādas (piem ēram, bez galv ām) 0  0  
0303 46 90 00  – – –  cits  0  0  
0303 49  – –  cits  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
0303 49 31 00  – – – –  veseli  0  0  
0303 49 33 00  – – – –  bez žaun ām un ķidām 0  0  
0303 49 39 00  – – – –  cit ādas (piem ēram, bez galv ām) 0  0  
0303 49 80 00  – – –  cits  0  0  
– si ļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii), iz ņemot to aknas, 
ikrus un pie ņus 
0303 51 00 00  – –  si ļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii)  0  0  
0303 52  – –  mencas (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocepha ­
lus) 
0303 52 10 00  – – –  Atlantijas mencas (Gadus morhua)  0  0  
0303 52 30 00  – – –  Grenlandes mencas (Gadus ogac)  0  0  
0303 52 90 00  – – –  Gadus macrocephalus sugas mencas  0  0  
– zobenzivis (Xiphias gladius) un ilk ņzivis (Dissostichus spp.), 
izņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0303 61 00 00  – –  zobenzivis (Xiphias gladius)  0  0  
0303 62 00  – –  ilk ņzivis (Dissostichus spp.)  
0303 62 00 10  – – –  labraks, Patagonijas ilk ņzivs, Merlusa negra (Dissostichus 
eleginoides)  0 0  
0303 62 00 20  – – –  Antarktisk ā ilk ņzivs (Dissostichus mawsoni)  0  0  
0303 62 00 90  – – –  cits  0  0  
– cit ādas zivis, iz ņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0303 71  – –  sard īnes (Sardina pilchardus, Sardinops spp.), sardinellas 
(Sardinella spp.), br ētli ņas (Sprattus sprattus)  
0303 71 10 00  – – –  Sardina pilchardus sugas sard īnes 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/213
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0303 71 30 00  – – –  Sardinops ģints sard īnes; sardinellas (Sardinella spp.)  0  0  
0303 71 80 00  – – –  br ētli ņas (Sprattus sprattus)  5  0  
0303 72 00 00  – –  pikšas (Melanogrammus aeglefinus)  0  0  
0303 73 00 00  – –  saidas (Pollachius virens)  0  0  
0303 74  – –  makreles (Scomber scombrus, Scomber australasicus, 
Scomber japonicus)  
0303 74 30  – – –  Atlantijas makreles (Scomber scombrus) un austrumu 
makreles (Scomber japonicus)  
0303 74 30 10  – – – – –  Scomber scombrus sugas  0  0  
0303 74 30 90  – – – – –  Scomber japonicus sugas  2  7  
0303 74 90 00  – – –  Scomber australasicus sugas  2  7  
0303 75  – –  dzelo ņu haizivis un citas haizivis  
0303 75 20 00  – – –  dzelk ņu haizivis  2  3  
0303 75 50 00  – – –  Scyliorhinus sugas haizivis  0  0  
0303 75 90 00  – – –  cits  0  0  
0303 76 00 00  – –  zuši (Anguilla spp.)  0  0  
0303 77 00 00  – –  labraki (Dicentrarchus labrax, Dicentrarchus punctatus)  0  0  
0303 78  – –  merl ūzas un heki (Merluccius spp., Urophycis spp.)  
– – –  merl ūzas (Merluccius)  
0303 78 11 00  – – – –  Dienvid āfrikas (Kapzemes) merl ūzu (Merluccius capensis) 
un Nam ībijas (dzi ļūdens) merl ūzu (Merluccius parado ­
xus)  0 0  
0303 78 12 00  – – – –  Argent īnas (Patagonijas) merl ūzas (Merluccius hubbsi)  0  0  
0303 78 13 00  – – – –  Jaunz ēlandes merl ūzas (Merluccius australis)  0  0  
0303 78 19 00  – – – –  cits  0  0  
0303 78 90 00  – – –  Urophycis ģints heki  0  0  
0303 79  – –  cits  
– – –  sald ūdens zivis  
0303 79 11 00  – – – –  karpas  2  20 % samazin ājums 
10 gados  
0303 79 19  – – – –  cits  
– – – – –  Acipenseriformes k ārtasLV L 161/214 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0303 79 19 11  – – – – – –  krievu store (Acipenser gueldenstaedtii)  0  0  
0303 79 19 12  – – – – – –  sevrjuga (Acipenser stellatus)  0  0  
0303 79 19 13  – – – – – –  beluga (Huso huso)  0  0  
0303 79 19 19  – – – – – –  cits  0  0  
0303 79 19 30  – – – – –  zandarts (Stizostedion spp.)  0  0  
0303 79 19 90  – – – – –  cits  0  0  
– – –  jūras zivis  
– – – –  maz ās tunzivis, iz ņemot sv ītrain ās tunzivis (Euthynnus 
jeb Katsuwonus pelamis), kas min ētas apakšpoz īcij ā 
0303 43  
– – – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
0303 79 21 00  – – – – – –  veselas  0  0  
0303 79 23 00  – – – – – –  bez žaun ām un ķidām 0  0  
0303 79 29 00  – – – – – –  cit ādas (piem ēram, bez galv ām) 0  0  
0303 79 31 00  – – – – –  cits  0  0  
– – – –  sarkanasari (Sebastes spp.)  
0303 79 35 00  – – – – –  Sebastes marinus sugas sarkanasaru  2  7  
0303 79 37 00  – – – – –  cits  2  7  
0303 79 41 00  – – – –  pol ārmencas (Boreogadus saida)  0  0  
0303 79 45 00  – – – –  merlangi (Merlangius merlangus)  0  0  
0303 79 51 00  – – – –  jūras l īdakas (Molva spp.)  0  0  
0303 79 55 00  – – – –  mintaji (Theragra chalcogramma) un pollaki (Pollachius 
pollachius)  0 0  
0303 79 58 00  – – – –  parast ās pelam īdas (Orcynopsis unicolor)  0  0  
0303 79 65 00  – – – –  anšovi (Engraulis spp.)  2  7  
0303 79 71 00  – – – –  parast ās zobaines (Dentex dentex un Pagellus spp.)  0  0  
0303 79 75 00  – – – –  jūras plauži (Brama spp.)  0  0  
0303 79 81 00  – – – –  jūrasvelni (Lophius spp.)  0  0  
0303 79 83 00  – – – –  putasu (Micromesistius jeb Gadus poutassou)  0  0  
0303 79 85 00  – – – –  dienvidu putasu (Micromesistius australis)  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/215
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0303 79 91 00  – – – –  stavridas (Caranx trachurus, Trachurus trachurus)  5  7  
0303 79 92 00  – – – –  zilie makruroni (Macruronus novaezelandiae)  0  0  
0303 79 93 00  – – – –  melnie kongriji (Genypterus blacodes)  2  5  
0303 79 94 00  – – – –  Pelotreis flavilatus un Peltorhamphus navaezelandiae 
sugas zivis  2 3  
0303 79 98 00  – – – –  cits  
0303 79 98 10  – – – – –  moiva (Mallotus villosus)  0  0  
0303 79 98 90  – – – – –  cits  2  0  
0303 80  –  zivju aknas, ikri un pie ņi 
0303 80 10 00  – –  ikri un pie ņi dezoksiribonukle īnsk ābes vai protam īna 
sulf āta ražošanai  0 0  
0303 80 90 00  – –  cits  0  0  
0304  Svaiga, dzesin āta vai sald ēta zivju fileja un cit āds zivju 
m īkstums (malts vai nemalts)  
– svaigs vai dzesin āts 
0304 11  – –  zobenzivis (Xiphias gladius)  
0304 11 10 00  – – –  fileja  0  0  
0304 11 90 00  – – –  cit āds zivju m īkstums (ar ī malts)  0  0  
0304 12  – –  ilk ņzivis (Dissostichus spp.)  
0304 12 10 00  – – –  fileja  0  0  
0304 12 90 00  – – –  cit āds zivju m īkstums (ar ī malts)  0  0  
0304 19  – –  cits  
– – –  fileja  
– – – –  sald ūdens zivju  
0304 19 13 00  – – – – –  Klus ā oke āna lašu (Oncorhynchus nerka, Oncorhyn ­
chus gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus 
tschawytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus 
masou un Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas lašu 
(Salmo salar) un Donavas lašu (Hucho hucho)  0 0  
– – – – –  Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus 
clarki, Oncorhynchus aguabonita un Oncorhynchus 
gilae sugas fore ļu 
0304 19 15 00  – – – – – –  varav īksnes fore ļu (Oncorhynchus mykiss), kas katra 
sver vair āk par 400 g  0 0LV L 161/216 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0304 19 17 00  – – – – – –  cits  0  0  
0304 19 19  – – – – –  citu sald ūdens zivju  
0304 19 19 10  – – – – –  Acipenseriformes k ārtas 5  5  
0304 19 19 20  – – – – –  jūrasvelnu (Lophius spp.)  5  5  
0304 19 19 90  – – – – –  cits  5  5  
– – –  cits  
0304 19 31 00  – – – –  mencu (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocep ­
halus) un pol ārmencu (Boreogadus saida)  0 0  
0304 19 33 00  – – – –  saidu (Pollachius virens)  0  0  
0304 19 35 00  – – – –  sarkanasaru (Sebastes spp.)  0  0  
0304 19 39 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  cit āds zivju m īkstums (ar ī malts)  
0304 19 91  – – – –  sald ūdens zivju  
0304 19 91 10  – – – – –  Acipenseriformes k ārtas 5  5  
0304 19 91 20  – – – – –  jūrasvelnu (Lophius spp.)  5  5  
0304 19 91 90  – – – – –  cits  5  5  
– – – –  cits  
0304 19 97 00  – – – – –  si ļķu pl ētnes  0  0  
0304 19 99 00  – – – – –  cits  0  0  
– sald ēta fileja  
0304 21 00 00  – –  zobenzivju (Xiphias gladius)  0  0  
0304 22 00  – –  ilk ņzivju (Dissostichus spp.)  
0304 22 00 10  – – –  Dissostichus eleginoides sugas [labraks, Patagonijas 
ilk ņzivs, Merlusa negra]  0 0  
0304 22 00 20  – – –  Dissostichus mawsoni sugas [Antarktisk ā ilk ņzivs]  0  0  
0304 22 00 90  – – –  cits  0  0  
0304 29  – –  cits  
– – –  sald ūdens zivju  
0304 29 13 00  – – – –  Klus ā oke āna lašu (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tscha ­
wytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou 
un Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas lašu (Salmo 
salar) un Donavas lašu (Hucho hucho)  0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/217
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – –  Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus 
clarki, Oncorhynchus aguabonita un Oncorhynchus 
gilae sugas fore ļu 
0304 29 15 00  – – – – –  varav īksnes fore ļu (Oncorhynchus mykiss), kas sver 
vair āk par 400 g gabal ā 5 7  
0304 29 17 00  – – – – –  cits  5  7  
0304 29 19  – – – –  citu sald ūdens zivju  
0304 29 19 10  – – – – –  Acipenseriformes k ārtas 5  5  
0304 29 19 20  – – – – –  jūrasvelnu (Lophius spp.)  5  5  
0304 29 19 90  – – – – –  cits  5  5  
– – –  cits  
– – – –  mencu (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocep ­
halus) un pol ārmencu (Boreogadus saida)  
0304 29 21 00  – – – – –  Gadus macrocephalus sugas mencu  0  0  
0304 29 29 00  – – – – –  cits  0  0  
0304 29 31 00  – – – –  saidu (Pollachius virens)  0  0  
0304 29 33 00  – – – –  pikšu (Melanogrammus aeglefinus)  0  0  
– – – –  sarkanasaru (Sebastes spp.)  
0304 29 35 00  – – – – –  Sebastes marinus sugas sarkanasaru  0  0  
0304 29 39 00  – – – – –  cits  5  7  
0304 29 41 00  – – – –  merlangu (Merlangius merlangus)  0  0  
0304 29 43 00  – – – –  jūras l īdaku (Molva spp.)  0  0  
0304 29 45 00  – – – –  tunzivju (Thunnus ģints) un mazo tunzivju  0  0  
– – – –  makre ļu (Scomber scombrus, Scomber australasicus, 
Scomber japonicus) un parasto pelam īdu 
0304 29 51 00  – – – – –  dienvidj ūru makre ļu (Scomber australasicus)  5  3  
0304 29 53  – – – – –  cits  
0304 29 53 10  – – – – – –  dienvidj ūru makreles (Scomber australasicus)  0  0  
0304 29 53 90  – – – – – –  cits  5  3  
– – – –  merl ūzu un heku (Merluccius spp., Urophycis spp.)  
– – – – –  merl ūzuLV L 161/218 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0304 29 55 00  – – – – – –  Dienvid āfrikas (Kapzemes) merl ūzu (Merluccius 
capensis) un Nam ībijas (dzi ļūdens) merl ūzu (Merluc ­
cius paradoxus)  0 0  
0304 29 56 00  – – – – – –  Argent īnas (Patagonijas) merl ūzu 
(Merluccius hubbsi)  0 0  
0304 29 58 00  – – – – – –  cits  0  0  
0304 29 59 00  – – – – –  Urophycis ģints heku  0  0  
– – – –  dzelo ņu haizivju un citu haizivju  
0304 29 61 00  – – – – –  dzelo ņu haizivju (Squalus acanthias un Scyliorhinus 
spp.)  0 0  
0304 29 69 00  – – – – –  citu haizivju  0  0  
0304 29 71 00  – – – –  jūras zeltplekstu (Pleuronectes platessa)  0  0  
0304 29 73 00  – – – –  plekstu (Platichthys flesus)  0  0  
0304 29 75 00  – – – –  si ļķu (Clupea harengus, Clupea pallasii)  0  0  
0304 29 79 00  – – – –  megrimu (Lepidorhombus spp.)  0  0  
0304 29 83 00  – – – –  jūrasvelnu (Lophius spp.)  0  0  
0304 29 85 00  – – – –  mintaju (Theragra chalcogramma)  0  0  
0304 29 91 00  – – – –  zilo makruronu (Macruronus novaezelandiae)  0  0  
0304 29 99 00  – – – –  cits  0  0  
– cits  
0304 91 00 00  – –  zobenzivju (Xiphias gladius)  0  0  
0304 92 00 00  – –  ilk ņzivju (Dissostichus spp.)  0  0  
0304 99  – –  cits  
0304 99 10 00  – – –  surimi  0  0  
– – –  cits  
0304 99 21 00  – – –  sald ūdens zivju  0  0  
– – – –  cits  
0304 99 23 00  – – – – –  si ļķu (Clupea harengus, Clupea pallasii)  0  0  
0304 99 29 00  – – – – –  sarkanasaru (Sebastes spp.)  0  0  
– – – – –  mencu (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocep ­
halus) un pol ārmencu (Boreogadus saida)  
0304 99 31 00  – – – – – –  Gadus macrocephalus sugas mencu  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/219
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0304 99 33 00  – – – – – –  Atlantijas mencu (Gadus morhua)  0  0  
0304 99 39 00  – – – – – –  cits  0  0  
0304 99 41 00  – – – – –  saidu (Pollachius virens)  0  0  
0304 99 45 00  – – – – –  pikšu (Melanogrammus aeglefinus)  0  0  
0304 99 51 00  – – – – –  merl ūzu un heku (Merluccius spp., Urophycis spp.)  0  0  
0304 99 55 00  – – – – –  megrimu (Lepidorhombus spp.)  0  0  
0304 99 61 00  – – – – –  jūras plaužu (Brama spp.)  5  3  
0304 99 65 00  – – – – –  jūrasvelnu (Lophius spp.)  0  0  
0304 99 71 00  – – – – –  putasu (Micromesistius jeb Gadus poutassou)  0  0  
0304 99 75 00  – – – – –  mintaju (Theragra chalcogramma)  0  0  
0304 99 99 00  – – – – –  cits  0  0  
0305  Ž āvētas vai s ālītas zivis vai zivis s ālījum ā; k ūpin ātas zivis, ar ī 
termiski apstr ādātas pirms k ūpin āšanas vai k ūpin āšanas 
proces ā; zivju milti un granulas, kas der īgas lietošanai p ārtik ā 
0305 10 00 00  –  zivju milti un granulas, kas der īgas lietošanai p ārtik ā 0  0  
0305 20 00 00  –  žāvētas, k ūpin ātas, s ālītas vai s ālījum ā zivju aknas, ikri un 
pie ņi 0 0  
0305 30  –  žāvēta, s ālīta zivju fileja vai zivju fileja s ālījum ā, bet ne 
kūpin āta 
– – mencu (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) 
un pol ārmencu (Boreogadus saida)  
0305 30 11 00  – – –  Atlantijas mencu (Gadus morhua)  10  3  
0305 30 19 00  – – –  cits  10  3  
0305 30 30 00  – –  Klus ā oke āna lašu (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawyts ­
cha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un 
Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas lašu (Salmo salar) un 
Donavas lašu (Hucho hucho), s ālīta vai s ālījum ā 10 50 % samazin ājums 
5 gados  
0305 30 50 00  – –  melno jeb Grenlandes paltusu (Reinhardtius hippoglossoi ­
des), s ālīta vai s ālījum ā 10 20 % samazin ājums 
10 gados  
0305 30 90  – –  cits  
0305 30 90 10  – – – – –  Acipenseriformes k ārtas zivis  10  7  
0305 30 90 90  – – –  cits  10  60 % samazin ājums 
5 gados  
– kūpin ātas zivis, ieskaitot filejuLV L 161/220 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0305 41 00 00  – –  Klus ā oke āna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawyts ­
cha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un 
Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas laši (Salmo salar) un 
Donavas laši (Hucho hucho)  5 50 % samazin ājums 
5 gados  
0305 42 00 00  – –  si ļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii)  5  5  
0305 49  – –  cits  
0305 49 10 00  – – –  melnie jeb Grenlandes paltusi (Reinhardtius hippoglossoi ­
des)  8 5  
0305 49 20 00  – – –  Atlantijas paltusi (Hippoglossus hippoglossus)  8  5  
0305 49 30 00  – – –  makreles (Scomber scombrus, Scomber australasicus, 
Scomber japonicus)  5 5  
0305 49 45 00  – – –  foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhyn ­
chus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus 
gilae, Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogas ­
ter) 8 7  
0305 49 50 00  – – –  zuši (Anguilla spp.)  8  7  
0305 49 80  – – –  cits  
0305 49 80 10  – – – – –  Acipenseriformes k ārtas zivis  10  7  
0305 49 80 90  – – – –  cits  10  7  
– žāvētas zivis, ar ī s ālītas, bet ne k ūpin ātas 
0305 51  – –  mencas (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocepha ­
lus) 
0305 51 10 00  – – –  žāvētas, bet ne s ālītas 0  0  
0305 51 90 00  – – –  žāvētas un s ālītas 0  0  
0305 59  – –  cits  
– – –  pol ārmencas  
0305 59 11 00  – – – –  žāvētas, bet ne s ālītas 10  5  
0305 59 19 00  – – – –  žāvētas, s ālītas 10  5  
0305 59 30 00  – – –  si ļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii)  10  5  
0305 59 50 00  – – –  anšovi (Engraulis spp.)  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0305 59 70 00  – – –  Atlantijas paltusi (Hippoglossus hippoglossus)  10  5  
0305 59 80  – – –  cits  
0305 59 80 10  – – – – –  Acipenseriformes k ārtas zivis  10  7  
0305 59 80 90  – – – –  cits  10  5  
– sālītas zivis, bet ne ž āvētās vai k ūpin ātas, un zivis s ālījum āLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/221
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0305 61 00 00  – –  si ļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii)  7,5  20 % samazin ājums 
10 gados  
0305 62 00 00  – –  mencas (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocepha ­
lus) 5 3  
0305 63 00 00  – –  anšovi (Engraulis spp.)  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0305 69  – –  cits  
0305 69 10 00  – – –  pol ārmencas  0  0  
0305 69 30 00  – – –  Atlantijas paltusi (Hippoglossus hippoglossus)  10  3  
0305 69 50 00  – – –  Klus ā oke āna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawyts ­
cha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un 
Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas laši (Salmo salar) un 
Donavas laši (Hucho hucho)  5 5  
0305 69 80  – – –  cits  
0305 69 80 10  – – – – –  Acipenseriformes k ārtas zivis  10  5  
0305 69 80 90  – – – –  cits  10  5  
0306  Dz īvi, svaigi, dzesin āti, sald ēti, ž āvēti, s ālīti vai s ālījum ā v ēžvei ­
dīgie, čaul ā vai bez t ās; v ēžveid īgie čaul ā, termiski apstr ādāti 
tvaic ējot vai v ārot ūden ī, ar ī dzesin āti, sald ēti, ž āvēti, s ālīti vai 
sālījum ā; v ēžveid īgo milti un granulas, kas der īgas lietošanai 
pārtik ā 
– sald ēti 
0306 11  – –  langusti (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.)  
0306 11 10 00  – – –  jūras v ēžu (langustu) astes  0  0  
0306 11 90 00  – – –  cits  0  0  
0306 12  – –  om āri (Homarus spp.)  
0306 12 10 00  – – –  veseli  0  0  
0306 12 90 00  – – –  cits  0  0  
0306 13  – –  garneles un zieme ļgarneles  
0306 13 10 00  – – –  zieme ļgarneles (Pandalidae)  0  0  
0306 13 30 00  – – –  garneles (Crangon)  0  0  
0306 13 40 00  – – –  dzi ļūdens roz ā garneles (Parapenaeus longirostris)  0  0  
0306 13 50 00  – – –  tīģergarneles (Penaeus)  0  0  
0306 13 80 00  – – –  cits  0  0LV L 161/222 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0306 14  – –  krabji  
0306 14 10 00  – – –  Paralithodes camchaticus, Chionoecetes spp. un Calli ­
nectes sapidus sugas krabji  0 0  
0306 14 30 00  – – –  ēdamie krabji (Cancer pagurus)  0  0  
0306 14 90 00  – – –  cits  0  0  
0306 19  – –  cit ādi, ieskaitot v ēžveid īgo miltus un granulas, kas der īgas 
lietošanai p ārtik ā 
0306 19 10 00  – – –  sald ūdens v ēži 0  0  
0306 19 30 00  – – –  Norv ēģijas om āri (Nephrops norvegicus)  0  0  
0306 19 90 00  – – –  cits  10  60 % samazin ājums 
5 gados  
– nesald ēti 
0306 21 00 00  – –  langusti un citi j ūras v ēži (Palinurus spp., Panulirus spp., 
Jasus spp.)  0 0  
0306 22  – –  om āri (Homarus spp.)  
0306 22 10 00  – – –  dz īvi 0  0  
– – –  cits  
0306 22 91 00  – – – –  veseli  0  0  
0306 22 99 00  – – – –  cits  0  0  
0306 23  – –  garneles  
0306 23 10 00  – – –  zieme ļgarneles (Pandalidae)  0  0  
– – –  garneles (Crangon)  
0306 23 31 00  – – – –  svaigas, dzesin ātas vai termiski apstr ādātas tvaic ējot vai 
vārot ūden ī 0 0  
0306 23 39 00  – – – –  cits  0  0  
0306 23 90 00  – – –  cits  0  0  
0306 24  – –  krabji  
0306 24 30 00  – – –  ēdamie krabji (Cancer pagurus)  0  0  
0306 24 80 00  – – –  cits  0  0  
0306 29  – –  cit ādi, ieskaitot v ēžveid īgo miltus un granulas, kas der īgas 
lietošanai p ārtik ā 
0306 29 10 00  – – –  sald ūdens v ēži 0  0  
0306 29 30 00  – – –  Norv ēģijas om āri (Nephrops norvegicus)  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/223
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0306 29 90 00  – – –  cits  0  0  
0307  Dz īvi, svaigi, dzesin āti, sald ēti, ž āvēti, s ālīti vai s ālījum ā m īks ­
tmieši, čaul ā vai bez t ās; dz īvi, svaigi, dzesin āti, sald ēti, ž āvēti, 
sālīti vai s ālījum ā ūdens bezmugurkaulnieki, iz ņemot v ēžvei ­
dīgos un m īkstmiešus; ūdens bezmugurkaulnieku, iz ņemot 
vēžveid īgos, milti un granulas, kas der īgas lietošanai p ārtik ā 
0307 10  –  austeres  
0307 10 10 00  – –  dz īvas plakan ās (Ostrea ģints) austeres, katra svar ā (ieskaitot 
gliemežv ākus) l īdz 40 g  0 0  
0307 10 90 00  – –  cits  0  0  
– Pecten, Chlamys vai Placopecten ģints ķemm īšgliemenes, 
ieskaitot karalisk ās v ēdek ļgliemenes  
0307 21 00 00  – –  dz īvi, svaigi vai dzesin āti 0  0  
0307 29  – –  cits  
0307 29 10 00  – – –  sald ētas sv ētce ļnieku gliemenes (Pecten maximus)  0  0  
0307 29 90 00  – – –  cits  0  0  
– ēdamgliemenes (Mytilus spp., Perna spp.)  
0307 31  – –  dz īvi, svaigi vai dzesin āti 
0307 31 10 00  – – –  Mytilus spp.  5  20 % samazin ājums 
10 gados  
0307 31 90 00  – – –  Perna spp.  5  3  
0307 39  – –  cits  
0307 39 10 00  – – –  Mytilus spp.  5  50 % samazin ājums 
5 gados  
0307 39 90 00  – – –  Perna spp.  5  5  
– sēpijas (Sepia officinalis, Rossia macrosoma, Sepiola spp.) un 
kalm āri (Ommastrephes spp., Loligo spp., Nototodarus spp., 
Sepioteuthis spp.)  
0307 41  – –  dz īvi, svaigi vai dzesin āti 
0307 41 10 00  – – –  sēpijas (Sepia officinalis, Rossia macrosoma, Sepiola spp.)  0  0  
– – –  kalm āri (Ommasstrephes spp., Loligo spp., Nototodarus 
spp., Sepioteuthis spp.)  
0307 41 91 00  – – – –  Loligo spp., Ommastrephes sagittatus  0  0  
0307 41 99 00  – – – –  cits  0  0LV L 161/224 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0307 49  – –  cits  
– – –  sald ēti 
– – – –  sēpijas (Sepia officinalis, Rossia macrosoma, Sepiola 
spp.)  
– – – – –  Sepiola ģints 
0307 49 01 00  – – – – – –  maz ās s ēpijas (Sepiola rondeleti)  5  0  
0307 49 11 00  – – – – – –  cits  5  3  
0307 49 18 00  – – – – –  cits  5  5  
– – – –  kalm āri (Ommasstrephes spp., Loligo spp., Nototodarus 
spp., Sepioteuthis spp.)  
– – – – –  Loligo spp.  
0307 49 31 00  – – – – – –  parastie kalm āri (Loligo vulgaris)  2  5  
0307 49 33 00  – – – – – –  garspuru kalm āri (Loligo pealei)  2  3  
0307 49 35 00  – – – – – –  Loligo patagonica  2  3  
0307 49 38 00  – – – – – –  cits  2  5  
0307 49 51 00  – – – – –  Ommastrephessagittatus  2  3  
0307 49 59 00  – – – – –  cits  2  20 % samazin ājums 
10 gados  
– – –  cits  
0307 49 71 00  – – – –  sēpijas (Sepia officinalis, Rossia macrosoma, Sepiola 
spp.)  5 3  
– – – –  kalm āri (Ommasstrephes spp., Loligo spp., Nototodarus 
spp., Sepioteuthis spp.)  
0307 49 91 00  – – – – –  Loligo spp., Ommastrephes sagittatus  5  5  
0307 49 99 00  – – – – –  cits  5  7  
– asto ņkāji (Octopus spp.)  
0307 51 00 00  – –  dz īvi, svaigi vai dzesin āti 0  0  
0307 59  – –  cits  
0307 59 10 00  – – –  sald ēti 0  0  
0307 59 90 00  – – –  cits  0  0  
0307 60 00 00  –  gliemeži, kas nav j ūras gliemeži  10  20 % samazin ājums 
10 gados  
– cit ādi, ieskaitot ūdens bezmugurkaulnieku, kas nav v ēžveid ī­
gie, miltus un granulas, kuras der īgas lietošanai p ārtik āLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/225
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0307 91 00 00  – –  dz īvi, svaigi vai dzesin āti 0  0  
0307 99  – –  cits  
– – –  sald ēti 
0307 99 11 00  – – – –  Illex spp.  5  7  
0307 99 13 00  – – – –  sv ītrot ās veneras un citas cietgliemenes (Veneridae)  5  3  
0307 99 15 00  – – – –  med ūzas (Rhopilema spp.)  5  3  
0307 99 18 00  – – – –  citu ūdens bezmugurkaulnieku  5  20 % samazin ājums 
10 gados  
0307 99 90 00  – – –  cits  5  20 % samazin ājums 
10 gados  
04 NODA ĻA 04 - PIENA P ĀRSTR ĀDES PRODUKTI; PUTNU 
OLAS; DABISKAIS MEDUS; DZ ĪVNIEKU IZCELSMES 
PĀRTIKAS PRODUKTI, KAS CITUR NAV MIN ĒTI UN 
IEK ĻAUTI  
0401  Piens un kr ējums, neiebiezin āts un bez cukura vai cita saldi ­
nātāja piedevas:  
0401 10  –  kura tauku saturs nep ārsniedz 1 % no svara  
0401 10 10 00  – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar neto tilpumu l īdz 2 litriem  10  7  
0401 10 90 00  – –  cits  10  7  
0401 20  –  kura tauku saturs ir liel āks par 1 %, bet nep ārsniedz 6 % no 
svara  
– – nep ārsniedz 3 %  
0401 20 11 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar neto tilpumu l īdz 2 litriem  10  7  
0401 20 19 00  – – –  cits  10  7  
– – p ārsniedz 3 %  
0401 20 91 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar neto tilpumu l īdz 2 litriem  10  7  
0401 20 99 00  – – –  cits  10  7  
0401 30  –  kura tauku saturs p ārsniedz 6 % no svara  
– – nep ārsniedz 21 %  
0401 30 11 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar neto tilpumu l īdz 2 litriem  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0401 30 19 00  – – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
– – vair āk k ā 21 %, bet nep ārsniedz 45 %LV L 161/226 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0401 30 31 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar neto tilpumu l īdz 2 litriem  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0401 30 39 00  – – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
– – p ārsniedz 45 %  
0401 30 91 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar neto tilpumu l īdz 2 litriem  10  7  
0401 30 99 00  – – –  cits  10  7  
0402  Piens un kr ējums, iebiezin āts vai ar cukura vai citu saldin ātāju 
piedevu  
0402 10  –  pulver ī, granul ās vai cit ādā ciet ā veid ā, kura tauku saturs 
nep ārsniedz 1,5 % no svara  
– – bez cukura vai citu saldin ātāju piedevas  
0402 10 11 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0402 10 19 00  – – –  cits  10  30 % samazin ājums 
5 gados  
– – cits  
0402 10 91 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0402 10 99 00  – – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
– pulver ī, granul ās vai cit ādā ciet ā veid ā, ar tauku saturu vair āk 
nek ā 1,5 % no svara  
0402 21  – –  bez cukura vai citu saldin ātāju piedevas  
– – –  ar tauku saturu l īdz 27 svara %  
0402 21 11 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
– – – –  cits  
0402 21 17 00  – – – – –  kura tauku saturu nep ārsniedz 11 % no svara  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0402 21 19 00  – – – – –  kura tauku saturs p ārsniedz 11 %, bet nep ārsniedz 
27 % no svara  10 20 % samazin ājums 
5 gados  
– – –  kura tauku saturs p ārsniedz 27 % no svaraLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/227
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0402 21 91 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0402 21 99 00  – – – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0402 29  – –  cits  
– – –  ar tauku saturu l īdz 27 svara %  
0402 29 11 00  – – – –  piens speci āli z īdai ņu bar ībai herm ētisk ā iepakojum ā, ar 
tīro svaru l īdz 500 g, kura tauku saturs p ārsniedz 10 % 
no svara  10 7  
– – – –  cits  
0402 29 15 00  – – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  7  
0402 29 19 00  – – – – –  cits  10  7  
– – –  kura tauku saturs p ārsniedz 27 % no svara  
0402 29 91 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  7  
0402 29 99 00  – – – –  cits  10  7  
– cits  
0402 91  – –  bez cukura vai citu saldin ātāju piedevas  
– – –  ar tauku saturu l īdz 8 svara %  
0402 91 11 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  7  
0402 91 19 00  – – – –  cits  10  7  
– – –  ar tauku saturu virs 8 %, bet ne vair āk k ā 10 svara %  
0402 91 31 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  7  
0402 91 39 00  – – – –  cits  10  7  
– – –  ar tauku saturu virs 10 %, bet ne vair āk k ā 45 svara %  
0402 91 51 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0402 91 59 00  – – – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
– – –  kura tauku saturs p ārsniedz 45 % no svaraLV L 161/228 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0402 91 91 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0402 91 99 00  – – – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0402 99  – –  cits  
– – –  ar tauku saturu l īdz 9,5 svara %  
0402 99 11 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  7  
0402 99 19 00  – – – –  cits  10  7  
– – –  ar tauku saturu virs 9,5 %, bet ne vair āk k ā 45 svara %  
0402 99 31 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  7  
0402 99 39 00  – – – –  cits  10  7  
– – –  kura tauku saturs p ārsniedz 45 % no svara  
0402 99 91 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0402 99 99 00  – – – –  cits  10  7  
0403  Pani ņas, r ūgušpiens un kr ējums, jogurts, kef īrs un citi fermen ­
tēti vai sk ābpiena produkti, ar ī iebiezin āti vai ar cukura vai 
citu saldin ātāju piedevu, vai aromatiz ēti, vai ar aug ļiem, riek ­
stiem vai kakao  
0403 10  –  jogurts  
– – nearomatiz ēts, bez aug ļiem, riekstiem un kakao  
– – –  kur ā nav cukura un citu saldin ātāju piedevas un kura 
tauku saturs p ēc svara  
0403 10 11 00  – – – –  nep ārsniedz 3 %  10  7  
0403 10 13 00  – – – –  p ārsniedz 3 %, bet nep ārsniedz 6 %  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0403 10 19 00  – – – –  p ārsniedz 6 %  10  7  
– – –  cit āds, kura tauku saturs p ēc svara  
0403 10 31 00  – – – –  nep ārsniedz 3 %  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0403 10 33 00  – – – –  p ārsniedz 3 %, bet nep ārsniedz 6 %  10  7LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/229
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0403 10 39 00  – – – –  p ārsniedz 6 %  10  7  
– – aromatiz ēts vai ar aug ļiem, riekstiem vai kakao  
– – –  pulver ī, granul ās vai cit ādā ciet ā veid ā, kura piena tauku 
saturs p ēc svara  
0403 10 51 00  – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  7  
0403 10 53 00  – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  7  
0403 10 59 00  – – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
– – –  cits, kura piena tauku saturs p ēc svara:  
0403 10 91 00  – – – –  nep ārsniedz 3 %  10  50 % samazin ājums 
7 gados  
0403 10 93 00  – – – –  p ārsniedz 3 %, bet nep ārsniedz 6 %  10  50 % samazin ājums 
7 gados  
0403 10 99 00  – – – –  p ārsniedz 6 %  10  7  
0403 90  –  cits  
– – nearomatiz ēts, bez aug ļiem, riekstiem un kakao  
– – –  pulver ī, granul ās vai cit ādā ciet ā veid ā 
– – –  kur ā nav cukura un citu saldin ātāju piedevas un kura 
tauku saturs p ēc svara  
0403 90 11 00  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  7  
0403 90 13 00  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  7  
0403 90 19 00  – – – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
– – – –  cit āds, kura tauku saturs p ēc svara  
0403 90 31 00  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  7  
0403 90 33 00  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  7  
0403 90 39 00  – – – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
– – –  cits  
– – –  kur ā nav cukura un citu saldin ātāju piedevas un kura 
tauku saturs p ēc svara  
0403 90 51 00  – – – – –  nep ārsniedz 3 %  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0403 90 53 00  – – – – –  p ārsniedz 3 %, bet nep ārsniedz 6 %  10  7  
0403 90 59 00  – – – – –  p ārsniedz 6 %  10  7  
– – – –  cit āds, kura tauku saturs p ēc svaraLV L 161/230 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0403 90 61 00  – – – – –  nep ārsniedz 3 %  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0403 90 63 00  – – – – –  p ārsniedz 3 %, bet nep ārsniedz 6 %  10  7  
0403 90 69 00  – – – – –  p ārsniedz 6 %  10  7  
– – aromatiz ēts vai ar aug ļiem, riekstiem vai kakao  
– – –  pulver ī, granul ās vai cit ādā ciet ā veid ā, kura piena tauku 
saturs p ēc svara  
0403 90 71 00  – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  7  
0403 90 73 00  – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  7  
0403 90 79 00  – – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
– – –  cits, kura piena tauku saturs p ēc svara:  
0403 90 91 00  – – – –  nep ārsniedz 3 %  10  50 % samazin ājums 
7 gados  
0403 90 93 00  – – – –  p ārsniedz 3 %, bet nep ārsniedz 6 %  10  50 % samazin ājums 
7 gados  
0403 90 99 00  – – – –  p ārsniedz 6 %  10  50 % samazin ājums 
7 gados  
0404  S ūkalas, ar ī iebiezin ātas un ar cukura vai cita saldin ātāja 
piedevu; produkti, kas satur dabisk ās piena sast āvda ļas, ar ī ar 
cukura vai cita saldin ātāja piedevu, kuri nav min ēti vai iek ļauti 
citur  
0404 10  –  sūkalas un p ārveidot ās s ūkalas, ar ī iebiezin ātas vai ar cukuru 
vai citiem saldin ātājiem  
– – pulver ī, granul ās vai cit ādā ciet ā veid ā 
– – –  bez cukura vai citu saldin ātāju piedevas, kur ās prote īnu 
saturs (sl āpek ļa saturs × 6,38) p ēc svara  
– – – –  nep ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 02 00  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  50 % samazin ājums 
7 gados  
0404 10 04 00  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0404 10 06 00  – – – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
– – – –  p ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 12 00  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  7  
0404 10 14 00  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  7LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/231
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0404 10 16 00  – – – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
– – –  cit ādas, kur ās prote īnu saturs (sl āpek ļa saturs × 6,38) p ēc 
svara  
– – – –  nep ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 26 00  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  7  
0404 10 28 00  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  7  
0404 10 32 00  – – – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
– – – –  p ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 34 00  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  7  
0404 10 36 00  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  7  
0404 10 38 00  – – – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
– – cits  
– – –  bez cukura vai citu saldin ātāju piedevas, kur ās prote īnu 
saturs (sl āpek ļa saturs × 6,38) p ēc svara  
– – – –  nep ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 48 00  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  7  
0404 10 52 00  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  7  
0404 10 54 00  – – – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
– – – –  p ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 56 00  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  7  
0404 10 58 00  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  7  
0404 10 62 00  – – – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
– – –  cit ādas, kur ās prote īnu saturs (sl āpek ļa saturs × 6,38) p ēc 
svara  
– – – –  nep ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 72 00  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  7  
0404 10 74 00  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  7  
0404 10 76 00  – – – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
– – – –  p ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 78 00  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  7  
0404 10 82 00  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  7LV L 161/232 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0404 10 84 00  – – – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
0404 90  –  cits  
– – –  kur ā nav cukura un citu saldin ātāju piedevas un kura 
tauku saturs p ēc svara  
0404 90 21 00  – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0404 90 23 00  – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0404 90 29 00  – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
– – cit ādas, kura tauku saturs p ēc svara  
0404 90 81 00  – – –  nep ārsniedz 1,5 %  10  7  
0404 90 83 00  – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0404 90 89 00  – – –  p ārsniedz 27 %  10  7  
0405  Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas  
0405 10  –  sviests  
– – ar tauku saturu l īdz 85 svara %  
– – –  dabisks sviests  
0405 10 11 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  10  30 % samazin ājums 
5 gados  
0405 10 19 00  – – – –  cits  10  30 % samazin ājums 
5 gados  
0405 10 30 00  – – –  atjaunotais sviests  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0405 10 50 00  – – –  sūkalu sviests  10  7  
0405 10 90 00  – –  cits  10  7  
0405 20  –  piena tauku pastas  
0405 20 10 00  – –  ar tauku saturu p ēc svara 39 % vai vair āk, bet maz āk nek ā 
60 %  10 7  
0405 20 30 00  – –  ar tauku saturu p ēc svara 60 % un vair āk, bet ne vair āk k ā 
75 %  10 20 % samazin ājums 
5 gados  
0405 20 90 00  – –  ar tauku saturu p ēc svara vair āk nek ā 75 %, bet maz āk par 
80 %  10 7  
0405 90  –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/233
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0405 90 10 00  – –  ar tauku saturu p ēc svara 99,3 % vai vair āk un ūdens 
saturu p ēc svara l īdz 0,5 %  10 30 % samazin ājums 
5 gados  
0405 90 90 00  – –  cits  10  7  
0406  Siers un biezpiens  
0406 10  –  svaigs (nenogatavin āts un nes ālīts) siers, ar ī s ūkalu siers un 
biezpiens  
0406 10 20 00  – –  kura tauku saturs nep ārsniedz 40 % no svara  10  5  
0406 10 80 00  – –  cits  10  5  
0406 20  –  visu veidu r īvēts siers vai siera pulveris  
0406 20 10 00  – –  Glaras za ļais siers (t.s. Schabziger) no v ājpiena ar sasmalci ­
nātu lapu garšaugu piedevu  10 3  
0406 20 90 00  – –  cits  10  5  
0406 30  –  kaus ētais siers, ner īvēts un neberzts  
0406 30 10 00  – –  kura ražošan ā izmantots tikai Ement āles, Grij ēras un 
Apencelles siers un kur ā k ā piedeva var b ūt Glaras za ļais 
siers (t.s. Schabziger); safas ēts mazumtirdzniec ībai, kura 
tauku saturs sausn ā nep ārsniedz 56 % no svara  10 7  
– – cits  
– – –  kura tauku saturs nep ārsniedz 36 % no svara un tauku 
saturs sausn ā 
0406 30 31 00  – – – –  nep ārsniedz 48 %  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0406 30 39 00  – – – –  p ārsniedz 48 %  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0406 30 90 00  – – –  kura tauku saturs p ārsniedz 36 % no svara  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0406 40  –  zilie sieri un cit ādi sieri, kas satur Penicillium roqueforti 
dz īslas 
0406 40 10 00  – –  rokfors  10  5  
0406 40 50 00  – –  Gorgonzola  10  5  
0406 40 90 00  – –  cits  10  5  
0406 90  –  cit ādi sieri  
0406 90 01 00  – –  p ārstr ādei 10  5  
– – cits  
0406 90 13 00  – – –  Ement āles siers  10  5LV L 161/234 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0406 90 15 00  – – –  Grij ēras siers, Sbrinz  10  5  
0406 90 17 00  – – –  Bergkäse un Apencelles siers  10  5  
0406 90 18 00  – – –  Fromage Fribourgeois, Vacherin Mont d'Or un Tête de 
Moine  10 5  
0406 90 19 00  – – –  Glaras za ļais siers (t.s. Schabziger) no v ājpiena ar sasmal ­
cin ātu lapu garšaugu piedevu  10 5  
0406 90 21 00  – – –  Čedaras siers  10  5  
0406 90 23 00  – – –  Edamas siers  10  5  
0406 90 25 00  – – –  Tilz ītes siers  10  5  
0406 90 27 00  – – –  Butterkäse  10  5  
0406 90 29 00  – – –  kaškavals  10  5  
0406 90 32 00  – – –  Feta  10  5  
0406 90 35 00  – – –  Kefalo-Tyri  10  5  
0406 90 37 00  – – –  Finlandia  10  5  
0406 90 39 00  – – –  Jarlsberg  10  5  
– – –  cits  
0406 90 50 00  – – – –  siers no aitas vai bife ļm ātes piena traukos ar s ālījumu vai 
ait ādas vai kaz ādas maisos  10 5  
– – – –  cits  
– – – – –  kuru tauku saturs nep ārsniedz 40 % no svara un ūdens 
saturs beztauku viel ā 
– – – – – –  nep ārsniedz 47 %  
0406 90 61 00  – – – – – – –  Grana Padano, Parmigiano Reggiano  10  5  
0406 90 63 00  – – – – – – –  Fiore Sardo, Pecorino  10  5  
0406 90 69 00  – – – – – – –  cits  10  5  
– – – – – –  p ārsniedz 47 %, bet nep ārsniedz 72 %  
0406 90 73 00  – – – – – – –  Provolone  10  5  
0406 90 75 00  – – – – – – –  Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano  10  5  
0406 90 76 00  – – – – – – –  Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, 
Samsø  10 5  
0406 90 78 00  – – – – – – –  Haudas siers  10  5  
0406 90 79 00  – – – – – – –  Esrom, Italico, Kernhemb, Saint-Nectaire, Saint- 
Paulin, Taleggio  10 5LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/235
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0406 90 81 00  – – – – – – –  Cantal, Čestras siers, Wensleydale, Lancashire, 
Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey  10 5  
0406 90 82 00  – – – – – – –  kamamb ērs 10  5  
0406 90 84 00  – – – – – – –  Br ī siers  10  5  
0406 90 85 00  – – – – – – –  Kefalograviera, Kasseri  10  5  
– – – – – – –  cit ādi sieri, kuru ūdens saturs beztauku sausn ā: 
0406 90 86 00  – – – – – – – –  p ārsniedz 47 %, bet nep ārsniedz 52 %  10  5  
0406 90 87 00  – – – – – – – –  p ārsniedz 52 %, bet nep ārsniedz 62 %  10  5  
0406 90 88 00  – – – – – – – –  p ārsniedz 62 %, bet nep ārsniedz 72 %  10  5  
0406 90 93 00  – – – – – –  p ārsniedz 72 %  10  5  
0406 90 99  – – – – –  cits  
0406 90 99 10  – – – – – –  siers no govs piena traukos ar s ālījumu  10  5  
0406 90 99 90  – – – – – –  cits  10  5  
0407 00  Putnu olas čaumal ās, svaigas, konserv ētas vai pagatavotas  
– m ājputnu  
– – inkub ējamas olas  
0407 00 11 00  – – –  tītaru vai zosu  0  0  
0407 00 19 00  – – –  cits  5  7  
0407 00 30 00  – –  cits  12  7  
0407 00 90 00  –  cits  12  7  
0408  Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, ž āvēti, 
pagatavoti tvaic ējot vai v ārot ūden ī, form ēti, sald ēti vai cit ādi 
konserv ēti, ar ī ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu  
– olu dzeltenumi  
0408 11  – –  žāvēts 
0408 11 20 00  – – –  neder īgi p ārtikai  10  7  
0408 11 80 00  – – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
0408 19  – –  cits  
0408 19 20 00  – – –  neder īgi p ārtikai  10  7  
– – –  citsLV L 161/236 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0408 19 81 00  – – – –  šķidri 10  7  
0408 19 89 00  – – – –  cit ādi, ar ī sald ēti 10  7  
– cits  
0408 91  – –  žāvēts 
0408 91 20 00  – – –  neder īgi p ārtikai  10  7  
0408 91 80 00  – – –  cits  10  7  
0408 99  – –  cits  
0408 99 20 00  – – –  neder īgi p ārtikai  10  7  
0408 99 80 00  – – –  cits  10  7  
0409 00 00 00  Dabiskais medus  13  7  
0410 00 00 00  Dz īvnieku izcelsmes p ārtikas produkti, kas citur nav min ēti un 
iek ļauti 20 7  
05 NODA ĻA 05 - DZ ĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI, KAS 
CITUR NAV MIN ĒTI UN IEK ĻAUTI  
0501 00 00 00  Cilv ēku mati, neapstr ādāti, mazg āti vai nemazg āti, suk āti vai 
nesuk āti; cilv ēku matu atkritumi  20 7  
0502  M ājas c ūku vai mežac ūku sari un spalva; āpšu un citu dz īv­
nieku spalvas suku ražošanai; š ādu saru un spalvu atkritumi  
0502 10 00 00  –  m ājas c ūku vai mežac ūku sari un spalvas un to atkritumi  20  7  
0502 90 00 00  –  cits  20  7  
[0503]  
0504 00 00 00  Dz īvnieku (iz ņemot zivju) svaigas, atdzes ētas, sald ētas, s ālītas 
vai s ālījum ā, ž āvētas vai k ūpin ātas zarnas, p ūšļi un ku ņģi vai 
to gabali  5 20 % samazin ājums 
5 gados  
0505  Ādas un citas putnu da ļas ar spalv ām vai d ūnām, spalvas un 
to da ļas (ar ī ar apgriezt ām mal ām) un d ūnas bez t ālākas 
apstr ādes, iz ņemot t īrīšanu, dezinfic ēšanu vai apstr ādāšanu 
uzglab āšanai; putnu spalvu vai to da ļu pulveris un atkritumi  
0505 10  –  putnu spalvas, ko izmanto pild ījumam; d ūnas (p ūka) 
0505 10 10 00  – –  neapstr ādātas 20  7  
0505 10 90 00  – –  cits  20  7  
0505 90 00 00  –  cits  20  7  
0506  Kauli un ragu serde ņi, neapstr ādāti, attaukoti, s ākotn ēji apstr ā­
dāti (bet negriezti p ēc formas), apstr ādāti ar sk ābi vai atžela ­
tin ēti; šo produktu pulveris un atkritumiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/237
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0506 10 00 00  –  ar sk ābi apstr ādāts kaulu želat īns un kauli  20  7  
0506 90 00 00  –  cits  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
0507  Zilo ņkauls, bru ņurupu ču bru ņas, va ļu b ārda un va ļu b ārdas 
bārkstis, ragi, briežragi, nagi un kn ābji, neapstr ādāti vai s ākot ­
nēji apstr ādāti, bet negriezti p ēc formas; šo produktu pulveris 
un atkritumi  
0507 10 00 00  –  zilo ņkauls; zilo ņkaula pulveris un atkritumi  20  5  
0507 90 00 00  –  cits  20  5  
0508 00 00 00  Kora ļļi un taml īdz īgi materi āli, neapstr ādāti vai tikai s ākotn ēji 
apstr ādāti; m īkstmiešu, v ēžveid īgo vai adat ādai ņu čaulas un 
vāki, s ēpiju skeleta pl āksn ītes, neapstr ādātas vai tikai s ākotn ēji 
apstr ādātas, bet negrieztas p ēc formas, šo produktu pulveris 
un atkritumi  20 5  
0510 00 00 00  Ambra, bebru cirkš ņu sekr ēts, cibets un muskuss; sp āniešu 
mušas; žults, ar ī kalt ēta; dziedzeri un citi dz īvnieku izcelsmes 
produkti, ko izmanto farmaceitisku prepar ātu izgatavošanai, 
svaigi, atdzes ēti, sald ēti vai cit ādi konserv ēti īslaic īgai glab āša ­
nai 0 0  
0511  Dz īvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav min ēti vai ietverti; 
pārtik ā nelietojami beigti 1. vai 3. noda ļā min ētie dz īvnieki  
0511 10 00 00  –  bu ļļu sperma  0  0  
– cits  
0511 91  – –  zivju vai v ēžveid īgo, m īkstmiešu vai citu ūdens bezmugur ­
kaulnieku produkti; beigti 3. noda ļā min ētie dz īvnieki  
0511 91 10 00  – – –  zivju atkritumi  0  0  
0511 91 90 00  – – –  cits  5  0  
0511 99  – –  cits  
0511 99 10  – – –  cīpslas vai stiegras; j ēlādu atgriezumi un taml īdz īgi atkri ­
tumi  
0511 99 10 10  – – – –  stiegras un c īpslas (izmantošanai medic īnā) 0  0  
0511 99 10 90  – – – –  cits  5  0  
– – –  Dz īvnieku izcelsmes dabiskie s ūkļi 
0511 99 31 00  – – – –  neapstr ādāti 5  20 % samazin ājums 
5 gados  
0511 99 39 00  – – – –  cits  5  5  
0511 99 85  – – –  cits  
0511 99 85 10  – – –  liellopu embriji  0  0  
0511 99 85 90  – – –  cits  0  0LV L 161/238 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
II II SADA ĻA - AUGU VALSTS PRODUKTI  
06 NODA ĻA 06 - VE ĢET ĒJOŠI KOKI UN CITI AUGI; S ĪPOLI, 
SAKNES UN TAML ĪDZ ĪGAS AUGU DA ĻAS; GRIEZTI ZIEDI 
UN DEKORAT ĪVI ZA ĻUMI  
0601  S īpoli, gumi, bumbu ļveida sakne ņi, bumbu ļsīpoli, saknes ar 
lapu rozet ēm un sakne ņi ve ģetat īvā miera st āvokl ī, ve ģetējoši 
vai ziedos; cigori ņu augi un saknes, iz ņemot poz īcij ā 1212 
min ētās saknes  
0601 10  –  sīpoli, gumi, bumbu ļveida sakne ņi, bumbu ļsīpoli, vainagi un 
sakne ņi, neizd īguši  
0601 10 10 00  – –  hiacinšu  5  1  
0601 10 20 00  – –  narcišu  5  1  
0601 10 30 00  – –  tulpju  5  1  
0601 10 40 00  – –  gladiolu  5  1  
0601 10 90 00  – –  cits  5  1  
0601 20  –  sīpoli, gumi, bumbu ļveida sakne ņi, bumbu ļsīpoli, saknes ar 
lapu rozet ēm un sakne ņi, ve ģetējoši vai ziedos; cigori ņu augi 
un saknes  
0601 20 10 00  – –  cigori ņu augi un saknes  5  1  
0601 20 30 00  – –  orhideju, hiacinšu, narcišu un tulpju  5  1  
0601 20 90 00  – –  cits  5  1  
0602  Citi ve ģetējoši augi (ieskaitot to saknes), spraude ņi un potzari; 
mic ēlijs 
0602 10  –  neapsak ņoti spraude ņi un potzari  
0602 10 10 00  – –  vīnogul āju 5  3  
0602 10 90 00  – –  cits  5  1  
0602 20  –  koki, kr ūmi un kr ūmveid īgie, ar ī pot ēti, kas ražo p ārtikas 
aug ļus un riekstus  
0602 20 10 00  – –  vīnst īgas, pot ētas vai apsak ņotas  5  50 % samazin ājums 
5 gados  
0602 20 90 00  – –  cits  5  1  
0602 30 00 00  –  rododendri un ac ālijas, pot ētas vai nepot ētas 20  5  
0602 40  –  rozes, pot ētas vai nepot ētas 
0602 40 10 00  – –  neacotas un nepot ētas 5  1  
0602 40 90 00  – –  acotas vai pot ētas 5  1  
0602 90  –  cits  
0602 90 10 00  – –  mic ēlijs 10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/239
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0602 90 20 00  – –  anan āsu st ādi 10  3  
0602 90 30 00  – –  dārze ņu un zeme ņu st ādi 10  3  
– – cits  
– – –  āra kult ūras 
– – – –  koki, kr ūmi un kr ūmveid īgie 
0602 90 41 00  – – – – –  meža koki  15  3  
– – – – –  cits  
0602 90 45 00  – – – – – –  apsak ņoti spraude ņi un st ādi 15  3  
0602 90 49 00  – – – – – –  cits  15  3  
– – – –  cit ādas āra kult ūras 
0602 90 51 00  – – – – –  daudzgad īgi augi  15  3  
0602 90 59 00  – – – – –  cits  15  3  
– – –  telpaugi  
0602 90 70 00  – – – –  apsak ņoti spraude ņi un st ādi, iz ņemot kaktusus  15  3  
– – – –  cits  
0602 90 91 00  – – – – –  ziedoši augi ar ziedpumpuriem vai ziediem, iz ņemot 
kaktusus  15 3  
0602 90 99 00  – – – – –  cits  15  3  
0603  Puš ķiem vai dekorat īviem nol ūkiem nogriezti svaigi, kalt ēti, 
kr āsoti, balin āti, pies ūcin āti vai cit ādi apstr ādāti griezti ziedi 
un ziedpumpuri  
– svaigas  
0603 11 00  – –  rozes  
0603 11 00 10  – – –  no 1. j ūnija l īdz 31. oktobrim  10  3  
0603 11 00 90  – – –  no 1. novembra l īdz 31. maijam  5  0  
0603 12 00  – –  ne ļķes 
0603 12 00 10  – – –  no 1. j ūnija l īdz 31. oktobrim  10  3  
0603 12 00 90  – – –  no 1. novembra l īdz 31. maijam  5  0  
0603 13 00  – –  orhidejas  
0603 13 00 10  – – –  no 1. j ūnija l īdz 31. oktobrim  10  3  
0603 13 00 90  – – –  no 1. novembra l īdz 31. maijam  5  0  
0603 14 00  – –  krizant ēmas  
0603 14 00 10  – – –  no 1. j ūnija l īdz 31. oktobrim  10  3LV L 161/240 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0603 14 00 90  – – –  no 1. novembra l īdz 31. maijam  5  0  
0603 19  – –  cits  
0603 19 10  – – –  gladiolas  
0603 19 10 10  – – – –  no 1. j ūnija l īdz 31. oktobrim  10  3  
0603 19 10 90  – – – –  no 1. novembra l īdz 31. maijam  5  0  
0603 19 90  – – –  cits  
0603 19 90 10  – – – –  no 1. j ūnija l īdz 31. oktobrim  10  3  
0603 19 90 90  – – – –  no 1. novembra l īdz 31. maijam  5  0  
0603 90 00 00  –  cits  5  0  
0604  Puš ķiem vai dekorat īviem nol ūkiem noder īgas svaigas, kalt ētas, 
kr āsotas, balin ātas, pies ūcin ātas vai cit ādi apstr ādātas lapas, 
lapoti zari un citas augu da ļas bez ziediem un ziedpumpu ­
riem, stiebrz āles, s ūnas un ķērpji 
0604 10  –  sūnas un ķērpji 
0604 10 10 00  – –  briežu ķērpis 10  3  
0604 10 90 00  – –  cits  10  3  
– cits  
0604 91  – –  svaigas  
0604 91 20 00  – – –  Ziemassv ētku egl ītes 10  3  
0604 91 40 00  – – –  skujkoku zari  10  3  
0604 91 90 00  – – –  cits  10  3  
0604 99  – –  cits  
0604 99 10  – – –  tikai kalt ēti, bet t ālāk neapstr ādāti 
0604 99 10 10  – – – –  no 1. novembra l īdz 30. apr īlim 5  0  
0604 99 10 90  – – – – –  no 1. maija l īdz 31. oktobrim  10  3  
0604 99 90  – – –  cits  
0604 99 90 10  – – – –  no 1. novembra l īdz 30. apr īlim 5  0  
0604 99 90 90  – – – – –  no 1. maija l īdz 31. oktobrim  10  2  
07 NODA ĻA 07 - ĒDAMI D ĀRZE ŅI UN ATSEVIŠ ĶAS SAKNES 
UN BUMBU ĻI 
0701  Kartupe ļi, svaigi vai atdzes ēti 
0701 10 00 00  –  sēkla 2  0  
0701 90  –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/241
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0701 90 10 00  – –  cietes ražošanai  10  3  
– – cits  
0701 90 50 00  – – –  jaunie, no 1. janv āra l īdz 30. j ūnijam  10  3  
0701 90 90 00  – – –  cits  10  3  
0702 00 00 00  Svaigi vai atdzes ēti tom āti 10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0703  S īpoli, šalotes, ķiploki, puravi un cit ādi s īpolu d ārze ņi, svaigi 
vai atdzes ēti 
0703 10  –  sīpoli un šalotes  
– – sīpoli  
0703 10 11 00  – – –  dēstiem  10  3  
0703 10 19 00  – – –  cits  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0703 10 90 00  – –  šalotes  10  3  
0703 20 00 00  –  ķiploki  10  3  
0703 90 00 00  –  puravi un citi s īpolu d ārze ņi 20  5  
0704  Galvi ņkāposti, ziedk āposti, kolr ābji, broko ļi un taml īdz īgi 
pārtikas k āpostaugi, svaigi vai atdzes ēti 
0704 10 00 00  –  ziedk āposti un spar ģeļkāposti  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0704 20 00 00  –  Briseles k āposti (rožu k āposti)  20  5  
0704 90  –  cits  
0704 90 10 00  – –  baltie galvi ņkāposti un sarkanie galvi ņkāposti  20  50 % samazin ājums 
5 gados  
0704 90 90 00  – –  cits  20  5  
0705  D ārza sal āti (Lactuca sativa) un cigori ņi (Cichorium spp.), 
svaigi vai atdzes ēti 
– d ārza sal āti 
0705 11 00 00  – –  galvi ņsal āti 20  3  
0705 19 00 00  – –  cits  20  5  
– cigori ņi 
0705 21 00 00  – –  lapu cigori ņi (Cichorium intybus var. foliosum)  20  5  
0705 29 00 00  – –  cits  20  5  
0706  Burk āni, galda r āce ņi un k āļi, galda bietes, auzu saknes (purav ­
lapu plostb ārži), sak ņu selerijas, red īsi un taml īdz īgi sak ņu 
dārze ņi, svaigi vai atdzes ētiLV L 161/242 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0706 10 00 00  –  burk āni un galda r āce ņi un k āļi 20  50 % samazin ājums 
5 gados  
0706 90  –  cits  
0706 90 10 00  – –  sak ņu selerijas  20  5  
0706 90 30 00  – –  m ārrutki (Cochlearia armoracia)  20  5  
0706 90 90 00  – –  cits  20  5  
0707 00  Gur ķi un kornišoni, svaigi vai atdzes ēti 
0707 00 05 00  –  gur ķi 10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0707 00 90 00  –  kornišoni  10  3  
0708  P ākšu d ārze ņi, lob īti vai nelob īti, svaigi vai atdzes ēti 
0708 10 00 00  –  zir ņi (Pisum sativum)  20  5  
0708 20 00 00  –  pupi ņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)  20  5  
0708 90 00 00  –  cit ādi p ākšu d ārze ņi 20  5  
0709  Citi svaigi vai atdzes ēti d ārze ņi 
0709 20 00 00  –  spar ģeļi 20  5  
0709 30 00 00  –  baklaž āni 20  50 % samazin ājums 
5 gados  
0709 40 00 00  –  selerijas, iz ņemot sak ņu selerijas  20  5  
– sēnes un trifeles  
0709 51 00 00  – –  atmatenes  20  50 % samazin ājums 
5 gados  
0709 59  – –  cits  
0709 59 10 00  – – –  gailenes  20  5  
0709 59 30 00  – – –  samtbekas  20  5  
0709 59 50 00  – – –  trifeles  20  5  
0709 59 90 00  – – –  cits  10  3  
0709 60  –  Capsicum ģints vai Pimenta ģints d ārze ņi (d ārze ņpipari jeb 
paprika, smarž īgie pipari u.tml.)  
0709 60 10 00  – –  dārze ņpipari (paprika)  20  50 % samazin ājums 
5 gados  
– – cits  
0709 60 91 00  – – –  Capsicum ģints d ārze ņi kapsic īna vai Capsicum oleoresin 
kr āsvielu ražošanai  17 5  
0709 60 95 00  – – –  ēterisko e ļļu vai rezino īdu r ūpnieciskai ražošanai  20  5LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/243
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0709 60 99 00  – – –  cits  15  5  
0709 70 00 00  –  spin āti, Jaunz ēlandes spin āti un d ārza balodene  15  5  
0709 90  –  cits  
0709 90 10 00  – –  sal ātu d ārze ņi, iz ņemot d ārza sal ātus (Lactuca sativa) un 
cigori ņus (Cichorium spp.)  10 50 % samazin ājums 
5 gados  
0709 90 20 00  – –  mangoldi jeb lapu bietes un lapu artišoki  10  5  
– – ol īvas 
0709 90 31 00  – – –  kas nav paredz ētas e ļļas ražošanai  10  5  
0709 90 39 00  – – –  cits  10  5  
0709 90 40 00  – –  kaperi  10  5  
0709 90 50 00  – –  fenhelis  20  5  
0709 90 60 00  – –  dārze ņpipari (paprika)  20  5  
0709 90 70 00  – –  kaba či 20  5  
0709 90 80 00  –  artišoki  20  5  
0709 90 90 00  – –  cits  20  5  
0710  Sald ēti d ārze ņi (termiski neapstr ādāti vai apstr ādāti, tvaic ējot 
vai v ārot ūden ī) 
0710 10 00 00  –  kartupe ļi 15  3  
– p ākšu d ārze ņi, lob īti vai nelob īti 
0710 21 00 00  – –  zir ņi (Pisum sativum)  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0710 22 00 00  – –  pupi ņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0710 29 00 00  – –  cits  10  3  
0710 30 00 00  –  spin āti, Jaunz ēlandes spin āti un d ārza balodene  20  5  
0710 40 00 00  –  cukurkukur ūza 20  20 % samazin ājums 
5 gados  
0710 80  –  cits  
0710 80 10 00  – –  ol īvas 10  5  
– – Capsicum ģints vai Pimenta ģints d ārze ņi 
0710 80 51 00  – – –  dārze ņpipari  15  5  
0710 80 59 00  – – –  cits  15  5LV L 161/244 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – sēnes 
0710 80 61 00  – – –  atmatenes  15  5  
0710 80 69 00  – – –  cits  15  5  
0710 80 70 00  – –  tom āti 15  5  
0710 80 80 00  – –  artišoki  15  5  
0710 80 85 00  – –  spar ģeļi 7  5  
0710 80 95 00  – –  cits  15  50 % samazin ājums 
5 gados  
0710 90 00 00  –  d ārze ņu mais ījumi  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0711  Īslaic īgai glab āšanai iekonserv ēti d ārze ņi (piem ēram, ar s ēra 
dioks īda g āzi, s ālījum ā, s ērūden ī vai cit ā konserv ējoš ā š ķīdu ­
m ā), kas nav der īgi t ūlītējai lietošanai  
0711 20  –  ol īvas 
0711 20 10 00  – –  kas nav paredz ētas e ļļas ražošanai  5  0  
0711 20 90 00  – –  cits  5  0  
0711 40 00 00  –  gur ķi un kornišoni (pipargur ķīši) 20  5  
– sēnes un trifeles  
0711 51 00 00  – –  atmatenes  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
0711 59 00 00  – –  cits  20  5  
0711 90  –  cit ādi d ārze ņi; d ārze ņu mais ījumi  
– – dārze ņi 
0711 90 10 00  – – –  Capsicum ģints vai Pimenta ģints d ārze ņi, iz ņemot 
dārze ņpiparus  20 5  
0711 90 30 00  – – –  dārze ņpipari  5  0  
0711 90 50 00  – – –  sīpoli  20  5  
0711 90 70 00  –  kaperi  5  0  
0711 90 80 00  – – –  cits  20  5  
0711 90 90 00  – –  dārze ņu mais ījumi  20  5  
0712  Kalt ēti d ārze ņi, veseli, sagriezti gabali ņos vai š ķēlītēs, sasmal ­
cin āti vai pulver ī, bet t ālāk neapstr ādāti 
0712 20 00 00  –  sīpoli  15  50 % samazin ājums 
5 gadosLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/245
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– sēnes, ausaines (Auricularia spp.), receklenes (Tremella spp.) 
un trifeles  
0712 31 00 00  – –  atmatenes  5  1  
0712 32 00 00  – –  ausaines (Auricularia spp.)  5  1  
0712 33 00 00  – –  receklenes (Tremella spp.)  5  1  
0712 39 00 00  – –  cits  5  1  
0712 90  –  cit ādi d ārze ņi; d ārze ņu mais ījumi  
0712 90 05 00  – –  kartupe ļi, ar ī gabali ņos vai š ķēlītēs sagriezti, bet t ālāk nesa ­
gatavoti  20 5  
– – cukurkukur ūza (Zea mays var. saccharata)  
0712 90 11 00  – – –  hibr īdu s ēklas materi āls 20  5  
0712 90 19 00  – – –  cits  10  3  
0712 90 30 00  – –  tom āti 20  5  
0712 90 50 00  – –  burk āni 20  5  
0712 90 90 00  – –  cits  20  50 % samazin ājums 
5 gados  
0713  Kalt ēti lob īti p ākšu d ārze ņi, ar ī mizoti vai š ķelti 
0713 10  –  zir ņi (Pisum sativum)  
0713 10 10 00  – –  sējai 0  0  
0713 10 90 00  – –  cits  5  0  
0713 20 00 00  –  aunazir ņi 10  0  
– pupi ņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)  
0713 31 00 00  – –  zeltain ās pupi ņas (Vigna mungo (L.) Hepper vai Vigna 
radiata (L.) Wilczek)  15 3  
0713 32 00 00  – –  šķautnain ās pupi ņas (Phaseolus jeb Vigna angularis)  20  5  
0713 33  – –  kāršu pupi ņas, ieskaitot balt ās pupi ņas (Phaseolus vulgaris)  
0713 33 10 00  – – –  sējai 5  3  
0713 33 90 00  – – –  cits  5  3  
0713 39 00 00  – –  cits  10  3  
0713 40 00 00  –  lēcas 10  3  
0713 50 00 00  –  rupjs ēklu (c ūku) pupas (Vicia faba var. major) un s īks ēklu un 
vid ējrupjs ēklu pupas (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. 
minor)  20 5  
0713 90 00 00  –  cits  20  5LV L 161/246 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0714  Manioks, niedru maranta, saleps, topinamb ūri, bat ātes un 
taml īdz īgas saknes un bumbu ļi ar augstu cietes vai inul īna 
saturu, svaigi, atdzes ēti, sald ēti vai kalt ēti, ar ī šķēlītēs vai zirn ī­ 
šos; s āgo palmas serdes  
0714 10  –  manioks  
0714 10 10 00  – –  pulvera granulas  0  0  
– – cits  
0714 10 91 00  – – –  lietošanai p ārtik ā, tiešaj ā iepakojum ā ar t īro svaru l īdz 
28 kg, svaigi un veseli vai mizoti un sald ēti, ar ī š ķēlītēs 0 0  
0714 10 99 00  – – –  cits  0  0  
0714 20  –  bat ātes 
0714 20 10 00  – –  svaigas, nesadal ītas, paredz ētas lietošanai p ārtik ā 20  5  
0714 20 90 00  – –  cits  0  0  
0714 90  –  cits  
– – niedru maranta, saleps un taml īdz īgas saknes un bumbu ļi 
ar augstu cietes saturu  
0714 90 11 00  – – –  lietošanai p ārtik ā, tiešaj ā iepakojum ā ar t īro svaru l īdz 
28 kg, svaigi un veseli vai mizoti un sald ēti, ar ī š ķēlītēs 20 5  
0714 90 19 00  – – –  cits  20  5  
0714 90 90 00  – –  cits  0  0  
08 NODA ĻA 08 - ĒDAMI AUG ĻI UN RIEKSTI; CITRUSAUG ĻU 
UN MELO ŅU MIZAS  
0801  Kokosrieksti, Braz īlijas rieksti un Indijas rieksti, svaigi vai 
kalt ēti, ar ī lob īti vai mizoti  
– kokosrieksti  
0801 11 00 00  – –  žāvēti ar desikantiem  0  0  
0801 19 00 00  – –  cits  0  0  
– Braz īlijas rieksti  
0801 21 00 00  – –  nelob īti 10  3  
0801 22 00 00  – –  lob īti 10  3  
– Indijas rieksti  
0801 31 00  – –  nelob īti 
0801 31 00 10  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 10 kg  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/247
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0801 31 00 90  – – –  cits  10  3  
0801 32 00  – –  lob īti 
0801 32 00 10  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru vismaz 10 kg  0  0  
0801 32 00 90  – – –  cits  5  0  
0802  Cit ādi rieksti, svaigi vai kalt ēti, ar ī lob īti vai mizoti  
– mandeles  
0802 11  – –  nelob īti 
0802 11 10  – – –  rūgt ās 
0802 11 10 10  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īrsvaru virs 10 kg  0  0  
0802 11 10 90  – – – –  cits  5  0  
0802 11 90  – – –  cits  
0802 11 90 10  – – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īrsvaru virs 10 kg  0  0  
0802 11 90 90  – – – –  cits  5  0  
0802 12  – –  lob īti 
0802 12 10  – – –  rūgt ās 
0802 12 10 10  – – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īrsvaru virs 10 kg  0  0  
0802 12 10 90  – – – –  cits  5  0  
0802 12 90  – – –  cits  
0802 12 90 10  – – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īrsvaru virs 10 kg  0  0  
0802 12 90 90  – – – –  cits  5  0  
– lazdu un dižlazdu (Corylus spp.) rieksti  
0802 21 00  – –  nelob īti 
0802 21 00 10  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru vismaz 10 kg  0  0  
0802 21 00 90  – – –  cits  5  0  
0802 22 00  – –  lob īti 
0802 22 00 10  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru vismaz 10 kg  0  0  
0802 22 00 90  – – –  cits  0  0LV L 161/248 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– valrieksti  
0802 31 00 00  – –  nelob īti 10  3  
0802 32 00 00  – –  lob īti 10  3  
0802 40 00 00  –  ēdamie kasta ņi (Castanea spp.)  5  0  
0802 50 00 00  –  pist ācijas  5  0  
0802 60 00 00  –  makad āmiju rieksti  15  3  
0802 90  –  cits  
0802 90 20 00  – –  bete ļrieksti, kolu rieksti un pekanrieksti  15  3  
0802 90 50 00  – –  p īniju rieksti  15  3  
0802 90 85  – –  cits  
0802 90 85 10  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru vismaz 10 kg  0  0  
0802 90 85 90  – – –  cits  15  3  
0803 00  Ban āni, ieskaitot miltu ban ānus, svaigi vai ž āvēti 
– svaigas  
0803 00 11 00  – –  miltu ban āni 0  0  
0803 00 19 00  – –  cits  0  0  
0803 00 90 00  –  žāvētas 0  0  
0804  Dateles, v īģes, ananasi, avokado, gvajaves, mango un mangos ­
tāni, svaigi vai ž āvēti 
0804 10 00 00  –  dateles  3  0  
0804 20  –  vīģes 
0804 20 10 00  – –  svaigas  3  0  
0804 20 90 00  – –  žāvēts 3  0  
0804 30 00 00  –  ananasi  3  0  
0804 40 00 00  –  avokado  3  0  
0804 50 00 00  –  gvajaves, mango un mangost āni 0  0  
0805  Citrusaug ļi, svaigi vai ž āvēti 
0805 10  –  apels īni 
0805 10 20 00  – –  saldie apels īni, svaigi  0  0  
0805 10 80 00  – –  cits  0  0  
0805 20  –  mandar īni (ar ī tanžer īni un sacumas); klement īni, vilkingi un 
taml īdz īgi citrusaug ļu hibr īdi 
0805 20 10 00  – –  klement īni 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/249
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0805 20 30 00  – –  šķirnes Monreale un sacumas  0  0  
0805 20 50 00  – –  mandar īni un vilkingi  0  0  
0805 20 70 00  – –  tanžer īni 0  0  
0805 20 90 00  – –  cits  0  0  
0805 40 00 00  –  greipfr ūti, ieskaitot pomelo  0  0  
0805 50  –  citroni (Citrus limon, C. limonum) un laimi (Citrus auranti ­
folia)  
0805 50 10 00  – –  citroni (Citrus limon, Citrus limonum)  0  0  
0805 50 90 00  – –  laimi (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia)  0  0  
0805 90 00 00  –  cits  0  0  
0806  V īnogas, svaigas vai ž āvētas 
0806 10  –  svaigas  
0806 10 10 00  – –  galda v īnogas  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0806 10 90 00  – –  cits  10  7  
0806 20  –  žāvētas 
0806 20 10 00  – –  korintes  0  0  
0806 20 30 00  – –  sultan īnas 0  0  
0806 20 90 00  – –  cits  0  0  
0807  Svaigas melones (ieskaitot arb ūzus) un papaijas  
– melones un arb ūzi 
0807 11 00  – –  arb ūzi 
0807 11 00 10  – – –  no 1. decembra l īdz 31. martam  0  0  
0807 11 00 90  – – –  no 1. apr īļa l īdz 30. novembrim  20  5  
0807 19 00  – –  cits  
0807 19 00 10  – – –  no 1. decembra l īdz 31. martam  0  0  
0807 19 00 90  – – –  no 1. apr īļa l īdz 30. novembrim  20  5  
0807 20 00 00  –  papaijas  0  0  
0808  Svaigi āboli, bumbieri un cidonijas  
0808 10  –  āboli  
0808 10 10 00  – –  sidra āboli bez taras no 16. septembra l īdz 15. decembrim  10  7  
0808 10 80  – –  citsLV L 161/250 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0808 10 80 10  – – – –  no 1. decembra l īdz 31. martam  0  0  
0808 10 80 90  – – – –  no 1. apr īļa l īdz 30. novembrim  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0808 20  –  bumbieri un cidonijas  
– – bumbieri  
0808 20 10 00  – – –  vīna bumbieri bez taras no 1. augusta l īdz 31. decembrim  10  7  
0808 20 50  – – –  cits  
0808 20 50 10  – – – –  no 1. decembra l īdz 31. martam  5  50 % samazin ājums 
5 gados  
0808 20 50 90  – – – –  no 1. apr īļa l īdz 30. novembrim  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0808 20 90 00  – –  cidonijas  10  3  
0809  Svaigas aprikozes, ķirši, persiki (ieskaitot nektar īnus), pl ūmes 
un ērkš ķu pl ūmes  
0809 10 00 00  –  aprikozes  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
0809 20  –  ķirši 
0809 20 05 00  – –  sk ābie ķirši (Prunus cerasus)  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
0809 20 95 00  – –  cits  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
0809 30  –  persiki, ar ī nektar īni 
0809 30 10 00  – –  nektar īni 5  7  
0809 30 90 00  – –  cits  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
0809 40  –  pl ūmes un ērkš ķu pl ūmes  
0809 40 05 00  – –  pl ūmes  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
0809 40 90 00  – –  ērkš ķu pl ūmes  5  0  
0810  Citi svaigi aug ļi un ogas  
0810 10 00 00  –  zemenes  17  50 % samazin ājums 
5 gados  
0810 20  –  avenes, kazenes, z īdkoka ogas un kaze ņavenes  
0810 20 10 00  – –  avenes  20  5  
0810 20 90 00  – –  cits  20  5  
0810 40  –  dz ērvenes, mellenes, br ūklenes un citas melle ņu (Vaccinium) 
un dz ērve ņu (Oxycoccus) ģints ogasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/251
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0810 40 10 00  – –  br ūklenes (Vaccinium vitis idaea)  20  5  
0810 40 30 00  – –  mellenes (Vaccinium myrtillus)  20  5  
0810 40 50 00  – –  lielogu dz ērvenes (Vaccinium macrocarpon) un kr ūmmel ­
lenes (Vaccinium corymbosum)  20 5  
0810 40 90 00  – –  cits  20  5  
0810 50 00 00  –  kivi  0  0  
0810 60 00 00  –  duri āni 10  0  
0810 90  –  cits  
0810 90 30 00  – –  tamarindi, kešjukoku aug ļi, li čī, džekfr ūti, sapodillas  10  0  
0810 90 40 00  – –  pasifloru aug ļi, karambolas un pitahajas  10  0  
– – upenes, balt ās vai sarkan ās j āņogas un ērkš ķogas  
0810 90 50 00  – – –  upenes  20  5  
0810 90 60 00  – – –  sarkan ās j āņogas  20  5  
0810 90 70 00  – – –  cits  20  5  
0810 90 95 00  – –  cits  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0811  Sald ēti aug ļi un rieksti, termiski neapstr ādāti vai termiski 
apstr ādāti, tvaic ējot vai v ārot ūden ī, ar ī ar cukura vai citu 
saldin ātāju piedevu  
0811 10  –  zemenes  
– – ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu  
0811 10 11 00  – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  10  3  
0811 10 19 00  – – –  cits  10  3  
0811 10 90 00  – –  cits  10  3  
0811 20  –  avenes, kazenes, z īdkoka ogas, kaze ņavenes, upenes, balt ās 
vai sarkan ās j āņogas un ērkš ķogas  
– – ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu  
0811 20 11 00  – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  10  3  
0811 20 19 00  – – –  cits  10  3  
– – cits  
0811 20 31 00  – – –  avenes  10  3  
0811 20 39 00  – – –  upenes  10  3  
0811 20 51 00  – – –  sarkan ās j āņogas  10  3LV L 161/252 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0811 20 59 00  – – –  kazenes un z īdkoka ogas  10  3  
0811 20 90 00  – – –  cits  10  3  
0811 90  –  cits  
– – ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu  
– – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  
0811 90 11 00  – – – –  tropu aug ļi un tropu rieksti  10  3  
0811 90 19 00  – – – –  cits  10  3  
– – –  cits  
0811 90 31 00  – – – –  tropu aug ļi un tropu rieksti  10  0  
0811 90 39 00  – – – –  cits  10  3  
– – cits  
0811 90 50 00  – – –  mellenes (Vaccinium myrtillus)  10  3  
0811 90 70 00  – – –  Kan ādas mellenes (Vaccinium myrtilloides) un šaurlapu 
mellenes (Vaccinium angustifolium)  10 3  
– – –  ķirši 
0811 90 75 00  – – – –  sk ābie ķirši (Prunus cerasus)  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
0811 90 80 00  – – – –  cits  10  3  
0811 90 85 00  – – –  tropu aug ļi un tropu rieksti  10  0  
0811 90 95 00  – – –  cits  10  3  
812  Aug ļi un rieksti, kas konserv ēti īslaic īgai glab āšanai (piem ēram, 
ar s ēra dioks īda g āzi, s ālījum ā, s ērūden ī vai cit ā konserv ējoš ā 
šķīdum ā), bet nav der īgi t ūlītējai lietošanai p ārtik ā 
0812 10 00 00  –  ķirši 20  20 % samazin ājums 
5 gados  
0812 90  –  cits  
0812 90 10 00  – –  aprikozes  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
0812 90 20 00  – –  apels īni 20  5  
0812 90 30 00  – –  papaijas  20  5  
0812 90 40 00  – –  mellenes (Vaccinium myrtillus)  20  5  
0812 90 70 00  – –  gvajaves, mango, mangost āni, tamarindi, kešjukoku aug ļi, 
ličī, džekfr ūti, sapodillas, pasifloru aug ļi, karambolas, pita ­
hajas un tropu rieksti  20 5LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/253
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0812 90 98 00  – –  cits  20  5  
0813  Ž āvēti aug ļi, iz ņemot poz īcij ās 0801–0806 min ētos; šaj ā 
noda ļā min ēto ž āvētu aug ļu vai riekstu mais ījumi  
0813 10 00 00  –  aprikozes  0  0  
0813 20 00 00  –  žāvētas pl ūmes  0  0  
0813 30 00 00  –  āboli  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
0813 40  –  cit ādi aug ļi 
0813 40 10 00  – –  persiki, ieskaitot nektar īnus 12  3  
0813 40 30 00  – –  bumbieri  12  3  
0813 40 50 00  – –  papaijas  12  3  
0813 40 60 00  – –  tamarindi  12  3  
0813 40 70 00  – –  kešjukoku aug ļi, li čī, džekfr ūti, sapodillas, pasifloru aug ļi, 
karambolas un pitahajas  12 3  
0813 40 95 00  – –  cits  12  3  
0813 50  –  šaj ā noda ļā min ēto ž āvētu aug ļu vai riekstu mais ījumi  
– – žāvētu aug ļu mais ījumi, iz ņemot poz īcij ās 0801–0806 
min ētos aug ļus 
– – –  bez ž āvētām pl ūm ēm 
0813 50 12 00  – – – –  papaiju, tamarindu, kešjukoku aug ļu, li čī, džekfr ūtu, 
sapodillu, pasifloru aug ļu, karambolu un pitahaju mais ī­
jumi  5 0  
0813 50 15 00  – – – –  cits  5  0  
0813 50 19 00  – – –  ar ž āvētām pl ūm ēm 5  0  
– – mais ījumi, kas sast āv tikai no ž āvētiem riekstiem, kuri 
min ēti poz īcij ās 0801 un 0802  
0813 50 31 00  – – –  no tropu riekstiem  5  0  
0813 50 39 00  – – –  cits  5  0  
– – cit ādi mais ījumi  
0813 50 91 00  – – –  bez pl ūm ēm un v īģēm 5  0  
0813 50 99 00  – – –  cits  5  0  
0814 00 00 00  Citrusaug ļu vai melo ņu un arb ūzu mizas, svaigas, sald ētas, 
kalt ētas vai īslaic īgai glab āšanai konserv ētas s ālījum ā, s ērūden ī 
vai cit ā konserv ējoš ā š ķīdum ā 20 2LV L 161/254 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
09 NODA ĻA 09 - KAFIJA, T ĒJA, MATE UN GARŠVIELAS  
0901  Kafija, grauzd ēta vai negrauzd ēta, ar kofe īnu vai bez kofe īna; 
kafijas pupi ņu čaumalas un apvalki; kafijas aizst ājēji, kas satur 
kafiju jebkur ā sam ērā 
– negrauzd ēta kafija  
0901 11 00  – –  ar kofe īnu 
0901 11 00 10  – – –  rūpnieciskai p ārstr ādei 0  0  
0901 11 00 90  – – –  cits  0  0  
0901 12 00 00  – –  bez kofe īna 0  0  
– grauzd ēta kafija  
0901 21 00 00  – –  ar kofe īnu 5  5  
0901 22 00 00  – –  bez kofe īna 5  5  
0901 90  –  cits  
0901 90 10 00  – –  kafijas pupi ņu čaumalas un apvalki  0  0  
0901 90 90 00  – –  kafijas aizst ājēji, kas satur kafiju  20  5  
0902  T ēja, ar ī aromatiz ēta 
0902 10 00  –  za ļā tēja (neferment ēta) tiešaj ā iepakojum ā, ar svaru l īdz 3 kg  
0902 10 00 10  – –  tējas maisi ņos 10  3  
0902 10 00 90  – –  cits  10  3  
0902 20 00  –  cit āda za ļā tēja (neferment ēta) 
0902 20 00 10  – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar svaru virs 10 kg  0  0  
0902 20 00 90  – –  cits  10  3  
0902 30 00  –  meln ā tēja (ferment ēta) un da ļēji ferment ēta t ēja tiešaj ā iepa ­
kojum ā, ar svaru l īdz 3 kg  
0902 30 00 10  – –  tējas maisi ņos 10  3  
0902 30 00 90  – –  cits  10  3  
0902 40 00  –  cit āda meln ā tēja (ferment ēta) un cit āda da ļēji ferment ēta t ēja 
0902 40 00 10  – –  tēja tiešaj ā iepakojum ā, ar svaru virs 10 kg  0  0  
0902 40 00 90  – –  cits  10  3  
0903 00 00 00  mate  5  5  
0904  Piper ģints pipari; kalt ēti, saberzti vai malti Capsicum un 
Pimenta ģints d ārze ņi: 
– pipariLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/255
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0904 11 00 00  – –  negr ūsti un nemalti  0  0  
0904 12 00 00  – –  gr ūsti vai malti  0  0  
0904 20  –  Capsicum ģints vai pimenta ģints d ārze ņi, kalt ēti, gr ūsti vai 
malti  
– – negr ūsti un nemalti  
0904 20 10 00  – – –  dārze ņpipari  0  0  
0904 20 30 00  – – –  cits  0  0  
0904 20 90 00  – –  gr ūsti vai malti  0  0  
0905 00 00 00  Vani ļa 0  0  
0906  Kan ēlis un kan ēļkoka ziedi  
– neberzti un nemalti  
0906 11 00 00  – –  kan ēlis (Cinnamomum zeylanicum Blume)  0  0  
0906 19 00 00  – –  cits  0  0  
0906 20 00 00  –  saberzti vai malti  0  0  
0907 00 00 00  Krustnagli ņas (veseli aug ļi, ziedi un stubl āji) 0  0  
0908  Muskatrieksti, muskatriekstu mizas un kardamons  
0908 10 00 00  –  muskatrieksti  0  0  
0908 20 00 00  –  muskatriekstu mizas  0  0  
0908 30 00 00  –  kardamons  0  0  
0909  Parast ā an īsa, zvaigž ņot ā an īsa, fenhe ļa, koriandra, kum īna vai 
ķime ņu s ēklas; kadi ķogas  
0909 10 00 00  –  an īsa vai an īsa koka s ēklas  0  0  
0909 20 00 00  –  koriandra s ēklas  0  0  
0909 30 00 00  –  kum īna s ēklas  0  0  
0909 40 00 00  –  p ļavas ķime ņu s ēklas  0  0  
0909 50 00 00  –  fenhe ļa s ēklas; kadi ķogas  0  0  
0910  Ingvers, safr āns, kurkuma, m ārsils, lauru lapas, karijs un citas 
garšvielas  
0910 10 00 00  –  ingvers  0  0  
0910 20  –  safr āns 
0910 20 10 00  – –  neberzts un nemalts  0  0  
0910 20 90 00  – –  berzts vai malts  0  0LV L 161/256 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0910 30 00 00  –  kurkuma  0  0  
– citas garšvielas  
0910 91  – –  mais ījumi, kas min ēti š ās noda ļas 1. piez īmes b) apakšpun ­
kt ā 
0910 91 10 00  – – –  negr ūsti un nemalti  0  0  
0910 91 90 00  – – –  gr ūsti vai malti  0  0  
0910 99  – –  cits  
0910 99 10 00  – – –  grie ķu siena trigonellas s ēklas  0  0  
– – –  m ārsils  
– – – –  negr ūsti un nemalti  
0910 99 31 00  – – – – –  mazais m ārsils (Thymus serpyllum)  0  0  
0910 99 33 00  – – – – –  cits  0  0  
0910 99 39 00  – – – –  saberzti vai malti  0  0  
0910 99 50 00  – – –  lauru lapas  0  0  
0910 99 60 00  – – –  karijs  0  0  
– – –  cits  
0910 99 91 00  – – – –  neberzti un nemalti  0  0  
0910 99 99 00  – – – –  saberzti vai malti  0  0  
10 NODA ĻA 10 - GRAUDAUGU PRODUKTI  
1001  Kvieši un kviešu un rudzu mais ījums  
1001 10 00  –  cietie kvieši  
1001 10 00 10  – –  cietie kvieši s ējai 0  0  
1001 10 00 90  – –  cits  10  3  
1001 90  –  cits  
1001 90 10 00  – –  speltas kvieši s ējai 10  3  
– – cit ādi speltas kvieši, parastie kvieši un graudaugu mais ījums  
1001 90 91 00  – – –  parasto kviešu un kviešu un rudzu mais ījums s ējai 0  0  
1001 90 99 00  – – –  cits  10  3  
1002 00 00 00  Rudzi  20  5  
1003 00  Mieži  
1003 00 10 00  –  sēkla 5  0  
1003 00 90 00  –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/257
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1004 00 00 00  Auzas  5  0  
1005  Kukur ūza 
1005 10  –  sēkla 
– – hibr īds 
1005 10 11 00  – – –  divk āršie hibr īdi un daudzk āršie hibr īdi 0  0  
1005 10 13 00  – – –  tr īsk āršie hibr īdi 0  0  
1005 10 15 00  – – –  vienk ārši hibr īdi 0  0  
1005 10 19 00  – – –  cits  0  0  
1005 10 90 00  – –  cits  0  0  
1005 90 00 00  –  cits  10  3  
1006  R īsi 
1006 10  –  rīsi, izkulti, nelob īti 
1006 10 10 00  – –  sējai 5  0  
– – cits  
– – –  tvaic ēti 
1006 10 21 00  – – – –  apa ļgraudu  5  0  
1006 10 23 00  – – – –  vid ējgraudu  5  0  
– – – –  garengraudu  
1006 10 25 00  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  5 0  
1006 10 27 00  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai 
liel āku 5 0  
– – –  cits  
1006 10 92 00  – – – –  apa ļgraudu  5  0  
1006 10 94 00  – – – –  vid ējgraudu  5  0  
– – – –  garengraudu  
1006 10 96 00  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  5 0  
1006 10 98 00  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai 
liel āku 5 0  
1006 20  –  Lob īti r īsi: 
– – tvaic ēti 
1006 20 11 00  – – –  apa ļgraudu  5  0  
1006 20 13 00  – – –  vid ējgraudu  5  0  
– – –  garengraudu  
1006 20 15 00  – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  5 0LV L 161/258 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1006 20 17 00  – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai liel āku 5  0  
– – cits  
1006 20 92 00  – – –  apa ļgraudu  5  0  
1006 20 94 00  – – –  vid ējgraudu  5  0  
– – –  garengraudu  
1006 20 96 00  – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  5 0  
1006 20 98 00  – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai liel āku 5  0  
1006 30  –  Da ļēji sl īpēti vai piln īgi nosl īpēti r īsi, ar ī pul ēti vai glaz ēti 
– – da ļēji sl īpēti r īsi 
– – –  tvaic ēti 
1006 30 21 00  – – – –  apa ļgraudu  5  0  
1006 30 23 00  – – – –  vid ējgraudu  5  0  
– – – –  garengraudu  
1006 30 25 00  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  5 0  
1006 30 27 00  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai 
liel āku 5 0  
– – –  cits  
1006 30 42 00  – – – –  apa ļgraudu  5  0  
1006 30 44 00  – – – –  vid ējgraudu  5  0  
– – – –  garengraudu  
1006 30 46 00  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  5 0  
1006 30 48 00  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai 
liel āku 5 0  
– – piln īgi nosl īpēti r īsi 
– – –  tvaic ēti 
1006 30 61 00  – – – –  apa ļgraudu  5  0  
1006 30 63 00  – – – –  vid ējgraudu  5  0  
– – – –  garengraudu  
1006 30 65 00  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  5 0  
1006 30 67 00  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai 
liel āku 5 0  
– – –  cits  
1006 30 92 00  – – – –  apa ļgraudu  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/259
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1006 30 94 00  – – – –  vid ējgraudu  5  0  
– – – –  garengraudu  
1006 30 96 00  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  5 0  
1006 30 98 00  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai 
liel āku 5 0  
1006 40 00 00  –  šķeltie r īsi 5  0  
1007 00  Graudu sorgo  
1007 00 10 00  –  hibr īdi s ējai 2  0  
1007 00 90 00  –  cits  2  0  
1008  Gri ķi, s āre un miežabr āļi; cit ādi graudaugu produkti  
1008 10 00 00  –  gri ķi 20  5  
1008 20 00 00  –  sāre 20  5  
1008 30 00 00  –  miežabr āļi 5  0  
1008 90  –  citi graudaugi  
1008 90 10 00  – –  tritik āle 20  5  
1008 90 90  – –  cits  
1008 90 90 10  – – –  savva ļas r īsi, Zizania aquatica graudi, lietošanai p ārtik ā 1  0  
1008 90 90 90  – – –  cits  20  0  
11 NODA ĻA 11 - MILTR ŪPNIEC ĪBAS PRODUKTI; IESALS; 
CIETES; INUL ĪNS; KVIEŠU LIPEKLIS  
1101 00  Kviešu vai lab ības mais ījuma milti  
– kviešu milti  
1101 00 11 00  – –  cieto kviešu  15  5  
1101 00 15 00  – –  parasto un speltas kviešu  15  5  
1101 00 90 00  –  lab ības mais ījuma milti  15  5  
1102  Lab ības milti, iz ņemot kviešu miltus un lab ības mais ījuma 
miltus  
1102 10 00 00  –  rudzu milti  20  5  
1102 20  –  kukur ūzas milti  
1102 20 10 00  – –  kuru tauku saturs nep ārsniedz 1,5 % no svara  20  5  
1102 20 90 00  – –  cits  20  5  
1102 90  –  cits  
1102 90 10 00  – –  miežu milti  20  5  
1102 90 30 00  – –  auzu milti  20  5LV L 161/260 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1102 90 50 00  – –  rīsu milti  20  5  
1102 90 90 00  – –  cits  20  5  
1103  Lab ības putraimi, rupja maluma milti un granulas  
– putraimi un rupja maluma milti  
1103 11  – –  kviešu  
1103 11 10 00  – – –  cieto kviešu  20  5  
1103 11 90 00  – – –  parasto kviešu un speltas kviešu  20  5  
1103 13  – –  kukur ūzas 
1103 13 10 00  – – –  ar tauku saturu l īdz 1,5 %  20  5  
1103 13 90 00  – – –  cits  20  5  
1103 19  – –  citu graudaugu  
1103 19 10 00  – – –  rudzu  20  5  
1103 19 30 00  – – –  miežu  20  5  
1103 19 40 00  – – –  auzu  20  5  
1103 19 50 00  – – –  rīsu 20  5  
1103 19 90 00  – – –  cits  20  5  
1103 20  –  granulas  
1103 20 10 00  – –  rudzu  20  5  
1103 20 20 00  – –  miežu  20  5  
1103 20 30 00  – –  auzu  20  5  
1103 20 40 00  – –  kukur ūzas 20  5  
1103 20 50 00  – –  rīsu 20  5  
1103 20 60 00  – –  kviešu  20  5  
1103 20 90 00  – –  citu graudaugu  20  5  
1104  Cit ādi apstr ādāti lab ības graudi (piem ēram, ats ēnaloti, placi ­
nāti, p ārslas, gr ūbas, š ķelti vai drupin āti), iz ņemot poz īcijas 
1006 r īsus; graudaugu d īgļi, veseli, placin āti, p ārsl ās vai malti  
– placin āti graudi vai graudu p ārslas  
1104 12  – –  auzu  
1104 12 10 00  – – –  placin āti 20  5  
1104 12 90 00  – – –  p ārslas  10  5  
1104 19  – –  citu graudaugu  
1104 19 10 00  – – –  kviešu  20  5LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/261
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1104 19 30 00  – – –  rudzu  20  5  
1104 19 50 00  – – –  kukur ūzas 20  5  
– – –  miežu  
1104 19 61 00  – – – –  placin āti 20  5  
1104 19 69 00  – – – –  p ārslas  20  5  
– – –  cits  
1104 19 91 00  – – – –  rīsu p ārslas  20  5  
1104 19 99 00  – – – –  cits  10  5  
– Cit ādi apstr ādāti graudi (piem ēram, ats ēnaloti, gr ūbas, š ķelti 
vai drupin āti) 
1104 22  – –  auzu  
1104 22 20 00  – – –  ats ēnaloti (izlob īti vai spraukti)  20  5  
1104 22 30 00  – – –  ats ēnaloti un š ķelti vai drupin āti (putraimi)  20  5  
1104 22 50 00  – – –  gr ūbas 20  5  
1104 22 90 00  – – –  tikai drupin āti 20  5  
1104 22 98 00  – – –  cits  20  5  
1104 23  – –  kukur ūzas 
1104 23 10 00  – – –  ats ēnaloti (izlob īti vai spraukti), ar ī š ķelti vai drupin āti 20  5  
1104 23 30 00  – – –  gr ūbas 20  5  
1104 23 90 00  – – –  tikai drupin āti 20  5  
1104 23 99 00  – – –  cits  20  5  
1104 29  – –  citu graudaugu  
– – –  miežu  
1104 29 01 00  – – – –  ats ēnaloti (izlob īti vai spraukti)  20  5  
1104 29 03 00  – – – –  ats ēnaloti un š ķelti vai drupin āti (putraimi)  20  5  
1104 29 05 00  – – – –  gr ūbas 20  5  
1104 29 07 00  – – – –  tikai drupin āti 20  5  
1104 29 09 00  – – – –  cits  20  5  
– – –  cits  
– – – –  ats ēnaloti (izlob īti vai spraukti), ar ī š ķelti vai drupin ātiLV L 161/262 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1104 29 11 00  – – – – –  kviešu  20  5  
1104 29 18 00  – – – – –  cits  20  5  
1104 29 30 00  – – – –  gr ūbas 20  5  
– – – –  tikai drupin āti 
1104 29 51 00  – – – – –  kviešu  20  5  
1104 29 55 00  – – – – –  rudzu  20  5  
1104 29 59 00  – – – – –  cits  20  5  
– – – –  cits  
1104 29 81 00  – – – – –  kviešu  20  5  
1104 29 85 00  – – – – –  rudzu  20  5  
1104 29 89 00  – – – – –  cits  20  5  
1104 30  –  graudaugu d īgļi, veseli, placin āti, p ārsl ās vai malti  
1104 30 10 00  – –  kviešu  20  5  
1104 30 90 00  – –  citu graudaugu  20  5  
1105  Kartupe ļu milti, pulveris, p ārslas, granulas un zirn īši 
1105 10 00 00  –  milti, rupja maluma milti un pulveris  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
1105 20 00 00  –  p ārslas, granulas un zirn īši 20  50 % samazin ājums 
5 gados  
1106  Poz īcijas 0713 kalt ēto p ākšu d ārze ņu, poz īcijas 0714 s āgo 
palmas serdes un sak ņu vai bumbu ļu, vai 8. noda ļā min ēto 
produktu milti, rupja maluma milti un pulveris  
1106 10 00 00  –  poz īcij ā 0713 min ēto kalt ēto p ākšu d ārze ņu 20  5  
1106 20  –  poz īcij ā 0714 min ēto s āgo vai sak ņu un bumbu ļu 
1106 20 10 00  – –  denatur ēti 20  5  
1106 20 90 00  – –  cits  20  5  
1106 30  –  produktu, kas iek ļauti 8. noda ļā 
1106 30 10 00  – –  ban ānu 10  3  
1106 30 90 00  – –  cits  10  3  
1107  Iesals, ar ī grauzd ēts 
1107 10  –  negrauzd ēts 
– – kviešu  
1107 10 11 00  – – –  miltu veid ā 10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/263
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1107 10 19 00  – – –  cits  10  3  
– – cits  
1107 10 91 00  – – –  miltu veid ā 10  3  
1107 10 99 00  – – –  cits  10  7  
1107 20 00 00  –  apdedzin āti 10  3  
1108  Cietes; inul īns 
– cietes  
1108 11 00 00  – –  kviešu ciete  15  20 % samazin ājums 
5 gados  
1108 12 00 00  – –  kukur ūzas ciete  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
1108 13 00 00  – –  kartupe ļu ciete  15  20 % samazin ājums 
5 gados  
1108 14 00 00  – –  manioka ciete  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
1108 19  – –  cit ādas cietes  
1108 19 10 00  – – –  rīsu ciete  15  20 % samazin ājums 
5 gados  
1108 19 90 00  – – –  cits  15  3  
1108 20 00 00  –  inul īns 20  5  
1109 00 00 00  kviešu lipeklis, ar ī kalt ēts 15  3  
12 NODA ĻA 12 - E ĻĻAS AUGU S ĒKLAS UN E ĻĻAS AUGU 
AUG ĻI; DAŽ ĀDI GRAUDI, S ĒKLAS UN AUG ĻI; AUGI 
RŪPNIECISK ĀM VAJADZ ĪBĀM UN ĀRSTNIEC ĪBAS AUGI; 
SALMI UN RUPJ Ā BAR ĪBA 
1201 00  Sojas pupas, ar ī š ķeltas  
1201 00 10 00  –  sējai 0  0  
1201 00 90 00  –  cits  0  0  
1202  Zemesrieksti, negrauzd ēti un cit ādi termiski neapstr ādāti, ar ī 
lob īti vai š ķelti 
1202 10  –  nelob īti 
1202 10 10  – –  sējai 
1202 10 10 10  – – –  iepakojum ā, ar t īro svaru 25 kg vai vair āk 0  0  
1202 10 10 90  – – –  cits  5  0  
1202 10 90  – –  cits  
1202 10 90 10  – – –  in packings with a net weight of 25 kg and more  0  0LV L 161/264 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1202 10 90 90  – – –  cits  5  0  
1202 20 00  –  lob īti, ar ī š ķelti 
1202 20 00 10  – – –  iepakojum ā, ar t īro svaru 25 kg vai vair āk 0  0  
1202 20 00 90  – –  cits  5  0  
1203 00 00 00  Kopra  5  0  
1204 00  Lins ēklas, ar ī š ķeltas  
1204 00 10 00  –  sējai 0  0  
1204 00 90 00  –  cits  5  0  
1205  Rapšu vai ripšu s ēklas, ar ī š ķeltas  
1205 10  –  rapšu vai ripšu s ēklas ar zemu eruksk ābes saturu  
1205 10 10 00  – –  sējai 0  0  
1205 10 90 00  – –  cits  0  0  
1205 90 00  –  cits  
1205 90 00 10  – –  sējai 0  0  
1205 90 00 90  – –  cits  0  0  
1206 00  Saulespu ķu s ēklas, ar ī š ķeltas  
1206 00 10 00  –  sējai 0  0  
– cits  
1206 00 91 00  – –  lob ītas; pel ēkās vai baltsv ītrain ās čaumal ās 10  3  
1206 00 99 00  – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
1207  Citu e ļļas augu s ēklas un aug ļi, ar ī sasmalcin āti 
1207 20  –  kokvilnas s ēklas  
1207 20 10 00  – –  sējai 5  0  
1207 20 90 00  – –  cits  5  0  
1207 40  –  sezama s ēklas  
1207 40 10 00  – –  sējai 5  0  
1207 40 90 00  – –  cits  5  0  
1207 50  –  sinepju s ēklas  
1207 50 10 00  – –  sējai 5  0  
1207 50 90 00  – –  cits  5  0  
– citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/265
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1207 91  – –  mago ņu s ēklas  
1207 91 10 00  – – –  sējai 5  0  
1207 91 90 00  – – –  cits  5  0  
1207 99  – –  cits  
1207 99 15 00  – – –  sējai 5  0  
– – –  cits  
1207 99 91 00  – – – –  ka ņepju s ēklas  5  0  
1207 99 97 00  – – – –  cits  5  0  
1208  E ļļas augu s ēklu vai aug ļu, iz ņemot sinepju, milti un rupja 
maluma milti  
1208 10 00 00  –  sojas pupu  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
1208 90 00 00  –  cits  5  0  
1209  S ēklas, aug ļi un sporas s ējai 
1209 10 00 00  –  cukurbiešu s ēklas  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
– lopbar ības augu s ēklas  
1209 21 00 00  – –  lucernas s ēklas  0  0  
1209 22  – –  āboli ņa (Trifolium spp.) s ēklas  
1209 22 10 00  – – –  sarkan ā āboli ņa (Trifolium pratense l.)  0  0  
1209 22 80 00  – – –  cits  0  0  
1209 23  – –  auze ņu s ēklas  
1209 23 11 00  – – –  p ļavas auzenes (Festuca pratensis huds.)  0  0  
1209 23 15 00  – – –  sarkan ās auzenes (Festuca rubra l.) s ēklas  0  0  
1209 23 80 00  – – –  cits  0  0  
1209 24 00 00  – –  p ļavas skarenes (Poa pratensis L.) s ēklas  0  0  
1209 25  – –  aire ņu (Lolium multiflorum Lam., Lolium perenne L.) s ēklas  
1209 25 10 00  – – –  daudzziedu airenes (ieskaitot viengad īgo aireni) (Lolium 
multiflorum Lam.) s ēklas  0 0  
1209 25 90 00  – – –  daudzgad īgās airenes (Lolium perenne L.) s ēklas  0  0  
1209 29  – –  cits  
1209 29 10 00  – – –  vīķu s ēklas; skare ņu (Poapalustris L., Poatrivialis L.) s ēklas; 
parast ās kamolz āles (Dactylis glomerata L.) s ēklas; smilgu 
(Agrostis) s ēklas  0 0LV L 161/266 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1209 29 35 00  – – –  p ļavas timoti ņa s ēklas  0  0  
1209 29 50 00  – – –  lup īnas s ēklas  0  0  
1209 29 60 00  – – –  lopbar ības biešu (Beta vulgaris var. Alba) s ēklas  0  0  
1209 29 80 00  – – –  cits  0  0  
1209 30 00 00  –  galvenok ārt ziedu ieg ūšanai audz ējamo z ālaugu s ēklas  0  0  
– cits  
1209 91  – –  dārze ņu s ēklas  
1209 91 10 00  – – –  kolr ābju s ēklas (Brassica oleracea L. var. caulorapa un 
gongylodes L.)  0 0  
1209 91 30 00  – – –  galda jeb sarkano biešu (Beta vulgaris var. Conditiva) 
sēklas  0 0  
1209 91 90 00  – – –  cits  0  0  
1209 99  – –  cits  
1209 99 10 00  – – –  meža koku s ēklas  0  0  
– – –  cits  
1209 99 91 00  – – – –  galvenok ārt ziedu ieg ūšanai audz ējamo augu s ēklas, 
izņemot apakšpoz īcij ā 1209 30 00 00 min ētās 0 0  
1209 99 99 00  – – – –  cits  0  0  
1210  Api ņu rogas, svaigas vai ž āvētas, ar ī maltas, pulver ī vai granu ­
lās; lupul īns 
1210 10 00 00  –  api ņu rogas, kas nav smalcin ātas, ne ar ī pulver ī vai granul ās 20  20 % samazin ājums 
5 gados  
1210 20  –  api ņu rogas, sasmalcin ātas, pulver ī vai granul ās; lupul īns 
1210 20 10 00  – –  api ņu rogas, maltas, pulverveid ā vai granul ās, ar augst āku 
lupul īna saturu; lupul īns 20 30 % samazin ājums 
5 gados  
1210 20 90 00  – –  cits  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
1211  Augi vai augu da ļas (ieskaitot s ēklas un aug ļus), ko izmanto 
galvenok ārt parfim ērij ā, farm ācij ā vai insektic īdu un fungic īdu 
pagatavošanai un taml īdz īgiem m ērķiem, svaigi vai ž āvēti, ar ī 
sagriezti, sagr ūsti vai saberzti pulver ī 
1211 20 00 00  –  že ņše ņa saknes  0  0  
1211 30 00 00  –  kokas lapas  0  0  
1211 40 00 00  –  mago ņu stiebri  0  0  
1211 90  –  cits  
1211 90 30 00  – –  tonkas pupas  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/267
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1211 90 85 00  – –  cits  0  0  
1212  Ceratoniju p ākstis, j ūras a ļģes un cit ādas a ļģes, cukurbietes un 
cukurniedres, svaigas, dzesin ātas, sald ētas vai ž āvētas, ar ī 
samaltas; aug ļu kauli ņi un kodoli un citi galvenok ārt p ārtik ā 
lietojami augu produkti (ieskaitot negrauzd ētas Chycorium 
intybus sativum š ķirnes cigori ņu saknes), kuri citur nav min ēti 
un iek ļauti 
1212 20 00 00  –  jūras a ļģes un citas a ļģes 15  5  
– cits  
1212 91  – –  cukurbietes  
1212 91 20 00  – – –  žāvētas, ar ī sasmalcin ātas 20  20 % samazin ājums 
5 gados  
1212 91 80 00  – – –  cits  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
1212 99  – –  cits  
1212 99 20 00  – – –  cukurniedres  20  7  
1212 99 30 00  – – –  ceratoniju p ākstis  15  5  
– – –  ceratoniju s ēklas  
1212 99 41 00  – – – –  nelob ītas, nesmalcin ātas un nemaltas  15  5  
1212 99 49 00  – – – –  cits  15  5  
1212 99 70 00  – – –  cits  15  5  
1213 00 00 00  Graudaugu salmi un s ēnalas, ar ī smalcin ātas, maltas, pres ētas 
vai granul ās 20 5  
1214  Lopbar ības k āļi, lopbar ības bietes (runku ļi), lopbar ības saknes, 
siens, lucerna, āboli ņš, s ējas esparsetes, lopbar ības k āposti, 
lup īna, v īķi un taml īdz īgi lopbar ības produkti, ar ī granulu 
veid ā 
1214 10 00 00  –  lucernas rupja maluma milti un granulas  5  1  
1214 90  –  cits  
1214 90 10 00  – –  lopbar ības bietes (runku ļi), k āļi un citas lopbar ības saknes  5  1  
1214 90 90 00  – –  cits  5  1  
13 NODA ĻA 13 - ŠELLAKA; SVE ĶI UN CITAS AUGU SULAS 
UN EKSTRAKTI  
1301  Šellaka; dabiskie sve ķi, sve ķainas vielas, gumijas sve ķi un oleo ­
sve ķi (piem ēram, balzami)  
1301 20 00 00  –  gumiar ābiks  0  0  
1301 90 00 00  –  cits  0  0LV L 161/268 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1302  Augu sulas un ekstrakti; pekt īni, pektin āti un pekt āti; agars un 
citi no augu produktiem ieg ūti recin ātāji un biezin ātāji, ar ī 
modific ēti 
– augu sulas un ekstrakti  
1302 11 00 00  – –  opijs  0  0  
1302 12 00 00  – –  lakricas  0  0  
1302 13 00 00  – –  api ņu 10  50 % samazin ājums 
5 gados  
1302 19  – –  cits  
1302 19 05 00  – – –  vani ļas oleosve ķi 0  0  
1302 19 80 00  – – –  cits  0  0  
1302 20  –  pekt īni, pektin āti un pekt āti: 
1302 20 10 00  – –  sausie atlikumi  0  0  
1302 20 90 00  – –  cits  0  0  
– no augu valsts produktiem ieg ūti recin ātāji un biezin ātāji, ar ī 
modific ēti 
1302 31 00 00  – –  agars  0  0  
1302 32  – –  recin ātāji un biezin ātāji, ar ī p ārveidoti, no ceratoniju 
pākst īm vai s ēklām vai no guaras s ēklām 
1302 32 10 00  – – –  no ceratoniju p ākst īm vai s ēklām 0  0  
1302 32 90 00  – – –  no guaras s ēklām 0  0  
1302 39 00 00  – –  cits  0  0  
14 NODA ĻA 14 - AUGU MATERI ĀLI P ĪŠANAI; AUGU VALSTS 
PRODUKTI, KAS CITUR NAV MIN ĒTI UN IEK ĻAUTI  
1401  Augu materi āli, kurus galvenok ārt izmanto p īšanai (piem ēram, 
bambusi, rotangpalmas, niedres, meldri, k ārkli, rafijas, att īrīti, 
balin āti vai kr āsoti graudaugu salmi un liepu mizas)  
1401 10 00 00  –  bambusi  2  0  
1401 20 00 00  –  rotangpalmas  2  0  
1401 90 00 00  –  cits  2  0  
[1402]  
[1403]  
1404  Augu valsts produkti, kas nav min ēti vai iek ļauti citur  
1404 20 00 00  –  kokvilnas īsšķiedras  2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/269
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1404 90 00 00  –  cits  2  0  
III III SADA ĻA - DZ ĪVNIEKU UN AUGU TAUKI UN E ĻĻAS UN 
TO Š ĶELŠAN ĀS PRODUKTI; GATAVI P ĀRTIKAS TAUKI; 
DZ ĪVNIEKU VAI AUGU VASKI  
15 NODA ĻA 15 - DZ ĪVNIEKU UN AUGU TAUKI UN E ĻĻAS UN 
TO Š ĶELŠAN ĀS PRODUKTI; GATAVI P ĀRTIKAS TAUKI; 
DZ ĪVNIEKU VAI AUGU VASKI  
1501 00  C ūku tauki (ar ī kaus ēti tauki) un m ājputnu tauki, iz ņemot 
poz īcij ā 0209 vai 1503 min ētos  
– cūku tauki (ieskaitot kaus ētus taukus)  
1501 00 11 00  – –  rūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas produktu ražo ­ 
šanu  20 7  
1501 00 19 00  – –  cits  20  7  
1501 00 90 00  –  m ājputnu tauki  20  7  
1502 00  Liellopu, aitu vai kazu tauki, iz ņemot poz īcij ā 1503 00 min ē­
tos 
1502 00 10  –  rūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas produktu ražo ­ 
šanu  
1502 00 10 10  – –  kaus ēti, spiedekstrah ēti ziepju ražošanai  0  0  
1502 00 10 90  – –  cits  12  7  
1502 00 90 00  –  cits  12  7  
1503 00  Tauku stear īns, tauku e ļļa, oleostear īns, oleoe ļļa un tale ļļa, 
neemul ģēta, nesajaukta un cit ādi nesagatavota  
– tauku stear īns un oleostear īns 
1503 00 11 00  – –  rūpniecisk ām vajadz ībām 20  7  
1503 00 19 00  – –  cits  20  7  
1503 00 30 00  –  tale ļļa r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas produktu 
ražošanu  20 7  
1503 00 90 00  –  cits  20  7  
1504  Zivju vai j ūras z īdītāju tauki un e ļļas un to frakcijas, rafin ētas 
vai nerafin ētas, bet bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
1504 10  –  zivju aknu e ļļas un to frakcijas  
1504 10 10 00  – –  ar A vitam īna saturu l īdz 2 500 SV/g  7  0  
– – cits  
1504 10 91 00  – – –  paltusu  7  0  
1504 10 99 00  – – –  cits  7  0LV L 161/270 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1504 20  –  zivju tauki un e ļļas un to frakcijas, iz ņemot aknu e ļļas 
1504 20 10 00  – –  ciet ās frakcijas  7  0  
1504 20 90 00  – –  cits  7  0  
1504 30  –  jūras z īdītāju tauki un e ļļas un to frakcijas  
1504 30 10 00  – –  ciet ās frakcijas  7  0  
1504 30 90 00  – –  cits  7  0  
1505 00  Vilnas tauki un taukvielas, ko ieg ūst no tiem (ieskaitot lano ­
līnu) 
1505 00 10 00  –  neapstr ādāti vilnas tauki  10  5  
1505 00 90 00  –  cits  10  5  
1506 00 00 00  Cit ādi dz īvnieku tauki un e ļļas un to frakcijas, rafin ētas vai 
nerafin ētas, bet bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām 10 5  
1507  Sojas pupu e ļļa un t ās frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet 
bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
1507 10  –  neapstr ādāta e ļļa, att īrīta vai neatt īrīta no l īmviel ām 
1507 10 10 00  – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5 20 % samazin ājums 
5 gados  
1507 10 90 00  – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
1507 90  –  cits  
1507 90 10 00  – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5 20 % samazin ājums 
5 gados  
1507 90 90 00  – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
1508  Zemesriekstu e ļļa un t ās frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet 
bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
1508 10  –  neapstr ādāta e ļļa 
1508 10 10 00  – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5 0  
1508 10 90 00  – –  cits  10  3  
1508 90  –  cits  
1508 90 10 00  – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5 0  
1508 90 90 00  – –  cits  10  3  
1509  Ol īve ļļa un t ās frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet bez 
ķīmisk ā sast āva izmai ņāmLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/271
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1509 10  –  neapstr ādāta 
1509 10 10 00  – –  neapstr ādāta sp īdīgā ol īve ļļa 10  0  
1509 10 90 00  – –  cits  10  5  
1509 90 00 00  –  cits  10  5  
1510 00  Cit ādas e ļļas un to frakcijas, kas ieg ūtas tikai no ol īvām, ar ī 
rafin ētas, bet bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām, ieskaitot šo e ļļu 
vai frakciju mais ījumus ar e ļļām vai frakcij ām, kas min ētas 
poz īcij ā 1509  
1510 00 10 00  –  neapstr ādātas e ļļas 10  5  
1510 00 90 00  –  cits  20  5  
1511  Palmu e ļļa un t ās frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet bez 
ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
1511 10  –  neapstr ādāta e ļļa 
1511 10 10 00  – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  0 0  
1511 10 90 00  – –  cits  0  0  
1511 90  –  cits  
– – ciet ās frakcijas  
1511 90 11 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  0  0  
1511 90 19 00  – – –  cits  0  0  
– – cits  
1511 90 91 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  0 0  
1511 90 99 00  – – –  cits  0  0  
1512  Saulespu ķu e ļļa, saflora e ļļa vai kokvilnas e ļļa un to frakcijas, 
rafin ētas vai nerafin ētas, bet bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
– saulespu ķu vai saflora e ļļa un t ās frakcijas  
1512 11  – –  neapstr ādāta e ļļa 
1512 11 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  8 20 % samazin ājums 
5 gados  
– – –  cits  
1512 11 91 00  – – – –  saulespu ķu e ļļa 20  5  
1512 11 99 00  – – – –  saflora e ļļa 20  5  
1512 19  – –  cits  
1512 19 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  10 5LV L 161/272 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1512 19 90  – – –  cits  
1512 19 90 10  – – – –  saulespu ķu e ļļa 30  5  
1512 19 90 90  – – – –  saflora e ļļa 20  5  
– kokvilnas e ļļa un t ās frakcijas  
1512 21  – –  neapstr ādāta e ļļa, ar atdal ītu vai neatdal ītu gosipolu  
1512 21 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  10 3  
1512 21 90 00  – – –  cits  10  3  
1512 29  – –  cits  
1512 29 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  10 3  
1512 29 90 00  – – –  cits  10  3  
1513  Kokosriekstu (kopras) e ļļa, palmu kodolu e ļļa vai babas ū e ļļa 
un to frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet bez izmai ņām to 
ķīmiskaj ā sast āvā 
– kokosriekstu (kopras) e ļļa un t ās frakcijas  
1513 11  – –  neapstr ādāta e ļļa 
1513 11 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  0 0  
– – –  cits  
1513 11 91 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  0  0  
1513 11 99 00  – – – –  cits  0  0  
1513 19  – –  cits  
– – –  ciet ās frakcijas  
1513 19 11 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  0  0  
1513 19 19 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  cits  
1513 19 30 00  – – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  0 0  
– – – –  cits  
1513 19 91 00  – – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  0  0  
1513 19 99 00  – – – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/273
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– palmu kodolu e ļļa vai babas ū e ļļa un to frakcijas  
1513 21  – –  neapstr ādāta e ļļa 
1513 21 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  0 0  
– – –  cits  
1513 21 30 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  0  0  
1513 21 90 00  – – – –  cits  0  0  
1513 29  – –  cits  
– – –  ciet ās frakcijas  
1513 29 11 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  0  0  
1513 29 19 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  cits  
1513 29 30 00  – – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  0 0  
– – – –  cits  
1513 29 50 00  – – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  0  0  
1513 29 90 00  – – – – –  cits  0  0  
1514  Rapšu, ripšu vai sinepju e ļļa un to frakcijas, rafin ētas vai nera ­
fin ētas, bet bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
– rapšu e ļļa ar zemu eruksk ābes saturu un t ās frakcijas  
1514 11  – –  neapstr ādāta e ļļa 
1514 11 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5 0  
1514 11 90 00  – – –  cits  5  0  
1514 19  – –  cits  
1514 19 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5 0  
1514 19 90 00  – – –  cits  5  0  
– cits  
1514 91  – –  neapstr ādāta e ļļa 
1514 91 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5 0  
1514 91 90 00  – – –  cits  5  0  
1514 99  – –  citsLV L 161/274 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1514 99 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5 0  
1514 99 90 00  – – –  cits  5  0  
1515  Cit ādas negaistoš ās augu e ļļas un tauki (ieskaitot jojobas e ļļu) 
un to frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet bez ķīmisk ā 
sast āva izmai ņām 
– lins ēklu e ļļa un t ās frakcijas  
1515 11 00 00  – –  neapstr ādāta e ļļa 20  5  
1515 19  – –  cits  
1515 19 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5 0  
1515 19 90 00  – – –  cits  20  5  
– kukur ūzas e ļļa un t ās frakcijas  
1515 21  – –  neapstr ādāta e ļļa 
1515 21 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  20 5  
1515 21 90 00  – – –  cits  20  5  
1515 29  – –  cits  
1515 29 10 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5 5  
1515 29 90 00  – – –  cits  15  3  
1515 30  –  rīcine ļļa un t ās frakcijas  
1515 30 10 00  – –  aminoundek ānsk ābes ražošanai, lai izmantotu sint ētisko 
tekstilš ķiedru vai plastmasu ražošan ā 0 0  
1515 30 90 00  – –  cits  0  0  
1515 50  –  sēzama e ļļa un t ās frakcijas  
– – neapstr ādāta e ļļa 
1515 50 11 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5 0  
1515 50 19 00  – – –  cits  10  3  
– – cits  
1515 50 91 00  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5 0  
1515 50 99 00  – – –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/275
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1515 90  –  cits  
1515 90 11  – –  tungas koku e ļļa; jojobas e ļļa un oitisiku e ļļa; miršu vasks 
un sumahu vasks; to frakcijas  
1515 90 11 10  – – –  tungas koka e ļļa un t ās frakcijas  10  3  
1515 90 11 90  – – –  cits  5  0  
– – tabakas s ēklu e ļļa un t ās frakcijas  
– – –  neapstr ādāta e ļļa 
1515 90 21 00  – – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  5 0  
1515 90 29 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  cits  
1515 90 31 00  – – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  5 0  
1515 90 39 00  – – – –  cits  5  0  
– – citas e ļļas un to frakcijas  
– – –  neapstr ādātas e ļļas 
1515 90 40 00  – – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  5 0  
– – – –  cits  
1515 90 51 00  – – – – –  ciet ās frakcijas, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  5 0  
1515 90 59 00  – – – – –  cit ādas ciet ās frakcijas; š ķidrums  5  0  
– – –  cits  
1515 90 60 00  – – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  5 0  
– – – –  cits  
1515 90 91 00  – – – – –  ciet ās frakcijas, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  5 0  
1515 90 99 00  – – – – –  cit ādas ciet ās frakcijas; š ķidrums  5  0  
1516  Dz īvnieku vai augu tauki un e ļļas un to frakcijas, piln īgi vai 
da ļēji hidrogen ētas, esterific ētas, p āresterific ētas vai elaidin ētas, 
rafin ētas vai nerafin ētas, bet t ālāk neapstr ādātas 
1516 10  –  dz īvnieku tauki un e ļļas un to frakcijas  
1516 10 10  –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  
1516 10 10 10  – – –  jūras z īdītāju 10  3LV L 161/276 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1516 10 10 90  – – –  cits  20  5  
1516 10 90  – –  cits  
1516 10 90 10  – – –  jūras z īdītāju 10  3  
1516 10 90 90  – – –  cits  20  5  
1516 20  –  augu tauki un e ļļas un to frakcijas  
1516 20 10 00  – –  hidrogen ēta r īcine ļļa, t. s. “op ālvasks”  20  5  
– – cits  
1516 20 91  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  
1516 20 91 10  – – –  neapstr ādātas e ļļas 10  3  
1516 20 91 20  – – – –  palmu e ļļa 5  5  
– – – –  palmu kodolu e ļļa un t ās frakcijas, rafin ēta, atkr āsota un 
dearomatiz ēta: 
1516 20 91 31  – – – – –  palmu kodolu e ļļa 5  5  
1516 20 91 32  – – – – –  palmu kodolu ole īns 5  5  
1516 20 91 33  – – – – –  hidrogen ēts palmu kodolu stear īns 5  5  
1516 20 91 90  – – – –  cits  20  5  
– – –  cits  
1516 20 95 00  – – – –  rapšu, lins ēklu, ripšu, saulespu ķu s ēklu, illipju, sviest ­
koku, makoru s ēklu, andirobu riekstu vai babas ū e ļļa 
tehnisk ām un r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  20 5  
– – – –  cits  
1516 20 96  – – – – –  zemesriekstu, kokvilnas s ēklu, sojas pupu vai saules ­
pu ķu e ļļa; cit ādas e ļļas, kas satur maz āk par 50 % no 
svara br īvās tauksk ābes, un iz ņemot palmu kodolu, 
illipju, kokosriekstu (kopras), rapšu, ripšu un kopaivas 
eļļu 
– – – – – –  palmu e ļļa 
1516 20 96 11  – – – – – – –  iepakojum ā līdz 20 kg  5  0  
1516 20 96 15  – – – – – – –  cits  5  0  
1516 20 96 90  – – – – – –  cits  20  5  
1516 20 98  – – – – –  cits  
– – – – – –  eļļas un to frakcijas p ārtikas produktu ražošanai  
1516 20 98 11  – – – – – – –  palmu kodolu e ļļa, rafin ēta, atkr āsota un dearoma ­
tiz ēta 0 0  
1516 20 98 12  – – – – – – –  palmu kodolu ole īns, rafin ēts, atkr āsots un dearo ­
matiz ēts 0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/277
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1516 20 98 13  – – – – – – –  palmu kodolu stear īns, rafin ēts, atkr āsots un dearo ­
matiz ēts 0 0  
1516 20 98 19  – – – – – – –  cits  0  0  
– – – – – –  cits  
1516 20 98 21  – – – – – – –  palmu kodolu e ļļa, rafin ēta, atkr āsota un dearoma ­
tiz ēta, tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām 5 5  
1516 20 98 22  – – – – – – –  palmu kodolu ole īns, rafin ēts, atkr āsots un dearo ­
matiz ēts, tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām 5 5  
1516 20 98 23  – – – – – – –  palmu kodolu stear īns, rafin ēts, atkr āsots un dearo ­
matiz ēts, tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām 5 5  
1516 20 98 90  – – – – – –  cits  10  5  
1517  Margar īns; p ārtikas mais ījumi vai p ārstr ādes produkti, kuri 
ieg ūti no dz īvnieku vai augu taukiem vai e ļļām, vai daž ādu 
šaj ā noda ļā uzskait īto tauku vai e ļļu frakcij ām, kas nav 
pārtikas tauki un e ļļas vai to frakcijas, kuras iek ļautas poz īcij ā 
1516  
1517 10  –  margar īns, iz ņemot š ķidro margar īnu 
1517 10 10 00  – –  kuros piena tauku saturs p ārsniedz 10 %, bet nep ārsniedz 
15 % no svara  10 50 % samazin ājums 
5 gados  
1517 10 90 00  – –  cits  10  30 % samazin ājums 
5 gados  
1517 90  –  cits  
1517 90 10 00  – –  kuros piena tauku saturs p ārsniedz 10 %, bet nep ārsniedz 
15 % no svara  15 50 % samazin ājums 
5 gados  
– – cits  
1517 90 91 00  – – –  jauktas negaistošas augu e ļļas š ķidruma veid ā 15  30 % samazin ājums 
5 gados  
1517 90 93 00  – – –  p ārtikas mais ījumi vai p ārstr ādes produkti, ko izmanto 
veid ņu e ļļām 15 50 % samazin ājums 
5 gados  
1517 90 99  – – –  cits  
– – – –  eļļu mais ījumi p ārtikas produktu ražošanai  
1517 90 99 11  – – – – –  taukvielas un īpašie tauki, piem., kakao sviesta aizst ā­
jējs (CBS), kakao sviesta ekvivalents (CBE), kakao 
sviesta aizvietot ājs (CBR), augu tauku mais ījumi (e ļļas, 
ar ī hidrogen ētas) 0 0  
1517 90 99 19  – – – – –  cits  0  0  
– – – –  cits  
1517 90 99 91  – – – – –  taukvielas un īpašie tauki, piem., kakao sviesta aizst ā­
jējs (CBS), kakao sviesta ekvivalents (CBE), kakao 
sviesta aizvietot ājs (CBR), augu tauku mais ījumi (e ļļas, 
ar ī hidrogen ētas) p ārtikas produktu ražošanai  5 30 % samazin ājums 
5 gadosLV L 161/278 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1517 90 99 99  – – – – –  cits  15  30 % samazin ājums 
5 gados  
1518 00  Dz īvnieku vai augu tauki un e ļļas un to frakcijas, kaus ētas, 
oksid ētas, dehidr ētas, sulfur ētas, caurp ūstas, polimeriz ētas ar 
siltumu vakuum ā vai inert ā g āzē vai ķīmiski p ārveidotas ar 
kādu citu pa ņēmienu, iz ņemot poz īcijas 1516 izstr ādājumus; 
dz īvnieku vai augu tauku un e ļļu vai š ās noda ļas daž ādo tauku 
un e ļļu frakciju nep ārtikas mais ījumi vai izstr ādājumi, kas citur 
nav min ēti un iek ļauti 
1518 00 10 00  –  linoks īns 5  0  
– šķidras, jauktas negaistošas augu e ļļas tehnisk ām vai r ūpnie ­
cisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas produktu ražošanu  
1518 00 31 00  – –  neapstr ādāts 10  3  
1518 00 39 00  – –  cits  10  3  
– cits  
1518 00 91 00  – –  dz īvnieku vai augu tauki un e ļļas un to frakcijas, kaus ētas, 
oksid ētas, dehidr ētas, sulfur ētas, caurp ūstas, polimeriz ētas 
ar siltumu vakuum ā vai inert ā g āzē vai ķīmiski p ārveidotas 
ar k ādu citu pa ņēmienu, iz ņemot poz īcijas 1516 izstr ādā­
jumus  10 3  
– – cits  
1518 00 95 00  – – –  dz īvnieku vai dz īvnieku un augu tauku un e ļļu vai to 
frakciju nep ārtikas mais ījumi vai izstr ādājumi  20 5  
1518 00 99 00  – – –  cits  20  5  
[1519]  
1520 00 00 00  Neatt īrīts glicer īns; glicer īnūdens un glicer īna s ārmi 0  0  
1521  Kr āsoti vai nekr āsoti, rafin ēti vai nerafin ēti augu vaski 
(iz ņemot triglicer īdus), bišu vasks, citu kukai ņu vaski un sper ­
macets  
1521 10 00 00  –  augu vaski  0  0  
1521 90  –  cits  
1521 90 10 00  – –  rafin ēts vai nerafin ēts, iekr āsots vai nekr āsots spermacets  15  3  
– – rafin ēts vai nerafin ēts, iekr āsots vai nekr āsots bišu vasks un 
citu kukai ņu vaski  
1521 90 91 00  – – –  jēlvaski  15  3  
1521 90 99 00  – – –  cits  15  3  
1522 00  Degra; taukvielu un dz īvnieku vai augu vasku apstr ādes atlie ­
kasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/279
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1522 00 10 00  –  degra  20  5  
– taukvielu un dz īvnieku vai augu vasku apstr ādes atliekas  
– – kuros ir e ļļa ar ol īve ļļas īpaš ībām 
1522 00 31 00  – – –  ziepju pamatvielas  20  5  
1522 00 39 00  – – –  cits  20  5  
– – cits  
1522 00 91 00  – – –  eļļas nogulsnes; ziepju pamatvielas  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
1522 00 99 00  – – –  cits  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
IV IV SADA ĻA - P ĀRTIKAS R ŪPNIEC ĪBAS RAŽOJUMI; 
DZ ĒRIENI, ALKOHOLISKI Š ĶIDRUMI UN ETI ĶIS; TABAKA 
UN TABAKAS R ŪPNIECISKI AIZST ĀJĒJI 
16 NODA ĻA 16 - GA ĻAS, ZIVJU UN V ĒŽVEID ĪGO, M ĪKS ­
TMIEŠU VAI CITU ŪDENS BEZMUGURKAULNIEKU IZSTR Ā­
DĀJUMI  
1601 00  Desas un taml īdz īgi izstr ādājumi no ga ļas, ga ļas subproduk ­
tiem vai asin īm; p ārtikas izstr ādājumi uz šo produktu b āzes 
1601 00 10 00  –  no akn ām 15  7  
– cits  
1601 00 91 00  – –  termiski neapstr ādātas ž āvētas vai uzziežam ās desas  15  50 % samazin ājums 
10 gados  
1601 00 99 00  – –  cits  15  50 % samazin ājums 
10 gados  
1602  Cit ādi gatavi izstr ādājumi vai konservi no ga ļas, ga ļas subpro ­
duktiem vai asin īm 
1602 10 00 00  –  homogeniz ēti produkti  15  20 % samazin ājums 
5 gados  
1602 20  –  no jebkuru dz īvnieku akn ām 
– – zosu vai p īļu akn ām 
1602 20 11 00  – – –  ar tauko aknu saturu 75 % vai vair āk 10  7  
1602 20 19 00  – – –  cits  10  50 % samazin ājums 
7 gados  
1602 20 90 00  – –  cits  20  50 % samazin ājums 
10 gados  
– no m ājputniem, kas min ēti poz īcij ā 0105:  
1602 31  – –  tītariem  
– – –  ar ga ļas vai subproduktu saturu 57 % no svara vai vair āk:LV L 161/280 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1602 31 11 00  – – – –  tikai no termiski neapstr ādātas t ītara ga ļas 20  7  
1602 31 19 00  – – – –  cits  20  7  
1602 31 30 00  – – –  ar ga ļas vai subproduktu saturu 25 % no svara vai vair āk, 
bet maz āk par 57 %  20 7  
1602 31 90 00  – – –  cits  20  7  
1602 32  – –  vistu:  
– – –  ar m ājputnu ga ļas vai subproduktu saturu 57 % no svara 
vai vair āk 
1602 32 11 00  – – – –  termiski neapstr ādāti 15  20 % samazin ājums 
5 gados  
1602 32 19 00  – – – –  cits  15  20 % samazin ājums 
5 gados  
1602 32 30 00  – – –  ar m ājputnu ga ļas vai subproduktu saturu 25 % no svara 
vai vair āk, bet maz āk par 57 %  15 7  
1602 32 90 00  – – –  cits  15  7  
1602 39  – –  cits  
– – –  ar ga ļas vai subproduktu saturu 57 % no svara vai vair āk 
1602 39 21 00  – – – –  termiski neapstr ādāti 20  7  
1602 39 29 00  – – – –  cits  20  7  
1602 39 40 00  – – –  ar m ājputnu ga ļas vai subproduktu saturu 25 % no svara 
vai vair āk, bet maz āk par 57 %  20 7  
1602 39 80 00  – – –  cits  20  7  
– cūkas 
1602 41  – –  šķiņķi un to izcirt ņi 
1602 41 10 00  – – –  m ājas c ūku 10  7  
1602 41 90 00  – – –  cits  10  7  
1602 42  – –  ple či un to izcirt ņi 
1602 42 10 00  – – –  m ājas c ūku 10  7  
1602 42 90 00  – – –  cits  10  7  
1602 49  – –  cit ādi, ieskaitot mais ījumus  
– – –  m ājas c ūku 
– – – –  kas satur 80 % svara un vair āk jebkuras ga ļas vai ga ļas 
subproduktu, ieskaitot jebk āda veida un izcelsmes 
taukus  
1602 49 11 00  – – – – –  garie muguras gabali (iz ņemot kakla gabalus) un to 
izcirt ņi, ieskaitot muguras gabalu vai š ķiņķa mais īju­
mus  10 50 % samazin ājums 
7 gadosLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/281
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1602 49 13 00  – – – – –  kakla gabali un to izcirt ņi, ieskaitot kakla un ple ča 
gabalu mais ījumus  10 50 % samazin ājums 
7 gados  
1602 49 15 00  – – – – –  cit ādi mais ījumi, kas satur š ķiņķi (gurnus), pleci, 
muguras gabalus vai kakla gabalus un to izcirt ņus 10 7  
1602 49 19 00  – – – – –  cits  10  50 % samazin ājums 
7 gados  
1602 49 30 00  – – – –  kas satur 40 % vai vair āk, bet maz āk par 80 % jebkura 
veida ga ļas vai ga ļas subproduktu, ieskaitot jebkura veida 
vai izcelsmes taukus  10 7  
1602 49 50 00  – – – –  kas satur maz āk par 40 % jebkura veida ga ļas vai ga ļas 
subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes 
taukus  10 50 % samazin ājums 
7 gados  
1602 49 90 00  – – –  cits  10  7  
1602 50  –  liellopu  
1602 50 10 00  – –  termiski neapstr ādāti; termiski apstr ādātas ga ļas vai subpro ­
duktu un termiski neapstr ādātas ga ļas vai subproduktu 
mais ījumi  10 7  
– – cits  
– – –  herm ētisk ā tar ā 
1602 50 31 00  – – – –  sālīta liellopu ga ļa 10  7  
1602 50 39 00  – – – –  cits  10  7  
1602 50 80 00  – – –  cits  10  7  
1602 90  –  cit ādi, ieskaitot izstr ādājumus no jebkuru dz īvnieku asin īm 
1602 90 10 00  – –  izstr ādājumi no jebkuru dz īvnieku asin īm 10  20 % samazin ājums 
5 gados  
– – cits  
1602 90 31 00  – – –  no med ījuma vai truša  10  7  
1602 90 41 00  – – –  zieme ļbriežu  10  7  
– – –  cits  
1602 90 51 00  – – – –  kas satur m ājas c ūku ga ļu vai ga ļas subproduktus  10  7  
– – – –  cits  
– – – – –  kas satur liellopu ga ļu vai subproduktus  
1602 90 61 00  – – – – – –  termiski neapstr ādāti; termiski apstr ādātas ga ļas vai 
subproduktu un termiski neapstr ādātas ga ļas vai 
subproduktu mais ījumi  10 7  
1602 90 69 00  – – – – – –  cits  10  7  
– – – – –  cits  
– – – – – –  aitu vai kazu  
– – – – – – –  termiski neapstr ādāti; termiski apstr ādātas ga ļas vai 
subproduktu un termiski neapstr ādātas ga ļas vai 
subproduktu mais ījumiLV L 161/282 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1602 90 72 00  – – – – – – – –  aitu  10  7  
1602 90 74 00  – – – – – – – –  kazu  10  7  
– – – – – – –  cits  
1602 90 76 00  – – – – – – – –  aitu  10  7  
1602 90 78 00  – – – – – – – –  kazu  10  7  
1602 90 98 00  – – – – – –  cits  10  7  
1603 00  Ga ļas, zivju vai v ēžveid īgo, m īkstmiešu vai citu ūdens bezmu ­
gurkaulnieku ekstrakti un sulas  
1603 00 10 00  –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  0  0  
1603 00 80 00  –  cits  0  0  
1604  Sagatavotas vai konserv ētas zivis; kavi ārs un kavi āra aizst ājēji, 
kas gatavoti no zivju ikriem  
– zivis, nesadal ītas vai gabalos, iz ņemot maltas zivis  
1604 11 00 00  – –  laši  5  50 % samazin ājums 
5 gados  
1604 12  – –  si ļķes 
1604 12 10 00  – – –  filejas, j ēlas, apvi ļātas tikai m īklā vai r īvmaiz ē, ar ī apceptas 
eļļā, sasald ētas 5 5  
– – –  cits  
1604 12 91 00  – – – –  herm ētisk ā tar ā 5  50 % samazin ājums 
5 gados  
1604 12 99 00  – – – –  cits  5  50 % samazin ājums 
5 gados  
1604 13  – –  sard īnes, sardinellas un br ētli ņas vai šprotes  
– – –  sard īnes 
1604 13 11 00  – – – –  ol īve ļļā 10  20 % samazin ājums 
5 gados  
1604 13 19 00  – – – –  cits  10  0  
1604 13 90  – – –  cits  
1604 13 90 10  – – – –  šprotes e ļļā 10  0  
1604 13 90 90  – – – –  cits  10  0  
1604 14  – –  tunzivis, sv ītrain ās tunzivis un pelam īdas (Sarda spp.)  
– – –  tunzivis un sv ītrain ās tunzivis  
1604 14 11 00  – – – –  augu e ļļā 7  50 % samazin ājums 
5 gados  
– – – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/283
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1604 14 16 00  – – – – –  filejas, t. s. “puslieme ņi” 7  20 % samazin ājums 
10 gados  
1604 14 18 00  – – – – –  cits  7  50 % samazin ājums 
5 gados  
1604 14 90 00  – – –  pelam īdas (Sarda spp.)  7  7  
1604 15  – –  makreles  
– – –  Atlantijas makreles (Scomber scombrus) un austrumu 
makreles (Scomber japonicus)  
1604 15 11  – – – –  fileja  
1604 15 11 10  – – – – –  Scomber scombrus sugu  5  5  
1604 15 11 20  – – – – –  Scomber japonicus sugu  10  20 % samazin ājums 
10 gados  
1604 15 19  – – – –  cits  
1604 15 19 10  – – – – –  Scomber scombrus sugu  5  7  
1604 15 19 20  – – – – –  Scomber japonicus sugu  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
1604 15 90 00  – – –  Scomber australasicus sugas  5  5  
1604 16 00 00  – –  anšovi  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
1604 19  – –  cits  
1604 19 10 00  – – –  lašu dzimtas zivis, iz ņemot lašus  8  7  
– – –  maz ās tunzivis (Euthynnus), iz ņemot sv ītrain ās tunzivis 
(Euthynnus jeb Katsuwonus pelamis)  
1604 19 31 00  – – – –  filejas, t. s. “puslieme ņi” 10  5  
1604 19 39 00  – – – –  cits  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
1604 19 50 00  – – –  parast ās pelam īdas (Orcynopsis unicolor)  10  3  
– – –  cits  
1604 19 91  – – – –  filejas, j ēlas, apvi ļātas tikai m īklā vai r īvmaiz ē, ar ī 
apceptas e ļļā, sasald ētas 
1604 19 91 10  – – – – –  Sebastes marinus sugas sarkanasaru  5  3  
1604 19 91 20  – – – – –  Urophycis chuss sugu heku  5  3  
1604 19 91 30  – – – – –  Merluccius bilinearis sugu merl ūzu 5  3  
1604 19 91 40  – – – – –  Merluccius sugu merl ūzu produkti  5  3  
1604 19 91 90  – – – – –  cits  5  50 % samazin ājums 
5 gadosLV L 161/284 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – –  cits  
1604 19 92 00  – – – – –  mencas (Gadus morhua, Gadus macrocephalus)  5  5  
1604 19 93 00  – – – – –  saidas (Pollachius virens)  5  5  
1604 19 94  – – – – –  merl ūzas un heki (Merluccius spp., Urophycis spp.)  
1604 19 94 10  – – – – –  Merluccius sugu produkti  5  5  
1604 19 94 20  – – – – – –  Merluccius bilinearis sugu zivju  5  5  
1604 19 94 30  – – – – – –  Urophycis chuss  5  5  
1604 19 94 90  – – – – – –  cits  5  7  
1604 19 95 00  – – – – –  mintaji (Theragra chalcogramma) un pollaki (Pollachius 
pollachius)  5 5  
1604 19 98  – – – – –  cits  
1604 19 98 10  – – – – – –  Sebastes marinus sugas sarkanasaru  5  5  
1604 19 98 20  – – – – – – –  Acipenseriformes k ārtas zivis  5  5  
1604 19 98 30  – – – – – –  zandarts (Stizostedion spp.)  5  5  
1604 19 98 90  – – – – – –  cits  5  50 % samazin ājums 
5 gados  
1604 20  –  citi gatavi izstr ādājumi no ziv īm vai zivju konservi  
1604 20 05 00  – –  gatavi surimi  5  50 % samazin ājums 
5 gados  
– – cits  
1604 20 10 00  – – –  no lašiem  5  5  
1604 20 30  – – –  no lašu dzimtas ziv īm, iz ņemot lašus  
1604 20 30 10  – – – –  no Arktikas palijas (Salvelinus alpinus)  5  3  
1604 20 30 90  – – – –  cits  5  7  
1604 20 40 00  – – –  no anšoviem  10  7  
1604 20 50  – – –  no sard īnēm, pelam īdām, Atlantijas makrel ēm un 
austrumu makrel ēm, vienkr āsas pelam īdām 
1604 20 50 10  – – – –  dienvidj ūru makre ļu (Scomber scombrus)  10  5  
1604 20 50 20  – – – –  pelam īdu 5  5  
1604 20 50 30  – – – –  parasto pelam īdu (Orcynopsis unicolor)  5  5  
1604 20 50 90  – – – –  no cit ām ziv īm 10  5  
1604 20 70 00  – – –  no tunziv īm, sv ītrainaj ām tunziv īm vai cit ām mazaj ām 
tunziv īm (Euthynnus)  5 5  
1604 20 90  – – –  no cit ām ziv īmLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/285
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1604 20 90 10  – – – –  Acipenseriformes k ārtas zivis  5  5  
1604 20 90 20  – – – –  zandarta (Stizostedion spp.)  5  5  
1604 20 90 90  – – – –  no cit ām ziv īm 5  0  
1604 30  –  kavi ārs un kavi āra aizst ājēji, kas gatavoti no zivju ikriem:  
1604 30 10 00  – –  kavi ārs (storu ikri)  10  5  
1604 30 90 00  – –  kavi āra aizst ājēji 10  50 % samazin ājums 
5 gados  
1605  Gatavi izstr ādājumi vai konservi no v ēžveid īgajiem, m īkstmie ­ 
šiem un citiem ūdens bezmugurkaulniekiem  
1605 10 00 00  –  krabju  0  0  
1605 20  –  garne ļu un zieme ļgarne ļu 
1605 20 10 00  – –  herm ētisk ā tar ā 0  0  
– – cits  
1605 20 91 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2 kg  0  0  
1605 20 99 00  – – –  cits  0  0  
1605 30  –  om āru 
1605 30 10 00  – –  termiski apstr ādāta om āru ga ļa om āru sviesta vai om āru 
pastu, zupu vai m ērču ražošanai  0 0  
1605 30 90 00  – –  cits  0  0  
1605 40 00 00  –  citu v ēžveid īgo 10  20 % samazin ājums 
10 gados  
1605 90  –  cits  
– – m īkstmiešu  
– – –  ēdamglieme ņu (Mytilus spp., Perna spp.)  
1605 90 11 00  – – – –  herm ētisk ā tar ā 5  20 % samazin ājums 
10 gados  
1605 90 19 00  – – – –  cits  5  20 % samazin ājums 
10 gados  
1605 90 30 00  – – –  cits  5  20 % samazin ājums 
10 gados  
1605 90 90 00  – –  citu ūdens bezmugurkaulnieku  10  20 % samazin ājums 
10 gados  
17 NODA ĻA 17 - CUKURS UN CUKURA KONDITOREJAS 
IZSTR ĀDĀJUMI  
1701  Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski t īra saharoze 
ciet ā veid ā 
– jēlcukurs bez aromatiz ētāju vai kr āsvielu piedev āmLV L 161/286 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1701 11  – –  niedru cukurs  
1701 11 10 00  – – –  rafin ēšanai  50  Tarifu likmes kvota 
cukuram (30 000 - 
40 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
1701 11 90 00  – – –  cits  50  Tarifu likmes kvota 
cukuram (30 000 - 
40 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
1701 12  – –  biešu cukurs  
1701 12 10 00  – – –  rafin ēšanai  50  Tarifu likmes kvota 
cukuram (30 000 - 
40 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
1701 12 90 00  – – –  cits  50  Tarifu likmes kvota 
cukuram (30 000 - 
40 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
– cits  
1701 91 00 00  – –  ar aromatiz ētāju vai kr āsvielu piedev ām 50  Tarifu likmes kvota 
cukuram (30 000 - 
40 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
1701 99  – –  cits  
1701 99 10 00  – – –  baltais cukurs  50  Tarifu likmes kvota 
cukuram (30 000 - 
40 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
1701 99 90 00  – – –  cits  50  Tarifu likmes kvota 
cukuram (30 000 - 
40 000 t t īrā 
svara) (  1 ) 
1702  Cit ādi cukuri, ieskaitot ķīmiski t īru laktozi, maltozi, glikozi un 
fruktozi, ciet ā veid ā; cukura s īrupi bez aromatiz ētāju vai 
kr āsvielu piedev ām; m āksl īgais medus, ar ī mais ījum ā ar 
dabisko medu; grauzd ēts cukurs  
– laktoze un laktozes s īrups  
1702 11 00 00  – –  kas satur 99 % no svara vai vair āk laktozi, kas izteikta k ā 
bez ūdens laktoze, apr ēķinot sausn ā 5 20 % samazin ājums 
5 gados  
1702 19 00 00  – –  cits  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
1702 20  –  kļavu cukurs un k ļavu s īrups  
1702 20 10 00  – –  aromatiz ēts vai iekr āsots k ļavu cukurs ciet ā veid ā 5  0  
1702 20 90 00  – –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/287
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1702 30  –  glikoze un glikozes s īrups, kas nesatur fruktozi vai saus ā 
veid ā satur maz āk par 20 % no svara fruktozi  
1702 30 10 00  – –  izoglikoze  5  0  
– – cits  
– – –  saus ā veid ā satur 90 % vai vair āk no svara glikozi:  
1702 30 51 00  – – – –  balta krist āliska pulvera veid ā, aglomer ēti vai neaglome ­
rēti 5 20 % samazin ājums 
5 gados  
1702 30 59 00  – – – –  cits  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
– – –  cits  
1702 30 91 00  – – – –  balta krist āliska pulvera veid ā, aglomer ēti vai neaglome ­
rēti 5 0  
1702 30 99 00  – – – –  cits  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
1702 40  –  glikoze un glikozes s īrups, kas saus ā veid ā satur vismaz 20 % 
no svara, bet maz āk par 50 % no svara fruktozi  
1702 40 10 00  – –  izoglikoze  5  0  
1702 40 90 00  – –  cits  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
1702 50 00 00  –  ķīmiski t īra fruktoze  5  0  
1702 60  –  cit āda fruktoze un fruktozes s īrups, kas saus ā veid ā satur 
fruktozi, iz ņemot invertcukuru, vair āk par 50 % no svara:  
1702 60 10 00  – –  izoglikoze  5  0  
1702 60 80 00  – –  inul īna s īrups  5  0  
1702 60 95 00  – –  cits  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
1702 90  –  cit ādi produkti, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus, un 
cukura s īrupa mais ījumus, kas saus ā veid ā satur 50 % no 
svara fruktozi  
1702 90 10 00  – –  ķīmiski t īra maltoze  5  0  
1702 90 30 00  – –  izoglikoze  5  0  
1702 90 50 00  – –  maltodekstr īns un maltodekstr īna s īrups  5  0  
1702 90 60 00  – –  m āksl īgais medus, ar ī mais ījum ā ar dabisko medu;  5  0  
– – grauzd ētais cukursLV L 161/288 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1702 90 71 00  – – –  ar saharozes saturu sausn ā 50 % no svara vai vair āk 5  20 % samazin ājums 
5 gados  
– – –  cits  
1702 90 75 00  – – – –  pulvera veid ā, aglomer ēti vai neaglomer ēti 5  0  
1702 90 79 00  – – – –  cits  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
1702 90 80 00  – –  inul īna s īrups  5  0  
1702 90 99 00  – –  cits  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
1703  Melase, kas ieg ūta, ekstrah ējot vai rafin ējot cukuru  
1703 10 00 00  –  cukurniedru melase  10  3  
1703 90 00 00  –  cits  10  3  
1704  Cukura konditorejas izstr ādājumi (ieskaitot balto šokol ādi) bez 
kakao piedevas  
1704 10  –  koš ļājam ā gumija ar cukura p ārkl ājumu vai bez t ā 
– – kur ā saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā saha ­
roze) ir maz āk nek ā 60 % no svara:  
1704 10 11 00  – – –  koš ļājam ā gumija pl āksn ītēs 10  0  
1704 10 19 00  – – –  cits  10  0  
– – kas satur vismaz 60 % no svara vai vair āk saharozes 
(ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā saharoze)  
1704 10 91 00  – – –  koš ļājam ā gumija pl āksn ītēs 10  0  
1704 10 99 00  – – –  cits  10  0  
1704 90  –  cits  
1704 90 10 00  – –  lakricas ekstrakts, kas satur vair āk nek ā 10 % saharozes, bet 
bez cit ām piedev ām 10 3  
1704 90 30 00  – –  balt ā šokol āde 10  0  
– – cits  
1704 90 51 00  – – –  konditorejas pastas, ieskaitot marcip ānu, tiešaj ā iepako ­
jum ā ar t īro svaru 1 kg vai vair āk 10 0  
1704 90 55 00  – – –  pastilas pret kakla s āpēm un pretklepus dražejas  10  0  
1704 90 61 00  – – –  apcukurotie izstr ādājumi  10  0  
– – –  cits  
1704 90 65 00  – – – –  konditorejas izstr ādājumi koš ļājam ās gumijas un želejas 
veid ā, ieskaitot aug ļu pastas cukura konditorejas izstr ā­
dājumu veid ā 10 0  
1704 90 71 00  – – – –  karameles ar pild ījumu vai bez t ā 10  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/289
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1704 90 75 00  – – – –  īrisi, m īkst ās karameles un taml īdz īgas konfektes  10  0  
– – – –  cits  
1704 90 81 00  – – – – –  pres ētas tabletes  10  0  
1704 90 99 00  – – – – –  cits  10  0 cukura saturam 
<70 %; -20 % 5 
gados cukura 
saturam ≥70 %  
18 NODA ĻA 18 - KAKAO UN KAKAO IZSTR ĀDĀJUMI  
1801 00 00 00  Kakao pupi ņas, veselas vai š ķeltas, negrauzd ētas vai grauzd ētas 0  0  
1802 00 00 00  Kakao pupi ņu čaumalas, apvalki, mizi ņas un citi kakao atli ­
kumi  5 1  
1803  Kakao pasta, attaukota vai neattaukota  
1803 10 00 00  –  neattaukota  0  0  
1803 20 00 00  –  piln īgi vai da ļēji attaukota  0  0  
1804 00 00 00  Kakao sviests, tauki un e ļļa 0  0  
1805 00 00  Kakao pulveris bez cukura vai cita saldin ātāja piedevas  
1805 00 00 10  –  tiešaj ā iepakojum ā, ar svaru virs 10 kg  0  0  
1805 00 00 90  –  cits  0  0  
1806  Šokol āde un citi p ārtikas izstr ādājumi ar kakao piedevu  
1806 10  –  kakao pulveris ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu  
1806 10 15 00  – –  kas nesatur saharozi vai satur maz āk par 5 % saharozi 
(ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā saharoze) vai izogli ­
kozi, kas izteikta k ā saharoze  5 0  
1806 10 20 00  – –  kuru saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā saha ­
roze) vai izoglikozes (kas izteikta k ā saharoze) saturs atbilst 
5 vai vair āk, bet ne vair āk k ā 65 % no svara  5 0  
1806 10 30 00  – –  kuru saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā saha ­
roze) vai izoglikozes (kas izteikta k ā saharoze) saturs atbilst 
65 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 80 % no svara  5 20 % samazin ājums 
5 gados  
1806 10 90 00  – –  kas satur 80 % no svara vai vair āk saharozi (ieskaitot inver ­
tcukuru, kas izteikts k ā saharoze) vai izoglikozi, kas izteikta 
kā saharoze  5 20 % samazin ājums 
5 gados  
1806 20  –  cit ādi izstr ādājumi briket ēs, pl ātn ītēs vai t āfel ītēs, kuru svars 
pārsniedz 2 kg, vai š ķidr ā, pastas, pulvera, granulu veid ā vai 
cit ādā nefas ētā veid ā konteineros vai tiešaj ā iepakojum ā ar 
tilp ību liel āku par 2 kgLV L 161/290 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1806 20 10 00  – –  kas satur 31 % no svara vai vair āk kakao sviesta vai satur 
31 % no svara vai vair āk kakao sviesta un piena tauku 
kop ējā mas ā 15 0  
1806 20 30 00  – –  kas satur 25 % vai vair āk, bet maz āk par 31 % kakao 
sviesta un piena tauku kop ējā mas ā 15 0  
– – cits  
1806 20 50 00  – – –  ar kakao sviesta saturu 18 % no svara vai vair āk 15  0  
1806 20 70 00  – – –  šokol ādes piena skaidi ņas 15  20 % samazin ājums 
5 gados  
1806 20 80 00  – – –  aromatiz ēta šokol ādes glaz ūra 15  0  
1806 20 95 00  – – –  cits  15  0 cukura saturam 
<70 %; -20 % 5 
gados cukura 
saturam ≥70 %  
– cit ādi, brikešu, pl āksn īšu vai t āfel īšu veid ā 
1806 31 00 00  – –  ar pild ījumu  10  0  
1806 32  – –  bez pild ījuma  
1806 32 10 00  – – –  ar graudaugu produktu, aug ļu vai riekstu piedevu  5  0  
1806 32 90 00  – – –  cits  5  0  
1806 90  –  cits  
– – šokol āde un šokol ādes izstr ādājumi  
– – –  šokol ādes konfektes ar pild ījumu vai bez pild ījuma  
1806 90 11 00  – – – –  ar pievienotu alkoholu  10  0  
1806 90 19 00  – – – –  cits  10  0  
– – –  cits  
1806 90 31 00  – – – –  ar pild ījumu  10  0  
1806 90 39  – – – –  bez pild ījuma  
1806 90 39 10  – – – – –  produkti, kas satur ne ēdamas sp ēles vai suven īrus 10  0  
1806 90 39 90  – – – – –  cits  10  0  
1806 90 50 00  – –  cukura konditorejas izstr ādājumi un to aizst ājēji ar kakao 
piedevu, pagatavoti no cukura aizst ājējiem  10 0  
1806 90 60 00  – –  uz maizes ziežami produkti ar kakao piedevu  10  0  
1806 90 70 00  – –  izstr ādājumi ar kakao piedevu, kas paredz ēti dz ērienu ražo ­ 
šanai  10 0  
1806 90 90 00  – –  cits  10  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/291
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
19 NODA ĻA 19 - LAB ĪBAS, MILTU, CIETES VAI PIENA IZSTR Ā­
DĀJUMI; MILTU KONDITOREJAS IZSTR ĀDĀJUMI  
1901  Iesala ekstrakts; p ārtikas izstr ādājumi no miltiem, rupja 
maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur 
kakao vai piln īgi attaukot ā viel ā satur maz āk par 40 % no 
svara kakao un kas nav min ēti vai iek ļauti citur; p ārtikas 
izstr ādājumi no poz īciju 0401–0404 prec ēm, kas nesatur 
kakao vai piln īgi attaukot ā viel ā satur maz āk par 5 % no 
svara kakao un kas nav min ēti vai iek ļauti citur:  
1901 10 00 00  –  p ārtikas produkti z īdai ņiem, safas ēti mazumtirdzniec ībai 0  0  
1901 20 00 00  –  mais ījumi un m īklas poz īcij ā 1905 min ēto maizes un kondi ­
torejas izstr ādājumu ražošanai  10 0  
1901 90  –  cits  
– – iesala ekstrakts  
1901 90 11 00  – – –  ar saus ā ekstrakta daudzumu 90 % no svara vai vair āk 10  0  
1901 90 19 00  – – –  cits  10  0  
– – cits  
1901 90 91 00  – – –  kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai 
cieti vai satur maz āk par 1,5 % piena taukus, 5 % saharozi 
(ieskaitot invertcukuru) vai izoglikozi, 5 % glikozi vai 
cieti, iz ņemot p ārtikas izstr ādājumus pulvera veid ā, kas 
ieg ūti no poz īciju 0401–0404 prec ēm 10 0  
1901 90 99 00  – – –  cits  10  0 cukura saturam 
<70 %; -20 % 5 
gados cukura 
saturam ≥70 %  
1902  M īklas (pastas) izstr ādājumi, ar ī termiski apstr ādāti vai ar pild ī­
jumu (ga ļu vai citiem produktiem), vai cit ādi sagatavoti, k ā 
spageti, makaroni, n ūdeles, skaidi ņas, klimpas, pelme ņi, pild īti 
makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots  
– termiski neapstr ādāti m īklas izstr ādājumi, bez pild ījuma un 
cit ādi nesagatavoti  
1902 11 00 00  – –  ar olu piedevu  20  0  
1902 19  – –  cits  
1902 19 10 00  – – –  bez kviešu miltu vai rupja maluma miltu piedevas  15  0  
1902 19 90 00  – – –  cits  15  0  
1902 20  –  pild īti makaronu izstr ādājumi (pasta), ar ī termiski apstr ādāti 
vai cit ādi sagatavoti  
1902 20 10 00  – –  kuru sast āvā ir vair āk nek ā 20 % no svara zivju, v ēžveid īgo, 
m īkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku  20 5LV L 161/292 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1902 20 30 00  – –  kuru sast āvā ir vair āk nek ā 20 % no svara desu un taml ī­
dz īgu izstr ādājumu, jebkura veida ga ļas vai ga ļas subpro ­
duktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus  20 5  
– – cits  
1902 20 91 00  – – –  termiski apstr ādāti 20  0  
1902 20 99 00  – – –  cits  20  0  
1902 30  –  cit ādi pastas izstr ādājumi  
1902 30 10 00  – –  žāvēts 10  0  
1902 30 90 00  – –  cits  10  0  
1902 40  –  kuskuss  
1902 40 10 00  – –  nesagatavots  20  0  
1902 40 90 00  – –  cits  20  0  
1903 00 00 00  Tapioka un t ās aizst ājēji, kas pagatavoti no cietes p ārslu, 
graudu, putraimu, atsiju vai taml īdz īgā veid ā 20 5  
1904  Gatavi p ārtikas produkti, kas ieg ūti, uzp ūšot vai apgrauzd ējot 
graudaugu produktus (piem ēram, kukur ūzas p ārslas); grau ­
daugu produkti (iz ņemot kukur ūzu) graudu veid ā vai p ārslu 
veid ā vai cit ādi p ārstr ādātos graudos (iz ņemot miltus, 
putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstr ā­
dāti vai cit ādi sagatavoti, kas nav citur min ēti un iek ļauti 
1904 10  –  gatavi p ārtikas produkti, kas ieg ūti, uzp ūšot vai apgrauzd ējot 
graudus vai graudu produktus  
1904 10 10 00  – –  no kukur ūzas 10  0  
1904 10 30 00  – –  no r īsiem  10  0  
1904 10 90 00  – –  cits  10  0  
1904 20  –  gatavi p ārtikas produkti, kas ieg ūti no neapgrauzd ētām 
graudu p ārsl ām vai no neapgrauzd ēto graudu p ārslu un 
grauzd ēto graudu p ārslu mais ījumiem vai no uzp ūstiem 
graudiem  
1904 20 10 00  – –  samais ījumu (Müsli) veida izstr ādājumi uz neapgrauzd ētu 
graudu p ārslu b āzes 10 0  
– – cits  
1904 20 91 00  – – –  no kukur ūzas 10  0  
1904 20 95 00  – – –  no r īsiem  10  0  
1904 20 99 00  – – –  cits  10  0  
1904 30 00 00  –  bulguri  10  20 % samazin ājums 
5 gadosLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/293
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1904 90  –  cits  
1904 90 10 00  – –  rīsi 10  0  
1904 90 80 00  – –  cits  10  0  
1905  Maize, m īklas izstr ādājumi, k ūkas, cepumi un citi maizes un 
konditorejas izstr ādājumi ar kakao piedevu vai bez t ās; diev ­
maiz ītes, obl ātas farm ācijai, z īmogvafeles, r īspap īrs un taml ī­
dz īgi produkti  
1905 10 00 00  –  sausmaiz ītes 10  0  
1905 20  –  pipark ūkas un taml īdz īgi izstr ādājumi  
1905 20 10 00  – –  ar saharozes saturu l īdz 30 % no svara (ieskaitot invertcu ­
kuru, kas izteikts k ā saharoze)  10 0  
1905 20 30 00  – –  kuros saharozes saturs (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts 
kā saharoze) ir 30 % no svara vai vair āk, bet nep ārsniedz 
50 %  10 0  
1905 20 90 00  – –  ar saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā saha ­
roze) saturu 50 % no svara vai vair āk 10 0  
– saldie cepumi; vafeles  
1905 31  – –  saldie cepumi  
– – –  piln īgi vai da ļēji glaz ētas ar šokol ādi vai ar citiem izstr ā­
dājumiem, kuru sast āvā ir kakao  
1905 31 11 00  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 85 g  10  0  
1905 31 19 00  – – – –  cits  10  0  
– – –  cits  
1905 31 30 00  – – – –  ar piena tauku saturu 8 % vai vair āk 10  0  
– – – –  cits  
1905 31 91 00  – – – – –  sviestmaižu cepumi  10  0  
1905 31 99 00  – – – – –  cits  10  0  
1905 32  – –  vafeles  
1905 32 05 00  – – –  kuru ūdens saturs p ārsniedz 10 % no svara  10  0  
– – –  cits  
– – – –  piln īgi vai da ļēji glaz ētas ar šokol ādi vai ar citiem izstr ā­
dājumiem, kuru sast āvā ir kakao  
1905 32 11 00  – – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 85 g  10  0  
1905 32 19 00  – – – – –  cits  10  0  
– – – –  citsLV L 161/294 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1905 32 91 00  – – – – –  sālītas, ar pild ījumu vai bez pild ījuma  10  0  
1905 32 99 00  – – – – –  cits  10  0  
1905 40  –  sausi ņi, grauzdi ņi un taml īdz īgi grauzd ēti izstr ādājumi  
1905 40 10 00  – –  sausi ņi 12  0  
1905 40 90 00  – –  cits  12  0  
1905 90  –  cits  
1905 90 10 00  – –  macas  10  0  
1905 90 20 00  – –  dievmaiz ītes, obl ātas farm ācijai, z īmogvafeles, r īspap īrs un 
taml īdz īgi izstr ādājumi  10 0  
– – cits  
1905 90 30 00  – – –  maizes izstr ādājumi bez medus, olu, siera vai aug ļu piede ­
vas, kuru cukura saturs sausn ā nep ārsniedz 5 % un tauku 
saturs sausn ā ar ī nep ārsniedz 5 %  10 0  
1905 90 45 00  – – –  cepumi  10  0  
1905 90 55 00  – – –  pres ēti vai uzp ūsti izstr ādājumi, vircoti vai s ālīti 10  0  
– – –  cits  
1905 90 60 00  – – – –  ar saldin ātāju piedevu  10  0  
1905 90 90 00  – – – –  cits  10  0  
20 NODA ĻA 20 - D ĀRZE ŅU, AUG ĻU, RIEKSTU VAI CITU 
AUGU DA ĻU IZSTR ĀDĀJUMI  
2001  Eti ķī vai eti ķsk ābē sagatavoti vai konserv ēti d ārze ņi, aug ļi, 
rieksti un citas ēdamas augu da ļas 
2001 10 00 00  –  gur ķi un kornišoni (pipargur ķīši) 10  3  
2001 90  –  cits  
2001 90 10 00  – –  mango čatnijs  17  3  
2001 90 20 00  – –  Capsicum ģints d ārze ņi, iz ņemot d ārze ņpiparus un 
Jamaikas piparus  17 3  
2001 90 30 00  – –  cukurkukur ūza (Zea mays var. saccharata)  17  3  
2001 90 40 00  – –  jamss, bat ātes un taml īdz īgas augu ēdam ās da ļas, kas satur 
5 % vai vair āk cietes  17 0  
2001 90 50 00  – –  sēnes 17  3  
2001 90 60 00  – –  palmu galot ņu pumpuri  17  3  
2001 90 65 00  – –  ol īvas 17  3  
2001 90 70 00  – –  dārze ņpipari (paprika)  17  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/295
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2001 90 91 00  – –  tropu aug ļi un tropu rieksti  17  3  
2001 90 93 00  – –  sīpoli  17  3  
2001 90 99 00  – –  cits  17  3  
2002  Bez eti ķa vai eti ķsk ābes sagatavoti vai konserv ēti tom āti 
2002 10  –  tom āti, veseli vai sagriezti  
2002 10 10 00  – –  mizoti  8  20 % samazin ājums 
5 gados  
2002 10 90 00  – –  cits  8  20 % samazin ājums 
5 gados  
2002 90  –  cits  
– – ar sausnas saturu maz āk par 12 % no svara  
2002 90 11 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  12  20 % samazin ājums 
5 gados  
2002 90 19 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12  20 % samazin ājums 
5 gados  
– – ar sausnas saturu ne maz āk par 12 %, bet ne vair āk par 
30 % no svara  
2002 90 31 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  12  3  
2002 90 39 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12  3  
– – ar sausnas saturu vair āk par 30 % no svara  
2002 90 91 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  12  3  
2002 90 99 00  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12  20 % samazin ājums 
5 gados  
2003  Bez eti ķa vai eti ķsk ābes sagatavotas vai konserv ētas s ēnes un 
trifeles  
2003 10  –  atmatenes  
2003 10 20 00  – –  konserv ētas īslaic īgai uzglab āšanai, piln īgi termiski apstr ā­
dātas 10 20 % samazin ājums 
5 gados  
2003 10 30 00  – –  cits  10  3  
2003 20 00 00  –  trifeles  10  3  
2003 90 00 00  –  cits  10  3  
2004  Bez eti ķa vai eti ķsk ābes sagatavoti vai konserv ēti, sald ēti citi 
dārze ņi, iz ņemot poz īcij ā 2006 min ētosLV L 161/296 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2004 10  –  kartupe ļi 
2004 10 10  – –  termiski apstr ādāti, bet ne cit ādi sagatavoti  
2004 10 10 10  – – –  1 kg vai liel ākā tar ā, nav paredz ēti mazumtirdzniec ībai 5  0  
2004 10 10 90  – – –  cits  15  3  
– – cits  
2004 10 91 00  – – –  miltu, rupja maluma miltu vai p ārslu veid ā 10  0  
2004 10 99  – – –  cits  
2004 10 99 10  – – – –  1 kg vai liel ākā tar ā, nav paredz ēti mazumtirdzniec ībai 5  50 % samazin ājums 
5 gados  
2004 10 99 90  – – – –  cits  15  20 % samazin ājums 
5 gados  
2004 90  –  cit ādi d ārze ņi un d ārze ņu mais ījumi  
2004 90 10 00  – –  cukurkukur ūza (Zea mays var. saccharata)  15  3  
2004 90 30 00  – –  sk ābie k āposti, kaperi un ol īvas 15  3  
2004 90 50 00  – –  zir ņi (Pisum sativum) un Phaseolus spp. sugas pupi ņas 
pākst īs 15 3  
– – cit ādi, ieskaitot mais ījumus  
2004 90 91 00  – – –  sīpoli, termiski apstr ādāti, bet ne cit ādi sagatavoti  15  3  
2004 90 98 00  – – –  cits  15  3  
2005  Bez eti ķa vai eti ķsk ābes sagatavoti vai konserv ēti, nesasald ēti 
citi d ārze ņi, iz ņemot poz īcij ā 2006 min ētos 
2005 10 00 00  –  homogeniz ēti d ārze ņi 15  3  
2005 20  –  kartupe ļi 
2005 20 10 00  – –  miltu, rupja maluma miltu vai p ārslu veid ā 12  0  
– – cits  
2005 20 20 00  – – –  pl ānās š ķēlītēs, apcepti, ar ī s ālīti vai aromatiz ēti, herm ē­
tisk ā tar ā, der īgi t ūlītējam pat ēriņam 12 50 % samazin ājums 
5 gados  
2005 20 80 00  – – –  cits  12  3  
2005 40 00 00  –  zir ņi (Pisum sativum)  12  50 % samazin ājums 
5 gados  
– pupi ņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/297
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2005 51 00 00  – –  lob ītas pupi ņas 15  3  
2005 59 00 00  – –  cits  15  3  
2005 60 00 00  –  spar ģeļi 15  3  
2005 70  –  ol īvas 
2005 70 10 00  – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 5 kg  10  7  
2005 70 90 00  – –  cits  10  3  
2005 80 00 00  – –  cukurkukur ūza (Zea mays var. Saccharata)  10  7  
– citi d ārze ņi un d ārze ņu mais ījumi:  
2005 91 00 00  – –  bambusa dzinumi  10  3  
2005 99  – –  cits  
2005 99 10 00  – – –  Capsicum ģints d ārze ņi, iz ņemot d ārze ņpiparus un 
Jamaikas piparus  7 3  
2005 99 20 00  – – –  kaperi  10  3  
2005 99 30 00  – – –  artišoki  7  3  
2005 99 40 00  – – –  burk āni 10  3  
2005 99 50 00  – – –  dārze ņu mais ījumi  7  3  
2005 99 60 00  – – –  sk ābie k āposti  10  3  
2005 99 90 00  – – –  cits  10  3  
2006 00  D ārze ņi, aug ļi, rieksti, aug ļu mizas un cit ādas augu da ļas, 
konserv ētas cukur ā (ž āvētas, iecukurotas vai glaz ētas) 
2006 00 10 00  –  ingvers  20  5  
– cits  
– – kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  
2006 00 31 00  – – –  ķirši 20  5  
200600 35 00  – – –  tropu aug ļi un tropu rieksti  20  5  
2006 00 38 00  – – –  cits  20  5  
– – cits  
2006 00 91 00  – – –  tropu aug ļi un tropu rieksti  20  5  
2006 00 99 00  – – –  cits  20  5LV L 161/298 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2007  Džemi, aug ļu želejas, marmel ādes, aug ļu vai riekstu bieze ņi un 
aug ļu vai riekstu pastas, termiski apstr ādātas, ar cukura vai 
citu saldin ātāju piedevu vai bez t ās 
2007 10  –  homogeniz ēti produkti:  
2007 10 10 00  – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  10  3  
– – cits  
2007 10 91 00  – – –  tropu aug ļu 10  3  
2007 10 99 00  – – –  cits  10  3  
– cits  
2007 91  – –  citrusaug ļi 
2007 91 10 00  – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 30 % no svara  15  3  
2007 91 30 00  – – –  ar cukura saturu vair āk nek ā 13 %, bet ne vair āk k ā 30 % 
no svara  15 3  
2007 91 90 00  – – –  cits  15  3  
2007 99  – –  cits  
– – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 30 % no svara  
2007 99 10 00  – – – –  pl ūmju biezenis un pasta, ž āvētu melnpl ūmju biezenis 
un pasta tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru vair āk nek ā 
100 kg, r ūpnieciskai p ārstr ādei 10 3  
2007 99 20 00  – – – –  ēdamo kasta ņu biezenis un pasta  10  3  
– – – –  cits  
2007 99 31 00  – – – – –  ķiršu 10  3  
2007 99 33 00  – – – – –  zeme ņu 10  3  
2007 99 35 00  – – – – –  ave ņu 10  3  
2007 99 39 00  – – – – –  cits  10  3  
– – –  ar cukura saturu vair āk nek ā 13 %, bet ne vair āk k ā 30 % 
no svara  
2007 99 55 00  – – – –  ābolu biezenis, ar ī kompoti  10  3  
2007 99 57  – – – –  cits  
2007 99 57 10  – – – – –  ban ānu biezenis, rambut āna koka aug ļi, tropu aug ļi un 
tropu rieksti, bez cukura vai citas saldin ātāja piedevas, 
sald ēti vai uzglab āti aseptisk ā veid ā tar ā ar satura t īro 
svaru virs 190 kg  10 3  
2007 99 57 90  – – – – –  cits  10  3  
– – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/299
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2007 99 91 00  – – – –  ābolu biezenis, ar ī kompoti  10  3  
2007 99 93 00  – – – –  tropu aug ļu un tropu riekstu  2  0  
2007 99 98  – – – –  cits  
2007 99 98 10  – – – – –  ban ānu biezenis bez cukura vai citas saldin ātāja piede ­
vas, uzglab āts aseptisk ā veid ā tar ā ar satura t īro svaru 
virs 190 kg  10 0  
2007 99 98 90  – – – – –  cits  10  3  
2008  Aug ļi, rieksti un citas ēdamas augu da ļas, kas citur nav 
min ētas un iek ļautas, sagatavotas vai konserv ētas ar citu pa ņē­
mienu, ar ī ar cukura vai citu saldin ātāju vai spirta piedevu  
– rieksti, zemesrieksti un citas s ēklas, ar ī mais ījum ā 
2008 11  – –  zemesrieksti  
2008 11 10 00  – – –  zemesriekstu sviests  10  3  
– – –  cit ādi, tiešaj ā iepakojum ā, kuru t īrais svars  
– – – –  p ārsniedz 1 kg  
2008 11 92 00  – – – – –  grauzd ēti 0  0  
2008 11 94 00  – – – – –  cits  10  3  
– – – –  nep ārsniedz 1 kg  
2008 11 96 00  – – – – –  grauzd ēti 10  3  
2008 11 98 00  – – – – –  cits  10  3  
2008 19  – –  cit ādi, ieskaitot mais ījumus  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  
2008 19 11 00  – – – –  tropu rieksti; mais ījumi, kuros 50 % no svara vai vair āk 
ir tropu rieksti un tropu aug ļi 10 3  
– – – –  cits  
2008 19 13 00  – – – – –  grauzd ētas mandeles un pist ācijas  0  0  
2008 19 19 00  – – – – –  cits  0  0  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  
2008 19 91 00  – – – –  tropu rieksti; mais ījumi, kuros 50 % no svara vai vair āk 
ir tropu rieksti un tropu aug ļi 10 3  
– – – –  cits  
– – – – –  grauzd ēti riekstiLV L 161/300 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 19 93 00  – – – – – –  mandeles un pist ācijas  10  3  
2008 19 95 00  – – – – – –  cits  10  3  
2008 19 99 00  – – – – –  cits  10  3  
2008 20  –  ananasi  
– – ar spirta piedevu  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  
2008 20 11 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 17 % no svara  10  3  
2008 20 19 00  – – – –  cits  10  3  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  
2008 20 31 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 19 % no svara  10  3  
2008 20 39 00  – – – –  cits  10  3  
– – bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  
2008 20 51 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 17 % no svara  10  3  
2008 20 59 00  – – – –  cits  10  3  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  
2008 20 71 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 19 % no svara  10  3  
2008 20 79 00  – – – –  cits  10  3  
2008 20 90  – – –  bez cukura piedevas  
2008 20 90 10  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru 4,5 kg vai vair āk 2  0  
2008 20 90 90  – – – –  cits  10  3  
2008 30  –  citrusaug ļi 
– – ar spirta piedevu  
– – –  ar cukura saturu virs 9 % no svara  
2008 30 11 00  – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % mas  15  3  
2008 30 19 00  – – – –  cits  15  3  
– – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/301
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 30 31 00  – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % mas  15  3  
2008 30 39 00  – – – –  cits  15  3  
– – bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  
2008 30 51 00  – – – –  greipfr ūtu daivi ņas 15  3  
2008 30 55 00  – – – –  mandar īni (ar ī tanžer īni un sacumas); klement īni, 
vilkingi un taml īdz īgi citrusaug ļu hibr īdi 15 3  
2008 30 59 00  – – – –  cits  15  3  
– – – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  
2008 30 71 00  – – – –  greipfr ūtu daivi ņas 15  3  
2008 30 75 00  – – – –  mandar īni (ar ī tanžer īni un sacumas); klement īni, 
vilkingi un taml īdz īgi citrusaug ļu hibr īdi 15 3  
2008 30 79 00  – – – –  cits  15  3  
2008 30 90  – – –  bez cukura piedevas  
2008 30 90 10  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru 4,5 kg vai vair āk 2  0  
2008 30 90 90  – – – –  cits  15  3  
2008 40  –  bumbieri  
– – ar spirta piedevu  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  
– – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  
2008 40 11 00  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  15 3  
2008 40 19 00  – – – – – –  cits  15  3  
– – – –  cits  
2008 40 21 00  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  15 3  
2008 40 29 00  – – – – –  cits  15  3  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  
2008 40 31 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 15 % no svara  15  3LV L 161/302 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 40 39 00  – – – –  cits  15  3  
– – bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  
2008 40 51 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  15  3  
2008 40 59 00  – – – –  cits  15  3  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  
2008 40 71 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 15 % no svara  15  3  
2008 40 79 00  – – – –  cits  15  3  
2008 40 90 00  – – –  bez cukura piedevas  15  3  
2008 50  –  aprikozes  
– – ar spirta piedevu  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  
– – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  
2008 50 11 00  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  15 3  
2008 50 19 00  – – – – –  cits  15  3  
– – – –  cits  
2008 50 31 00  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  15 3  
2008 50 39 00  – – – – –  cits  15  3  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  
2008 50 51 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 15 % no svara  15  3  
2008 50 59 00  – – – –  cits  15  3  
– – bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  
2008 50 61 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  15  3  
2008 50 69 00  – – – –  cits  15  3  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kgLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/303
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 50 71 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 15 % no svara  15  3  
2008 50 79 00  – – – –  cits  15  3  
– – –  bez cukura piedevas, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru  
2008 50 92 00  – – – –  5 kg vai vair āk 15  3  
2008 50 94 00  – – – –  4,5 kg vai vair āk, bet maz āk par 5 kg  15  3  
2008 50 99 00  – – – –  līdz 4,5 kg  15  3  
2008 60  –  ķirši  
– – ar spirta piedevu  
– – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 9 % no svara  
2008 60 11 00  – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % mas  10  3  
2008 60 19 00  – – – –  cits  10  3  
– – –  cits  
2008 60 31 00  – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % mas  10  3  
2008 60 39 00  – – – –  cits  0  0  
– – bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru  
2008 60 50 00  – – – –  virs 1 kg  10  3  
2008 60 60 00  – – – –  līdz 1 kg  10  3  
– – –  bez cukura piedevas, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru  
2008 60 70 00  – – – –  4,5 kg vai vair āk 10  3  
2008 60 90 00  – – – –  līdz 4,5 kg  10  3  
2008 70  –  persiki, ieskaitot nektar īnus  
– – ar spirta piedevu  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  
– – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  
2008 70 11 00  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  15 3  
2008 70 19 00  – – – – –  cits  15  3  
– – – –  citsLV L 161/304 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 70 31 00  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  15 3  
2008 70 39 00  – – – – –  cits  15  3  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  
2008 70 51 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 15 % no svara  15  3  
2008 70 59 00  – – – –  cits  15  3  
– – bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  
2008 70 61 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  15  3  
2008 70 69 00  – – – –  cits  15  3  
– – – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  
2008 70 71 00  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 15 % no svara  15  3  
2008 70 79 00  – – – –  cits  15  3  
– – –  bez cukura piedevas, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru  
2008 70 92 00  – – – –  5 kg vai vair āk 15  3  
2008 70 98 00  – – – –  līdz 5 kg  15  3  
2008 80  –  zemenes  
– – ar spirta piedevu  
– – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 9 % no svara  
2008 80 11 00  – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % mas  10  3  
2008 80 19 00  – – – –  cits  10  3  
– – –  cits  
2008 80 31 00  – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % mas  10  3  
2008 80 39 00  – – – –  cits  10  3  
– – bez spirta piedevas  
2008 80 50 00  – – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  10 3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/305
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 80 70 00  – – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  10 3  
2008 80 90 00  – – –  bez cukura piedevas  10  3  
– cit ādi, ar ī mais ījumi, iz ņemot apakšpoz īcij ā 2008 19 min ē­
tos 
2008 91 00 00  – –  palmu galot ņu pumpuri  5  0  
2008 92  – –  mais ījumi  
– – –  ar spirta piedevu  
– – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 9 % no svara  
– – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  
2008 92 12 00  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 15 3  
2008 92 14 00  – – – – – –  cits  15  3  
– – – – –  cits  
2008 92 16 00  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 15 3  
2008 92 18 00  – – – – – –  cits  15  3  
– – – –  cits  
– – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  
2008 92 32 00  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 15 3  
2008 92 34 00  – – – – – –  cits  15  3  
– – – – –  cits  
2008 92 36 00  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 15 3  
2008 92 38 00  – – – – – – –  cits  15  3  
– – –  bez spirta piedevas  
– – – –  ar cukura piedevu  
– – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īrsvaru virs 1 kg  
2008 92 51 00  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 15 3LV L 161/306 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 92 59 00  – – – – – –  cits  15  3  
– – – – –  cits  
– – – – – –  aug ļu mais ījumi, kuros nevienu aug ļu nav vair āk par 
50 % no aug ļu kop ējā svara  
2008 92 72 00  – – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 15 3  
2008 92 74 00  – – – – – – –  cits  15  3  
– – – – – –  cits  
2008 92 76 00  – – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 15 3  
2008 92 78 00  – – – – – – –  cits  15  3  
– – – –  bez cukura piedevas, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru  
– – – –  5 kg vai vair āk 
2008 92 92  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 
2008 92 92 10  – – – – – – –  biezenis, bieze ņa koncentr āts, sald ēts vai uzglab āts 
aseptisk ā veid ā, tar ā ar satura t īro svaru virs 190 kg, 
sulu, nekt āru un dz ērienu ražošanai  2 0  
2008 92 92 90  – – – – – – –  cits  15  3  
2008 92 93 00  – – – – – –  cits  15  3  
– – – – –  4,5 kg vai vair āk, bet maz āk nek ā 5 kg  
2008 92 94 00  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 15 3  
2008 92 96 00  – – – – – –  cits  15  3  
– – – – –  līdz 4,5 kg  
2008 92 97 00  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 15 3  
2008 92 98 00  – – – – – –  cits  15  3  
2008 99  – –  cits  
– – –  ar spirta piedevu  
– – – –  ingversLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/307
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 99 11 00  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  15 3  
2008 99 19 00  – – – – –  cits  15  3  
– – – –  vīnogas  
2008 99 21 00  – – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  15  3  
2008 99 23 00  – – – – –  cits  15  3  
– – – –  cits  
– – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 9 % no svara  
– – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  
2008 99 24 00  – – – – – – –  pasifloru aug ļi un gvajaves  15  3  
2008 99 28 00  – – – – – – –  cits  15  3  
– – – – – –  cits  
2008 99 31 00  – – – – – – –  pasifloru aug ļi un gvajaves  15  3  
2008 99 34 00  – – – – – – –  cits  15  3  
– – – – –  cits  
– – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  
2008 99 36 00  – – – – – – –  tropu aug ļi 15  3  
2008 99 37 00  – – – – – – –  cits  15  3  
– – – – – – –  cits  
2008 99 38 00  – – – – – – –  tropu aug ļi 15  3  
2008 99 40 00  – – – – – – –  cits  15  3  
– – –  bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  
2008 99 41 00  – – – – –  ingvers  15  3  
2008 99 43 00  – – – – –  vīnogas  15  3  
2008 99 45 00  – – – – –  pl ūmes un ž āvētas pl ūmes  15  3  
2008 99 46 00  – – – – – – –  pasifloru aug ļi, gvajaves un tamarindi  15  3  
2008 99 47 00  – – – – –  mango, mangost āni, papaijas, kešjukoku aug ļi, li čī, 
džekfr ūti, sapodillas, karambolas un pitahajas  15 3LV L 161/308 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 99 49 00  – – – – –  cits  15  3  
– – – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  
2008 99 51 00  – – – – –  ingvers  15  3  
2008 99 61 00  – – – – –  pasifloru aug ļi un gvajaves  15  3  
2008 99 62 00  – – – – –  mango, mangost āni, papaijas, tamarindi, kešjukoku 
aug ļi, li čī, džekfr ūti, sapodillas, karambolas un pitahajas  15 3  
2008 99 67 00  – – – – –  cits  15  3  
– – – –  bez cukura piedevas  
– – – – –  pl ūmes un ž āvētas pl ūmes, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro 
svaru  
2008 99 72 00  – – – – – –  5 kg vai vair āk 15  3  
2008 99 78 00  – – – – – –  līdz 5 kg  15  3  
2008 99 85 00  – – – – –  kukur ūza, iz ņemot cukurkukur ūzu (Zea mays var. 
saccharata)  15 0  
2008 99 91 00  – – – – –  jamss, bat ātes un taml īdz īgas augu ēdam ās da ļas, kas 
satur 5 % vai vair āk cietes  15 0  
2008 99 99  – – – – –  cits  
2008 99 99 10  – – – – – –  ban ānu, kivi, kaktusa, acerolas, rambut āna koka 
aug ļu, citu tropu aug ļu un tropu riekstu biezenis, 
bieze ņa koncentr āts, sald ēts vai uzglab āts aseptisk ā 
veid ā tar ā ar satura t īro svaru virs 190 kg, sulu, 
nekt āru un dz ērienu ražošanai  2 0  
2008 99 99 20  – – – – – –  biezenis, sald ēts vai uzglab āts aseptisk ā veid ā, tar ā ar 
satura t īro svaru virs 190 kg, sulu, nekt āru un 
dz ērienu ražošanai  2 0  
2008 99 99 90  – – – – – –  cits  15  3  
2009  Aug ļu sulas (ieskaitot v īnogu misu) vai d ārze ņu sulas, nerau ­
dz ētas un bez spirta piedevas, ar ī ar cukura vai cita saldin ātāja 
piedevu  
– apels īnu sula  
2009 11  – –  sald ēti 
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
2009 11 11 00  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/309
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 11 19 00  – – – –  cits  2  0  
– – –  kuras Briksa v ērtība nep ārsniedz 67  
2009 11 91 00  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara, 
un pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no svara  2 0  
2009 11 99  – – – –  cits  
2009 11 99 10  – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 11 99 20  – – – – – –  dab īga (nereduc ēta), bez cukura piedevas, traukos ar 
satura neto svaru virs 190 kg, kuras v ērtība p ārsniedz 
EUR 30 par 100 kg t īrā svara  2 0  
2009 11 99 90  – – – – –  cits  2  0  
2009 12 00  – –  nesald ēta, kuras Briksa v ērtība nep ārsniedz 20  
2009 12 00 10  – – –  dab īga (nereduc ēta), bez cukura piedevas, traukos ar 
satura neto svaru virs 190 kg, kuras v ērtība p ārsniedz 
EUR 30 par 100 kg t īrā svara  2 0  
2009 12 00 90  – – –  cits  2  0  
2009 19  – –  cits  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
2009 19 11 00  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  5  0  
2009 19 19 00  – – – –  cits  2  0  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 20, bet nep ārsniedz 67  
2009 19 91 00  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara, 
un pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no svara  5 0  
2009 19 98  – – – –  cits  
2009 19 98 10  – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 19 98 90  – – – – –  cits  5  0  
– greipfr ūtu sula  
2009 21 00  – –  kuras Briksa v ērtība nep ārsniedz 20  
2009 21 00 10  – – –  dab īga (nereduc ēta), bez cukura piedevas, traukos ar 
satura neto svaru virs 190 kg, kuras v ērtība p ārsniedz 
EUR 30 par 100 kg t īrā svara  2 0  
2009 21 00 90  – – –  cits  5  0LV L 161/310 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 29  – –  cits  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
2009 29 11 00  – – – –  kuras v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  5  0  
2009 29 19 00  – – – –  cits  2  0  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 20, bet nep ārsniedz 67  
2009 29 91 00  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara, 
un pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no svara  5 0  
2009 29 99  – – – –  cits  
2009 29 99 10  – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 29 99 90  – – – – –  cits  5  0  
– citu viena veida citrusu aug ļu sula  
2009 31  – –  kuru Briksa v ērtība nep ārsniedz 20  
– – –  kuras v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
2009 31 11 00  – – – –  ar cukura piedevu  5  0  
2009 31 19  – – – –  cits  
2009 31 19 10  – – – – –  dab īga (nereduc ēta), bez cukura piedevas, traukos ar 
neto svaru virs 190 kg, kuras v ērtība p ārsniedz 
EUR 30 par 100 kg t īrā svara  2 0  
2009 31 19 90  – – – – –  cits  5  0  
– – –  kuras v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
– – – –  citronu sula  
2009 31 51 00  – – – – –  ar cukura piedevu  5  0  
2009 31 59 00  – – – – –  bez cukura piedevas  5  0  
– – – –  citu citrusaug ļu sulas  
2009 31 91 00  – – – – –  ar cukura piedevu  5  0  
2009 31 99 00  – – – – –  bez cukura piedevas  5  0  
2009 39  – –  cits  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
2009 39 11 00  – – –  kuras v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/311
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 39 19 00  – – – –  cits  2  0  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 20, bet nep ārsniedz 67  
– – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
2009 39 31 00  – – – – –  ar cukura piedevu  5  0  
2009 39 39  – – – – –  bez cukura piedevas  
2009 39 39 10  – – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 39 39 90  – – – – – –  cits  5  0  
– – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
– – – – –  citronu sula  
2009 39 51 00  – – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  5 0  
2009 39 55 00  – – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  5 0  
2009 39 59 00  – – – – – –  bez cukura piedevas  5  0  
– – – – –  citu citrusaug ļu sulas  
2009 39 91 00  – – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  5 0  
2009 39 95 00  – – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  5 0  
2009 39 99 00  – – – – – –  bez cukura piedevas  5  0  
– ananasu sula  
2009 41  – –  kuras Briksa v ērtība nep ārsniedz 20  
2009 41 10 00  – – –  kuras v ērtība p ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara, ar 
cukura piedevu  10 3  
– – –  cits  
2009 41 91 00  – – – –  ar cukura piedevu  10  3  
2009 41 99  – – – –  bez cukura piedevas  
2009 41 99 10  – – – – –  dab īga (nereduc ēta), bez cukura piedevas, traukos ar 
neto svaru virs 190 kg, kuras v ērtība p ārsniedz 
EUR 30 par 100 kg t īrā svara  2 0  
2009 41 99 90  – – – – –  cits  10  3  
2009 49  – –  cits  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67LV L 161/312 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 49 11 00  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  10  3  
2009 49 19 00  – – – –  cits  2  0  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 20, bet nep ārsniedz 67  
2009 49 30 00  – – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara, ar 
cukura piedevu  10 3  
– – – –  cits  
2009 49 91 00  – – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  10 3  
2009 49 93 00  – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  10 3  
2009 49 99  – – – – –  bez cukura piedevas  
2009 49 99 10  – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 49 99 90  – – – – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
2009 50  –  tom ātu sula  
2009 50 10 00  – –  ar cukura piedevu  10  3  
2009 50 90 00  – –  cits  10  3  
– vīnogu sula (ieskaitot v īnogu misu)  
2009 61  – –  kuru Briksa v ērtība nep ārsniedz 30  
2009 61 10 00  – – –  kuras v ērtība p ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara  10  3  
2009 61 90 00  – – –  kuras v ērtība nep ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara  10  3  
2009 69  – –  cits  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
2009 69 11 00  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 22 par 100 kg t īrā svara  10  3  
2009 69 19 00  – – – –  cits  2  0  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 30, bet nep ārsniedz 67  
– – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara  
2009 69 51 00  – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 69 59 00  – – – – –  cits  10  3  
– – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara  
– – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svaraLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/313
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 69 71 00  – – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 69 79 00  – – – – – –  cits  10  3  
2009 69 90 00  – – – – –  cits  10  3  
– ābolu sula  
2009 71  – –  kuru Briksa v ērtība nep ārsniedz 20  
2009 71 10 00  – – –  kuras v ērtība p ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara  10  3  
– – –  cits  
2009 71 91 00  – – – –  ar cukura piedevu  10  3  
2009 71 99 00  – – – –  bez cukura piedevas  10  3  
2009 79  – –  cits  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
2009 79 11 00  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 22 par 100 kg t īrā svara  10  3  
2009 79 19 00  – – – –  cits  10  3  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 20, bet nep ārsniedz 67  
2009 79 30 00  – – – –  kuras v ērtība nep ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara, 
ar cukura piedevu  10 3  
– – – –  cits  
2009 79 91 00  – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  10 3  
2009 79 93 00  – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  10 3  
2009 79 99 00  – – – – –  bez cukura piedevas  10  3  
2009 80  –  citu viena veida aug ļu vai d ārze ņu sulas  
– – kuru Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
– – –  bumbieru sula  
2009 80 11 00  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 22 par 100 kg t īrā svara  10  3  
2009 80 19 00  – – – –  cits  10  3  
– – –  cits  
– – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
2009 80 34  – – – – –  tropu aug ļu sulaLV L 161/314 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 80 34 10  – – – – – –  pasifloru aug ļu sulas  2  0  
2009 80 34 20  – – – – – –  gvajaves sulas  0  0  
2009 80 34 90  – – – – – –  cits  8  2  
2009 80 35 00  – – – – –  cits  2  0  
– – – –  cits  
2009 80 36 00  – – – – –  tropu aug ļu sula  8  2  
2009 80 38 00  – – – – –  cits  2  0  
– – kuru Briksa v ērtība nep ārsniedz 67  
– – –  bumbieru sula  
2009 80 50 00  – – – –  kuras v ērtība nep ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara, 
ar cukura piedevu  10 3  
– – – –  cits  
2009 80 61 00  – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  10 3  
2009 80 63 00  – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  10 3  
2009 80 69 00  – – – – –  bez cukura piedevas  10  3  
– – –  cits  
– – – –  kuras v ērtība p ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara, ar 
cukura piedevu  
2009 80 71 00  – – – – –  ķiršu sula  10  3  
2009 80 73 00  – – – – –  tropu aug ļu sula  10  3  
2009 80 79 00  – – – – –  cits  10  3  
– – – –  cits  
– – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  
2009 80 85  – – – – –  tropu aug ļu sula  
2009 80 85 10  – – – – – – –  pasifloru aug ļu sula un gvajaves sula  8  0  
2009 80 85 90  – – – – – – –  cits  10  3  
2009 80 86 00  – – – – – –  cits  10  3  
– – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svaraLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/315
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 80 88 00  – – – – – – –  tropu aug ļu sula  10  3  
2009 80 89 00  – – – – – –  cits  10  3  
– – – – –  bez cukura piedevas  
2009 80 95  – – – – – –  lielogu dz ērve ņu (Vaccinium macrocarpon) sula  
2009 80 95 10  – – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 80 95 90  – – – – – – –  cits  10  3  
2009 80 96 00  – – – – – –  ķiršu sula  10  3  
2009 80 97  – – – – – –  tropu aug ļu sula  
2009 80 97 10  – – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 80 97 20  – – – – –  dab īga (nereduc ēta), bez cukura piedevas, traukos ar 
neto svaru virs 190 kg, kuras v ērtība p ārsniedz 
EUR 30 par 100 kg t īrā svara  2 0  
2009 80 97 90  – – – – – – –  cits  10  3  
2009 80 99  – – – – – –  cit ādas 
2009 80 99 10  – – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 80 99 20  – – – – –  dab īga ban ānu sula (nereduc ēta), bez cukura piedevas, 
traukos ar neto svaru virs 190 kg, kuras v ērtība 
pārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  2 0  
2009 80 99 90  – – – – – – –  cits  10  3  
2009 90  –  sulu mais ījumi  
– – kuru Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
– – –  ābolu un bumbieru sulu mais ījumi  
2009 90 11 00  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 22 par 100 kg t īrā svara  10  3  
2009 90 19 00  – – – –  cits  10  3  
– – –  cits  
2009 90 21 00  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  10  3  
2009 90 29 00  – – – –  cits  2  0  
– – kuru Briksa v ērtība nep ārsniedz 67  
– – –  ābolu un bumbieru sulu mais ījumiLV L 161/316 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 90 31 00  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara, 
pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no svara  10 3  
2009 90 39 00  – – – –  cits  10  3  
– – –  cits  
– – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
– – – – –  citrusaug ļu sulu un ananasu sulas mais ījumi  
2009 90 41 00  – – – – – –  ar cukura piedevu  10  3  
2009 90 49  – – – – – –  cit ādas 
2009 90 49 10  – – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 90 49 20  – – – – – – –  dab īga (nereduc ēta), bez cukura piedevas, traukos, ar 
tīro svaru virs 190 kg  2 0  
2009 90 49 90  – – – – – – –  cits  10  3  
– – – – –  cit ādas 
2009 90 51 00  – – – – – –  ar cukura piedevu  10  3  
2009 90 59  – – – – – –  cit ādas 
2009 90 59 10  – – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 90 59 20  – – – – – – –  tropu aug ļu sulu mais ījumi, dab īgas (nereduc ētas), 
bez cukura piedevas, traukos, ar t īro svaru virs 
190 kg  2 0  
2009 90 59 30  – – – – – – –  citrusaug ļu sulu mais ījumi, dab īgas (nereduc ētas), 
bez cukura piedevas, traukos, ar t īro svaru virs 
190 kg  2 0  
2009 90 59 90  – – – – – – –  cits  10  3  
– – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
– – – – –  citrusaug ļu sulu un ananasu sulas mais ījumi  
2009 90 71 00  – – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  10 3  
2009 90 73 00  – – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  10 3  
2009 90 79  – – – – – –  bez cukura piedevas  
2009 90 79 10  – – – – – –  koncentr ēta 2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/317
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 90 79 90  – – – – – – –  cits  10  3  
– – – – –  cit ādas  
– – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  
2009 90 92 00  – – – – – – –  tropu aug ļu sulu mais ījumi  10  3  
2009 90 94 00  – – – – – – –  cits  10  3  
– – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  
2009 90 95 00  – – – – – – –  tropu aug ļu sulu mais ījumi  10  3  
2009 90 96 00  – – – – – – –  cits  10  3  
– – – – – –  bez cukura piedevas  
2009 90 97  – – – – – – –  tropu aug ļu sulu mais ījumi  
2009 90 97 10  – – – – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 90 97 90  – – – – – – – –  cits  10  3  
2009 90 98  – – – – – – –  cit ādas 
2009 90 98 10  – – – – – – – –  koncentr ēta 2  0  
2009 90 98 90  – – – – – – – –  cits  10  3  
21 NODA ĻA 21 - DAŽ ĀDI P ĀRTIKAS PRODUKTI  
2101  Kafijas, t ējas un mates ekstrakti, esences un koncentr āti un 
izstr ādājumi uz to b āzes vai uz kafijas, t ējas vai mates b āzes; 
grauzd ēti cigori ņi un citi grauzd ēti kafijas aizst ājēji un to 
ekstrakti, esences un koncentr āti 
– kafijas ekstrakti, esences un koncentr āti un izstr ādājumi uz 
šo ekstraktu, esen ču un koncentr ātu b āzes vai uz kafijas 
bāzes 
2101 11  – –  ekstrakti, esences un koncentr āti 
2101 11 11  – – –  ar kafijas b āzes sausnas saturu vair āk par 95 % no svara  
2101 11 11 10  – – – –  šķīstoš ā kafija iepakojumos, kuru svars p ārsniedz 10 kg  5  3  
2101 11 11 90  – – – –  cits  10  3  
2101 11 19 00  – – –  cits  10  3  
2101 12  – –  izstr ādājumi uz š ādu ekstraktu, esen ču vai koncentr ātu 
bāzes vai uz kafijas b āzesLV L 161/318 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2101 12 92 00  – – –  izstr ādājumi uz š ādu ekstraktu, esen ču vai koncentr ātu 
bāzes vai uz kafijas b āzes 10 3  
2101 12 98 00  – – –  cits  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
2101 20  –  tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentr āti un izstr ādā­
jumi uz ekstraktu, esen ču un koncentr ātu b āzes vai uz t ējas 
vai mates b āzes 
2101 20 20 00  – –  ekstrakti, esences vai koncentr āti 10  3  
– – izstr ādājumi  
2101 20 92 00  – – –  uz t ējas vai mates ekstraktu, esen ču vai koncentr ātu b āzes 10  3  
2101 20 98 00  – – –  cits  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
2101 30  –  grauzd ēti cigori ņi un citi grauzd ēti kafijas aizst ājēji un to 
ekstrakti, esences un koncentr āti 
– – grauzd ēti cigori ņi un citi grauzd ēti kafijas aizst ājēji 
2101 30 11 00  – – –  grauzd ēti cigori ņi 10  3  
2101 30 19 00  – – –  cits  10  0  
– – grauzd ētu cigori ņu un citu grauzd ētu kafijas aizst ājēju 
ekstrakti, esences un koncentr āti 
2101 30 91 00  – – –  grauzd ētu cigori ņu 10  3  
2101 30 99 00  – – –  cits  10  0  
2102  Raugi (akt īvi vai neakt īvi); citi neakt īvi vienš ūnu organismi 
(iz ņemot vakc īnas, kas min ētas poz īcij ā 3002); gatavi cepamie 
pulveri  
2102 10  –  akt īvie raugi  
2102 10 10 00  – –  kult ūrraugs  15  5  
– – maizes raugs  
2102 10 31 00  – – –  žāvēts 20  5  
2102 10 39 00  – – –  cits  20  5  
2102 10 90 00  – –  cits  15  5  
2102 20  –  neakt īvi raugi; citi nedz īvi vienš ūnu mikroorganismi  
– – neakt īvie raugiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/319
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2102 20 11 00  – – –  tablešu, kubi ņu vai taml īdz īgā veid ā vai tiešaj ā iepakojum ā 
ar t īro svaru l īdz 1 kg  10 3  
2102 20 19 00  – – –  cits  10  3  
2102 20 90 00  – –  cits  10  3  
2102 30 00 00  –  gatavi cepamie pulveri  10  3  
2103  Gatavas m ērces un produkti to gatavošanai; garšvielu mais ī­
jumi un pikanto garšvielu mais ījumi; sinepju pulveris un 
gatavas sinepes  
2103 10 00 00  –  sojas m ērce 15  3  
2103 20 00 00  –  tom ātu ke čups un cit ādas tom ātu m ērces  15  3  
2103 30  –  sinepju pulveris un gatavas sinepes  
2103 30 10 00  – –  sinepju pulveris  15  3  
2103 30 90 00  – –  gatavas sinepes  12  3  
2103 90  –  cits  
2103 90 10 00  – –  mango čatnijs š ķidr ā veid ā 10  3  
2103 90 30 00  – –  arom ātisk ās r ūgtvielas ar spirta tilpumkoncentr āciju 44,2- 
44,9 tilp. %, ar genci ānu, garšvielu un daž ādu sast āvda ļu 
saturu no 1,5 l īdz 6 svara % un ar cukura saturu no 4 % 
līdz 10 %, traukos ar tilpumu 0,5 l vai maz āk 10 3  
2103 90 90 00  – –  cits  10  7  
2104  Gatavas zupas un buljoni, izstr ādājumi to pagatavošanai; 
homogeniz ēti jaukti p ārtikas izstr ādājumi  
2104 10  –  gatavas zupas un buljoni, izstr ādājumi to pagatavošanai  
2104 10 10 00  – –  žāvēts 10  7  
2104 10 90 00  – –  cits  10  3  
2104 20 00 00  –  homogeniz ēti jaukti p ārtikas izstr ādājumi  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
2105 00  Sald ējums, ar vai bez kakao  
2105 00 10  –  kur ā nav piena tauku vai š ādu tauku ir maz āk par 3 % no 
svara  
2105 00 10 10  – –  aug ļu sald ējums no mais ījuma poz īcij ā 2106 90 98 60  5  0  
2105 00 10 90  – –  cits  10  0  
– kas piena taukus satur no svaraLV L 161/320 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2105 00 91 00  – –  3 % vai vair āk, bet maz āk par 7 % no svara  10  0  
2105 00 99 00  – –  7 % vai vair āk 10  0  
2106  P ārtikas izstr ādājumi, kas nav min ēti vai iek ļauti citur  
2106 10  –  prote īna koncentr āti un struktur ētas olbaltumvielas  
2106 10 20 00  – –  kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai 
cieti vai kas satur maz āk par 1,5 % no svara piena taukus, 
5 % saharozi vai izoglikozi, 5 % glikozi vai cieti  4 20 % samazin ājums 
5 gados  
2106 10 80 00  – –  cits  4  0  
2106 90  –  cits  
2106 90 20 00  – –  salikti alkohola izstr ādājumi (alkoholisko prepar ātu mais ī­
jumi), kas nav uz smaržvielu b āzes un kurus izmanto 
dz ērienu ražošan ā 10 0  
– – aromatiz ēti vai iekr āsoti cukura s īrupi  
2106 90 30 00  – – –  izoglikozes s īrupi  5  0  
– – –  cit ādas 
2106 90 51 00  – – – –  laktozes s īrups  5  0  
2106 90 55 00  – – – –  glikozes s īrups un maltodekstr īna s īrups  5  0  
2106 90 59 00  – – – –  cits  10  50 % samazin ājums 
5 gados  
– – cits  
2106 90 92 00  – – –  kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai 
cieti vai kas satur maz āk par 1,5 % no svara piena taukus, 
5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi 
vai cieti  8 7  
2106 90 98  – – –  cits  
2106 90 98 60  – – – –  mais ījums aug ļu sald ējuma, kurš satur aug ļu sulu 
koncentr ātus, vai bezalkoholisku dz ērienu gatavošanai 
ar cukura saturu l īdz 30 % no svara un bez piena 
tauku satura  5 0  
2106 90 98 90  – – – –  cits  0  0  
22 NODA ĻA 22 - DZ ĒRIENI, ALKOHOLISKI Š ĶIDRUMI UN 
ETI ĶIS 
2201  Ūdens, ieskaitot dabiskos vai m āksl īgos miner ālūde ņus un 
gāzētos ūde ņus, bez cukura vai citu saldin ātāju piedevas, 
nearomatiz ēts, ledus un sniegs  
2201 10  –  miner ālūde ņi un g āzētie ūde ņi 
– – dabiskie miner ālūde ņiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/321
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2201 10 11 00  – – –  neg āzēti 10  0  
2201 10 19 00  – – –  cits  10  0  
2201 10 90 00  – –  cits  10  0  
2201 90 00 00  –  cits  10  0  
2202  Ūdens, ieskaitot miner ālūde ņus un g āzētos ūde ņus, ar cukura 
vai citu saldin ātāju piedevu vai aromatiz ēts, un citi bezalko ­
holiskie dz ērieni, iz ņemot aug ļu vai d ārze ņu sulas, kas 
iek ļautas poz īcij ā 2009  
2202 10 00 00  –  ūdens, ieskaitot miner ālūdeni un g āzēto ūdeni ar cukura vai 
citu saldin ātāju piedevu vai aromatiz ētu miner ālūdeni un 
gāzēto ūdeni  5 0  
2202 90  –  cits  
2202 90 10 00  – –  kuros nav poz īcij ās 0401–0404 min ēto produktu vai 
tauku, kas ieg ūti no poz īcij ās 0401–0404 min ētajiem 
produktiem  5 0  
– – cit ādi, kuros tauki, kas ieg ūti no poz īcij ās 0401–0404 
min ētajiem produktiem, ir  
2202 90 91 00  – – –  maz āk par 0,2 %  5  0  
2202 90 95 00  – – –  0,2 % vai vair āk, bet maz āk par 2 %  5  0  
2202 90 99 00  – – –  2 % vai vair āk 5  0  
2203 00  Iesala alus  
– tar ā ar 2 l vai maz āku tilpumu  
2203 00 01 00  – –  pudel ēs EUR 0,05 
litr ā 0 
2203 00 09 00  – –  cits  EUR 0,05 
litr ā 0 
2203 00 10 00  –  tar ā ar 10 l vai liel āku tilpumu  EUR 0,05 
litr ā 0 
2204  Svaigu v īnogu v īns, ieskaitot stiprin ātos v īnus; v īnogu misa, 
izņemot poz īcij ā 2009 min ēto 
2204 10  –  dzirkstošais v īns 
– – ar faktisko spirta tilpumkoncentr āciju vismaz 8,5 tilp. %  
2204 10 11 00  – – –  šampanietis  EUR 1,5 litr ā 5  
2204 10 19 00  – – –  cits  EUR 1,5 litr ā 5  
– – citsLV L 161/322 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2204 10 91 00  – – –  Asti spumante  EUR 1,5 litr ā 5  
2204 10 99 00  – – –  cits  EUR 1,5 litr ā 5  
– cit ādi v īni; v īnogu misa, kuras r ūgšana ir p ārtraukta, pievie ­
nojot spirtu  
2204 21  – –  tar ā ar 2 l vai maz āku tilpumu  
2204 21 10 00  – – –  vīns, kas nav min ēts apakšpoz īcij ā 2204 10, pudel ēs ar 
galvi ņkor ķiem, kuri nostiprin āti ar stiepl ēm vai stiprin āju­
miem; v īns cit ādā tar ā, ar oglek ļa dioks īda rad ītu p ārspie ­
dienu, kas nav maz āks par 1 bar, bet nep ārsniedz 3 bar 
20 °C temperat ūrā EUR 0,3 litr ā 5  
– – –  cits  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija nep ārsniedz 13 
tilp. %  
– – – – –  noteiktos re ģionos ražoti kvalitat īvi v īni 
– – – – – –  baltv īni 
2204 21 11 00  – – – – – – –  Alsace (Elzasas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 12 00  – – – – – – –  Bordeaux (Bordo)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 13 00  – – – – – – –  Bourgogne (Burgundijas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 17 00  – – – – – – –  Val de Loire (Lu āras ielejas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 18 00  – – – – – – –  Mosel-Saar-Ruwer (Mozeles-S āras-R ūveres)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 19 00  – – – – – – –  Pfalz (Pfalcas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 22 00  – – – – – – –  Rheinhessen (Reinhesenes)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 23 00  – – – – – – –  Tokay (Tokajas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 24 00  – – – – – – –  Lazio (Lacijas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 26 00  – – – – – – –  Toscana (Tosk ānas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 27 00  – – – – – – –  Trentino (Trent īnas), Alto-Adige (Altoadidžes) un 
Friuli (Friuli)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 28 00  – – – – – – –  Veneto (Venetas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 32 00  – – – – – – –  Vinho Verde (za ļais v īns) EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 34 00  – – – – – – –  Penedés (Penedesas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 36 00  – – – – – – –  Rioja (Larjohas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 37 00  – – – – – – –  Valencia (Valensijas)  EUR 0,3 litr ā 5LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/323
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2204 21 38 00  – – – – – – –  cits  EUR 0,3 litr ā 5  
– – – – – –  cit ādas 
2204 21 42 00  – – – – – – –  Bordeaux (Bordo)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 43 00  – – – – – – –  Bourgogne (Burgundijas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 44 00  – – – – – – –  Beaujolais (Božol ē) EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 46 00  – – – – – – –  Côtes-du-Rhône (Ronas krasta)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 47 00  – – – – – – –  Languedoc-Roussillon (Langdokas–Rusijonas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 48 00  – – – – – – –  Val de Loire (Lu āras ielejas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 62 00  – – – – – – –  Piemonte (Pjemontas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 66 00  – – – – – – –  Toscana (Tosk ānas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 67 00  – – – – – – –  Trentino (Trent īnas) un Alto-Adige (Altoadidžes)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 68 00  – – – – – – –  Veneto (Venetas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 69 00  – – – – – – –  Dão, Bairrada un Douro  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 71 00  – – – – – – –  Navarra (Navarras)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 74 00  – – – – – – –  Penedés (Penedesas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 76 00  – – – – – – –  Rioja (Larjohas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 77 00  – – – – – – –  Valdepeñas (Valdepe ņasas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 78 00  – – – – – – –  cits  EUR 0,3 litr ā 5  
– – – – –  cit ādas 
2204 21 79 00  – – – – – –  baltv īni EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 80 00  – – – – – –  cits  EUR 0,3 litr ā 5  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 13 % 
tilp. %, bet nep ārsniedz 15 % tilp. %  
– – – – –  noteiktos re ģionos ražoti kvalitat īvi v īni 
– – – – – –  baltv īni 
2204 21 81 00  – – – – – – –  Tokay (Tokajas)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 82 00  – – – – – – –  cits  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 83 00  – – – – – –  cits  EUR 0,3 litr ā 5  
– – – – –  cit ādas 
2204 21 84 00  – – – – – –  baltv īni EUR 0,3 litr ā 5LV L 161/324 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2204 21 85 00  – – – – – –  cits  EUR 0,3 litr ā 5  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 15 % 
tilp. %, bet nep ārsniedz 18 % tilp. %  
2204 21 87 00  – – – – –  Marsala  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 88 00  – – – – –  Samas v īns (Samos) un Lemnas muskats (Muscat de 
Lemnos)  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 89 00  – – – – –  portv īns EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 91 00  – – – – –  madeira un Setubalas muskatels  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 92 00  – – – – –  heress  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 94 00  – – – – –  cits  EUR 0,3 litr ā 5  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 18 % 
tilp. %, bet nep ārsniedz 22 % tilp. %  
2204 21 95 00  – – – – –  portv īns EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 96 00  – – – – –  madeira, heress un Setubalas muskatels  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 98 00  – – – – –  cits  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 21 99 00  – – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 22 
tilp. %  EUR 0,3 litr ā 5  
2204 29  – –  cits  
2204 29 10 00  – – –  vīns, kas nav min ēts apakšpoz īcij ā 2204 10, pudel ēs ar 
galvi ņkor ķiem, kuri nostiprin āti ar stiepl ēm vai stiprin āju­
miem; v īns cit ādā tar ā, ar oglek ļa dioks īda rad ītu p ārspie ­
dienu, kas nav maz āks par 1 bar, bet nep ārsniedz 3 bar 
20 °C temperat ūrā EUR 0,4 litr ā 5  
– – –  cits  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija nep ārsniedz 13 
tilp. %  
– – – – –  noteiktos re ģionos ražoti kvalitat īvi v īni 
– – – – – –  baltv īni 
2204 29 11 00  – – – – – – –  Tokay (Tokajas)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 12 00  – – – – – – –  Bordeaux (Bordo)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 13 00  – – – – – – –  Bourgogne (Burgundijas)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 17 00  – – – – – – –  Val de Loire (Lu āras ielejas)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 18 00  – – – – – – –  cits  EUR 0,4 litr ā 5  
– – – – – –  cit ādasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/325
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2204 29 42 00  – – – – – – –  Bordeaux (Bordo)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 43 00  – – – – – – –  Bourgogne (Burgundijas)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 44 00  – – – – – – –  Beaujolais (Božol ē) EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 46 00  – – – – – – –  Côtes-du-Rhône (Ronas krasta)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 47 00  – – – – – – –  Languedoc-Roussillon (Langdokas-Rusijonas)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 48 00  – – – – – – –  Val de Loire (Lu āras ielejas)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 58 00  – – – – – – –  cits  EUR 0,4 litr ā 5  
– – – – –  cit ādas  
– – – – – –  baltv īni 
2204 29 62 00  – – – – – – –  Sicilia (Sic īlijas)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 64 00  – – – – – – –  Veneto (Venetas)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 65 00  – – – – – – –  cits  EUR 0,4 litr ā 5  
– – – – – –  cit ādas 
2204 29 71 00  – – – – – – –  Puglia (Ap ūlijas)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 72 00  – – – – – – –  Sicilia (Sic īlijas)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 75 00  – – – – – – –  cits  EUR 0,4 litr ā 5  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 13 % 
tilp. %, bet nep ārsniedz 15 % tilp. %  
– – – – –  noteiktos re ģionos ražoti kvalitat īvi v īni 
– – – – – –  baltv īni 
2204 29 77 00  – – – – – – –  Tokay (Tokajas)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 78 00  – – – – – – –  cits  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 82 00  – – – – – –  cits  EUR 0,4 litr ā 5  
– – – – –  cits  
2204 29 83 00  – – – – – –  baltv īni EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 84 00  – – – – – –  cits  EUR 0,4 litr ā 5  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 15 % 
tilp. %, bet nep ārsniedz 18 % tilp. %  
2204 29 87 00  – – – – –  Marsala  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 88 00  – – – – –  Samas v īns (Samos) un Lemnas muskats (Muscat de 
Lemnos)  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 89 00  – – – – –  portv īns EUR 0,4 litr ā 5LV L 161/326 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2204 29 91 00  – – – – –  madeira un Setubalas muskatels  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 92 00  – – – – –  heress  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 94 00  – – – – –  cits  EUR 0,4 litr ā 5  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 18 % 
tilp. %, bet nep ārsniedz 22 % tilp. %  
2204 29 95 00  – – – – –  portv īns EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 96 00  – – – – –  madeira, heress un Setubalas muskatels  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 98 00  – – – – –  cits  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 29 99 00  – – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 22 
tilp. %  EUR 0,4 litr ā 5  
2204 30  –  cit āda v īnogu misa  
2204 30 10 00  – –  rūgstoša vai t āda, kam r ūgšana aptur ēta ar citu pa ņēmienu, 
nevis pievienojot spirtu  10 5  
– – cits  
– – –  ar bl īvumu l īdz 1,33 g/cm  3 20 °C temperat ūrā un faktisko 
spirta tilpumkoncentr āciju l īdz 1 tilp. %  
2204 30 92 00  – – – –  koncentr ēta 10  5  
2204 30 94 00  – – – –  cits  10  5  
– – –  cits  
2204 30 96 00  – – – –  koncentr ēta 10  5  
2204 30 98 00  – – – –  cits  10  5  
2205  Vermuts un citi svaigo v īnogu v īni, kas aromatiz ēti ar augiem 
vai arom ātisk ām viel ām 
2205 10  –  tar ā ar 2 l vai maz āku tilpumu  
2205 10 10 00  – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija ir 18 tilp. % vai 
maz āk EUR 0,1 litr ā 3  
2205 10 90 00  – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 18 tilp. 
% EUR 0,1 litr ā 3  
2205 90  –  cits  
2205 90 10 00  – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija ir 18 tilp. % vai 
maz āk EUR 0,1 litr ā 3  
2205 90 90 00  – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 
18 tilp. %  EUR 0,1 litr ā 3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/327
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2206 00  Citi raudz ēti dz ērieni (piem ēram, sidrs, bumbieru v īns, meda ­
lus); raudz ēto dz ērienu mais ījumi un raudz ēto dz ērienu un 
bezalkoholisko dz ērienu mais ījumi, kas citur nav min ēti un 
iek ļauti 
2206 00 10 00  –  čagu ekstrakta v īns EUR 0,1 litr ā 3  
– cits  
– – dzirkstošie  
2206 00 31 00  – – –  ābolu sidrs un bumbieru v īns EUR 0,1 litr ā 3  
2206 00 39 00  – – –  cits  EUR 0,1 litr ā 3  
– – nedzirkstošie, tar ā ar tilpumu  
– – –  2 litri vai maz āk 
2206 00 51 00  – – – –  ābolu sidrs un bumbieru v īns EUR 0,1 litr ā 3  
2206 00 59 00  – – – –  cits  EUR 0,1 litr ā 3  
– – –  vair āk par 2 l  
2206 00 81 00  – – – –  ābolu sidrs un bumbieru v īns EUR 0,1 litr ā 3  
2206 00 89 00  – – – –  cits  EUR 0,1 litr ā 3  
2207  Nedenatur ēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentr āciju 80 tilp. % 
vai vair āk; etilspirts un citi jebk āda stipruma spirti, denatur ēti 
2207 10 00  –  nedenatur ēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentr āciju 80 tilp. 
% vai vair āk 
2207 10 00 10  – –  lietošanai medic īnā un z āļu ražošanai  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
2207 10 00 90  – –  cits  10  20 % samazin ājums 
5 gados  
2207 20 00 00  –  etilspirts un citi jebk āda stipruma spirti, denatur ēti 10  20 % samazin ājums 
5 gados  
2208  Nedenatur ēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentr ācija ir 
maz āk nek ā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dz ērieni, li ķieri 
un citi alkoholiski dz ērieni  
2208 20  –  alkoholiski š ķidrumi, kas ieg ūti destil ējot v īnogu v īnu vai 
vīnogu čagas  
– – tar ā ar 2 l vai maz āku tilpumu  
2208 20 12 00  – – –  konjaks  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 20 14 00  – – –  armanjaks  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3LV L 161/328 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2208 20 26 00  – – –  grapa  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 20 27 00  – – –  Heresas brendijs (Brandyde Jerez)  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 20 29 00  – – –  cits  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – tar ā ar tilpumu vair āk par 2 l  
2208 20 40 00  – – –  neapstr ādāti destil āti EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – –  cits  
2208 20 62 00  – – – –  konjaks  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 20 64 00  – – – –  armanjaks  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 20 86 00  – – – –  grapa  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 20 87 00  – – – –  Heresas brendijs (Brandyde Jerez)  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 20 89 00  – – – –  cits  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 30  –  viskiji  
– – burbons, tar ā ar tilpumu  
2208 30 11 00  – – –  2 litri vai maz āk EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 30 19 00  – – –  vair āk par 2 l  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – skotu viskijs  
– – –  iesala viskijs, tar ā ar tilpumu  
2208 30 32 00  – – – –  2 litri vai maz āk EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/329
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2208 30 38 00  – – – –  vair āk par 2 l  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – –  jauktais viskijs, tar ā ar tilpumu  
2208 30 52 00  – – – –  2 litri vai maz āk EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 30 58 00  – – – –  vair āk par 2 l  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – –  cit ādi, tar ā ar tilpumu  
2208 30 72 00  – – – –  2 litri vai maz āk EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 30 78 00  – – – –  vair āk par 2 l  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – cit ādi, tar ā ar tilpumu  
2208 30 82 00  – – –  2 litri vai maz āk EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 30 88 00  – – –  vair āk par 2 l  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 40  –  rums un citi alkoholiskie dz ērieni, kas ieg ūti destil ējot 
raudz ētus cukurniedru produktus  
– – tar ā ar 2 l vai maz āku tilpumu  
2208 40 11 00  – – –  rums, kura sast āvā gaistošu vielu, iz ņemot etilspirtu vai 
metilspirtu, nav maz āk par 225 g vien ā hektolitr ā t īra 
spirta (ar 10 % pielaidi)  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  0 
– – –  cits  
2208 40 31 00  – – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 7,9 par litru t īra spirta  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  0 
2208 40 39 00  – – – –  cits  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  0 
– – tar ā ar tilpumu vair āk par 2 l  
2208 40 51 00  – – –  rums, kura sast āvā gaistošu vielu, iz ņemot etilspirtu vai 
metilspirtu, nav maz āk par 225 g vien ā hektolitr ā t īra 
spirta (ar 10 % pielaidi)  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  0LV L 161/330 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  cits  
2208 40 91 00  – – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 2 par litru t īra spirta  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  0 
2208 40 99 00  – – – –  cits  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  0 
2208 50  –  džins un kadi ķu degv īns (Geneva)  
– – džins, tar ā ar tilpumu  
2208 50 11 00  – – –  2 litri vai maz āk EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 50 19 00  – – –  vair āk par 2 l  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – kadi ķu degv īns (Geneva), tar ā ar tilpumu  
2208 50 91 00  – – –  2 litri vai maz āk EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 50 99 00  – – –  vair āk par 2 l  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 60  –  degv īns 
– – ar spirta tilpumkoncentr āciju l īdz 45,4 tilp. %, tar ā ar 
tilpumu  
2208 60 11 00  – – –  2 litri vai maz āk EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 60 19 00  – – –  vair āk par 2 l  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – ar spirta tilpumkoncentr āciju vair āk nek ā 45,4 tilp. %, tar ā 
ar tilpumu  
2208 60 91 00  – – –  2 litri vai maz āk EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 60 99 00  – – –  vair āk par 2 l  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 70  –  liķieri un uzlijasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/331
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2208 70 10 00  – –  tar ā ar 2 l vai maz āku tilpumu  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 70 90 00  – –  tar ā ar tilpumu vair āk par 2 l  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 90  –  cits  
– – araks tar ā ar tilpumu  
2208 90 11 00  – – –  2 litri vai maz āk EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 90 19 00  – – –  vair āk par 2 l  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – pl ūmju, bumbieru vai ķiršu spirta uzl ējumi (iz ņemot li ķie­
rus), tar ā ar tilpumu  
2208 90 33 00  – – –  2 litri vai maz āk EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 90 38 00  – – –  vair āk par 2 l  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – citi alkoholiski š ķidrumi un citi alkoholiskie dz ērieni tar ā ar 
tilpumu  
– – –  2 litri vai maz āk 
2208 90 41 00  – – – –  ūzo EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – – –  cits  
– – – – –  stiprie alkoholiskie dz ērieni (iz ņemot li ķierus)  
– – – – – –  destil ēti no aug ļiem 
2208 90 45 00  – – – – – – –  kalvadoss  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 90 48 00  – – – – – – –  cits  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – – – – –  cits  
2208 90 52 00  – – – – – – –  graudu degv īns (Korn)  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3LV L 161/332 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2208 90 54 00  – – – – – – –  tekila  3  3  
2208 90 56  – – – – – – –  cits  
2208 90 56 10  – – – – – – – –  meskals  3  3  
2208 90 56 90  – – – – – – –  cits  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 90 69 00  – – – – –  citi alkoholiski dz ērieni  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – –  vair āk par 2 l  
– – – –  stiprie alkoholiskie dz ērieni (iz ņemot li ķierus)  
2208 90 71 00  – – – – –  destil ēti no aug ļiem EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 90 75 00  – – – – –  tekila  3  3  
2208 90 77 00  – – – – –  cits  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 90 78 00  – – – –  citi alkoholiski dz ērieni  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
– – nedenatur ēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentr āciju maz āk 
nek ā 80 tilp. %, tar ā ar tilpumu  
2208 90 91  – – –  2 litri vai maz āk 
2208 90 91 10  – –  lietošanai medic īnā un z āļu ražošanai  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 90 91 90  – – – –  cits  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 90 99  – – –  vair āk par 2 l  
2208 90 99 10  – –  lietošanai medic īnā un z āļu ražošanai  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2208 90 99 90  – – – –  cits  EUR 3,5/litrs 
100 % alko ­
hola  3 
2209 00  Eti ķis un eti ķa aizst ājēji, kas ieg ūti no eti ķsk ābes  
– vīna eti ķis, tar ā ar tilpumuLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/333
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2209 00 11 00  – –  2 litri vai maz āk 10  3  
2209 00 19 00  – –  vair āk par 2 l  10  3  
– cit ādi, tar ā ar tilpumu  
2209 00 91 00  – –  2 litri vai maz āk 10  3  
2209 00 99 00  – –  vair āk par 2 l  10  3  
23 NODA ĻA 23 - P ĀRTIKAS R ŪPNIEC ĪBAS ATLIEKAS UN 
ATKRITUMI; GATAVA LOPBAR ĪBA 
2301  Milti un granulas no ga ļas vai ga ļas subproduktiem, ziv īm vai 
vēžveid īgajiem, m īkstmiešiem vai citiem ūdens bezmugurkaul ­
niekiem, neder īgas p ārtikai; dradži (gr ības)  
2301 10 00 00  –  ga ļas vai ga ļas subproduktu milti un granulas; dradži (gr ības)  0  0  
2301 20 00 00  –  zivju, v ēžveid īgo, m īkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaul ­
nieku milti un granulas  0 0  
2302  Klijas, atsijas un citi atlikumi, granul ēti vai negranul ēti, kas 
ieg ūti, sij ājot, ma ļot vai cit ādi apstr ādājot lab ības graudus vai 
pākšaugus  
2302 10  –  kukur ūzas 
2302 10 10 00  – –  kuru cietes saturs nep ārsniedz 35 % no svara  20  5  
2302 10 90 00  – –  cits  20  5  
2302 30  –  kviešu  
2302 30 10 00  – –  ar cietes saturu ne vair āk par 28 % no svara, un kuriem 
caur sietu ar 0,2 mm acojumu izsij ātā da ļa nep ārsniedz 
10 % no svara vai ar ī izsij ātās da ļas pelnvielu saturs sausn ā 
ir 1,5 % no svara vai vair āk 20 5  
2302 30 90 00  – –  cits  20  5  
2302 40  –  citu graudaugu  
– – rīsu 
2302 40 02 00  – – –  kuru cietes saturs nep ārsniedz 35 % no svara  20  5  
2302 40 08 00  – – –  cits  20  5  
– – cits  
2302 40 10 00  – – –  ar cietes saturu ne vair āk par 28 % no svara, un kuriem 
caur sietu ar 0,2 mm acojumu izsij ātā da ļa nep ārsniedz 
10 % no svara vai ar ī izsij ātās da ļas pelnvielu saturs 
sausn ā ir 1,5 % no svara vai vair āk 20 5LV L 161/334 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2302 40 90 00  – – –  cits  20  5  
2302 50 00 00  –  p ākšaugu  20  5  
2303  Cietes ražošanas atlikumi un taml īdz īgi atlikumi, biešu 
m īkstums, cukurniedru rauši un citi cukura ražošanas atkri ­
tumi, drabi ņas vai š ķiedenis un atkritumi, granul ēti vai negra ­
nul ēti 
2303 10  –  cietes ražošanas atliekas un taml īdz īgas atliekas  
– – kukur ūzas cietes ražošanas atliekas (iz ņemot koncentr ētus 
graudu m ērcēšanas š ķidrumus) ar prote īnu saturu sausn ā 
2303 10 11 00  – – –  vair āk par 40 % no svara  20  5  
2303 10 19 00  – – –  līdz 40 % no svara  20  5  
2303 10 90 00  – –  cits  20  5  
2303 20  –  biešu m īkstums, cukurniedru rauši un citi cukura ražošanas 
atkritumi  
2303 20 10 00  – –  biešu m īkstums  20  5  
2303 20 90 00  – –  cits  20  5  
2303 30 00 00  –  alus vai spirta r ūpniec ības š ķiedenis un atkritumi  20  5  
2304 00 00 00  E ļļas rauši un citi cietie atlikumi, ar ī sasmalcin āti vai granul ēti, 
kas ieg ūti ekstrah ējot zemesriekstu e ļļu 0 0  
2305 00 00 00  E ļļas rauši un citi cietie atlikumi, ar ī sasmalcin āti vai granul ēti, 
kas ieg ūti ekstrah ējot zemesriekstu e ļļu 20 20 % samazin ājums 
5 gados  
2306  E ļļas rauši un citi cietie atlikumi, ar ī sasmalcin āti vai granul ēti, 
kas ieg ūti ekstrah ējot augu taukus un e ļļas, iz ņemot poz īcij ā 
2304 vai 2305 min ētās 
2306 10 00 00  –  kokvilnas s ēklu 20  20 % samazin ājums 
5 gados  
2306 20 00 00  –  lins ēklu 20  20 % samazin ājums 
5 gados  
2306 30 00 00  –  saulespu ķu s ēklu 20  20 % samazin ājums 
5 gados  
– rapšu vai ripšu s ēklu 
2306 41 00 00  – –  no rapšu vai ripšu s ēklām ar zemu eruksk ābes saturu  5  20 % samazin ājums 
5 gadosLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/335
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2306 49 00 00  – –  cits  5  20 % samazin ājums 
5 gados  
2306 50 00 00  –  kokosriekstu vai kopras  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
2306 60 00 00  –  palmu riekstu vai kodolu  20  20 % samazin ājums 
5 gados  
2306 90  –  cits  
2306 90 05 00  – –  kukur ūzas d īgļu 20  5  
– – cits  
– – –  eļļas rauši un cit ādi ol īve ļļas ekstrakcijas atlikumi  
2306 90 11 00  – – – –  ar ol īve ļļas saturu 3 % no svara vai maz āk 20  5  
2306 90 19 00  – – – –  ar ol īve ļļas saturu vair āk par 3 % no svara  20  5  
2306 90 90 00  – – –  cits  20  5  
2307 00  V īna nogulsnes; v īnakmens  
– vīna nogulsnes  
2307 00 11 00  – –  ar kop ējo spirta masas koncentr āciju ne vair āk par 7,9 % 
mas un ar sausnas saturu ne maz āk par 25 % no svara  20 5  
2307 00 19 00  – –  cits  20  5  
2307 00 90 00  –  vīnakmens  20  5  
2308 00  Augu izcelsmes materi āli un augu atkritumi, atliekas un 
blakusprodukti, granul ēti vai negranul ēti, izmantojami dz īv­
nieku bar ībai, kas citur nav min ēti un iek ļauti  
– vīnogu čagas  
2308 00 11 00  – –  ar kop ējo spirta masas koncentr āciju ne vair āk par 4,3 % 
mas un ar sausnas saturu ne maz āk par 40 % no svara  20 5  
2308 00 19 00  – –  cits  20  5  
2308 00 40 00  –  ozolz īles un zirgkasta ņi aug ļu izspaidas vai čagas, iz ņemot 
vīnogu  20 5  
2308 00 90 00  –  cits  20  5  
2309  Izstr ādājumi, kas izmantojami dz īvnieku bar ībā 
2309 10  –  su ņu vai ka ķu bar ība, safas ēta mazumtirdzniec ībaiLV L 161/336 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – kuros ir ciete, glikoze, glikozes s īrups, maltodekstr īns vai 
maltodekstr īna s īrups, kas min ēti apakšpoz īcij ās no 
1702 30 51 00 l īdz 1702 30 99 00, 1702 40 90 00, 
1702 90 50 00 un 2106 90 55 00, vai piena produkti  
– – –  kuros ir ciete, glikoze, glikozes s īrups, maltodekstr īns vai 
maltodekstr īna s īrups  
– – – –  kuros nav cietes vai cietes saturs ir 10 % no svara vai 
maz āk 
2309 10 11 00  – – – – –  kuros nav piena produktu vai š ādu produktu saturs 
nep ārsniedz 10 % no svara  5 7  
2309 10 13 00  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nep ār­
sniedz 50 % no svara  5 0  
2309 10 15 00  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 %, bet nep ār­
sniedz 75 % no svara  5 0  
2309 10 19 00  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 75 % no svara  5  0  
– – – –  kura cietes saturs p ārsniedz 10 %, bet nep ārsniedz 30 % 
no svara  
2309 10 31 00  – – – – –  kuros nav piena produktu vai š ādu produktu saturs 
nep ārsniedz 10 % no svara  5 7  
2309 10 33 00  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nep ār­
sniedz 50 % no svara  5 0  
2309 10 39 00  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 % no svara  5  0  
– – – –  kuros cietes saturs p ārsniedz 30 % no svara  
2309 10 51 00  – – – – –  kuros nav piena produktu vai š ādu produktu saturs 
nep ārsniedz 10 % no svara  5 0  
2309 10 53 00  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nep ār­
sniedz 50 % no svara  5 0  
2309 10 59 00  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 % no svara  5  0  
2309 10 70 00  – – –  kas nesatur cieti, glikozi, glikozes s īrupu, maltodekstr īnu 
vai maltodekstr īna s īrupu, bet satur piena produktus  5 0  
2309 10 90 00  – –  cits  5  0  
2309 90  –  cits  
2309 90 10 00  – –  zivju vai j ūras z īdītāju š ķīstoš ās atliekas  10  3  
2309 90 20 00  – –  produkti, kas min ēti š īs noda ļas 5. papildu piez īm ē 10  3  
– – citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/337
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  kuros ir ciete, glikoze, glikozes s īrups, maltodekstr īns vai 
maltodekstr īna s īrups, kas min ēti apakšpoz īcij ās no 
1702 30 51 00 l īdz 1702 30 99 00, 1702 40 90 00, 
1702 90 50 00 un 2106 90 55 00, vai piena produkti  
– – – –  kuros ir ciete, glikoze, glikozes s īrups, maltodekstr īns vai 
maltodekstr īna s īrups  
– – – – –  kuros nav cietes vai cietes saturs ir 10 % no svara vai 
maz āk 
2309 90 31 00  – – – – – –  kuros nav piena produktu vai š ādu produktu saturs 
nep ārsniedz 10 % no svara  10 50 % samazin ājums 
5 gados  
2309 90 33 00  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet 
nep ārsniedz 50 % no svara  10 3  
2309 90 35 00  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 %, bet 
nep ārsniedz 75 % no svara  10 3  
2309 90 39 00  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 75 % no svara  10  3  
– – – – –  kuros cietes saturs p ārsniedz 10 %, bet nep ārsniedz 
30 % no svara  
2309 90 41 00  – – – – – –  kuros nav piena produktu vai š ādu produktu saturs 
nep ārsniedz 10 % no svara  10 50 % samazin ājums 
5 gados  
2309 90 43 00  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet 
nep ārsniedz 50 % no svara  10 3  
2309 90 49 00  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 % no svara  10  3  
– – – – –  kuros cietes saturs p ārsniedz 30 % no svara  
2309 90 51 00  – – – – – –  kuros nav piena produktu vai š ādu produktu saturs 
nep ārsniedz 10 % no svara  10 50 % samazin ājums 
5 gados  
2309 90 53 00  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet 
nep ārsniedz 50 % no svara  10 3  
2309 90 59 00  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 % no svara  10  3  
2309 90 70 00  – – – –  kas nesatur cieti, glikozi, glikozes s īrupu, maltodekstr īnu 
un maltodekstr īna s īrupu, bet satur piena produktus  10 3  
– – –  cits  
2309 90 91 00  – – – –  biešu m īkstums ar pievienotu melasi  10  3  
– – – –  cits  
2309 90 95 00  – – – – –  kas satur 49 % no svara vai vair āk hol īna hlor īdu uz 
organiskas vai neorganiskas b āzes 10 3  
2309 90 99  – – – – –  citsLV L 161/338 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2309 90 99 10  – – – – – –  iepriekš ēji mais ījumi  2  7  
2309 90 99 90  – – – – – –  cits  10  7  
24 NODA ĻA 24 - TABAKA UN TABAKAS R ŪPNIECISKI 
AIZST ĀJĒJI 
2401  Neapstr ādāta tabaka; tabakas atkritumi  
2401 10  –  tabaka ar neizgrieztu vid ējo dz īslu 
– – dūmos kalt ēta Virdž īnijas tipa tabaka un ēnā kalt ēta gaiš ā 
Bērlija tipa tabaka (ieskaitot B ērlija hibr īdus); ēnā kalt ēta 
gaiš ā M ērilendas tipa tabaka un karstum ā kalt ēta tabaka  
2401 10 10 00  – – –  dūmos kalt ēta Virdž īnijas tipa  1  0  
2401 10 20 00  – – –  ēnā kalt ēta gaiš ā B ērlija tipa (ieskaitot B ērlija hibr īdus)  1  0  
2401 10 30 00  – – –  ēnā kalt ēta gaiš ā M ērilendas tipa  1  0  
– – –  karstum ā kalt ēta tabaka  
2401 10 41 00  – – – –  Kentuki tipa  1  0  
2401 10 49 00  – – – –  cits  1  0  
– – cits  
2401 10 50 00  – – –  ēnā kalt ēta gaiš ā tabaka  1  0  
2401 10 60 00  – – –  saul ē kalt ēta austrumu tipa tabaka  1  7  
2401 10 70 00  – – –  ēnā kalt ēta tumš ā tabaka  1  0  
2401 10 80 00  – – –  dūmos kalt ēta tabaka  1  0  
2401 10 90 00  – – –  cit āda tabaka  1  0  
2401 20  –  tabaka ar da ļēji vai piln īgi izgrieztu vid ējo dz īslu 
– – dūmos kalt ēta Virdž īnijas tipa tabaka un ēnā kalt ēta gaiš ā 
Bērlija tipa tabaka (ieskaitot B ērlija hibr īdus); ēnā kalt ēta 
gaiš ā M ērilendas tipa tabaka un karstum ā kalt ēta tabaka  
2401 20 10 00  – – –  dūmos kalt ēta Virdž īnijas tipa  1  0  
2401 20 20 00  – – –  ēnā kalt ēta gaiš ā B ērlija tipa (ieskaitot B ērlija hibr īdus)  1  0  
2401 20 30 00  – – –  ēnā kalt ēta gaiš ā M ērilendas tipa  1  0  
– – –  karstum ā kalt ēta tabaka  
2401 20 41 00  – – – –  Kentuki tipa  1  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/339
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2401 20 49 00  – – – –  cits  1  0  
– – cits  
2401 20 50 00  – – –  ēnā kalt ēta gaiš ā tabaka  1  0  
2401 20 60 00  – – –  saul ē kalt ēta austrumu tipa tabaka  1  0  
2401 20 70 00  – – –  ēnā kalt ēta tumš ā tabaka  1  0  
2401 20 80 00  – – –  dūmos kalt ēta tabaka  1  0  
2401 20 90 00  – – –  cits  1  7  
2401 30 00 00  –  tabakas atkritumi  1  0  
2402  cig āri, Manilas cig āri, cigarilli un cigaretes no tabakas vai 
tabakas aizst ājējiem  
2402 10 00 00  –  cig āri, Manilas cig āri un cigarilli, kas satur tabaku  10  3  
2402 20  –  cigaretes, kas satur tabaku  
2402 20 10 00  – –  ar krustnagli ņām EUR 1,5/ 
1 000 p/st  3 
2402 20 90  – –  cits  
2402 20 90 10  – – –  cigaretes bez filtra  EUR 1,5/ 
1 000 p/st  3 
2402 20 90 20  – – –  cigaretes ar filtru  EUR 1,5/ 
1 000 p/st  7 
2402 90 00 00  –  cits  20  0  
2403  Citi tabakas izstr ādājumi un tabakas r ūpnieciski aizst ājēji; 
“homogeniz ēta” vai “atjaunota” tabaka; tabakas ekstrakti un 
esences  
2403 10  –  sm ēķējam ā tabaka, kas satur vai nesatur tabakas aizst ājējus 
jebkur ā sam ērā 
2403 10 10 00  – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 500 g  20  0  
2403 10 90 00  – –  cits  20  0  
– cits  
2403 91 00 00  – –  “homogeniz ēta” vai “atjaunota” tabaka  EUR 1,8/kg  0  
2403 99  – –  cits  
2403 99 10 00  – – –  koš ļājam ā tabaka un š ņaucam ā tabaka  EUR 1,8/kg  0  
2403 99 90 00  – – –  cits  EUR 1,8/kg  0LV L 161/340 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
V V SADA ĻA - MINER ĀLPRODUKTI  
25 NODA ĻA 25 - S ĀLS; S ĒRS; ZEMES UN AKMENS; APME ­ 
ŠANAS MATERI ĀLI, KA ĻĶI UN CEMENTS  
2501 00  S āls (ieskaitot galda s āli un denatur ēto s āli) un t īrs n ātrija 
hlor īds, ūdens š ķīdum ā vai neizš ķīdin āts vai ar pievienot ām 
pretsalipes viel ām un nes ējviel ām; j ūras ūdens  
2501 00 10 00  –  jūras ūdens un s āls š ķīdumi  2  0  
– vārām ā s āls (ieskaitot galda un denatur ēto) un t īrs n ātrija 
hlor īds, ūdens š ķīdum ā vai neizš ķīdin āta vai ar pievienot ām 
pretsalipes viel ām un nes ējviel ām 
2501 00 31 00  – –  ķīmiskai p ārveidošanai (n ātrija atdal īšanai no hlora), citu 
produktu ražošanai  2 0  
– – cits  
2501 00 51 00  – – –  denatur ēts vai r ūpniecisk ām vajadz ībām (ieskaitot att īrīša ­
nu), iz ņemot konserv ēšanu vai p ārtikas produktu un dz īv­
nieku bar ības sagatavošanu  2 0  
– – –  cits  
2501 00 91 00  – – – –  sāls, kas der īgs lietošanai p ārtik ā 2  0  
2501 00 99 00  – – – –  cits  2  0  
2502 00 00 00  Neapdedzin āti dzelzs pir īti 2  0  
2503 00  Visu veidu s ērs, iz ņemot sublim ēto, nogulsn ēto un koloid ālo 
sēru 
2503 00 10 00  –  neatt īrīts s ērs vai nerafin ēts s ērs. 1  0  
2503 00 90 00  –  cits  1  0  
2504  Dabiskais graf īts 
2504 10 00 00  –  pulvera vai p ārslu veid ā 2  0  
2504 90 00 00  –  cits  2  0  
2505  Daž āda dabisk ā smilts, iekr āsota vai nekr āsota, iz ņemot 26. 
noda ļā iek ļaut ās met ālu saturoš ās smiltis  
2505 10 00 00  –  sil īcijsmilts un kvarca smilts  2  0  
2505 90 00 00  –  cits  2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/341
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2506  Kvarcs (iz ņemot dabisk ās smiltis); kvarc īts, rupji apstr ādāts vai 
neapstr ādāts, saz āģēts vai nesaz āģēts vai cit ādi sadal īts taisn ­
stūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs 
2506 10 00 00  –  kvarcs  2  0  
2506 20 00 00  –  kvarc īts 2  0  
2507 00  kaol īns un cit ādi kaol īnm āli, kars ēti vai nekars ēti 
2507 00 20 00  –  kaol īns 10  3  
2507 00 80 00  –  cit ādi kaol īnm āli 10  3  
2508  Cit ādi m āli (iz ņemot poz īcijas 6806 uzp ūstos m ālus), andalu ­
zīts, kian īts un siliman īts, kars ēts vai nekars ēts; mul īts; šamots 
vai dinasa zemes  
2508 10 00 00  –  benton īts 20  5  
2508 30 00 00  –  ugunstur īgs m āls 20  5  
2508 40 00  –  cit ādi m āli 
2508 40 00 10  – –  balinoš ās zemes un k āršam ās zemes (floridinveida atkr āso ­ 
šanas m āli) 20 5  
2508 40 00 90  – –  cits  10  3  
2508 50 00 00  –  andaluz īts, kian īts un siliman īts 20  5  
2508 60 00 00  –  mul īts 20  5  
2508 70 00 00  –  šamots vai dinasa zemes  20  5  
2509 00 00 00  Kr īts 10  3  
2510  Dabiskie kalcija fosf āti, dabiskie alum īnija kalcija fosf āti un 
fosf ātkr īts 
2510 10 00 00  –  nemalti  2  0  
2510 20 00 00  –  malti  2  0  
2511  Dabiskais b ārija sulf āts (bar īts); dabiskais b ārija karbon āts (vite ­
rīts), kars ēts vai nekars ēts, iz ņemot poz īcijas 2816 b ārija 
oks īdu 
2511 10 00 00  –  dabiskais b ārija sulf āts (bar īts) 2  0  
2511 20 00 00  –  dabiskais b ārija karbon āts (viter īts) 2  0  
2512 00 00 00  Infuzoriju sil īcijzemes (piem ēram, kalnu milti, trepelis, diato ­
m īts) un analo ģiskas sil īcijzemes, nekars ētas vai kars ētas, ar 
īpatn ējo svaru 1 vai maz āku 10 3LV L 161/342 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2513  pumeks, smir ģelis, dabiskais korunds, dabiskais gran āts un 
cit ādi dabiskie abraz īvie materi āli, termiski apstr ādāti vai neap ­
str ādāti 
2513 10 00 00  –  pumeks  2  0  
2513 20 00 00  –  smir ģelis, dabiskais korunds, dabiskais gran āts un cit ādi 
dabiskie abraz īvie materi āli 2 0  
2514 00 00 00  Sl āneklis, rupji apstr ādāts vai neapstr ādāts, saz āģēts vai nesa ­
zāģēts vai cit ādi sadal īts taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) 
blokos vai pl ātn ēs 2 0  
2515  Marmors, travert īns, ekaus īns un citi ka ļķa ieži pieminek ļiem 
vai b ūvniec ībai, ar īpatsvaru 2,5 vai vair āk, s īkgraudainais 
ģipšakmens (alabastrs), rupji apstr ādāti vai neapstr ādāti, saz ā­ 
ģēti vai nesaz āģēti vai cit ādi sadal īti taisnst ūrveida (ieskaitot 
kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs 
– marmors un travert īns 
2515 11 00 00  – –  neapstr ādāts vai rupji apstr ādāts 2  0  
2515 12  – –  tikai saz āģēts vai cit ādi sadal īts taisnst ūrveida (ieskaitot 
kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs 
2515 12 20 00  – – –  ne biez āks par 4 cm  2  0  
2515 12 50 00  – – –  biez āks par 4 cm, bet ne biez āks par 25 cm  2  0  
2515 12 90 00  – – –  cits  2  0  
2515 20 00 00  –  ekaus īns un citi ka ļķa ieži pieminek ļiem vai b ūvniec ībai; 
sīkgraudainais ģipsis  2 0  
2516  Gran īts, porf īrs, bazalts, smilšakmens un cit ādi akme ņi piemi ­
nek ļiem vai b ūvniec ībai, rupji apstr ādāti vai neapstr ādāti, saz ā­ 
ģēti vai nesaz āģēti vai cit ādi sadal īti taisnst ūrveida (ieskaitot 
kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs 
– gran īts 
2516 11 00 00  – –  neapstr ādāts vai rupji apstr ādāts 10  3  
2516 12  – –  tikai saz āģēts vai cit ādi sadal īts taisnst ūrveida (ieskaitot 
kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs 
2516 12 10 00  – – –  ne biez āks par 25 cm  10  3  
2516 12 90 00  – – –  cits  10  3  
2516 20 00  –  smilšakmens  
2516 20 00 10  – –  neapstr ādāts vai apstr ādāts ar roku  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/343
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2516 20 00 90  – –  cits  20  5  
2516 90 00 00  –  cit ādi akme ņi pieminek ļiem vai b ūvniec ībai 10  3  
2517  O ļi, grants, š ķembas vai drupin āti akme ņi, ko parasti izmanto 
betona mas ā ce ļu šos ēšanai vai dzelzce ļu un taml īdz īgam 
balastam, o ļi un krams, termiski apstr ādāts vai neapstr ādāts; 
izdedžu, s ārņu vai taml īdz īgu r ūpniec ības atkritumu š ķembas, 
kas satur vai nesatur poz īcijas pirmaj ā da ļā min ētos materi ā­
lus; darvotas š ķembas (makadams); poz īcij ā 2515 vai 2516 
min ēto akme ņu granulas, s īkas š ķembas un pulveris, termiski 
apstr ādāts vai neapstr ādāts 
2517 10  –  O ļi, grants, š ķembas vai drupin āti akme ņi, ko parasti 
izmanto betona mas ā ce ļu šos ēšanai vai dzelzce ļu un taml ī­
dz īgam balastam, o ļi un krams, termiski apstr ādāts vai neap ­
str ādāts; 
2517 10 10 00  – –  bru ģakme ņi, grants, o ļi un krams  2  0  
2517 10 20 00  – –  ka ļķakmens, dolom īts un cit ādi ka ļķa ieži, lauzti vai drupi ­
nāti 2 0  
2517 10 80 00  – –  cits  2  0  
2517 20 00 00  –  izdedžu vai taml īdz īgu r ūpniec ības atkritumu š ķembu 
segums, kas satur vai nesatur apakšpoz īcij ā 2517 10 min ētos 
materi ālus 2 0  
2517 30 00 00  –  darvotas š ķembas (makadams)  2  0  
– poz īcij ā 2515 vai 2516 min ēto akme ņu granulas, s īkas 
šķembas un pulveris, termiski apstr ādāts vai neapstr ādāts 
2517 41 00 00  – –  marmora  2  0  
2517 49 00 00  – –  cits  2  0  
2518  Dolom īts, ar ī kars ēts vai dedzin āts, ar ī rupji apstr ādāts vai 
neapstr ādāts, saz āģēts vai nesaz āģēts vai cit ādi sadal īts dolo ­
m īts taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs; 
dolom īta bliet ējums  
2518 10 00 00  –  nekars ēts un nededzin āts dolom īts 2  0  
2518 20 00  –  kars ēts vai dedzin āts dolom īts 
2518 20 00 10  – –  ar da ļiņu vid ējo diametru l īdz 0,3 mm  0  0  
2518 20 00 90  – –  cits  2  0  
2518 30 00 00  –  dolom īta bliet ējums  2  0LV L 161/344 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2519  Dabiskais magnija karbon āts (magnez īts); kaus ētais magn ēzijs; 
aglomer ētais magn ēzijs, kuram pirms aglomer ēšanas nelielos 
daudzumos ir pievienoti vai nav pievienoti citi oks īdi; cit āds 
magnija oks īds, t īrs vai ar piemais ījumiem  
2519 10 00 00  –  dabiskais magnija karbon āts (magnez īts) 0  0  
2519 90  –  cits  
2519 90 10 00  – –  magnija oks īds, iz ņemot dedzin ātu dabisko magnija karbo ­
nātu 0,1 0  
2519 90 30 00  – –  p ārdedzin ātais (aglomer ētais) magn ēzijs 0,1  0  
2519 90 90 00  – –  cits  2  0  
2520  Ģipšakmens; anhidr īts; ģipsis (no dedzin ātā ģipšakmens vai 
kalcija sulf āta), nekr āsots vai iekr āsots, kas satur vai nesatur 
nelielu daudzumu pa ātrin ātāju vai pal ēnin ātāju 
2520 10 00 00  –  ģipšakmens; anhidr īts 2  0  
2520 20  –  ģipsis  
2520 20 10 00  – –  celtniec ības 2  0  
2520 20 90 00  – –  cits  2  0  
2521 00 00 00  Ka ļķakmens kuš ņi; ka ļķakmens un cit ādi ka ļķa ieži, ko 
izmanto ka ļķu vai cementa ražošanai  10 3  
2522  Neveldz ētie, veldz ētie un hidrauliskie ka ļķi, iz ņemot kalcija 
oks īdu un hidroks īdu, kas min ēti poz īcij ā 2825  
2522 10 00 00  –  neveldz ētie ka ļķi 2  0  
2522 20 00 00  –  veldz ētie ka ļķi 2  0  
2522 30 00 00  –  hidrauliskie ka ļķi 2  0  
2523  Portlandcements, alumin ātcements, s ārņu, sulf ātiztur īgais un 
taml īdz īgi hidrauliskie cementi, nekr āsoti vai iekr āsoti vai klin ­
keru veid ā 
2523 10 00 00  –  cementa klinkeri  0  0  
– portlandcements  
2523 21 00 00  – –  baltais cements, m āksl īgi iekr āsots vai nekr āsots  10  3  
2523 29 00 00  – –  cits  10  3  
2523 30 00 00  –  alumin ātcements  2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/345
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2523 90  –  cit ādi hidraulisk ā cementa veidi  
2523 90 10 00  – –  domnu cements  10  3  
2523 90 80 00  – –  cits  10  3  
2524  Azbests  
2524 10 00 00  –  krosidol īts 2  0  
2524 90 00 00  –  cits  2  0  
2525  Vizla, ieskaitot drumstalas; vizlas atkritumi  
2525 10 00 00  –  neapstr ādāta vizla un pl āksn ītēs vai zv īņās saš ķelta vizla  2  0  
2525 20 00 00  –  vizlas pulveris  2  0  
2525 30 00 00  –  vizlas atkritumi  2  0  
2526  Dabiskais steat īts, rupji apstr ādāts vai neapstr ādāts, saz āģēts 
vai nesaz āģēts vai cit ādi sadal īts taisnst ūrveida (ieskaitot kvad ­
rātveida) blokos vai pl ātn ēs; talks  
2526 10 00 00  –  nedrupin āts un nemalts  10  3  
2526 20 00 00  –  drupin āts vai malts  5  0  
[2527]  
2528  Dabiskie bor āti un to koncentr āti (kars ēti vai nekars ēti), ta ču 
izņemot bor ātus, kas izdal īti no dabiskiem š ķīdumiem; 
dabisk ā borsk ābe, kas sausn ā satur ne vair āk par 85 % H3BO3  
2528 10 00 00  –  dabiskie n ātrija bor āti un to koncentr āti (kars ēti un nekars ē­
ti) 2 0  
2528 90 00 00  –  cits  2  0  
2529  Laukšpats; leic īts; nefel īns un nefel īna sien īts; fluoršpats  
2529 10 00 00  –  Laukšpats  2  0  
– fluoršpats  
2529 21 00 00  – –  kas satur 97 % no svara vai maz āk kalcija fluor īdu 0  0  
2529 22 00 00  – –  kas satur vair āk par 97 % no svara kalcija fluor īdu 0  0  
2529 30 00 00  –  leic īts; nefel īns un nefel īna sien īts 2  0LV L 161/346 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2530  Miner ālvielas, kas citur nav min ētas un iek ļautas  
2530 10  –  neputots vermikul īts, perl īts un hlor īti 
2530 10 10 00  – –  perl īts 2  0  
2530 10 90 00  – –  vermikul īts un hlor īti 2  0  
2530 20 00 00  –  kizer īts, epsom īts (dabiskie magnija sulf āti) 2  0  
2530 90  –  cits  
2530 90 20 00  – –  sepiol īts 2  0  
2530 90 98 00  – –  cits  2  0  
26 NODA ĻA 26 - R ŪDAS, S ĀRŅI UN PELNI  
2601  Dzelzs r ūdas un koncentr āti, ieskaitot apdedzin āto dzelzs 
pir ītu 
– dzelzs r ūdas un koncentr āti, iz ņemot apdedzin āto dzelzs 
pir ītu 
2601 11 00  – –  neaglomer ētie 
2601 11 00 10  – – –  dzelzs koncentr āti 2  0  
2601 11 00 90  – – –  cits  2  0  
2601 12 00  – –  aglomer ētie 
2601 12 00 10  – – –  dzelzs r ūdas granulas  2  0  
2601 12 00 90  – – –  cits  2  0  
2601 20 00 00  –  apdedzin āts dzelzs pir īts 2  0  
2602 00 00 00  Mang āna r ūdas un koncentr āti, ieskaitot dzelzi saturošas 
mang āna r ūdas, un koncentr āti, kas sausn ā satur 20 % no 
svara vai vair āk mang ānu 2 0  
2603 00 00 00  Vara r ūdas un koncentr āti 2  0  
2604 00 00 00  Ni ķeļa r ūdas un koncentr āti 2  0  
2605 00 00 00  Kobalta r ūdas un koncentr āti 2  0  
2606 00 00 00  Alum īnija r ūdas un koncentr āti 0  0  
2607 00 00 00  Svina r ūdas un koncentr āti 2  0  
2608 00 00 00  Cinka r ūdas un koncentr āti 2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/347
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2609 00 00 00  Alvas r ūdas un koncentr āti 2  0  
2610 00 00 00  Hroma r ūdas un koncentr āti 0,1  0  
2611 00 00 00  Volframa r ūdas un koncentr āti 0  0  
2612  Ur āna vai torija r ūdas un koncentr āti 
2612 10  –  ur āna r ūdas un koncentr āti 
2612 10 10 00  – –  ur āna r ūdas un ur āna pi ķa r ūda un to koncentr āti, kuros 
ur āna saturs p ārsniedz 5 % (Euratom)  2 0  
2612 10 90 00  – –  cits  2  0  
2612 20  –  torija r ūdas un koncentr āti 
2612 20 10 00  – –  monac īts; ur āntorian īts un citas torija r ūdas un koncentr āti, 
kuros torija saturs p ārsniedz 20 % (Euratom)  2 0  
2612 20 90 00  – –  cits  2  0  
2613  Molibd ēna r ūdas un koncentr āti 
2613 10 00 00  –  apdedzin āti 2  0  
2613 90 00 00  –  cits  2  0  
2614 00  Tit āna r ūdas un koncentr āti 
2614 00 10 00  –  ilmen īts un t ā koncentr āti 2  0  
2614 00 90 00  –  cits  1  0  
2615  Niobija, tantala, van ādija vai cirkonija r ūdas un koncentr āti 
2615 10 00 00  –  cirkonija r ūdas un koncentr āti 2  0  
2615 90  –  cits  
2615 90 10 00  – –  niobija un tantala r ūdas un koncentr āti 2  0  
2615 90 90 00  – –  van ādija r ūdas un koncentr āti 2  0  
2616  D ārgmet ālu r ūdas un koncentr āti 
2616 10 00 00  –  sudraba r ūdas un koncentr āti 0  0  
2616 90 00 00  –  cits  0  0LV L 161/348 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2617  Cit ādas r ūdas un koncentr āti 
2617 10 00 00  –  antimona r ūdas un koncentr āti 2  0  
2617 90 00 00  –  cits  2  0  
2618 00 00 00  Dzelzs vai t ērauda ražošanas proces ā ieg ūstamie granul ētie 
sārņi (s ārņu smilts)  2 0  
2619 00  Izdedži, s ārņi (iz ņemot granul ētos s ārņus), pl āva un cit ādi 
dzelzs vai t ērauda ražošanas atkritumi  
2619 00 20 00  –  dzelzs vai mang āna re ģener ācijai der īgi atkritumi  2  0  
2619 00 40 00  –  tit āna oks īda ieg ūšanai der īgi izdedži  2  0  
2619 00 80 00  –  cits  2  0  
2620  Pelni un nogulsnes (iz ņemot dzelzs vai t ērauda ražošanas 
proces ā radušos), kas satur ars ēnu, met ālus vai to savienoju ­
mus  
– kas satur galvenok ārt cinku  
2620 11 00 00  – –  tehnisko cinku  2  0  
2620 19 00 00  – –  cits  2  0  
– kas satur galvenok ārt svinu  
2620 21 00 00  – –  etil ēta benz īna nos ēdumi un etil ēta antideton ācijas savieno ­
juma nos ēdumi  2 0  
2620 29 00 00  – –  cits  2  0  
2620 30 00 00  –  kas satur galvenok ārt varu  2  0  
2620 40 00 00  –  kas satur galvenok ārt alum īniju  2  0  
2620 60 00 00  –  kas satur ars ēnu, dz īvsudrabu, talliju vai to mais ījumus un ko 
izmanto ars ēna vai min ēto met ālu ieguvei vai to ķīmisko 
savienojumu ražošan ā 2 0  
– cits  
2620 91 00 00  – –  kas satur antimonu, beriliju, kadmiju, hromu vai to mais ī­
jumus  2 0  
2620 99  – –  cits  
2620 99 10 00  – – –  kas satur galvenok ārt ni ķeli 2  0  
2620 99 20 00  – – –  kas satur galvenok ārt niobiju un tantalu  2  0  
2620 99 40 00  – – –  kas satur galvenok ārt alvu  2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/349
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2620 99 60 00  – – –  kas satur galvenok ārt tit ānu 2  0  
2620 99 95 00  – – –  cits  2  0  
2621  Cit ādi s ārņi un pelni, ieskaitot j ūras a ļģu pelnus; pelni un 
atliekas, kas rodas, sadedzinot sadz īves atkritumus  
2621 10 00 00  –  pelni un atliekas, kas rodas, sadedzinot sadz īves atkritumus  2  0  
2621 90 00 00  –  cits  2  0  
27 NODA ĻA 27 - MINER ĀLAIS KURIN ĀMAIS, MINER ĀLE ĻĻAS 
UN TO P ĀRTVAICES PRODUKTI; BITUMENVIELAS; MINE ­
RĀLVASKI  
2701  Akme ņogles; briketes, olveida neaglomer ētas akme ņogles un 
taml īdz īgs cietais kurin āmais, kas ieg ūts no akme ņogl ēm 
– neaglomer ētas akme ņogles, pulveriz ētas vai nepulveriz ētas 
2701 11  – –  antrac īts 
2701 11 10 00  – – –  kur ā gaistošu vielu saturs nep ārsniedz 10 % (sausn ā bez 
miner ālviel ām) 0 0  
2701 11 90 00  – – –  cits  0  0  
2701 12  – –  bitumenogles  
2701 12 10 00  – – –  koksa ogles  0  0  
2701 12 90 00  – – –  cits  0  0  
2701 19 00 00  – –  cit ādas akme ņogles  0  0  
2701 20 00 00  –  briketes, olveida neaglomer ētas akme ņogles un taml īdz īgs 
cietais kurin āmais, kas ieg ūts no akme ņogl ēm 0 0  
2702  Aglomer ēts vai neaglomer ēts lign īts, iz ņemot cietogli  
2702 10 00 00  –  neaglomer ēts lign īts, pulveriz ēts vai nepulveriz ēts 0  0  
2702 20 00 00  –  aglomer ēts lign īts 0  0  
2703 00 00 00  Aglomer ēta un neaglomer ēta k ūdra (ieskaitot k ūdras drupni)  0  0  
2704 00  Aglomer ēts vai neaglomer ēts akme ņog ļu, lign īta vai k ūdras 
kokss un puskokss; retortogles  
– akme ņog ļu kokss un puskokss  
2704 00 11 00  – –  elektrodu ražošanai  0  0  
2704 00 19 00  – –  cits  0  0LV L 161/350 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2704 00 30 00  –  lign īta kokss un puskokss  0  0  
2704 00 90 00  –  cits  0  0  
2705 00 00 00  Akme ņog ļu g āze, ūdens g āze, domnas g āze un taml īdz īgas 
gāzes, iz ņemot naftas g āzes un citus g āzveida og ļūde ņražus  2 0  
2706 00 00 00  Darva, destil ēta no akme ņogl ēm, lign īta vai k ūdras, cit ādas 
miner āldarvas, at ūde ņotas vai neat ūde ņotas vai da ļēji destil ē­
tas, ieskaitot re ģener ētas darvas  0 0  
2707  Akme ņog ļu darvas e ļļas un citi produkti, kas ieg ūti augsttem ­
perat ūras p ārtvaic ē; taml īdz īgi produkti, kuros arom ātisko 
sast āvda ļu svars p ārsniedz nearom ātisko sast āvda ļu svaru  
2707 10  –  benzols  
2707 10 10 00  – –  izmantošanai par motordegvielu vai kurin āmo 0  0  
2707 10 90 00  – –  cit ām vajadz ībām 0  0  
2707 20  –  toluols  
2707 20 10 00  – –  izmantošanai par motordegvielu vai kurin āmo 0  0  
2707 20 90 00  – –  cit ām vajadz ībām 0  0  
2707 30  –  ksilols  
2707 30 10 00  – –  izmantošanai par motordegvielu vai kurin āmo 0  0  
2707 30 90 00  – –  cit ām vajadz ībām 0  0  
2707 40 00 00  –  naftal īns 0  0  
2707 50  –  cit ādi arom ātisko og ļūde ņražu mais ījumi, no kuru tilpuma 
vismaz 65 % (ieskaitot zudumus) p ārtvaic ējas 250 °C tempe ­
rat ūrā (metode ASTM D 86)  
2707 50 10 00  – –  izmantošanai par motordegvielu vai kurin āmo 0  0  
2707 50 90 00  – –  cit ām vajadz ībām 0  0  
– cits  
2707 91 00 00  – –  kreozotu e ļļas 0  0  
2707 99  – –  cits  
– – –  neapstr ādātas e ļļas 
2707 99 11 00  – – – –  neatt īrītas viegl ās e ļļas, no kuru tilpuma 90 % vai vair āk 
pārtvaic ējas l īdz 200°C temperat ūrai 0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/351
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2707 99 19 00  – – – –  cits  0  0  
2707 99 30 00  – – –  viegl ās e ļļas, kas bag ātin ātas ar s ēru 0  0  
2707 99 50 00  – – –  pamatprodukti  0  0  
2707 99 70 00  – – –  antrac ēns 0  0  
2707 99 80 00  – – –  fenoli  0  0  
– – –  cits  
2707 99 91 00  – – – –  poz īcij ā 2803 min ēto produktu ražošanai  0  0  
2707 99 99 00  – – – –  cits  0  0  
2708  Pi ķis un pi ķa kokss, kas ieg ūts no akme ņog ļu darvas vai cit ām 
miner āldarv ām 
2708 10 00 00  –  pi ķis 2  0  
2708 20 00 00  –  pi ķa kokss  2  0  
2709 00  Neapstr ādātas naftas e ļļas un no bitumenminer āliem ieg ūtas 
eļļas 
2709 00 10 00  –  dabasg āzes kondens āti 0  0  
2709 00 90 00  –  cits  0  0  
2710  Naftas e ļļas un no bitumenminer āliem ieg ūtas e ļļas, iz ņemot 
neapstr ādātas e ļļas; citur nemin ēti vai neiek ļauti p ārstr ādes 
produkti, kas satur 70 % no svara vai vair āk naftas e ļļas vai 
no bitumenminer āliem ieg ūtas e ļļas, ja š īs e ļļas ir p ārstr ādes 
produktu pamatsast āvda ļas; e ļļas atkritumi  
– naftas e ļļas un no bitumenminer āliem ieg ūtas e ļļas (iz ņemot 
neapstr ādātas) un citur nemin ēti un neiek ļauti naftas 
produkti, kas satur 70 % vai vair āk naftas e ļļas vai no bitu ­
menminer āliem ieg ūtas e ļļas, ja š īs e ļļas ir produktu pamata 
sast āvda ļas, iz ņemot e ļļas atkritumus  
2710 11  – –  viegl ās naftas e ļļas un vieglie naftas produkti  
2710 11 11 00  – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  6  0  
2710 11 15 00  – – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2710 11 11  4 0  
– – –  cit ām vajadz ībām 
– – – –  speci ālie benz īniLV L 161/352 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2710 11 21 00  – – – – –  lakbenz īns 5  0  
2710 11 25 00  – – – – –  cits  5  0  
– – – –  cits  
– – – – –  benz īns 
2710 11 31 00  – – – – – –  avi ācijas benz īns 10  7  
– – – – – –  cit ādi, kuru svina saturs  
– – – – – – –  nep ārsniedz 0,013 g litr ā 
2710 11 41  – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) maz āks par 95  
– – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) ir 80 vai maz āks 
2710 11 41 11  – – – – – – – – – –  satur sk ābekli saturošus a ģentus ar augstu 
okt ānskaitli vismaz 5 % no svara  10 7  
2710 11 41 19  – – – – – – – – – –  cits  5  7  
– – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) ir 80 vai liel āks, bet 
maz āks par 92  
2710 11 41 31  – – – – – – – – – –  satur sk ābekli saturošus a ģentus ar augstu 
okt ānskaitli vismaz 5 % no svara  0 0  
2710 11 41 39  – – – – – – –  cit ādas 0  0  
– – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) ir 92 vai liel āks, bet 
maz āks par 95  
2710 11 41 91  – – – – – – – – – –  satur sk ābekli saturošus a ģentus ar augstu 
okt ānskaitli vismaz 5 % no svara  0 0  
2710 11 41 99  – – – – – – – – – –  cits  0  0  
2710 11 45  – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) ir 95 vai liel āks, bet 
maz āks par 98  
2710 11 45 11  – – – – – – – – – –  satur sk ābekli saturošus a ģentus ar augstu 
okt ānskaitli vismaz 5 % no svara  0 0  
2710 11 45 99  – – – – – – –  cit ādas 0  0  
2710 11 49  – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) ir 98 vai liel āks 
2710 11 49 11  – – – – – – – – – –  satur sk ābekli saturošus a ģentus ar augstu 
okt ānskaitli vismaz 5 % no svara  10 7  
2710 11 49 99  – – – – – – – – –  cits  5  7LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/353
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – – – – –  p ārsniedz 0,013 g litr ā 
2710 11 51 00  – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) maz āks par 98  0  0  
2710 11 59 00  – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) ir 98 vai liel āks 5  7  
2710 11 70 00  – – – – –  benz īna tipa reakt īvo dzin ēju degviela  10  3  
2710 11 90 00  – – – – –  cit ādas viegl ās e ļļas 6  0  
2710 19  – –  cits  
– – –  vid ējās e ļļas 
2710 19 11 00  – – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  5  0  
2710 19 15 00  – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2710 19 11 00  5 0  
– – – –  cit ām vajadz ībām 
– – – –  petroleja  
2710 19 21 00  – – – – – –  reakt īvo dzin ēju degviela  2  0  
2710 19 25 00  – – – – – –  cits  2  0  
2710 19 29 00  – – – – –  cits  2  0  
– – –  smag ās e ļļas 
– – – –  gāze ļļas (viegl ā d īze ļdegviela)  
2710 19 31  – – – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  
2710 19 31 10  – – – – – –  kuru s ēra saturs nep ārsniedz 0,005 % no kop ējās 
masas  0 0  
2710 19 31 20  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 0,005 % kop ējās masas, 
bet nep ārsniedz 0,035 %  0 0  
2710 19 31 30  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 0,035 % kop ējās masas, 
bet nep ārsniedz 0,2 %  0 0  
2710 19 31 40  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 0,2 % no kop ējās masas  0  0  
2710 19 35  – – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2710 19 31 00  
2710 19 35 10  – – – – – –  kuru s ēra saturs nep ārsniedz 0,005 % no kop ējās 
masas  0 0LV L 161/354 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2710 19 35 20  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 0,005 % kop ējās masas, 
bet nep ārsniedz 0,035 %  0 0  
2710 19 35 30  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 0,035 % kop ējās masas, 
bet nep ārsniedz 0,2 %  0 0  
2710 19 35 40  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 0,2 % no kop ējās masas  0  0  
– – – – –  cit ām vajadz ībām 
2710 19 41  – – – – – –  kuru s ēra saturs nep ārsniedz 0,05 % no kop ējās 
masas  
2710 19 41 10  – – – – – –  kuru s ēra saturs nep ārsniedz 0,005 % no kop ējās 
masas  0 0  
2710 19 41 20  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 0,005 % kop ējās masas, 
bet nep ārsniedz 0,035 %  0 0  
2710 19 41 30  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 0,035 % kop ējās masas, 
bet nep ārsniedz 0,05 %  0 0  
2710 19 45 00  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 0,05 % kop ējās masas, bet 
nep ārsniedz 0,2 %  0 0  
2710 19 49 00  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 0,2 % no kop ējās masas  0  0  
– – – –  degviele ļļas 
2710 19 51 00  – – – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  0  0  
2710 19 55 00  – – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2710 19 51  0 0  
– – – – –  cit ām vajadz ībām 
2710 19 61 00  – – – – – –  kuru s ēra saturs nep ārsniedz 1 % no kop ējās masas  0  0  
2710 19 63 00  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 1 % kop ējās masas, bet 
nep ārsniedz 2 %  0 0  
2710 19 65 00  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 2 % kop ējās masas, bet 
nep ārsniedz 2,8 %  0 0  
2710 19 69 00  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 2,8 % no kop ējās masas  0  0  
– – – –  zieže ļļas; cit ādas e ļļas 
2710 19 71 00  – – – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/355
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2710 19 75 00  – – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2710 19 71 00  0 0  
– – – – –  cit ām vajadz ībām 
2710 19 81 00  – – – – – –  motore ļļas, kompresoru zieže ļļas, turb īnu zieže ļļas 0  0  
2710 19 83 00  – – – – – –  šķidrumi hidrauliskaj ām iek ārtām 0  0  
2710 19 85 00  – – – – – –  balt ās e ļļas, š ķidrais paraf īns 0  0  
2710 19 87 00  – – – – – –  transmisijas e ļļas un reduktora e ļļas 0  0  
2710 19 91 00  – – – – – –  met ālapstr ādes vielas, veid ņu e ļļas, pretkorozijas e ļļas 0  0  
2710 19 93 00  – – – – – –  elektroizol ācijas e ļļas 0  0  
2710 19 99 00  – – – – – –  cit ādas zieže ļļas un cit ādas e ļļas 0  0  
– eļļas atkritumi  
2710 91 00 00  – –  Satur polihlorbifenilus (PCBs), polihlorterfenilus (PCTs) vai 
polibrombifenilus (PBBs)  0 0  
2710 99 00 00  – –  cits  0  0  
2711  Naftas g āzes un cit ādi g āzveida og ļūde ņraži  
– saš ķidrin āti 
2711 11 00 00  – –  dabasg āze 0  0  
2711 12  – –  prop āns 
– – –  prop āns ar t īrību ne maz āku k ā 99 %  
2711 12 11 00  – – – –  izmantošanai par motordegvielu vai kurin āmo 0  0  
2711 12 19 00  – – – –  cit ām vajadz ībām 0  0  
– – –  cits  
2711 12 91 00  – – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  0  0  
2711 12 93 00  – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2711 12 91 00  0 0  
– – – –  cit ām vajadz ībāmLV L 161/356 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2711 12 94 00  – – – – –  kura t īrības pak āpe p ārsniedz 90 %, bet nep ārsniedz 
99 %  0 0  
2711 12 97 00  – – – – –  cits  0  0  
2711 13  – –  but āni 
2711 13 10 00  – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  0  0  
2711 13 30 00  – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2711 13 10 00  0 0  
– – –  cit ām vajadz ībām 
2711 13 91 00  – – – –  kuru t īrības pak āpe p ārsniedz 90 %, bet nep ārsniedz 
95 %  0 0  
2711 13 97 00  – – – –  cits  0  0  
2711 14 00 00  – –  etil ēns, propil ēns, butil ēns un butadi ēns 0  0  
2711 19 00 00  – –  cits  0  0  
– gāzveida st āvokl ī 
2711 21 00 00  – –  dabasg āze 0  0  
2711 29 00 00  – –  cits  0  0  
2712  Vazel īns; paraf īna vasks, mikrokrist āliskais naftas vasks, og ļu 
putek ļu vasks, ozoker īts, lign ītvasks, k ūdras vasks, cit ādi mine ­
rālvaski un taml īdz īgi produkti, kas ieg ūti sint ēzē vai citos 
procesos, iekr āsoti vai nekr āsoti 
2712 10  –  vazel īns 
2712 10 10 00  – –  neapstr ādāts 2  0  
2712 10 90  – –  cits  
2712 10 90 10  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: 0  0  
2712 10 90 90  – – –  cits  2  0  
2712 20  –  paraf īna vasks, kura e ļļas saturs ir maz āks par 0,75 % no 
kop ējās masas  
2712 20 10 00  – –  sint ētiskais paraf īns ar molekulmasu 460 vai liel āku, bet ne 
liel āku par 1 560  2 0  
2712 20 90 00  – –  cits  2  0  
2712 90  –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/357
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – ozoker īts, lign ītvasks vai k ūdras vasks (dabiskie produkti)  
2712 90 11 00  – – –  neapstr ādāti 2  0  
2712 90 19 00  – – –  cits  2  0  
– – cits  
– – –  neapstr ādāti 
2712 90 31 00  – – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  2  0  
2712 90 33 00  – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2712 90 31 00  2 0  
2712 90 39  – – – –  cit ām vajadz ībām 
2712 90 39 10  – – – – –  ūdensnecaurlaid īga pildviela uz naftas b āzes 10  3  
2712 90 39 20  – – – – –  ūdensnecaurlaid īga tiksotrop ā pildviela uz sint ētisko 
alif ātisko og ļūde ņražu b āzes 2 0  
2712 90 39 90  – – – – –  cits  2  0  
– – –  cits  
2712 90 91 00  – – – –  1-alk ēnu mais ījums, kas satur 80 % no kop ējās masas 
vai vair āk 1-alk ēnus ar ķēdes garumu 24 oglek ļa atomi 
vai vair āk, bet ne vair āk par 28 oglek ļa atomiem  2 0  
2712 90 99 00  – – – –  cits  2  0  
2713  Naftas kokss, naftas bitumens un cit ādas naftas e ļļu vai no 
bitumenminer āliem ieg ūtu e ļļu p ārstr ādes atliekas  
– naftas kokss  
2713 11 00 00  – –  nekalcin ēts 0  0  
2713 12 00 00  – –  kalcin ēts 0  0  
2713 20 00 00  –  naftas bitumens  0  0  
2713 90  –  cit ādas naftas e ļļu vai no bitumenminer āliem ieg ūtu e ļļu 
atliekas  
2713 90 10 00  – –  poz īcij ā 2803 min ēto produktu ražošanai  2  0  
2713 90 90 00  – –  cits  2  0  
2714  Dabiskais bitums un asfalts; bitumena vai naftas sl āneklis un 
darvas smilts; asfalt īti un asfalta iežiLV L 161/358 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2714 10 00 00  –  bitumena vai naftas sl āneklis un darvas smilts  2  0  
2714 90 00 00  –  cits  2  0  
2715 00 00  Bitumena mais ījumi uz dabisk ā asfalta, dabisk ā bituma, naftas 
bitumena, miner āldarvu vai miner āldarvu pi ķa b āzes (piem ē­
ram, bitumena mastikas, asfalta/bitumena lakas)  
– bitumena mastikas  
2715 00 00 10  – –  pretkorozijas  10  3  
2715 00 00 90  – –  cits  2  0  
2715 00 00 91  –  cits  2  0  
2716 00 00 00  Elektroener ģija 2  0  
VI VI SADA ĻA - ĶĪMISK ĀS R ŪPNIEC ĪBAS UN T ĀS SASKAR ­
NOZARU RAŽOJUMI  
28 NODA ĻA 28 - NEORGANISK ĀS ĶĪMIJAS PRODUKTI; 
DĀRGMET ĀLU, RETZEMJU MET ĀLU, RADIOAKT ĪVO 
ELEMENTU VAI IZOTOPU ORGANISKIE VAI NEORGA ­
NISKIE SAVIENOJUMI  
I. ĶĪMISKIE ELEMENTI  
2801  Fluors, hlors, broms, jods  
2801 10 00 00  –  hlors  2  0  
2801 20 00 00  –  jods  0  0  
2801 30  –  fluors; broms  
2801 30 10 00  – –  fluors  5  0  
2801 30 90 00  – –  broms  5  0  
2802 00 00 00  S ērs, sublim ēts vai izgulsn ēts; koloid ālais s ērs 5  0  
2803 00  Ogleklis (sodr ēji un cit ādi oglek ļa veidi, kas citur nav min ēti) 
2803 00 10 00  –  met āna kv ēpi 2  0  
2803 00 80 00  –  cits  2  0  
2804  Ūde ņradis, c ēlgāzes un cit ādi nemet āli 
2804 10 00 00  –  ūde ņradis  2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/359
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– cēlgāzes 
2804 21 00 00  – –  argons  2  0  
2804 29  – –  cits  
2804 29 10 00  – – –  h ēlijs 0  0  
2804 29 90 00  – – –  cits  5  0  
2804 30 00 00  –  sl āpeklis  5  0  
2804 40 00 00  –  sk ābeklis  5  0  
2804 50  –  bors; tel ūrs 
2804 50 10 00  – –  bors  5  0  
2804 50 90 00  – –  tel ūrs 5  0  
– sil īcijs 
2804 61 00 00  – –  kas satur sil īciju ne maz āk k ā 99,99 % no kop ējās masas  5  0  
2804 69 00 00  – –  cits  5  3  
2804 70 00 00  –  fosfors  5  0  
2804 80 00 00  –  ars ēns 5  0  
2804 90 00 00  –  sel ēns 5  0  
2805  S ārmu vai s ārmzemju met āli; retzemju met āli, skandijs un 
itrijs, atseviš ķi vai mais ījumos vai sakaus ējumos; dz īvsudrabs  
– sārmu vai s ārmzemju met āli 
2805 11 00 00  – –  n ātrijs 5  3  
2805 12 00 00  – –  kalcijs  5  3  
2805 19  – –  cits  
2805 19 10 00  – –  stroncijs un b ārijs 5  3  
2805 19 90 00  – – –  cits  5  3  
2805 30  –  retzemju met āli, skandijs un itrijs, atseviš ķi vai mais ījumos 
vai sakaus ējumos  
2805 30 10 00  – –  mais ījumi vai sakaus ējumi  5  3  
2805 30 90 00  – –  cits  5  3LV L 161/360 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2805 40  –  dz īvsudrabs  
2805 40 10 00  – –  pudel ēs ar neto masu 34,5 kg (standartmasa), ar FOB 
vērtību ne vair āk k ā EUR 224 par pudeli  5,5 3  
2805 40 90 00  – –  cits  5  0  
II. NEORGANISK ĀS SK ĀBES UN NEORGANISKIE NEME ­
TĀLU SAVIENOJUMI AR SK ĀBEKLI  
2806  Hlor ūde ņradis (s ālssk ābe); hlorsulfosk ābe 
2806 10 00 00  –  hlor ūde ņradis (s ālssk ābe) 5,5  0  
2806 20 00 00  –  hlorsulfosk ābe 1  0  
2807 00  S ērsk ābe; oleums  
2807 00 10 00  –  sērsk ābe 2  0  
2807 00 90 00  –  oleums  2  0  
2808 00 00 00  Sl āpek ļsk ābe; sulfosl āpek ļsk ābes 2  0  
2809  Fosfora (V) oks īds; fosforsk ābe; polifosforsk ābes ar noteiktu 
vai nenoteiktu ķīmisko sast āvu 
2809 10 00 00  –  Fosfora (V) oks īds 5  0  
2809 20 00 00  –  fosforsk ābe un polifosforsk ābes 0  0  
2810 00  Bora oks īdi; borsk ābes 
2810 00 10 00  –  bora (III) oks īds 0  0  
2810 00 90 00  –  cits  0  0  
2811  Cit ādas neorganisk ās sk ābes un cit ādi neorganiskie nemet ālu 
savienojumi ar sk ābekli  
– cit ādas neorganisk ās sk ābes 
2811 11 00 00  – –  fluor ūde ņradis (fluor ūde ņražsk ābe) 0  0  
2811 19  – –  cits  
2811 19 10 00  – – –  brom ūde ņradis (brom ūde ņražsk ābe) 0  0  
2811 19 20 00  – – –  ci ānūde ņradis (ci ānūde ņražsk ābe) 0  0  
2811 19 80 00  – – –  cits  0  0  
– cit ādi neorganiskie nemet ālu savienojumi ar sk ābekliLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/361
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2811 21 00 00  – –  oglek ļa dioks īds 5  0  
2811 22 00 00  – –  sil īcija dioks īds 5  0  
2811 29  – –  cits  
2811 29 05 00  – –  sēra dioks īds 5  0  
2811 29 10 00  – – –  sēra trioks īds (s ērsk ābes anhidr īds); diars ēna trioks īds 5  0  
2811 29 30 00  – – –  sl āpek ļa oks īdi 5  0  
2811 29 90 00  – – –  cits  5  0  
III. NEMET ĀLU SAVIENOJUMI AR HALOG ĒNIEM VAI S ĒRU 
2812  Nemet ālu halogen īdi un oksihalogen īdi 
2812 10  –  hlor īdi un hlora oks īdi 
– – fosfora  
2812 10 11 00  – – –  fosfora oksitrihlor īds (fosforiltrihlor īds) 5  0  
2812 10 15 00  – – –  fosfora trihlor īds 5  0  
2812 10 16 00  – – –  fosfora pentahlor īds 5  0  
2812 10 18 00  – – –  cits  5  0  
– – cits  
2812 10 91 00  – –  dis ēra dihlor īds 5  0  
2812 10 93 00  – – –  sēra dihlor īds 5  0  
2812 10 94 00  – – –  fosg ēns (karbonilhlor īds) 5  0  
2812 10 95 00  – – –  tionildihlor īds (tionilhlor īds) 5  0  
2812 10 99 00  – – –  cits  5  0  
2812 90 00 00  –  cits  5  0  
2813  Nemet ālu sulf īdi; tehniskais fosfora trisulf īds 
2813 10 00 00  –  oglek ļa disulf īds (s ērogleklis)  5  0  
2813 90  –  cits  
2813 90 10 00  – –  fosfora sulf īdi, tehniskais fosfora trisulf īds 5  0LV L 161/362 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2813 90 90 00  – –  cits  5  0  
IV. NEORGANISK ĀS B ĀZES UN MET ĀLU OKS ĪDI, HIDROK ­
SĪDI UN PEROKS ĪDI 
2814  Bez ūdens amonjaks vai amonjaka ūdens š ķīdums  
2814 10 00 00  –  bez ūdens amonjaks  2  0  
2814 20 00 00  –  amonjaka ūdens š ķīdums  5,5  0  
2815  N ātrija hidroks īds (kaustisk ā soda); k ālija hidroks īds (kaustis ­
kais potašs); n ātrija vai k ālija peroks īdi 
– n ātrija hidroks īds (kaustisk ā soda)  
2815 11 00 00  – –  cietais  0  0  
2815 12 00  – –  ūdens š ķīdum ā (n ātrija s ārms jeb š ķidr ā soda)  
2815 12 00 10  – – –  ieg ūts ar diafragmas metodi ar n ātrija hlor īda (satur hloru) 
masas da ļu vismaz 2 % no svara.  5,5 0  
2815 12 00 90  – – –  cits  0  0  
2815 20  –  kālija hidroks īds (kaustiskais potašs)  
2815 20 10 00  – –  cietais  0  0  
2815 20 90 00  – –  ūdens š ķīdum ā (k ālija s ārms jeb š ķidrais potašs)  0  0  
2815 30 00 00  –  n ātrija vai k ālija peroks īdi 0  0  
2816  Magnija hidroks īds un peroks īds; stroncija un b ārija oks īdi, 
hidroks īdi un peroks īdi 
2816 10 00 00  –  magnija hidroks īds un peroks īds 0  0  
2816 40 00 00  –  stroncija un b ārija oks īdi, hidroks īdi un peroks īdi 5  0  
2817 00 00 00  Cinka oks īds; cinka peroks īds 0  0  
2818  M āksl īgais korunds, ar ī ar nenoteiktu ķīmisko sast āvu; alum ī­
nija oks īds; alum īnija hidroks īds 
2818 10  –  m āksl īgais korunds, ar ī ar nenoteiktu ķīmisko sast āvu 
2818 10 10 00  – –  balts, s ārts vai spilgti sarkans, kura alum īnija oks īda saturs 
pārsniedz 97,5 % no svara  5 0  
2818 10 90 00  – –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/363
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2818 20 00 00  –  alum īnija oks īdi, kas nav m āksl īgais korunds  5  3  
2818 30 00 00  –  alum īnija hidroks īds 5  3  
2819  Hroma oks īdi un hidroks īdi 
2819 10 00 00  –  hroma trioks īds 5  0  
2819 90  –  cits  
2819 90 10 00  – –  hroma dioks īds 5  0  
2819 90 90 00  – –  cits  5  0  
2820  Mang āna oks īdi 
2820 10 00 00  –  mang āna dioks īda 5  0  
2820 90  –  cits  
2820 90 10 00  – –  mang āna oks īds ar mang āna saturu 77 % vai vair āk 5  0  
2820 90 90 00  – –  cits  5  0  
2821  Dzelzs oks īdi un hidroks īdi; kr āszemes, kas satur 70 % no 
kop ējās masas vai vair āk saist ītās dzelzs, kas izteikta k ā Fe2O3  
2821 10 00 00  –  dzelzs oks īdi un hidroks īdi 2  0  
2821 20 00 00  –  kr āszemes  5  0  
2822 00 00 00  Kobalta oks īdi un hidroks īdi; tehniskie kobalta oks īdi 5  0  
2823 00 00 00  Tit āna oks īdi 0  0  
2824  Svina oks īdi; svina m īnijs, sarkanais un oranžais  
2824 10 00 00  –  svina monoks īds (glets, svina oks īds) 5  0  
2824 90  –  cits  
2824 90 10 00  – –  svina m īnijs, sarkanais un oranžais  0  0  
2824 90 90 00  – –  cits  5  0  
2825  Hidraz īns un hidroksilam īns un to neorganiskie s āļi; cit ādas 
neorganisk ās b āzes; cit ādi met ālu oks īdi, hidroks īdi un perok ­
sīdi 
2825 10 00 00  –  hidraz īns un hidroksilam īns un to neorganiskie s āļi 0  0  
2825 20 00 00  –  litija oks īds un hidroks īds 0  0LV L 161/364 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2825 30 00 00  –  van ādija oks īdi un hidroks īdi 0  0  
2825 40 00 00  –  ni ķeļa oks īdi un hidroks īdi 0  0  
2825 50 00 00  –  vara oks īdi un hidroks īdi 0  0  
2825 60 00 00  –  germ ānija oks īdi un cirkonija dioks īds 0  0  
2825 70 00 00  –  molibd ēna oks īdi un hidroks īdi 0  0  
2825 80 00 00  –  antimona oks īdi 0  0  
2825 90  –  cits  
– – kalcija oks īds, hidroks īds un peroks īds 
2825 90 11 00  – – –  kalcija hidroks īds ar t īrības pak āpi sausn ā 98 % vai vair āk, 
tādu da ļiņu veid ā: 
— no kuru masas ne vair āk k ā 1 % ir liel ākas par 75 
mikrometriem, un 
— no kuru masas ne vair āk k ā 4 % ir liel ākas par 1,3 
mikrometriem  0 0  
2825 90 19 00  – – –  cits  0  0  
2825 90 20 00  – –  berilija oks īds un hidroks īds 0  0  
2825 90 30 00  – –  alvas oks īdi 0  0  
2825 90 40 00  – –  volframa oks īdi un hidroks īdi 0  0  
2825 90 60 00  – –  kadmija oks īds 0  0  
2825 90 80 00  – –  cits  0  0  
V. NEORGANISKO SK ĀBJU UN MET ĀLU S ĀĻI UN PEROK ­
SIS ĀĻI 
2826  Fluor īdi; fluorsilik āti, fluoralumin āti un citi kompleksie fluora 
sāļi 
– fluor īdi 
2826 12 00 00  – –  alum īnija 5  0  
2826 19  – –  cits  
2826 19 10 00  – – –  amonija vai n ātrija  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/365
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2826 19 90 00  – – –  cits  5  0  
2826 30 00 00  –  n ātrija heksafluoralumin āts (sint ētiskais kriol īts) 5  0  
2826 90  –  cits  
2826 90 10 00  – –  dik ālija heksafluorcirkon āts 5  0  
2826 90 80 00  – –  cits  5  0  
2827  Hlor īdi, oksihlor īdi un hidroksihlor īdi; brom īdi un oksibro ­
m īdi; jod īdi un oksijod īdi 
2827 10 00 00  –  amonija hlor īds 5,5  0  
2827 20 00 00  –  kalcija hlor īds 0,1  0  
– cit ādi hlor īdi 
2827 31 00 00  – –  magnija  5  0  
2827 32 00 00  – –  alum īnija 5  0  
2827 35 00 00  – –  ni ķeļa 5  0  
2827 39  – –  cits  
2827 39 10 00  – – –  alvas  5  0  
2827 39 20 00  – – –  dzelzs  5  0  
2827 39 30 00  – – –  kobalta  2  0  
2827 39 85  – – –  cits  
2827 39 85 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
2827 39 85 90  – – – –  cits  5  0  
– oksihlor īdi un hidroks īdi 
2827 41 00 00  – –  no vara  5  0  
2827 49  – –  cits  
2827 49 10 00  – – –  svina  5  0  
2827 49 90 00  – – –  cits  2  0  
– brom īdi un oksibrom īdi 
2827 51 00 00  – –  n ātrija vai k ālija brom īdi 5  0LV L 161/366 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2827 59 00 00  – –  cits  5  0  
2827 60 00 00  –  jod īdi un oksijod īdi 2  0  
2828  Hipohlor īti; tehniskais kalcija hipohlor īts; hlor īti; hipobrom īti 
2828 10 00 00  –  tehniskais kalcija hipohlor īts un cit ādi kalcija hipohlor īti 5,5  0  
2828 90 00 00  –  cits  5  0  
2829  Hlor āti un perhlor āti; brom āti un perbrom āti; jod āti un perjo ­
dāti 
– hlor āti 
2829 11 00 00  – –  n ātrija  5  0  
2829 19 00 00  – –  cits  5  0  
2829 90  –  cits  
2829 90 10 00  – –  perhlor āti 5  0  
2829 90 40 00  – –  kālija vai n ātrija brom āti 5  0  
2829 90 80 00  – –  cits  5  0  
2830  Sulf īdi; noteikta vai nenoteikta ķīmiska sast āva polisulf īdi 
2830 10 00 00  –  n ātrija sulf īdi 5  0  
2830 90  –  cits  
2830 90 11 00  – –  kalcija, antimona vai dzelzs sulf īdi 5  0  
2830 90 85 00  – –  cits  0  0  
2831  Dition īti un sulfoksil āti 
2831 10 00 00  –  n ātrija  5  0  
2831 90 00 00  –  cits  5  0  
2832  Sulf īti; tiosulf āti 
2832 10 00 00  –  n ātrija sulf īti 5  0  
2832 20 00 00  –  cit ādi sulf īti 5  0  
2832 30 00 00  –  tiosulf āti 5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/367
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2833  Sulf āti; alauni; peroksisulf āti (persulf āti) 
– n ātrija sulf āti 
2833 11 00 00  – –  n ātrija sulf āts 0  0  
2833 19 00 00  – –  cits  0  0  
– cit ādi sulf āti 
2833 21 00 00  – –  magnija  0  0  
2833 22 00 00  – –  alum īnija 0  0  
2833 24 00 00  – –  ni ķeļa 0  0  
2833 25 00 00  – –  no vara  0  0  
2833 27 00 00  – –  b ārija 0  0  
2833 29  – –  cits  
2833 29 20 00  – – –  kadmija; hroma; cinka  0  0  
2833 29 30 00  – – –  kobalta; tit āna 0  0  
2833 29 50 00  – – –  dzelzs  0  0  
2833 29 60 00  – – –  dz īvsudraba; svina  0  0  
2833 29 90 00  – – –  cits  0  0  
2833 30 00 00  –  alauni  0  0  
2833 40 00 00  –  peroksisulf āti (persulf āti) 0  0  
2834  Nitr īti; nitr āti 
2834 10 00 00  –  nitr īti 5,5  0  
– nitr āti 
2834 21 00 00  – –  kālija 5  0  
2834 29  – –  cits  
2834 29 20 00  – – –  b ārija; berilija; kadmija; kobalta; ni ķeļa; svina  5  0  
2834 29 40 00  – – –  vara dz īvsudraba;  5  0  
2834 29 80 00  – – –  cits  2  0LV L 161/368 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2835  Fosfin āti (hipofosf īti), fosfon āti (fosf īti), un fosf āti; noteikta vai 
nenoteikta ķīmiska sast āva polifosf āti 
2835 10 00 00  –  fosfin āti (hipofosf īti) un fosfon āti (fosf īti) 5  0  
– fosf āti 
2835 22 00 00  – –  monon ātrija vai din ātrija  5  0  
2835 24 00 00  – –  kālija 0,1  0  
2835 25  – –  kalcija hidrog ēnortofosf āts (dikalcija fosf āts) 
2835 25 10 00  – – –  kuru fluora saturs saus ā bez ūdens viel ā ir zem āks par 
0,005 % no kop ējās masas  5 0  
2835 25 90 00  – – –  kura fluora saturs saus ā bez ūdens viel ā ir 0,005 % no 
kop ējās masas vai vair āk, bet maz āk par 0,2 % no kop ējās 
masas  5 0  
2835 26  – –  cit ādi kalcija fosf āti 
2835 26 10 00  – – –  kuru fluora saturs saus ā bez ūdens viel ā ir zem āks par 
0,005 % no kop ējās masas  5 0  
2835 26 90 00  – – –  kuru fluora saturs saus ā bez ūdens viel ā ir 0,005 % no 
kop ējās masas vai vair āk 5 0  
2835 29  – –  cits  
2835 29 10 00  – – –  triamonija  5  0  
2835 29 30 00  – –  trin ātrija  0  0  
2835 29 90 00  – – –  cits  5  0  
– polifosf āti 
2835 31 00 00  – –  n ātrija trifosf āts (n ātrija tripolifosf āts) 0,1  0  
2835 39 00 00  – –  cits  5  0  
2836  Karbon āti; peroksikarbon āti (perkarbon āti); tehniskais amonija 
karbon āts, kas satur amonija karbam ātu 
2836 20 00 00  –  n ātrija karbon āts 5,5  3  
2836 30 00 00  –  n ātrija hidrog ēnkarbon āts (n ātrija bikarbon āts) 5,5  0  
2836 40 00 00  –  kālija karbon āti 0  0  
2836 50 00 00  –  kalcija karbon āts 5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/369
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2836 60 00 00  –  b ārija karbon āts 5  0  
– cits  
2836 91 00 00  – –  litija karbon āti 5  0  
2836 92 00 00  – –  stroncija karbon āts 2  0  
2836 99  – –  cits  
– – –  karbon āti 
2836 99 11 00  – – – –  magnija; vara  5  0  
2836 99 17 00  – – – –  cits  5  0  
2836 99 90 00  – – –  peroksikarbon āti (perkarbon āti) 5  0  
2837  Cian īdi, oksician īdi un kompleksie cian īdi 
– cian īdi un oksician īdi 
2837 11 00 00  – –  n ātrija  5  0  
2837 19 00 00  – –  cits  5  0  
2837 20 00 00  –  kompleksie cian īdi 5  0  
[2838]  
2839  Silik āti; tehniskie s ārmu met ālu silik āti 
– n ātrija  
2839 11 00 00  – –  n ātrija metasilik āti 5  0  
2839 19 00  – –  cits  
2839 19 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
2839 19 00 90  – – –  cits  5  0  
2839 90  –  cits  
2839 90 10 00  – –  kālija 5  0  
2839 90 90 00  – –  cits  5  0  
2840  Bor āti; peroksibor āti (perbor āti) 
– din ātrija tetrabor āts (att īrītais boraks)LV L 161/370 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2840 11 00 00  – –  bez ūdens  0  0  
2840 19  – –  cits  
2840 19 10 00  – – –  din ātrija tetrabor āta pentahidr āts 5  0  
2840 19 90 00  – – –  cits  5  0  
2840 20  –  cit ādi bor āti 
2840 20 10 00  – –  bez ūdens n ātrija bor āti 5  0  
2840 20 90 00  – –  cits  5  0  
2840 30 00 00  –  peroksibor āti (perbor āti) 5  0  
2841  Oksimet ālisko vai peroksimet ālisko sk ābju s āļi 
2841 30 00 00  –  n ātrija dihrom āts 5  0  
2841 50 00 00  –  cit ādi hrom āti un dihrom āti; peroksihrom āti 5  0  
– mangan īti, mangan āti un permangan āti 
2841 61 00 00  – –  kālija permangan āts 0  0  
2841 69 00 00  – –  cits  0  0  
2841 70 00 00  –  molibd āti 5  0  
2841 80 00 00  –  volfram āti 5  0  
2841 90  –  cits  
2841 90 30 00  – –  cink āti un vanad āti 5  0  
2841 90 85 00  – –  cits  5  0  
2842  Neorganisko sk ābju vai peroksisk ābju citi s āļi (ieskaitot alumo ­
silik ātus ar noteiktu vai nenoteiktu ķīmisko sast āvu), iz ņemot 
az īdus 
2842 10 00 00  –  dubultie vai kompleksie silik āti, ieskaitot alumosilik ātus ar 
noteiktu vai nenoteiktu ķīmisko sast āvu 0 0  
2842 90  –  cits  
2842 90 10 00  – –  sel ēnsk ābju vai tel ūrsk ābju s āļi, dubults āļi vai kompleksie 
sāļi 5 0  
2842 90 80 00  – –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/371
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
VI. DAŽ ĀDI 
2843  Koloid ālie d ārgmet āli; d ārgmet ālu noteikta vai nenoteikta 
ķīmiska sast āva organiskie un neorganiskie savienojumi; 
dārgmet ālu amalgamas  
2843 10  –  koloid ālie d ārgmet āli 
2843 10 10 00  – –  sudrabs  0  0  
2843 10 90 00  – –  cits  0  0  
– sudraba savienojumi  
2843 21 00 00  – –  sudraba nitr āts 0  0  
2843 29 00 00  – –  cits  0  0  
2843 30 00 00  –  zelta savienojumi  0  0  
2843 90  –  cit ādi savienojumi; amalgamas  
2843 90 10 00  – –  amalgamas  0  0  
2843 90 90 00  – –  cits  0  0  
2844  Radioakt īvie ķīmiskie elementi un radioakt īvie izotopi 
(ieskaitot sabr ūkošos un reproduc ējošos ķīmiskos elementus 
un izotopus) un to savienojumi; mais ījumi un atlikumi, kas 
satur šos produktus  
2844 10  –  dabiskais ur āns un t ā savienojumi; sakaus ējumi, dispersijas 
(ieskaitot met ālkeramiku), keramikas produkti un mais ījumi, 
kas satur dabisko ur ānu vai dabisk ā ur āna savienojumus  
– – dabiskais ur āns 
2844 10 10 00  – – –  neapstr ādāts; atgriezumi un l ūžņi (Euratom)  5  0  
2844 10 30 00  – – –  apstr ādāts (Euratom)  5  0  
2844 10 50 00  – –  ferour āns 5  0  
2844 10 90 00  – –  cits  5  0  
2844 20  –  ar ur ānu-235 bag ātin āts ur āns un t ā savienojumi; plutonijs 
un t ā savienojumi; sakaus ējumi, dispersijas (ieskaitot met āl­
keramiku), keramikas produkti un mais ījumi, kas satur ar 
ur ānu-235 bag ātin ātu ur ānu, plutoniju vai šo produktu 
savienojumus  
– – ar ur ānu-235 bag ātin āts ur āns un t ā savienojumi; sakaus ē­
jumi, dispersijas (ieskaitot met ālkeramiku), keramikas 
produkti un mais ījumi, kas satur ar ur ānu-235 bag ātin ātu 
ur ānu, plutoniju vai šo produktu savienojumusLV L 161/372 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2844 20 25 00  – – –  ferour āns 5  0  
2844 20 35 00  – – –  cits  5  0  
– – plutonijs un t ā savienojumi; sakaus ējumi, dispersijas 
(ieskaitot met ālkeramiku), keramikas produkti un mais ī­
jumi, kas satur plutoniju vai šo produktu savienojumus  
– – –  ur āna un plutonija mais ījumi  
2844 20 51 00  – – – –  ferour āns 5  0  
2844 20 59 00  – – – –  cits  5  0  
2844 20 99 00  – – –  cits  5  0  
2844 30  –  ur āns ar samazin ātu ur āna-235 saturu un t ā savienojumi; 
plutonijs un t ā savienojumi; torijs un t ā savienojumi, sakau ­
sējumi, dispersijas (ieskaitot met ālkeramiku), keramikas 
produkti un mais ījumi, kas satur ur ānu ar samazin ātu 
ur āna-235 saturu, toriju vai šo produktu savienojumus  
– – ur āns ar samazin ātu ur āna-235 saturu; sakaus ējumi, disper ­
sijas (ieskaitot met ālkeramiku), keramikas produkti un 
mais ījumi, kas satur ur ānu ar samazin ātu ur āna-235 saturu 
vai š ā produkta savienojumus  
2844 30 11 00  – – –  metlkeramika  5  0  
2844 30 19 00  – – –  cits  5  3  
– – torijs; sakaus ējumi, dispersijas (ieskaitot met ālkeramiku), 
keramikas produkti un mais ījumi, kas satur toriju vai š ā 
produkta savienojumus  
2844 30 51 00  – – –  metlkeramika  5  0  
– – –  cits  
2844 30 55 00  – – – –  neapstr ādāti, atgriezumi un l ūžņi (Euratom)  5  0  
– – – –  apstr ādāti 
2844 30 61 00  – – – – –  stie ņi, le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili, stieple, 
pl āksnes un sloksnes (Euratom)  5 0  
2844 30 69 00  – – – – –  cits  5  0  
– – ur āna ar samazin ātu ur āna-235 saturu vai torija savieno ­
jumi, ar ī sajaukti kop ā 
2844 30 91 00  – – –  torija vai ur āna ar samazin ātu ur āna-235 daudzumu, 
sajauktu vai nesajauktu kop ā (Euratom), iz ņemot torija 
sāļus 5 0  
2844 30 99 00  – – –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/373
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2844 40  –  radioakt īvie elementi, izotopi un savienojumi, iz ņemot 
apakšpoz īcij ās 2844 10, 2844 20 vai 2844 30 min ētos; 
sakaus ējumi, dispersijas (ieskaitot met ālkeramiku), keramikas 
produkti un mais ījumi, kas satur šos elementus, izotopus vai 
to savienojumus; radioakt īvie atlikumi  
2844 40 10 00  – –  ur āns, kas ieg ūts no ur āna-233, un t ā savienojumi; sakau ­
sējumi, dispersijas (ieskaitot met ālkeramiku), keramikas 
produkti un mais ījumi, un savienojumi, kas ieg ūti no 
ur āna-233 vai š ā produkta savienojumiem  0 0  
– – cits  
2844 40 20 00  – – –  m āksl īgie radioakt īvie izotopi (Euratom)  0  0  
2844 40 30 00  – – –  m āksl īgo radioakt īvo izotopu savienojumi (Euratom)  0  0  
2844 40 80 00  – – –  cits  0  0  
2844 50 00 00  –  izlietotie (ar samazin ātu radioaktivit āti) kodolreaktoru 
degvielas elementi (kasetes)  5 0  
2845  Izotopi, iz ņemot poz īcij ā 2844 min ētos; min ēto izotopu neor ­
ganiskie un organiskie savienojumi ar noteiktu vai nenoteiktu 
ķīmisko sast āvu 
2845 10 00 00  –  smagais ūdens (deit ērija oks īds) 5  3  
2845 90  –  cits  
2845 90 10 00  – –  deit ērijs un t ā savienojumi; ūde ņradis un t ā savienojumi, 
kas bag ātin āti ar deit ēriju; mais ījumi un š ķīdumi, kas 
satur šos produktus (Euratom)  5 3  
2845 90 90 00  – –  cits  5  0  
2846  Retzemju met ālu, itrija, skandija un šo met ālu mais ījumu 
organiskie un neorganiskie savienojumi  
2846 10 00 00  –  cērija savienojumi  5  0  
2846 90 00 00  –  cits  5  0  
2847 00 00 00  Ūde ņraža peroks īds, ar ī stabiliz ēts ar ur īnvielu  5  0  
2848 00 00 00  Noteikta vai nenoteikta ķīmiska sast āva fosf īdi, iz ņemot dzelzs 
fosforus  5 0  
2849  Noteikta vai nenoteikta ķīmiska sast āva karb īdi 
2849 10 00 00  –  kalcija  5,5  0  
2849 20 00  –  sil īcijaLV L 161/374 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2849 20 00 10  – –  za ļi 1  0  
2849 20 00 90  – –  cits  5  0  
2849 90  –  cits  
2849 90 10 00  – –  bora  5  0  
2849 90 30 00  – –  volframa  5  0  
2849 90 50 00  – –  alum īnija; hroma; molibd ēna; van ādija; tantala; tit āna 5  0  
2849 90 90 00  – –  cits  5  0  
2850 00  Noteikta vai nenoteikta ķīmiska sast āva hidr īdi, nitr īdi, az īdi, 
silic īdi un bor īdi, iz ņemot savienojumus, kas ir ar ī poz īcij ā 
2849 min ētie karb īdi 
2850 00 20 00  –  hidr īdi; nitr īdi 5  0  
2850 00 50 00  –  az īdi 5  0  
2850 00 70 00  –  silic īdi 5  0  
2850 00 90 00  –  bor īdi 5  0  
[2851]  
2852 00 00 00  Organiskie vai neorganiskie dz īvsudraba savienojumi, iz ņemot 
amalgamas  0 0  
2853 00  Cit ādi neorganiskie savienojumi (ieskaitot destil ēto ūdeni vai 
vad ītsp ējīgu ūdeni un l īdz īgas t īrības ūdeni); saš ķidrin āts gaiss 
(atbr īvots vai neatbr īvots no c ēlgāzēm); saspiests gaiss; amal ­
gamas, iz ņemot d ārgmet ālu amalgamas  
2853 00 10 00  –  destil ēts ūdens un vad ītsp ējīgs ūdens un l īdz īgas t īrības 
ūdens  5 0  
2853 00 30 00  –  saš ķidrin āts gaiss (atbr īvots vai neatbr īvots no c ēlgāzēm); 
saspiests gaiss  5 0  
2853 00 50 00  –  ci ānhlor īds 5  0  
2853 00 90 00  –  cits  5  0  
29 NODA ĻA 29 - ORGANISKIE ĶĪMISKIE SAVIENOJUMI  
I. OG ĻŪDE ŅRAŽI UN TO HALOGEN ĒTIE, SULFUR ĒTIE, 
NITR ĒTIE UN NITROZ ĒTIE ATVASIN ĀJUMI  
2901  Acikliskie og ļūde ņražiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/375
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2901 10 00 00  –  pies ātin ātie 0  0  
– nepies ātin ātie 
2901 21 00 00  – –  etil ēns 0  0  
2901 22 00 00  – –  prop ēns (propil ēns) 0  0  
2901 23  – –  but ēns (butil ēns) un t ā izom ēri 
2901 23 10 00  – – –  but-1- ēns un but-2- ēns 0  0  
2901 23 90 00  – – –  cits  0  0  
2901 24  – –  buta-1,3-di ēns un izopr ēns 
2901 24 10 00  – – –  buta-1,3-di ēns 0  0  
2901 24 90 00  – – –  izopr ēns 0  0  
2901 29 00 00  – –  cits  0  0  
2902  Cikliskie og ļūde ņraži  
– cikl āni, cikl ēni un cikloterp ēni 
2902 11 00 00  – –  cikloheks āns 0  0  
2902 19  – –  cits  
2902 19 10 00  – – –  cikloterp ēni 0  0  
2902 19 80 00  – – –  cits  0  0  
2902 20 00 00  –  benzols  0  0  
2902 30 00 00  –  toluols  0  0  
– ksiloli  
2902 41 00 00  – –  o-ksilols  0  0  
2902 42 00 00  – –  m-ksilols  0  0  
2902 43 00 00  – –  p-ksilols  0  0  
2902 44 00 00  – –  ksilola izom ēru mais ījumi  0  0  
2902 50 00 00  –  stirols  0  0  
2902 60 00 00  –  etilbenzols  0  0LV L 161/376 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2902 70 00 00  –  kumols  0  0  
2902 90  –  cits  
2902 90 10 00  – –  naftal īns un antrac ēns 0  0  
2902 90 30 00  – –  bifenils un terfenili  0  0  
2902 90 90 00  – –  cits  0  0  
2903  Halogen ētie og ļūde ņražu atvasin ājumi  
– aciklisko og ļūde ņražu pies ātin ātie hlora atvasin ājumi  
2903 11 00 00  – –  hlormet āns (metilhlor īds) un hloret āns (etilhlor īds) 0  0  
2903 12 00 00  – –  dihlormet āns (metil ēnhlor īds) 5,5  0  
2903 13 00 00  – –  hloroforms (trihlormet āns) 5,5  0  
2903 14 00 00  – –  tetrahlorogleklis  5,5  0  
2903 15 00 00  – –  1,2-dihloret āns (etil ēna dihlor īds) 5,5  0  
2903 19  – –  cits  
2903 19 10 00  – – –  1,1,1-trihloret āns (metilhloroforms)  5,5  0  
2903 19 80 00  – – –  cits  5,5  0  
– aciklisko og ļūde ņražu nepies ātin ātie hlora atvasin ājumi  
2903 21 00 00  – –  vinilhlor īds (hloretil ēns) 5,5  0  
2903 22 00 00  – –  trihloretil ēns 0  0  
2903 23 00 00  – –  tetrahloretil ēns (perhloretil ēns) 5,5  0  
2903 29 00 00  – –  cits  5,5  0  
– fluoriz ēti, brominiz ēti vai jodiz ēti aciklisk ā og ļūde ņraža atva ­
sin ājumi  
2903 31 00 00  – –  Etil ēna dibrom īds (ISO) (1,2-dibromoet āns) 5,5  0  
2903 39  – –  cits  
– – –  brom īdi 
2903 39 11 00  – – – –  brommet āns (metilbrom īds) 5,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/377
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2903 39 15 00  – – – –  dibrommet āns 5,5  0  
2903 39 19 00  – – – –  cits  5,5  0  
2903 39 90 00  – – –  fluor īdi un jod īdi 0  0  
– aciklisko og ļūde ņražu halogen ētie atvasin ājumi, kas satur 
divus vai vair ākus daž ādus halog ēnus 
2903 41 00 00  – –  trihlorfluormet āns 5,5  0  
2903 42 00 00  – –  dihlordifluormet āns 0  0  
2903 43 00 00  – –  trihlortrifluoret āni 5,5  0  
2903 44  – –  dihlortetrafluoret āni un hlorpentafluoret āns 
2903 44 10 00  – – –  dihlortetrafluoret āni 5,5  0  
2903 44 90 00  – – –  hlorpentafluoret āns 5,5  0  
2903 45  – –  citi atvasin ājumi, kas perhalogen ēti tikai ar fluoru un hloru  
2903 45 10 00  – – –  hlortrifluormet āns 5,5  0  
2903 45 15 00  – – –  pentahlorfluoret āns 5,5  0  
2903 45 20 00  – – –  tetrahlordifluoret āni 5,5  0  
2903 45 25 00  – – –  heptahlorfluorprop āni 5,5  0  
2903 45 30 00  – – –  heksahlordifluorprop āni 5,5  0  
2903 45 35 00  – – –  pentahlortrifluorprop āni 5,5  0  
2903 45 40 00  – – –  tetrahlortetrafluorprop āni 5,5  0  
2903 45 45 00  – – –  trihlorpentafluorprop āni 5,5  0  
2903 45 50 00  – – –  dihlorheksafluorprop āni 5,5  0  
2903 45 55 00  – – –  hlorheptafluorprop āni 5,5  0  
2903 45 90 00  – – –  cits  5,5  0  
2903 46  – –  bromhlordifluormet āns, bromtrifluormet āns un dibromtet ­
rafluoret āni 
2903 46 10 00  – – –  bromhlordifluormet āns 5,5  0  
2903 46 20 00  – – –  bromtrifluormet āns 5,5  0LV L 161/378 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2903 46 90 00  – – –  dibromtetrafluoret āni 5,5  0  
2903 47 00 00  – –  cit ādi perhalogen ētie atvasin ājumi  5,5  0  
2903 49  – –  cits  
– – –  halogen ēti tikai ar fluoru vai hloru  
2903 49 10 00  – – – –  met āna, et āna vai prop āna 5,5  0  
2903 49 20 00  – – – –  cits  5,5  0  
– – –  halogen ēti tikai ar fluoru vai bromu  
2903 49 30 00  – – – –  met āna, et āna vai prop āna 5,5  0  
2903 49 40 00  – – – –  cits  5,5  0  
2903 49 80 00  – – –  cits  5,5  0  
– cikl ānu, cikl ēnu vai cikloterp ēnu og ļūde ņražu halog ēnatvasi ­
nājumi  
2903 51 00 00  – –  1,2,34,5,5,6-heksahlorcikloheks āns (HCH (ISO)), ieskaitot 
lind ānu (ISO, INN)  5,5 0  
2903 52 00 00  – –  aldr īns (ISO), hlord āns (ISO) un heptahlors (ISO)  5,5  0  
2903 59  – –  cits  
2903 59 10 00  – – –  1,2-dibrom-4-(1,2-dibrometil)cikloheks āns 5,5  0  
2903 59 30 00  – – –  tetrabromciklookt āni 5,5  0  
2903 59 80 00  – – –  cits  5,5  0  
– arom ātisko og ļūde ņražu halog ēnatvasin ājumi  
2903 61 00 00  – –  hlorbenzols, o-dihlorbenzols un p-dihlorbenzols  5,5  0  
2903 62 00 00  – –  heksahlorobenzols (ISO) un DDT (ISO) (klofenot āns (INN), 
1,1,1-trihloro-2,2-bis(p-hlorofenil)et āns) 2 0  
2903 69  – –  cits  
2903 69 10 00  – – –  2,3,4,5,6-pentabrometilbenzols  2  0  
2903 69 90  – – –  cits  
2903 69 90 10  – – – –  benzilhlor īds 0,1  0  
2903 69 90 90  – – – –  cits  2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/379
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2904  Sulfur ēti, nitr ēti vai nitroz ēti og ļūde ņražu atvasin ājumi, halo ­
gen ēti vai nehalogen ēti 
2904 10 00 00  –  atvasin ājumi, kas satur tikai sulfogrupas, to s āļi un etilesteri  0  0  
2904 20 00 00  –  atvasin ājumi, kas satur tikai nitrogrupas vai nitrozogrupas  0  0  
2904 90  –  cits  
2904 90 20 00  – –  sulfohalogen ētie atvasin ājumi  0  0  
2904 90 40 00  – –  trihlornitromet āns (hlorpikr īns) 0  0  
2904 90 85 00  – –  cits  0  0  
II. SPIRTI UN TO HALOGEN ĒTIE, SULFUR ĒTIE, NITR ĒTIE 
VAI NITROZ ĒTIE ATVASIN ĀJUMI  
2905  Acikliskie spirti un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitro ­
zētie atvasin ājumi  
– pies ātin ātie vienv ērtīgie spirti  
2905 11 00 00  – –  metanols (metilspirts)  5,5  0  
2905 12 00  – –  propan-1-ols (propilspirts) un propan-2-ols (izopropil ­
spirts).  
2905 12 00 10  – – –  propan-1-ols (propilspirts)  0,1  0  
2905 12 00 20  – – –  propan-2-ols (izopropilspirts)  5,5  0  
2905 13 00 00  – –  but ān-1-ols (n-butilspirts)  0  0  
2905 14  – –  cit ādi butanoli  
2905 14 10 00  – – –  2-metilprop ān-2-ols (terc-butilspirts)  5,5  0  
2905 14 90 00  – – –  cits  5,5  0  
2905 16  – –  oktanols (oktilspirts) un t ā izom ēri 
2905 16 10 00  – – –  2-etilheksan-1-ols  0  0  
2905 16 20 00  – – –  oktan-2-ols  5,5  0  
2905 16 80 00  – – –  cits  5,5  0  
2905 17 00 00  – –  dodekan-1-ols (laurilspirts), heksadekan-1-ols (cetilspirts) 
un oktadekan-1-ols (stearilspirts)  5,5 0LV L 161/380 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2905 19 00 00  – –  cits  5,5  0  
– nepies ātin ātie vienv ērtīgie spirti  
2905 22  – –  acikliskie terp ēnspirti  
2905 22 10 00  – – –  geraniols, citronelols, linalols, rodinols un nerols  5,5  0  
2905 22 90 00  – – –  cits  5,5  0  
2905 29  – –  cits  
2905 29 10 00  – – –  alilspirts  5,5  0  
2905 29 90 00  – – –  cits  5,5  0  
– dioli  
2905 31 00 00  – –  etil ēnglikols (et āndiols)  2  0  
2905 32 00 00  – –  propil ēnglikols (prop ān-1,2-diols)  0  0  
2905 39  – –  cits  
2905 39 10 00  – – –  2-metilpent ān-2,4-diols (heksil ēnglikols)  5,5  0  
2905 39 20 00  – – –  but ān-1,3-diols  5,5  0  
2905 39 25 00  – – –  but ān-1,4-diols  5,5  0  
2905 39 30 00  – – –  2,4,7,9-tetrametildec-5-in-4,7-diols  5,5  0  
2905 39 85 00  – – –  cits  5,5  0  
– cit ādi daudzv ērtīgie spirti  
2905 41 00 00  – –  2-etil-2-(hidroksimetil)prop ān-1,3-diols (trimetilolprop āns) 5,5  0  
2905 42 00 00  – –  pentaeritr īts 5,5  0  
2905 43 00 00  – –  mann īts 0  0  
2905 44  – –  D-glic īts (sorb īts) 
– – –  ūdens š ķīdum ā 
2905 44 11 00  – – – –  kur ā, r ēķinot p ēc D-glic īta satura, ir 2 % no kop ējās 
masas vai maz āk D-mann īta 5,5 3  
2905 44 19 00  – – – –  cits  5,5  3  
– – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/381
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2905 44 91 00  – – – –  kur ā, r ēķinot p ēc D-glic īta satura, ir 2 % no kop ējās 
masas vai maz āk D-mann īta 0 0  
2905 44 99 00  – – – –  cits  5,5  3  
2905 45 00 00  – –  glicer īns (1,2,3-trioksiprop āns) 5,5  0  
2905 49  – –  cits  
2905 49 10 00  – – –  trioli; tetroli  5,5  0  
2905 49 80  – – –  cits  
2905 49 80 10  – – – –  p ārtikas ksil īts 5  0  
2905 49 80 90  – – – –  cits  5,5  0  
– aciklisko spirtu halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie un nitroz ētie 
atvasin ājumi  
2905 51 00 00  – –  ethlorvinols (INN)  0  0  
2905 59  – –  cits  
2905 59 10 00  – – –  monospirtu (vienatoma spirts):  0  0  
– – –  daudzv ērtīgo spirtu (daudzatomu spirts):  
2905 59 91 00  – – – –  2,2-bis(brommetil)prop āndiols  0  0  
2905 59 99 00  – – – –  cits  0  0  
2906  Cikliskie spirti un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitro ­
zētie atvasin ājumi  
– cikl ānspirti, cikl ēnspirti un cikloterp ēnspirti  
2906 11 00 00  – –  mentols  0  0  
2906 12 00 00  – –  cikloheksanols, metilcikloheksanoli un dimetilcikloheksa ­
noli  5,5 0  
2906 13  – –  ster īni un inozitoli  
2906 13 10 00  – – –  ster īni 5,5  0  
2906 13 90 00  – – –  inozitoli  5,5  0  
2906 19 00 00  – –  cits  5,5  0  
– arom ātiskieLV L 161/382 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2906 21 00 00  – –  benzilspirts  5,5  0  
2906 29 00 00  – –  cits  5,5  0  
III. FENOLI, FENOLU SPIRTI UN TO HALOGEN ĒTIE, SULFU ­
RĒTIE, NITR ĒTIE VAI NITROZ ĒTIE ATVASIN ĀJUMI  
2907  Fenoli; fenolu spirti  
– monofenoli  
2907 11 00 00  – –  fenols (hidroksibenzols) un t ā s āļi 0  0  
2907 12 00  – –  krezoli un to s āļi 
2907 12 00 10  – – –  n-krezols  1  0  
2907 12 00 90  – – –  cits  5,5  0  
2907 13 00 00  – –  oktilfenols, nonilfenols un to izom ēri; šo savienojumu s āļi 5,5  0  
2907 15  – –  naftoli un to s āļi 
2907 15 10 00  – – –  1-naftols  5,5  0  
2907 15 90 00  – – –  cits  5,5  0  
2907 19  – –  cits  
2907 19 10 00  – –  ksilenoli un to s āļi 5,5  0  
2907 19 90 00  – – –  cits  0  0  
– – polifenoli; fenolu spirti  
2907 21 00 00  – –  rezorc īns un t ā s āļi 0  0  
2907 22 00 00  – –  hidrohinons (hinols) un t ā s āļi 5,5  0  
2907 23 00 00  – –  4,4 ′-izopropilid ēndifenols (bis-fenols A, difenilprop āns) un 
tā s āļi 5,5 0  
2907 29 00 00  – –  cits  5,5  0  
2908  Fenolu vai fenolu spirtu halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai 
nitroz ētie atvasin ājumi  
– atvasin ājumi, kas satur tikai halog ēnu aizvietot ājus, un to s āļiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/383
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2908 11 00 00  – –  pentahlorofenols (ISO)  0  0  
2908 19 00 00  – –  cits  0  0  
– cits  
2908 91 00 00  – –  dinosebs (ISO) un t ā s āļi 5,5  0  
2908 99  – –  cits  
2908 99 10 00  – – –  atvasin ājumi, kas satur tikai sulfogrupas, to s āļi un esteri  5,5  0  
2908 99 90 00  – – –  cits  5,5  0  
IV. ĒTERI, SPIRTU PEROKS ĪDI, ĒTERU PEROKS ĪDI, KETONU 
PEROKS ĪDI, EPOKS ĪDI AR TR ĪSLOCEK ĻU GREDZENU, 
ACET ĀLI, PUSACET ĀLI UN TO HALOGEN ĒTIE, SULFU ­
RĒTIE, NITR ĒTIE VAI NITROZ ĒTIE ATVASIN ĀJUMI  
2909  Ēteri, hidroksi ēteri, alkoksifenoli, alkoksifenolspirti, spirtu 
peroks īdi, ēteru peroks īdi, ketonu peroks īdi (noteikta vai 
nenoteikta ķīmisk ā sast āva) un to halogen ētie, sulfur ētie, 
nitr ētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  
– acikliskie ēteri un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitro ­
zētie atvasin ājumi  
2909 11 00 00  – –  dietil ēteris  5,5  0  
2909 19 00  – –  cits  
2909 19 00 10  – – –  dialil ēteris  1  0  
2909 19 00 20  – – –  metil-terc-butil- ēteris  0  0  
2909 19 00 90  – – –  cits  5,5  0  
2909 20 00 00  –  cikl ānu, cikl ēnu vai cikloterp ēnu ēteri un to halogen ētie, 
sulfur ētie, nitr ētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  5,5 0  
2909 30  –  acikliskie ēteri un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitro ­
zētie atvasin ājumi  
2909 30 10 00  – –  difenil ēteris  5,5  0  
– – broma atvasin ājumi:  
2909 30 31 00  – – –  pentabromdifenil ēteris, 1,2,4,5-tetrabrom-3,6-bis(pentab ­
romfen-oksi)benzols  5,5 0LV L 161/384 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2909 30 35 00  – – –  1,2-bis(2,4,6-tribromfenoksi)et āns, akrilnitril-butadi ēn- 
stirola (ABS) ražošanai  5,5 0  
2909 30 38 00  – – –  cits  5,5  0  
2909 30 90 00  – –  cits  0  0  
– – hidroksi ēteri un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitro ­
zētie atvasin ājumi:  
2909 41 00 00  – –  2,2 ′-oksidietanols (dietil ēnglikols, digols)  5,5  0  
2909 43 00 00  – –  etil ēnglikola vai dietil ēnglikola monobutil ēteri 5,5  0  
2909 44 00  – –  etil ēnglikola vai dietil ēnglikola monobutil ēteri 
2909 44 00 20  – – –  etil ēnglikols (2-etoksietanols)  1  0  
2909 44 00 90  – – –  cits  5,5  0  
2909 49  – –  cits  
– – –  acikliskie:  
2909 49 11 00  – – – –  2-(2-hloretoksi)etanols  0  0  
2909 49 18 00  – – – –  cits  0  0  
2909 49 90 00  – – – –  cikliskie  5,5  0  
2909 50  –  Alkoksifenoli, alkoksifenolspirti un to halogen ētie, sulfur ētie, 
nitr ētie un nitroz ētie atvasin ājumi:  
2909 50 10 00  – –  gvajakols un k ālija gvajakolsulfon āti 5,5  0  
2909 50 90  – –  cits  
2909 50 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
2909 50 90 90  – – –  cits  5,5  0  
2909 60 00 00  –  spirtu, ēteru un ketonu peroks īdi un to halogen ētie, sulfur ē­
tie, nitr ētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  5,5 0  
2910  Tr īslocek ļu cikla epoks īdi, epoksispirti, epoksifenoli un epok ­
siēteri un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie un nitroz ētie atva ­
sin ājumi  
2910 10 00 00  –  oksir āns (etil ēnoks īds) 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/385
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2910 20 00 00  –  metiloksir āns (propil ēnoks īds) 0  0  
2910 30 00 00  –  1-hlor-2,3-epoksiprop āns (epihlorhidr īns) 5,5  0  
2910 40 00 00  –  d īldrins (ISO, INN)  5,5  0  
2910 90 00 00  –  cits  5,5  0  
2911 00 00 00  Acet āli un pusacet āli ar v ēl k ādu sk ābek ļa funkcion ālo grupu 
vai bez t ās un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitroz ētie 
atvasin ājumi  5,5 0  
V. SAVIENOJUMI AR ALDEH ĪDA FUNKCION ĀLO GRUPU  
2912  Aldeh īdi, kas satur vai nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās 
grupas; cikliskie aldeh īdu polim ēri; paraformaldeh īds: 
– acikliskie aldeh īdi, kas nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās 
grupas:  
2912 11 00 00  –  metan āls (formaldeh īds) 5,5  0  
2912 12 00 00  – –  etan āls (acetaldeh īds) 2  0  
2912 19  – –  cits  
2912 19 10 00  – – –  butan āls (sviestsk ābes aldeh īds, norm ālais izom ērs) 5,5  0  
2912 19 90 00  – – –  cits  0  0  
– cikliskie aldeh īdi, kas nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās 
grupas:  
2912 21 00 00  –  benzaldeh īds 5,5  0  
2912 29 00 00  – –  cits  5,5  0  
2912 30 00 00  –  aldeh īdspirti  5,5  0  
– ēteru aldeh īdi, fenolu aldeh īdi un aldeh īdi, kas satur citas 
sk ābek ļa funkcion ālās grupas  
2912 41 00 00  – –  vanil īns (4-hidroksi-3-metoksibenzaldeh īds) 0  0  
2912 42 00 00  – –  etilvanil īns (3-etoksi-4-hidroksibenzaldeh īds) 5,5  0  
2912 49 00 00  – –  cits  5,5  0  
2912 50 00 00  –  cikliskie aldeh īdu polim ēri 5,5  0  
2912 60 00 00  –  paraformaldeh īds 5,5  0  
2913 00 00 00  Poz īcij ā 2912 min ēto produktu halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie 
un nitroz ētie atvasin ājumi  5,5 0LV L 161/386 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
VI. VI. SAVIENOJUMI AR KETONU FUNKCION ĀLAJ ĀM 
GRUP ĀM UN SAVIENOJUMI AR HINONU FUNKCION Ā­
LAJ ĀM GRUP ĀM 
2914  Ketoni un hinoni, kas satur vai nesatur v ēl k ādu sk ābek ļa 
funkcion ālo grupu, un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai 
nitroz ētie atvasin ājumi  
– acikliskie ketoni, kas nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās 
grupas  
2914 11 00 00  – –  acetons  0  0  
2914 12 00 00  – –  butanons (metiletilketons)  1  0  
2914 13 00 00  – –  4-metil-2-pent ān-2-ons (metilizobutilketons)  5,5  0  
2914 19  – –  cits  
2914 19 10 00  – – –  5-metilheks ān-2-ons  5,5  0  
2914 19 90 00  – – –  cits  5,5  0  
– cikl ānu, cikl ēnu vai cikloterp ēnu ketoni, kas nesatur citas 
sk ābek ļa funkcion ālās grupas  
2914 21 00 00  – –  kampars  0  0  
2914 22 00 00  – –  cikloheksanons un metilcikloheksanoni  0  0  
2914 23 00 00  – –  jononi un metiljononi  5,5  0  
2914 29 00  – –  cits  
2914 29 00 10  – – –  izoforons (3,5,5-trimetilcikloheks ēn-1-ons)  0,1  0  
2914 29 00 90  – – –  cits  5,5  0  
– arom ātiskie ketoni, kas nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās 
grupas  
2914 31 00 00  – –  fenilacetons (fenilpropan-2-ons)  5,5  0  
2914 39 00  – –  cits  
2914 39 00 10  – – –  acetofenons  0,1  0  
2914 39 00 90  – – –  cits  5,5  0  
2914 40  –  ketospirti un ketoaldeh īdi 
2914 40 10 00  – –  4-hidroksi-4-metilpent ān-2-ons (diacetonspirts)  5,5  0  
2914 40 90 00  – –  cits  5,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/387
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2914 50 00 00  –  ketofenoli un ketoni, kas satur citas sk ābek ļa funkcion ālās 
grupas  2 0  
– hinoni  
2914 61 00 00  – –  antrahinons  5,5  0  
2914 69  – –  cits  
2914 69 10 00  – – –  1,4-naftohinons  0  0  
2914 69 90 00  – – –  cits  0  0  
2914 70 00 00  –  halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  5,5  0  
VII. KARBONSK ĀBES UN TO ANHIDR ĪDI, HALOGEN ĪDI, 
PEROKS ĪDI UN PEROKSISK ĀBES UN TO HALOGEN Ē­
TIE, SULFUR ĒTIE, NITR ĒTIE VAI NITROZ ĒTIE ATVASI ­
NĀJUMI  
2915  Pies ātin ātas aciklisk ās monokarbonsk ābes un to anhidr īdi, 
halogen īdi, peroks īdi un peroksisk ābes; to halog ēnu, s ēru, 
nitr ātu vai nitroz ētie atvasin ājumi  
– skudrsk ābe, t ās s āļi un esteri  
2915 11 00 00  – –  skudrsk ābe 0  0  
2915 12 00 00  – –  skudrsk ābes s āļi 5,5  0  
2915 13 00 00  – –  skudrsk ābes esteri  5,5  0  
– eti ķsk ābe un t ās s āļi; eti ķsk ābes anhidr īds 
2915 21 00 00  – –  eti ķsk ābe 5,5  0  
2915 24 00 00  – –  eti ķsk ābes anhidr īds 2  0  
2915 29 00 00  – –  cits  5,5  0  
– eti ķsk ābes esteri  
2915 31 00 00  – –  etilacet āts 0  0  
2915 32 00 00  – –  vinilacet āts 5,5  0  
2915 33 00 00  – –  n-butilacet āts 0  0  
2915 36 00 00  – –  dinoseba (ISO) acet āts 5,5  0  
2915 39  – –  cits  
2915 39 10 00  – – –  propilacet āts un izopropilacet āts 5,5  0LV L 161/388 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2915 39 30 00  – – –  metilacet āts, pentilacet āts (amilacet āts), izopentilacet āts 
(izoamilacet āts) un glicer īnacet āti 5,5 0  
2915 39 50 00  – – –  p-tolilacet āts, fenilpropilacet āti, benzilacet āts, rodinilace ­
tāts, santalilacet āts un fenilet ān-1,2-diola acet āti 5,5 0  
2915 39 80 00  – – –  cits  5,5  0  
2915 40 00 00  –  monohloreti ķsk ābe, dihloreti ķsk ābe vai trihloreti ķsk ābe, to 
sāļi un esteri  0 0  
2915 50 00 00  –  propionsk ābe, t ās s āļi un esteri  5,5  0  
2915 60  –  but ānsk ābes, pent ānsk ābes, to s āļi un esteri  
– – but ānsk ābes, to s āļi un esteri  
2915 60 11 00  – – –  1-izopropil-2,2-dimetiltrimetiletil ēna diizobutir āts 5,5  0  
2915 60 19 00  – – –  cits  5,5  0  
2915 60 90 00  – –  pent ānsk ābes, to s āļi un esteri  0  0  
2915 70  –  palmit īnsk ābe, stear īnsk ābe, to s āļi un esteri  
2915 70 15 00  – –  palmit īnsk ābe 5,5  0  
2915 70 20 00  – –  palmit īnsk ābes s āļi un esteri  5,5  0  
2915 70 25 00  – –  stear īnsk ābe 1  0  
2915 70 30 00  – –  stear īnsk ābes s āļi 5,5  0  
2915 70 80 00  – –  stear īnsk ābes esteri  5,5  0  
2915 90  – –  cits  
2915 90 10 00  – –  laurilsk ābe 5,5  0  
2915 90 20 00  – –  hlorformi āti 5,5  0  
2915 90 80  – –  cits  
2915 90 80 10  – – –  Alvas (II) okto āts (alvas(II) 2-etilheksano āts) (alvas okto āts) 2  0  
2915 90 80 90  – – –  cits  5,5  0  
2916  Nepies ātin ātās aciklisk ās monokarbonsk ābes, ciklisk ās mono ­
karbonsk ābes un to anhidr īdi, halogen īdi, peroks īdi un perok ­
sisk ābes; to halog ēnu, s ēru, nitr ātu vai nitroz ētie atvasin ājumiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/389
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – eti ķsk ābe – eti ķsk ābes anhidr īds 
2916 11 00 00  – –  akrilsk ābe un t ās s āļi 0  0  
2916 12  – –  akrilsk ābes esteri  
2916 12 10 00  – – –  metilakril āts 0  0  
2916 12 20 00  – – –  etilakril āts 0  0  
2916 12 90 00  – – –  cits  0  0  
2916 13 00 00  – –  metakrilsk ābe un t ās s āļi 0  0  
2916 14  – –  metakrilsk ābes esteri  
2916 14 10 00  – – –  metilmetakril āts 0  0  
2916 14 90 00  – – –  cits  0  0  
2916 15 00 00  – –  ole īnsk ābe, linolsk ābe vai linol ēnsk ābe, to s āļi un esteri  1  0  
2916 19  – –  cits  
2916 19 10 00  – – –  undec ēnsk ābes, to s āļi un esteri  6,5  0  
2916 19 30 00  – – –  heksa-2,4-di ēnsk ābe (sorb īnsk ābe) 2  0  
2916 19 40 00  – – –  krotonsk ābe 6,5  0  
2916 19 70 00  – – –  cits  6,5  0  
2916 20 00 00  –  cikl ānu, cikl ēnu un cikloterp ēnu monokarbonsk ābes, to 
anhidr īdi, halogen īdi, peroks īdi, peroksisk ābes un šo savie ­
nojumu atvasin ājumi  6,5 0  
– arom ātisk ās monokarbonsk ābes, to anhidr īdi, halogen īdi, 
peroks īdi, peroksisk ābes un to atvasin ājumi:  
2916 31 00 00  – –  benzosk ābe, t ās s āļi un esteri  0  0  
2916 32  – –  benzoilperoks īds un benzoilhlor īds 
2916 32 10 00  – – –  benzoilperoks īds 1  0  
2916 32 90 00  – – –  benzoilhlor īds 6,5  0  
2916 34 00 00  – –  fenileti ķsk ābe un t ās s āļi 2  0  
2916 35 00 00  – –  fenileti ķsk ābes esteri  6,5  0LV L 161/390 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2916 36 00 00  – – –  binapakrils (ISO)  6,5  0  
2916 39 00  – –  cits  
2916 39 00 10  – – –  ibuprof ēns (INN)  2  0  
2916 39 00 90  – – –  cits  6,5  0  
2917  Polikarbonsk ābes un to anhidr īdi, halogen īdi, peroks īdi un 
peroksisk ābes; to halog ēnu, s ēru, nitr ātu vai nitroz ētie atvasi ­
nājumi  
– nepies ātin ātās aciklisk ās monokarbonsk ābes, to anhidr īdi, 
halogen īdi, peroks īdi, peroksisk ābes un šo savienojumu atva ­
sin ājumi – akrilsk ābe un t ās s āļi – akrilsk ābes esteri — 
metilakril āts — etilakril āts — cit ādi 
2917 11 00 00  – –  sk ābe ņsk ābe, t ās s āļi un esteri  6,5  3  
2917 12  – –  adip īnsk ābe, t ās s āļi un esteri:  
2917 12 10 00  – – –  adip īnsk ābe un t ās s āļi 6,5  3  
2917 12 90 00  – – –  adip īnsk ābes esteri  6,5  0  
2917 13  – –  azela īnsk ābe un sebac īnsk ābe, to s āļi un esteri  
2917 13 10 00  – – –  sebac īnsk ābe 6,5  0  
2917 13 90 00  – – –  cits  6,5  0  
2917 14 00 00  – –  male īnsk ābes anhidr īds 6,5  0  
2917 19  – –  cits  
2917 19 10 00  – – –  malonsk ābe, t ās s āļi un esteri  6,5  0  
2917 19 90 00  – – –  cits  0  0  
2917 20 00 00  cikl ānu, cikl ēnu vai cikloterp ēnu polikarbonsk ābes, to anhid ­
rīdi, halogen īdi, peroks īdi, peroksisk ābes un šo savienojumu 
atvasin ājumi  6,5 0  
– arom ātisk ās polikarbonsk ābes, to anhidr īdi, halogen īdi, 
peroks īdi, peroksisk ābes un šo savienojumu atvasin ājumi:  
2917 32 00 00  – –  dioktilortoftal āti 0  0  
2917 33 00 00  – –  dinonilortoftal āti vai didecilortoftal āti 0  0  
2917 34  – –  cit ādi ortoftalsk ābes esteri  
2917 34 10 00  – – –  cit ādi – male īnsk ābes anhidr īds 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/391
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2917 34 90 00  – – –  cits  0  0  
2917 35 00  – –  ftalsk ābes anhidr īds: 
2917 35 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
2917 35 00 90  – – –  cits  6,5  3  
2917 36 00 00  – –  tereftalsk ābe un t ās s āļi 6,5  3  
2917 37 00 00  – –  dimetiltereftal āts 6,5  0  
2917 39  – –  cits  
– – –  broma atvasin ājumi:  
2917 39 11 00  – – – –  tetrabromftalsk ābes esteris vai anhidr īds 6,5  0  
2917 39 19 00  – – – –  cits  6,5  0  
– – –  cits  
2917 39 30 00  – – – –  benzol-1,2,4-trikarbonsk ābe 6,5  0  
2917 39 40 00  – – – –  izoftaloildihlor īds, ar tereftaloildihlor īda saturu 0,8 % vai 
maz āk 6,5 0  
2917 39 50 00  – – – –  naftal īn-1,4,5,8-tetrakarbonsk ābe 6,5  0  
2917 39 60 00  – – – –  tetrahlorftalsk ābes anhidr īds 6,5  0  
2917 39 70 00  – – – –  n ātrija 3,5-bis-(metoksikarbonil)benzolsulfon āts 6,5  0  
2917 39 80 00  – – – –  cits  6,5  0  
2918  Karbonsk ābes, kas satur papildu sk ābek ļa funkcion ālās grupas, 
un to anhidr īdi, halogen īdi, peroks īdi un peroksisk ābes; to 
halog ēnu, s ēru, nitr ātu vai nitroz ētie atvasin ājumi  
– karbonsk ābes, kas satur spirta funkcion ālās grupas, bet 
nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās grupas, to anhidr īdi, 
halogen īdi, peroks īdi, peroksisk ābes un šo savienojumu atva ­
sin ājumi  
2918 11 00 00  – –  piensk ābe, t ās s āļi un esteri  6,5  0  
2918 12 00 00  – –  vīnsk ābe 6,5  0  
2918 13 00 00  – –  vīnsk ābes s āļi un esteri  6,5  0  
2918 14 00 00  – –  citronsk ābe 6,5  3  
2918 15 00  – –  citronsk ābes s āļi un esteriLV L 161/392 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2918 15 00 10  –  n ātrija nitr āts 2  3  
2918 15 00 90  – – –  cits  6,5  3  
2918 16 00 00  – –  glikonsk ābe, t ās s āļi un esteri  0  0  
2918 18 00 00  – –  hlorobenzil āts (ISO)  6,5  3  
2918 19  – –  cits  
2918 19 30 00  – – –  holsk ābe; 3- α,12- α-dihidroksi-5- β-holansk ābe-24, (deoksi ­
holsk ābe) to s āļi un esteri  0 0  
2918 19 40 00  – – –  2,2-bis-(hidroksimetil)propionsk ābe 0  0  
2918 19 85  – – –  cits  
2918 19 85 10  – – – –  Brompropionate (isopropyl-4,4 ′dibrombenzylat)  0,1  0  
2918 19 85 20  – – – –  12-hidroksistear īnsk ābe 2  0  
2918 19 85 90  – – – –  cits  6,5  0  
– karbonsk ābes, kas satur fenola funkcion ālo grupu, bet 
nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās grupas, to anhidr īdi, 
halogen īdi, peroks īdi, peroksisk ābes un šo savienojumu atva ­
sin ājumi  
2918 21 00 00  – –  salicilsk ābe un t ās s āļi 2  0  
2918 22 00 00  – –  O-acetilsalicilsk ābe, t ās s āļi un esteri  0  0  
2918 23  – –  citi salicilsk ābes esteri un to s āļi 
2918 23 10 00  – – –  metilsalicil āts un fenilsalicil āts (salols)  6,5  0  
2918 23 90 00  – – –  cits  6,5  0  
2918 29  – –  cits  
2918 29 10 00  – – –  sulfosalicilsk ābes, hidroksinaftosk ābes; to s āļi un esteri  0  0  
2918 29 30  – – –  4-hidroksibenzosk ābe, t ās s āļi un esteri  
2918 29 30 10  – – – –  4-hidroksibenzosk ābes metilesteris (metilparab ēns) 0  0  
2918 29 30 90  – – – –  cits  6,5  0  
2918 29 80  – – –  cits  
2918 29 80 10  – – – –  bismuta b āziskais gall āts 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/393
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2918 29 80 90  – – – –  cits  6,5  0  
2918 30 00 00  –  karbonsk ābes, kas satur aldeh īdu vai ketonu funkcion ālo 
grupu, bet nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās grupas, to 
anhidr īdi, halogen īdi, peroks īdi, peroksisk ābes un šo savie ­
nojumu atvasin ājumi  6,5 0  
– cits  
2918 91 00 00  – –  2,4,5-T (ISO) (2,4,5-trihlorofenoksieti ķsk ābe), t ās s āļi un 
esteri  6,5 0  
2918 99  – –  cits  
2918 99 10 00  – – –  2,6-dimetoksibenzosk ābe 6,5  0  
2918 99 20 00  – – –  dikamba (ISO)  0  0  
2918 99 30 00  – – –  n ātrija fenoksiacet āts 6,5  0  
2918 99 90  – – –  cits  
2918 99 90 10  – – –  naproks ēns (INN)  0  0  
2918 99 90 20  – – – –  dikambas aminos āļi (aminos āls 2-metoksi-3,6-dihlor ­
brombenzosk ābe) 0,1 0  
2918 99 90 30  – – – –  gemfibrozils (INN)  0  0  
2918 99 90 40  – – –  2,4-D sk ābe (2,4-dihlorfenoksieti ķsk ābe) 0  0  
2918 99 90 90  – – – –  cits  6,5  0  
VIII. NEMET ĀLU NEORGANISKO SK ĀBJU ESTERI, TO S ĀĻI 
UN HALOGEN ĒTIE, SULFUR ĒTIE, NITR ĒTIE VAI 
NITROZ ĒTIE ATVASIN ĀJUMI  
2919  Fosforsk ābes esteri un t ā s āļi, ieskaitot laktofosf ātu; to halo ­
gēnu, s ēru, nitr ātu vai nitroz ētie atvasin ājumi  
2919 10 00 00  –  tris(2,3-dibromopropil) fosf āts 6,5  0  
2919 90  –  cits  
2919 90 10 00  – –  trisbutilfosf āti, trifenilfosf āts, tritolilfosf āti, triksililfosf āti un 
tri(2-hloretil)fosf āts 6,5 0  
2919 90 90  – –  cits  
2919 90 90 10  – – –  tris(2-hlorizopropil) fosf āts 2  0  
2919 90 90 90  – – –  cits  6,5  0LV L 161/394 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2920  P ārējo neorganisko sk ābju esteri (iz ņemot halog ēnūde ņražu 
esterus) un to s āļi; to halog ēnu, s ēru, nitr ātu vai nitroz ētie 
atvasin ājumi:  
– tiofosfora esteri (fosforotio āti) un to s āļi; to halog ēnu, s ēru, 
nitr ātu vai nitroz ētie atvasin ājumi  
2920 11 00 00  – –  parations (ISO) un parationa-metils (ISO) (metilparations)  6,5  0  
2920 19 00 00  – –  cits  6,5  0  
2920 90  –  cits  
2920 90 10 00  – –  sērsk ābes un og ļsk ābes esteri, to s āļi un to halogen ētie, 
sulfur ētie, nitr ētie un nitroz ētie atvasin ājumi  6,5 0  
2920 90 20 00  – –  dimetilfosfon āts (dimetilfosf īts) 6,5  0  
2920 90 30 00  – –  trimetilfosf īts (trimetoksifosf īns) 6,5  0  
2920 90 40 00  – –  trietilfosf īts 6,5  0  
2920 90 50 00  – –  dietilfosfon āts (dietilhidrog ēnfosf īts) (dietilfosf īts) 6,5  0  
2920 90 85 00  – –  citi produkti  6,5  0  
IX. SAVIENOJUMI, KAS SATUR SL ĀPEK ĻA FUNKCION ĀLĀS 
GRUPAS  
2921  Savienojumi ar am īnu funkcion ālaj ām grup ām: 
– acikliskie monoam īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu 
sāļi 
2921 11  – –  metilam īns, dimetilam īns vai trimetilam īns un to s āļi 
2921 11 10 00  – – –  metilam īns, dimetilam īns vai trimetilam īns 0  0  
2921 11 90 00  – – –  sāļi 0  0  
2921 19  – –  cits  
2921 19 10 00  – – –  trietilam īns un t ā s āļi 6,5  3  
2921 19 30 00  – – –  izopropilam īns un t ā s āļi 0  0  
2921 19 40 00  – – –  1,1,3,3-tetrametilbutilam īns 0  0  
2921 19 50 00  – – –  dietilam īns un t ā s āļi 0  0  
2921 19 80  – – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/395
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2921 19 80 10  – – –  taur īns (INN)  0  0  
2921 19 80 90  – – – –  cits  6,5  3  
– acikliskie poliam īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2921 21 00 00  – –  etil ēndiam īns un t ā s āļi 0  0  
2921 22 00 00  – –  heksametil ēndiam īns un t ā s āļi 2  3  
2921 29 00 00  – –  cits  0  0  
2921 30  –  cikl ānu, cikl ēnu vai cikloterp ēnu monoam īni vai poliam īni 
un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2921 30 10 00  – –  cikloheksilam īns un cikloheksildimetilam īns un to s āļi 1  0  
2921 30 91 00  – –  cikloheks-1,3-il ēndiam īns (1,3-diaminocikloheks āns) 6,5  0  
2921 30 99 00  – –  cits  6,5  3  
– arom ātiskie monoam īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu 
sāļi 
2921 41 00 00  – –  anil īns un t ā s āļi 2  3  
2921 42  – –  anil īna atvasin ājumi un to s āļi 
2921 42 10 00  – – –  halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie un nitroz ētie atvasin ājumi 
un to s āļi 6,5 3  
2921 42 90 00  – – –  cits  0  0  
2921 43 00 00  – –  toluid īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 6,5  3  
2921 44 00 00  – –  difenilam īns un t ā atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 2  3  
2921 45 00 00  – –  1-naftilam īns ( α-naftilam īns), 2-naftilam īns ( β-naftilam īns) 
un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 6,5 3  
2921 46 00 00  – –  amfetam īns (INN), benzfetam īns (INN), deksamfetam īns 
(INN), etilamfetam īns (INN), fenkamfam īns (INN), lefeta ­
m īns (INN), levamfetam īns (INN), mefenorekss (INN) un 
fenterm īns (INN); šo savienojumu s āļi 0 0  
2921 49  – –  cits  
2921 49 10 00  – – –  ksilid īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 0  0  
2921 49 80 00  – – –  cits  0  0LV L 161/396 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– arom ātiskie poliam īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu 
sāļi 
2921 51  – –  o-, m-, p-fenil ēndiam īns, diaminotoluoli un to atvasin ā­
jumi; šo savienojumu s āļi 
– – –  o-, m-, p-fenil ēndiam īns, diaminotoluoli un to halogen ē­
tie, sulfur ētie, nitr ētie un nitroz ētie atvasin ājumi; šo savie ­
nojumu s āļi: 
2921 51 11 00  – – – –  m-fenil ēndiam īns, kura t īrības pak āpe ir 99 % vai vair āk 
un kur ā ir: 
— 1 % no svara vai maz āk ūdens, 
— 200 mg/kg vai maz āk o-fenil ēndiam īna un 
— 450 mg/kg vai maz āk p-fenil ēndiam īna 0 0  
2921 51 19 00  – – – –  cits  6,5  3  
2921 51 90  – – –  cits  
2921 51 90 10  – – –  aminofenilparam īnsk ābe 0  0  
2921 51 90 90  – – – –  cits  6,5  3  
2921 59  – –  cits  
2921 59 10 00  – – –  m-fenil ēnbis-(metilam īns) 6,5  0  
2921 59 20 00  – – –  2,2 ′-dihlor-4,4 ′-metil ēndianil īns 6,5  0  
2921 59 30 00  – – –  4,4 ′-bis-o-toluid īns 6,5  0  
2921 59 40 00  – – –  1,8-naftil ēndiam īns 6,5  0  
2921 59 90 00  – – –  cits  6,5  3  
2922  Aminosavienojumi, kas satur sk ābek ļa funkcion ālo grupu  
– aminospirti, to ēteri un esteri, iz ņemot savienojumus, kas 
satur vair āk nek ā viena veida sk ābek ļa funkcion ālās grupas; 
šo savienojumu s āļi: 
2922 11 00 00  – –  monoetanolam īns un t ā s āļi 0  0  
2922 12 00 00  – –  dietanolam īns un t ā s āļi 2  3  
2922 13  – –  trietanolam īns un t ā s āļi: 
2922 13 10 00  – – –  trietanolam īns 6,5  3  
2922 13 90 00  – – –  trietanolam īna s āļi 6,5  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/397
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2922 14 00 00  – –  dekstropropoksif ēns (INN) un t ā s āļi 0  0  
2922 19  – –  cits  
2922 19 10 00  – – –  N-etildietanolam īns 0  0  
2922 19 20 00  – – –  2,2 ′-metiliminodietanols (N-metildietanolam īns) 0  0  
2922 19 80 00  – – –  cits  0  0  
– aminonaftoli un cit ādi aminofenoli, to ēteri un esteri, 
izņemot savienojumus, kas satur vair āk k ā viena veida 
sk ābek ļa funkcion ālās grupas; šo savienojumu s āļi: 
2922 21 00 00  – –  aminohidroksinaftal īnsulfosk ābes un to s āļi 0  0  
2922 29 00  – –  cits  
2922 29 00 10  – – –  anisid īni, dianisid īni, fenetid īni un to s āļi 6,5  3  
2922 29 00 90  – – –  cits  0  0  
– aminoaldeh īdi, aminoketoni un aminohinoni, iz ņemot savie ­
nojumus, kas satur vair āk nek ā viena veida sk ābek ļa funkcio ­
nālās grupas; šo savienojumu s āļi 
2922 31 00 00  – –  amfepramons (INN), metadons (INN) un normetadons 
(INN); šo savienojumu s āļi 6,5 0  
2922 39 00 00  – –  cits  6,5  3  
– aminosk ābes un to esteri, iz ņemot savienojumus, kas satur 
vair āk nek ā viena veida sk ābek ļa funkcion ālās grupas; šo 
savienojumu s āļi 
2922 41 00 00  – –  liz īns un t ā esteri; šo savienojumu s āļi 6,5  3  
2922 42 00 00  – –  glutam īnsk ābe un t ās s āļi 6,5  3  
2922 43 00 00  – –  antranilsk ābe un t ās s āļi 6,5  3  
2922 44 00 00  – –  tilid īns (INN) un t ā s āļi 0  0  
2922 49  – –  cits  
2922 49 10 00  – – –  glic īns 0  0  
2922 49 20 00  – – –  β-alan īns 0  0  
2922 49 95 00  – – –  cits  0  0  
2922 50 00  –  aminospirtu fenoli, aminosk ābju fenoli un cit ādi aminosavie ­
nojumi ar sk ābek ļa funkcion ālaj ām grup ām 
2922 50 00 10  – –  fenilefr īns (INN), 5-aminosalicilsk ābe 0  0LV L 161/398 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2922 50 00 20  – –  tramadols (INN)  0  0  
2922 50 00 90  – –  cits  6,5  3  
2923  Četraizvietotie amonija s āļi un hidroks īdi; lecit īni un citi 
fosfoaminolip īdi ar ķīmiski noteiktu vai nenoteiktu sast āvu: 
2923 10 00  –  hol īns un t ā s āļi: 
2923 10 00 10  – –  Hol īna hlor īds 0  0  
2923 10 00 90  – –  cits  6,5  0  
2923 20 00 00  –  lecit īni un cit ādi fosfoaminolip īdi 0  0  
2923 90 00 00  –  cits  6,5  0  
2924  Savienojumi, kas satur karboksiam īda funkcion ālo grupu; 
og ļsk ābes savienojumi, kas satur am īda funkcion ālo grupu:  
– acikliskie am īdi (ieskaitot acikliskos karbam ātus) un to atva ­
sin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2924 11 00 00  – –  meprobam āts (INN)  0  0  
2924 12 00 00  – –  fluoroacetam īds (ISO), monokrotofoss (ISO) un fosfami ­
dons (ISO)  0 0  
2924 19 00 00  – –  cits  0  0  
– cikliskie am īdi (ieskaitot cikliskos karbam ātus) un to atvasi ­
nājumi; šo savienojumu s āļi 
2924 21  – –  ure īdi un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2924 21 10 00  – – –  izoproturons (ISO)  0  0  
2924 21 90 00  – – –  cits  0  0  
2924 23 00 00  – –  2-acetam īdbenzosk ābe (N-acetilantranilsk ābe) un t ās s āļi 0  0  
2924 24 00 00  – –  etianam āts (INN)  0  0  
2924 29  – –  cits  
2924 29 10 00  – – –  lidoka īns (INN)  0  0  
2924 29 30 00  – – –  paracetamols (INN)  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/399
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2924 29 95  – – –  cits  
2924 29 95 10  – – – –  Metolachlor  0,1  0  
2924 29 95 90  – – – –  cits  0  0  
2925  Savienojumi, kas satur karboksiim īda funkcion ālo grupu 
(ieskaitot sahar īnu un t ā s āļus), un savienojumi, kas satur 
im īna funkcion ālo grupu  
– im īdi un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2925 11 00 00  – –  sahar īns un t ā s āļi 0  0  
2925 12 00 00  – –  glutetim īds (INN)  6,5  0  
2925 19  – –  cits  
2925 19 10 00  – – –  3,3 ′,4,4 ′,5,5 ′,6,6 ′-oktabrom-N,N ′-etil ēndiftalim īds 6,5  0  
2925 19 30 00  – – –  N,N ′-etil ēn-bis-(4,5-dibromheksahidro-3,6-metanoftali ­
m īds) 6,5 0  
2925 19 95 00  – – –  cits  6,5  0  
– im īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2925 21 00 00  – –  hlordimeforms (ISO)  6,5  0  
2925 29 00 00  – –  cits  6,5  0  
2926  Savienojumi, kas satur nitrila funkcion ālo grupu  
2926 10 00 00  –  akrilnitrils  0  0  
2926 20 00 00  –  1-ci ānguanid īns (dici āndiam īds) 6,5  0  
2926 30 00 00  –  fenoproporekss (INN) un t ā s āļi; metadona (INN) starppro ­
dukts (4-ci ān-2-dimetilamino-4,4-difenilbut āns) 0 0  
2926 90  –  cits  
2926 90 20 00  – –  izoftalonitrils  0  0  
2926 90 95 00  – –  cits  0  0  
2927 00 00 00  Diazosavienojumi, azosavienojumi vai azoksisavienojumi  0  0  
2928 00  Hidraz īna vai hidroksilam īna organiskie atvasin ājumi:  
2928 00 10 00  –  N,N ′-bis-(2-metoksietil)hidroksilam īns 6,5  0LV L 161/400 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2928 00 90  –  cits  
2928 00 90 10  – –  fenilhidraz īns 0,1  0  
2928 00 90 90  – –  cits  6,5  0  
2929  Savienojumi, kas satur citas sl āpek ļa funkcion ālās grupas:  
2929 10  –  izocian āti 
2929 10 10 00  – –  metilfenil ēndiizocian āti (toluola diizocian āti) 1  0  
2929 10 90 00  – –  cits  0  0  
2929 90 00 00  –  cits  6,5  0  
X. ELEMENTORGANISKIE SAVIENOJUMI, HETEROCIKLISKIE 
SAVIENOJUMI, NUKLE ĪNSK ĀBES UN TO S ĀĻI, SULFO ­
NAM ĪDI 
2930  S ēra organiskie savienojumi  
2930 20 00  –  tiokarbam āti un ditiokarbam āti 
2930 20 00 10  – –  etilpropiltiokarbam āts (s-etil-NN-di-n-propiltiokarbam āts) 0,1  0  
2930 20 00 90  – –  cits  6,5  0  
2930 30 00 00  –  tiur āma monosulf īdi, -disulf īdi vai -tetrasulf īdi 0  0  
2930 40  –  metion īns: 
2930 40 10 00  – –  metion īns (INN-MHC)  0  0  
2930 40 90 00  – –  cits  0  0  
2930 50 00 00  –  kaptafols (ISO) un metamidofoss (ISO)  0  0  
2930 90  –  cits  
2930 90 13 00  – –  ciste īns un cist īns 0  0  
2930 90 16 00  – –  ciste īna vai cist īna atvasin ājumi  0  0  
2930 90 20 00  – –  tiodiglikols (INN) (2,2 ′-tiodietanols)  0  0  
2930 90 30 00  – –  DL-2-hidroksi-4-(metiltio)sviestsk ābe 0  0  
2930 90 40 00  – –  2,2 ′-tiodietil bis-[3-(3,5–(3,5-di-terc-butil-4-hidroksife ­
nil)propion āts] 0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/401
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2930 90 50 00  – –  izom ēru mais ījums, kas sast āv no 4-metil-2,6-bis-(metiltio)- 
m-fenil ēndiam īna un 2-metil-4,6-bis-(metiltio)-m-fenil ēn­
diam īna 0 0  
2930 90 85  – –  cits  
2930 90 85 10  – – –  disulfirams, lipo īnsk ābe 6,5  0  
2930 90 85 90  – – –  cits  0  0  
2931 00  Cit ādi elementorganiskie savienojumi:  
2931 00 10 00  –  dimetilmetilfosfon āts 0  0  
2931 00 20 00  –  metilfosfonoildifluor īds (metilfosfonsk ābes difluor īds) 0  0  
2931 00 30 00  –  metilfosfonoildihlor īds (metilfosfonsk ābes dihlor īds) 0  0  
2931 00 95  –  cits  
2931 00 95 10  – –  dibutilt īna dilaur āts 0  0  
2931 00 95 30  – –  trietilalum īnijs 5  3  
2931 00 95 40  – –  glifos āts (N-(fosfonometil)glic īns) 0  0  
2931 00 95 90  – –  cits  6,5  0  
2932  Heterocikliskie savienojumi, kas satur tikai sk ābek ļa heteroa ­
tomu(-us)  
– savienojumi, kas satur nekondens ētu fur āna gredzenu (hid ­
rogen ētu vai nehidrogen ētu) 
2932 11 00 00  – –  tetrahidrofur āns 6,5  0  
2932 12 00 00  – –  2-furaldeh īds (furfuraldeh īds) 6,5  3  
2932 13 00 00  – –  furfurilspirts un tetrahidrofurfurilspirts  6,5  3  
2932 19 00 00  – –  cits  0  0  
– laktoni  
2932 21 00 00  – –  kumar īns, metilkumar īni un etilkumar īni: 0  0  
2932 29  – –  citi laktoni:  
2932 29 10 00  – – –  fenolftale īns 0  0  
2932 29 20 00  – – –  1-hidroksi-4-[1-(4-hidroksi-3-metoksikarbonil-1-naftil)-1- 
okso-1H,3H-benzo[de]izohrom ēn-1-il]-6-oktadeciloksi-2- 
naftosk ābe 0 0LV L 161/402 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2932 29 30 00  – – –  3 ′-hlor-6 ′-cikloheksilaminospiro[izobenzfur ān-1(3H),9 ′- 
ksanten]-3-ons  0 0  
2932 29 40 00  – – –  6 ′-(N-etil-p-toluid īn)-2 ′-metilspiro[izobenzfur ān-1(3H),9 ′- 
ksanten]-3-ons  0 0  
2932 29 50 00  – – –  metil-6-dokoziloksi-1-hidroksi-4-[1-(4-hidroksi-3-metil-1- 
fenantril)-3-okso-1H,3H-nafto[1,8-cd]piran-1-il]naftal īn-2- 
karboksil āts 0 0  
2932 29 60 00  – – –  gamma-butirolaktons  0  0  
2932 29 85 00  – – –  cits  0  0  
– cits  
2932 91 00 00  – –  izosafrols  6,5  0  
2932 92 00 00  – –  1-(1,3-benzodioksol-5-il)propan-2-ons)  6,5  0  
2932 93 00 00  – –  piperon āls 6,5  0  
2932 94 00 00  – –  safrols  6,5  0  
2932 95 00 00  – –  tetrahidrokanabinols (visi izom ēri) 0  0  
2932 99  – –  cits  
2932 99 50 00  – – –  epoks īdi ar četrlocek ļu gredzenu  0  0  
2932 99 70 00  – – –  cit ādi cikliskie acet āli un iekš ējie pusacet āli, kas satur vai 
nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās grupas, un to haloge ­
nētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  0 0  
2932 99 85 00  – – –  cits  0  0  
2933  Heterocikliskie savienojumi, kas satur tikai sl āpek ļa heteroato ­
mu(-s):  
– savienojumi, kas satur nekondens ētu pirazola gredzenu (hid ­
rogen ētu vai nehidrogen ētu) 
2933 11  – –  fenazons (antipir īns) un t ā atvasin ājumi:  
2933 11 10 00  – – –  propifenazons (INN)  6,5  0  
2933 11 90 00  – – –  cits  0  0  
2933 19  – –  cits  
2933 19 10 00  – – –  fenilbutazons (INN)  0  0  
2933 19 90 00  – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/403
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– savienojumi, kas satur nekondens ētu imidazola gredzenu 
(hidrogen ētu vai nehidrogen ētu) 
2933 21 00 00  – –  hidanto īns un t ā atvasin ājumi  6,5  0  
2933 29  – –  cits  
2933 29 10 00  – – –  nafazol īna hidrohlor īds (INNM) un nafazol īna nitr āts 
(INNM); fentolam īns (INN), tolazol īna hidrohlor īds 
(INNM)  6,5 0  
2933 29 90 00  – – –  cits  0  0  
– savienojumi, kas satur nekondens ētu pirid īna gredzenu (hid ­
rogen ētu vai nehidrogen ētu): 
2933 31 00 00  – –  pirid īns un t ā s āļi 0  0  
2933 32 00 00  – –  piperid īns un t ā s āļi 6,5  0  
2933 33 00 00  – –  alfentanils (INN), anilerid īns (INN), bezitram īds (INN), 
bromazep āms (INN), difenoks īns (INN), difenoksil āts (INN), 
dipipanons (INN), fentanils (INN), ketobemidons (INN), 
metilfenid āts (INN), pentazoc īns (INN), pentid īns (INN), 
pentid īna (INN) starpprodukts A, fenciklid īns (INN) (PCP), 
fenoperid īns (INN), pipradols (INN), piritram īds (INN), 
propir āms (INN) un trimeperid īns (INN); šo savienojumu 
sāļi 0 0  
2933 39  – –  cits  
2933 39 10 00  – – –  iproniaz īds (INN); ketobemidona hidrohlor īds (INNM); 
piridostigm īna brom īds (INN)  0 0  
2933 39 20 00  – – –  2,3,5,6-tetrahlorpirid īns 0  0  
2933 39 25 00  – – –  3,6-dihlorpirid īn-2-karbonsk ābe 0  0  
2933 39 35 00  – – –  2-hidroksietilamonija-3,6-dihlorpirid īn-2-karboksil āts 0  0  
2933 39 40 00  – – –  2-butoksietil(3,5,6-trihlor-2-piridiloksi)acet āts 0  0  
2933 39 45 00  – – –  3,5-dihlor-2,4,6-trifluorpirid īns 0  0  
2933 39 50 00  – – –  fluoroksipirs (ISO), metilesteris  0  0  
2933 39 55 00  – – –  4-metilpirid īns 0  0  
2933 39 99 00  – – –  cits  0  0LV L 161/404 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– savienojumi, kas satur hinol īna vai izohinol īna gredzenu 
(hidrogen ētu vai nehidrogen ētu), bez t ālākas kondens ācijas  
2933 41 00 00  – –  levorfanols (INN) un t ā s āļi 0  0  
2933 49  – –  cits  
2933 49 10 00  – – –  halogen ētie hinol īna atvasin ājumi; hinol īnkarbonsk ābes 
atvasin ājumi  0 0  
2933 49 30 00  – – –  dekstrometorf āns un t ā s āļi 0  0  
2933 49 90 00  – – –  cits  0  0  
– savienojumi, kas satur pirimid īna gredzenu (hidrogen ētu vai 
nehidrogen ētu) vai piperaz īna gredzenu  
2933 52 00 00  – –  malonilur īnviela (barbit ūrsk ābe) un t ās s āļi 6,5  0  
2933 53  – –  alobarbit āls (INN), amobarbit āls (INN), barbit āls (INN), 
butalbit āls (INN), butobarbit āls (INN), ciklobarbit āls (INN), 
metilfenobarbit āls (INN), pentobarbit āls (INN), fenobarbit āls 
(INN), sekbutabarbit āls (INN), sekobarbit āls (INN) un vinil ­
bit āls (INN); šo savienojumu s āļi 
2933 53 10 00  – – –  fenobarbit āls (INN), barbit āls (INN) un to s āļi 0  0  
2933 53 90 00  – – –  cits  6,5  0  
2933 54 00 00  – –  cit ādi malonilur īnvielas (barbit ūrsk ābes) atvasin ājumi; šo 
savienojumu s āļi 6,5 0  
2933 55 00 00  – –  loprazol āms (INN), meklokvalons (INN), metakvalons (INN) 
un zipeprols(INN); šo savienojumu s āļi 0 0  
2933 59  – –  cits  
2933 59 10 00  – – –  diazinons  0  0  
2933 59 20 00  – – –  1,4-diazabiciklo[2,2,2]okt āns (trietil ēndiam īns) 0  0  
2933 59 95 00  – – –  cits  0  0  
– savienojumi, kas satur nekondens ētu triaz īna gredzenu (hid ­
rogen ētu vai nehidrogen ētu) 
2933 61 00 00  – –  melam īns 0  0  
2933 69  – –  cits  
2933 69 10 00  – – –  atraz īns (ISO), propaz īns (ISO), simaz īns (ISO), heksa ­
hidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triaz īns (heksog ēns, trimetilen ­
trinitroam īns) 0 0  
2933 69 20 00  – – –  met ēnam īns (INN) (heksametil ēntetram īns) 6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/405
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2933 69 30 00  – – –  2,6-di-terc-butil-4-[4,6-bis-(oktiltio)-1,3,5-triaz īn-2-ilami ­
no]fenols  6,5 0  
2933 69 80 00  – – –  cits  6,5  0  
– lakt āmi 
2933 71 00 00  – –  6-heksalakt āms ( ε-kaprolakt āms) 0  0  
2933 72 00 00  – –  klobaz āms (INN) un metiprilons (INN)  0  0  
2933 79 00 00  – –  cit ādi lakt āmi 0  0  
– cits  
2933 91  – –  alprazol āms (INN), kamazep āms (INN), hlordiazepoks īds 
(INN), klonazep āms (INN), klorazep āts (INN), delorazep āms 
(INN), diazep āms (INN), estazol āms (INN), etilloflazep āts 
(INN), fludiazep āms (INN), flunitrazep āms (INN), fluraze ­
pāms (INN), halazep āms (INN), lorazep āms (INN), lormeta ­
zep āms (INN), mazindols (INN), medazep āms (INN), mida ­
zol āms (INN), nimetazep āms (INN), nitrazep āms (INN), 
nordazep āms (INN), oksazep āms (INN), pinazep āms (INN), 
prazep āms (INN), pirovalerons (INN), temazep āms (INN), 
tetrazep āms (INN) un triazol āms (INN); šo savienojumu s āļi 
2933 91 10 00  – – –  hlordiazepoks īds (INN)  0  0  
2933 91 90 00  – – –  cits  0  0  
2933 99  – –  cits  
2933 99 10 00  – – –  benzimidazol-2-tiols (merkaptobenzimidazols)  0  0  
2933 99 20 00  – – –  indols, 3-metilindols (skatols), 6-alil-6,7-dihidro-5H- 
dibenz[c,e]azep īns (azapet īns), fenindam īns (INN) un to 
sāļi; imipram īna hidrohlor īds (INNM)  0 0  
2933 99 30 00  – – –  monoazep īni 0  0  
2933 99 40 00  – – –  diazep īni 0  0  
2933 99 50 00  – – –  2,4-di-terc-butil-6-(5-hlorbenzotriazol-2-il)fenols  0  0  
2933 99 90 00  – – –  cits  0  0  
2934  Nukle īnsk ābes un to s āļi; citi heterocikliskie savienojumi:  
2934 10 00 00  –  savienojumi, kas satur nekondens ētu tiazola gredzenu (hid ­
rogen ētu vai nehidrogen ētu) 0 0  
2934 20  –  savienojumi, kas satur benztiazola gredzenu (hidrogen ētu vai 
nehidrogen ētu), bez t ālākas kondens ācijas:LV L 161/406 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2934 20 20 00  – –  di(benztiazol-2-il)disulf īds; benztiazol-2-tiols (merkaptoben ­
ztiazols) un t ā s āļi 5 0  
2934 20 80 00  – –  cits  0  0  
2934 30  –  savienojumi, kas satur feniotiaz īna gredzenu (hidrogen ētu vai 
nehidrogen ētu), bez t ālākas kondens ācijas:  
2934 30 10 00  – –  tietilperaz īns (INN); tioridaz īns (INN) un t ā s āļi 6,5  0  
2934 30 90 00  – –  cits  0  0  
– cits  
2934 91 00 00  – –  aminorekss (INN), brotizol āms (INN), klotiazep āms (INN), 
kloksazol āms (INN), dekstromoram īds (INN), haloksazo ­
lāms (INN), ketazol āms (INN), mezokarbs (INN), oksazo ­
lāms (INN), pemol īns (INN), fendimetraz īns (INN), fenmet ­
raz īns (INN) un sufentanils (INN); šo savienojumu s āļi 0 0  
2934 99  – –  cits  
2934 99 10 00  – – –  hlorprotiks ēns (INN); tenalid īns (INN) un t ā tartr āti un 
male āti 0 0  
2934 99 20 00  – – –  furazolidons (INN)  0  0  
2934 99 30 00  – – –  7-aminocefalospor ānsk ābe 0  0  
2934 99 40 00  – – –  (6R,7R)-3-acetoksimetil-7-[(R)-2-formiloksi-2-fenilaceta ­
mido]-8-okso-5-tia-1-azabiciklo[4,2,0]okt-2- ēn-2-karbon ­
sk ābes s āļi un esteri  0 0  
2934 99 50 00  – – –  1-[2-(1,3-dioksan-2-il)etil]-2-metilpirid īna brom īds 0  0  
2934 99 90 00  – – –  cits  0  0  
2935 00  Sulfonam īdi: 
2935 00 10 00  –  3-{1-[7-(heksadecilsulfonilamino)-1H-indol-3-il]-3-okso- 
1H,3H-nafto[1,8-cd]piran-1-il}-N,N-dimetil-1H-indol-7-sulfo ­
nam īds 0 0  
2935 00 20 00  –  metosulams (ISO)  0  0  
2935 00 90 00  –  cits  0  0  
XI. PROVITAM ĪNI, VITAM ĪNI UN HORMONI  
2936  Dabiskie un sintez ētie provitam īni un vitam īni (ieskaitot 
dabiskos koncentr ātus), to atvasin ājumi, ko izmanto galveno ­
kārt k ā vitam īnus, un šo savienojumu mais ījumi, ar ī š ķīdin ā­
tājāLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/407
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– vitam īni un to atvasin ājumi, t īrā veid ā: 
2936 21 00 00  – –  A vitam īni un to atvasin ājumi  0  0  
2936 22 00 00  – –  B1 vitam īns un t ā atvasin ājumi  0  0  
2936 23 00 00  – –  B2 vitam īns un t ā atvasin ājumi  0  0  
2936 24 00 00  – –  D- vai DL-pantot ēnsk ābe (B3 vai B5 vitam īni) un t ās atva ­
sin ājumi  0 0  
2936 25 00 00  – –  B6 vitam īns un t ā atvasin ājumi  0  0  
2936 26 00 00  – –  B12 vitam īns un t ā atvasin ājumi  0  0  
2936 27 00 00  – –  C vitam īns un t ā atvasin ājumi  0  0  
2936 28 00 00  – –  E vitam īns un t ā atvasin ājumi  0  0  
2936 29  – –  Other Vitamins and their derivatives:  
2936 29 10 00  – – –  B9 vitam īns un t ā atvasin ājumi  0  0  
2936 29 30 00  – – –  H vitam īns un t ā atvasin ājumi  0  0  
2936 29 90 00  – – –  cits  0  0  
2936 90  –  cits, ieskaitot dabiskos koncentr ātus:  
– – dabiskie vitam īnu koncentr āti: 
2936 90 11 00  – – –  dabiskie A + D vitam īnu koncentr āti 0  0  
2936 90 19 00  – – –  cits  0  0  
2936 90 80 00  – –  cits  0  0  
2937  Dabiskie vai sintez ētie hormoni, prostagland īni, tromboks āni 
un leikotr īni; to atvasin ājumi un strukt ūras analogi, ar ī poli ­
pept īdi ar modific ētu ķēdi, kurus izmanto galvenok ārt k ā 
hormonus  
– polipept īdu hormoni, prote īnu hormoni un glikoprote īnu 
hormoni, to atvasin ājumi un strukt ūras analogi  
2937 11 00 00  – –  somatrop īns, t ā atvasin ājumi un strukt ūras analogi  0  0  
2937 12 00 00  – –  insul īns un t ā s āļi 0  0  
2937 19 00 00  – –  cits  0  0LV L 161/408 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– steroid ālie hormoni, to atvasin ājumi un strukt ūras analogi  
2937 21 00 00  – –  kortizons, hidrokortizons, prednizons (dehidrokortizons) 
un prednizolons (dehidrohidrokortizons)  0 0  
2937 22 00 00  – –  virsnieru garozas hormonu halogen ētie atvasin ājumi  0  0  
2937 23 00 00  – –  estrog ēni un progestog ēni 0  0  
2937 29 00 00  – –  cits  0  0  
– kateholam īna hormoni, to atvasin ājumi un strukt ūras 
analogi  
2937 31 00 00  – –  epinefr īns 0  0  
2937 39 00 00  – –  cits  0  0  
2937 40 00 00  –  aminosk ābju atvasin ājumi  0  0  
2937 50 00 00  –  prostagland īni, tromboks āni un leikotr īni, to atvasin ājumi un 
strukt ūras analogi  0 0  
2937 90 00 00  –  cits  0  0  
XII. DABISKIE VAI SINTEZ ĒTIE GLIKOZ ĪDI UN AUGU 
ALKALO ĪDI UN TO S ĀĻI, ĒTERI, ESTERI UN CITI 
ATVASIN ĀJUMI  
2938  Dabiskie vai sintez ētie glikoz īdi un to s āļi, ēteri un esteri un 
cit ādi atvasin ājumi  
2938 10 00 00  –  rutoz īds (rut īns) un t ā atvasin ājumi  0  0  
2938 90  –  cits  
2938 90 10 00  – –  uzpirkst ītes glikoz īdi 0  0  
2938 90 30 00  – –  gliciriz īnsk ābe un glicirizin āti 0  0  
2938 90 90 00  – –  cits  0  0  
2939  Dabiskie vai sintez ētie augu alkalo īdi un to s āļi, ēteri un esteri 
un cit ādi atvasin ājumi  
– opija alkalo īdi un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi: 
2939 11 00 00  – –  mago ņu stiebru koncentr āti; buprenorf īns (INN), kode īns, 
dihidrokode īns (INN), etilmorf īns, etorf īns (INN), hero īns, 
hidrokodons (INN), hidromorfons (INN), morf īns, nikomor ­
fīns (INN), oksikodons (INN), oksimorfons (INN), folkod īns 
(INN), tebakons (INN) un teba īns; šo savienojumu s āļi: 0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/409
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2939 19 00 00  – –  cits  0  0  
2939 20 00 00  –  hin īnkoka alkalo īdi un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi: 0  0  
2939 30 00 00  –  kofe īns un t ā s āļi 0  0  
– efedr īni un to s āļi: 
2939 41 00 00  –  efedr īns un t ā s āļi 0  0  
2939 42 00 00  – –  pseidoefedr īns un t ā s āļi 0  0  
2939 43 00 00  – –  kat īns (INN) un t ā s āļi 0  0  
2939 49 00 00  – –  cits  0  0  
– teofil īns un aminofil īns (teofil īnetil ēndiam īns) un to atvasi ­
nājumi; šo savienojumu s āļi 
2939 51 00 00  – –  fenetil īns (INN) un t ā s āļi 0  0  
2939 59 00 00  – –  cits  0  0  
– melno rudzu graudu alkalo īdi un to atvasin ājumi; šo savie ­
nojumu s āļi: 
2939 61 00 00  – –  ergometr īns (INN) un t ā s āļi 0  0  
2939 62 00 00  – –  ergotam īns (INN) un t ā s āļi 0  0  
2939 63 00 00  – –  lizerg īnsk ābe un t ās s āļi 0  0  
2939 69 00 00  – –  cits  0  0  
– cits  
2939 91  – –  koka īns, ekgon īns, levometamfetam īns, metamfetam īns 
(INN), metamfetam īna racem āts; šo savienojumu s āļi, esteri 
un citi atvasin ājumi  
– – –  koka īns un t ā s āļi: 
2939 91 11 00  – – – –  neatt īrīts koka īns 0  0  
2939 91 19 00  – – – –  cits  0  0  
2939 91 90 00  – – –  cits  0  0  
2939 99 00 00  – –  cits  0  0LV L 161/410 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
XIII. CITI ORGANISKIE SAVIENOJUMI  
2940 00 00 00  Ķīmiski t īri cukuri, iz ņemot saharozi, laktozi, maltozi, glikozi 
un fruktozi; cukuru ēteri un cukuru esteri un to s āļi, iz ņemot 
poz īcij ās 2937, 2938 un 2939 min ētos produktus  6,5 3  
2941  Antibiotikas  
2941 10  –  penicil īni un to atvasin ājumi ar penicil ānsk ābes strukt ūru; šo 
savienojumu s āļi 
2941 10 10 00  – –  amoksicil īns (INN) un t ā s āļi 0  0  
2941 10 20 00  – –  ampicil īns (INN), metampicil īns (INN), pivampicil īns (INN) 
un to s āļi 0 0  
2941 10 90 00  – –  cits  0  0  
2941 20  –  streptomic īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2941 20 30 00  – –  dihidrostreptomic īns, t ā s āļi, esteri un hidr āti 0  0  
2941 20 80 00  – –  cits  0  0  
2941 30 00 00  –  tetracikl īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 0  0  
2941 40 00 00  –  hloramfenikols un t ā atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 0  0  
2941 50 00 00  –  eritromic īns un t ā atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 0  0  
2941 90 00 00  –  cits  0  0  
2942 00 00 00  Cit ādi organiskie savienojumi  0  0  
30 NODA ĻA 30 - FARMACEITISKIE PRODUKTI  
3001  Dziedzeri un citi org āni ārstniecisk ām vajadz ībām, izkalt ēti, 
sasmalcin āti vai nesasmalcin āti pulver ī; dziedzeru vai citu 
org ānu ekstrakti vai to sekr ētu ekstrakti ārstniecisk ām vajadz ī­
bām; hepar īns un t ā sāļi; citas cilv ēku vai dz īvnieku izcelsmes 
vielas, kas sagatavotas ārstniecisk ām vai profilakses vajadz ībām 
un citur nav min ētas 
3001 20  –  dziedzeru vai citu org ānu vai to sekr ētu ekstrakti:  
3001 20 10 00  – –  cilv ēku izcelsmes  0  0  
3001 20 90 00  – –  cits  0  0  
3001 90  –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/411
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3001 90 20 00  – –  cilv ēku izcelsmes  0  0  
– – cits  
3001 90 91 00  – – –  hepar īns un t ā s āļi 0  0  
3001 90 98 00  – – –  cits  0  0  
3002  Cilv ēka asinis; dz īvnieku asinis, kas sagatavotas ārstniec ības, 
profilakses vai diagnostikas vajadz ībām; im ūnserumi un 
cit ādas asins frakcijas un modific ēti im ūnprepar āti, kuri ir 
vai nav ieg ūti biotehnolo ģiskos procesos; vakc īnas, toks īni, 
mikroorganismu kult ūras (iz ņemot raugus) un taml īdz īgi 
produkti  
3002 10  –  im ūnserumi un citas asins frakcijas un modific ēti im ūnpre ­
par āti, kuri ir vai nav ieg ūti biotehnolo ģiskos procesos:  
3002 10 10 00  – –  im ūnserumi  0  0  
– – cits  
3002 10 91 00  – – –  hemoglob īns, asins globul īni un seruma globul īni 0  0  
– – –  cits  
3002 10 95 00  – – – –  cilv ēku 0  0  
3002 10 99 00  – – – –  cits  0  0  
3002 20 00 00  –  vakc īnas cilv ēkiem  0  0  
3002 30 00 00  –  veterin ārās vakc īnas 0  0  
3002 90  –  cits  
3002 90 10 00  – –  cilv ēka asinis  0  0  
3002 90 30 00  – –  dz īvnieku asinis, kas sagatavotas terapijas, profilakses vai 
diagnostikas vajadz ībām 0 0  
3002 90 50 00  – –  mikroorganismu kult ūras 0  0  
3002 90 90 00  – –  cits  0  0  
3003  Medikamenti (iz ņemot poz īcij ās 302, 305, 3006 min ētos), kas 
sast āv no diviem vai vair ākiem ārstniecisk ām vai profilak ­
tisk ām vajadz ībām sajauktiem komponentiem, bet nav safas ēti 
nom ērītās dev ās vai iepakoti mazumtirdzniec ībai 
3003 10 00 00  –  kas satur penicil īnus vai to atvasin ājumus ar penicil ānsk ābes 
strukt ūru vai satur streptomic īnus vai to atvasin ājumus  0 0LV L 161/412 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3003 20 00 00  –  kas satur citas antibiotikas  0  0  
– kas satur hormonus vai citus poz īcijas 2937 produktus, bet 
nesatur antibiotikas  
3003 31 00 00  – –  kas satur insul īnu 0  0  
3003 39 00 00  – –  cits  0  0  
3003 40 00 00  –  kas satur alkalo īdus vai to atvasin ājumus, bet nesatur 
hormonus vai citus poz īcijas 2937 produktus vai antibioti ­
kas 0 0  
3003 90  –  cits  
3003 90 10 00  – –  Containing iodine or products of iodine  0  0  
3003 90 90  – –  cits  
3003 90 90 10  – – –  phytine  0  0  
3003 90 90 90  – – –  cits  0  0  
3004  Medikamenti (iz ņemot poz īcij ās 3002, 3005, 3006 min ētos 
izstr ādājumus), kas sast āv no ārstniecisk ām vai profilaktisk ām 
vajadz ībām sajauktiem vai nesajauktiem produktiem, kuri ir 
safas ēti nom ērītās dev ās (ieskaitot devas ievad īšanai zem 
ādas) vai iepakoti mazumtirdzniec ībai 
3004 10  –  kas satur penicil īnus vai to atvasin ājumus ar penicil ānsk ābes 
strukt ūru vai satur streptomic īnus vai to atvasin ājumus  
3004 10 10 00  – –  kas satur k ā akt īvas vielas tikai penicil īnus vai to atvasin ā­
jumus ar penicil ānsk ābes strukt ūru 0 0  
3004 10 90 00  – –  cits  0  0  
3004 20  –  kas satur citas antibiotikas:  
3004 20 10 00  – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai 0  0  
3004 20 90 00  – –  cits  0  0  
– kas satur hormonus vai citus poz īcijas 2937 produktus, bet 
nesatur antibiotikas:  
3004 31  – –  kas satur insul īnu: 
3004 31 10  – – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai: 
3004 31 10 11  – – – –  īsas darb ības insul īns 0  0  
3004 31 10 90  – – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/413
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3004 31 90 00  – – –  cits  0  0  
3004 32  – –  kas satur virsnieru garozas (kortikostero īdos) hormonus, to 
atvasin ājumus vai strukt ūras analogus  
3004 32 10 00  – – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai 0  0  
3004 32 90 00  – – –  cits  0  0  
3004 39  – –  cits  
3004 39 10 00  – – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai 0  0  
3004 39 90 00  – – –  cits  0  0  
3004 40  –  kas satur alkalo īdus vai to atvasin ājumus, bet nesatur 
hormonus, citus poz īcijas 2937 produktus un antibiotikas  
3004 40 10 00  – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai 0  0  
3004 40 90 00  – –  cits  0  0  
3004 50  –  cit ādi medikamenti, kas satur vitam īnus vai cit ādus poz īcijas 
2936 produktus  
3004 50 10 00  – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai 0  0  
3004 50 90 00  – –  cits  0  0  
3004 90  –  cits  
– – safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai 
3004 90 11 00  – – –  kas satur jodu vai joda savienojumus  0  0  
3004 90 19 00  – – –  cits  0  0  
– – cits  
3004 90 91 00  – – –  kas satur jodu vai joda savienojumus  0  0  
3004 90 99 00  – – –  cits  0  0  
3005  Vate, marle, p ārsēji un taml īdz īgi materi āli (piem ēram, p ārsie ­
namie materi āli, leikoplasti, saut ējošas kompreses), kas pies ū­
cin āti vai p ārkl āti ar farmaceitisk ām viel ām un safas ēti vai 
iepakoti mazumtirdzniec ībai un paredz ēti medic īnas, ķirur ģi­
jas, zob ārstniec ības vai veterin ārijas vajadz ībām 
3005 10 00 00  –  adhez īvie p ārsienamie materi āli un cit ādi materi āli ar lip īgu 
slāni 0 0LV L 161/414 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3005 90  –  cits  
3005 90 10 00  – –  vate un vates izstr ādājumi  0  0  
– – cits  
– – –  tekstilmateri ālu 
3005 90 31 00  – – – –  marle un marles izstr ādājumi  0  0  
– – – –  cits  
3005 90 51 00  – – – – –  no neaust ām dr ānām 0  0  
3005 90 55 00  – – – – –  cits  0  0  
3005 90 99 00  – – –  cits  0  0  
3006  Farm ācijas izstr ādājumi, kas min ēti š īs noda ļas 4. piez īm ē 
3006 10  –  Sterils ķirur ģiskais ketguts, taml īdz īgi sterili materi āli šuvju 
uzlikšanai (taj ā skait ā, sterili absorb ējoši ķirur ģiskie vai 
stomatolo ģiskie diegi) un sterili adh ēzijas audumi ķirur ģisko 
br ūču savilkšanai; sterilas lamin ārijas un sterili lamin āriju 
tamponi; sterili absorb ējoši ķirur ģiskie vai stomatolo ģiskie 
hemostatiskie l īdzek ļi; sterili absorb ējoši ķirur ģiskie vai 
stomatolo ģiskie adh ēzijas audumi  
3006 10 10 00  – –  sterils ķirur ģiskais ketguts  0  0  
3006 10 30 00  – –  sterili absorbejoáie kirurgijas un stomatologijas lidzekli 
asinoáanas aptureáanai  0 0  
3006 10 90 00  – –  cits  0  0  
3006 20 00 00  –  rea ģenti asins grupu noteikšanai  0  0  
3006 30 00 00  –  kontrastprepar āti rentgenolo ģiskai izmekl ēšanai; slimniekiem 
ievad āmie diagnostiskie rea ģenti 0 0  
3006 40 00 00  –  zobu cementi un cit ādi zobu plomb ēšanas materi āli; cementi 
cieto audu atjaunošanai (kaulu cements)  0 0  
3006 50 00 00  –  pirm ās pal īdz ības sanit ārās somas un aptieci ņas 0  0  
3006 60  –  ķīmiskie pretapaug ļošanas l īdzek ļi uz hormonu b āzes, uz 
citu poz īcijas 2937 produktu b āzes un uz spermic īdu b āzes  
– – uz hormonu b āzes: 
3006 60 11 00  – – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai 0  0  
3006 60 19 00  – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/415
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3006 60 90 00  – –  uz spermic īdu b āzes 0  0  
3006 70 00 00  –  gēlveida prepar āti, kas paredz ēti izmantošanai cilv ēku ārst ē­ 
šan ā un veterin ārij ā ķerme ņa da ļu ieziešanai ķirur ģisk ās 
oper ācij ās vai fizik ālās terapijas izmekl ēšan ā, vai k ā ķerme ņa 
un medic īnas instrumenta savienojošie l īdzek ļi 0 0  
– cits  
3006 91 00 00  – –  ier īces, kas paredz ētas stomas š ķidruma sav ākšanai  0  0  
3006 92 00 00  – –  farm ācijas atkritumi  0  0  
31 NODA ĻA 31 - M ĒSLOŠANAS L ĪDZEK ĻI 
3101 00 00 00  Dz īvnieku vai augu izcelsmes m ēslošanas l īdzek ļi, sajaukti vai 
nesajaukti kop ā vai ķīmiski apstr ādāti; m ēslošanas l īdzek ļi, kas 
ieg ūti, sajaucot vai ķīmiski apstr ādājot augu un dz īvnieku 
izcelsmes produktus  5 0  
3102  Miner ālie vai ķīmiskie sl āpek ļa m ēslošanas l īdzek ļi 
3102 10  –  ur īnviela, ar ī ūdens š ķīdum ā: 
3102 10 10 00  – –  ur īnviela, kas saus ā bez ūdens viel ā satur vair āk par 45 % no 
kop ējās masas sl āpekli  2 3  
3102 10 90 00  – –  cits  2  3  
– amonija sulf āts, amonija sulf āta un amonija nitr āta dubults āļi 
un mais ījumi  
3102 21 00 00  – –  amonija sulf āts 5  3  
3102 29 00 00  – –  cits  5  3  
3102 30  –  amonija nitr āts, ar ī ūdens š ķīdum ā 
3102 30 10 00  – –  ūdens š ķīdum ā 5  3  
3102 30 90 00  – –  cits  5  3  
3102 40  –  amonija nitr āta mais ījumi ar kalcija karbon ātu vai cit ām 
neorganisk ām viel ām, kas nav m ēslošanas l īdzek ļi 
3102 40 10 00  – –  kuru sl āpek ļa saturs nep ārsniedz 28 % no kop ējās masas  5  3  
3102 40 90 00  – –  kuru sl āpek ļa saturs p ārsniedz 28 % no kop ējās masas  5  3  
3102 50  –  n ātrija nitr āts 
3102 50 10 00  – –  dabiskais n ātrija nitr āts 5  0  
3102 50 90 00  – –  cits  6,5  3LV L 161/416 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3102 60 00 00  –  kalcija nitr āta un amonija nitr āta dubults āļi un mais ījumi  5  3  
3102 80 00 00  –  ur īnvielas un amonija nitr āta mais ījumi ūdens vai amonjaka 
šķīdum ā 5 3  
3102 90 00 00  –  citi m ēslošanas l īdzek ļi, ieskaitot mais ījumus, kas nav min ēti 
iepriekš ējās apakšpoz īcij ās 5 3  
3103  Miner ālie vai ķīmiskie fosfora m ēslošanas l īdzek ļi: 
3103 10  –  superfosf āti: 
3103 10 10 00  – –  ar fosfora (V) oks īda saturu vair āk nek ā 35 % no kop ējās 
masas  5 3  
3103 10 90 00  – –  cits  5  3  
3103 90 00 00  –  cits  5  0  
3104  Miner ālie vai ķīmiskie k ālija m ēslošanas l īdzek ļi: 
3104 20  –  kālija hlor īds: 
3104 20 10 00  – –  ar k ālija saturu, izteiktu k ā K2O, saus ā bez ūdens viel ā ne 
vair āk par 40 % no kop ējās masas  5 0  
3104 20 50 00  – –  ar k ālija saturu, izteiktu k ā K2O, saus ā bez ūdens viel ā 
vair āk par 40 %, bet ne vair āk par 62 % no svara  5 0  
3104 20 90 00  – –  ar k ālija saturu, izteiktu k ā K2O, saus ā bez ūdens viel ā 
vair āk par 62 % no svara  5 0  
3104 30 00 00  –  kālija sulf āts 5  0  
3104 90 00  –  cits  
3104 90 00 10  – –  karnal īts, silv īts un citi dabiskie k ālija s āļi 0  0  
3104 90 00 90  – –  cits  5  0  
3105  Miner ālie vai ķīmiskie m ēslošanas l īdzek ļi, kas satur divus vai 
trīs barojošus elementus: sl āpekli, fosforu un k āliju; cit ādi 
m ēslošanas l īdzek ļi; šaj ā noda ļā min ētie izstr ādājumi tablet ēs 
vai taml īdz īgās form ās vai iepakojumos, kuru bruto svars 
nep ārsniedz 10 kg  
3105 10 00 00  –  šaj ā noda ļā min ētās preces, tablet ēs vai taml īdz īgās form ās 
vai iepakojumos ar bruto svaru l īdz 10 kg  5 3  
3105 20  –  miner ālie vai ķīmiskie m ēslošanas l īdzek ļi, kas satur tr īs 
m ēslojuma elementus: sl āpekli, fosforu un k ālijuLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/417
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3105 20 10 00  – –  kuru sl āpek ļa saturs saus ā bez ūdens viel ā p ārsniedz 10 % 
no kop ējās masas  5 3  
3105 20 90 00  – –  cits  5  3  
3105 30 00 00  –  diamonija hidrog ēnortofosf āts (diamonija fosf āts) 5  3  
3105 40 00 00  –  amonija dihidrog ēnortofosf āts (monoamonija fosf āts) un t ā 
mais ījumi ar diamonija hidrog ēnortofosf ātu (diamonija 
fosf ātu) 5 3  
– cit ādi miner ālie vai ķīmiskie m ēslošanas l īdzek ļi, kas satur 
divus m ēslojuma elementus: sl āpekli un fosforu  
3105 51 00 00  – –  kas satur nitr ātus un fosf ātus 5  3  
3105 59 00 00  – –  cits  5  3  
3105 60  –  miner ālie vai ķīmiskie m ēslošanas l īdzek ļi, kas satur divus 
m ēslojuma elementus - fosforu un k āliju 
3105 60 10 00  – –  kālija superfosf āti 5  0  
3105 60 90 00  – –  cits  5  0  
3105 90  –  cits  
3105 90 10 00  – –  dabiskais k ālija n ātrija nitr āts, kas sast āv no n ātrija nitr āta 
un k ālija nitr āta dabisk ā mais ījuma (k ālija nitr āta da ļa var 
būt l īdz 44 %), kura kop ējais sl āpek ļa saturs saus ā bez ūdens 
viel ā nep ārsniedz 16,3 % no kop ējās masas  5 0  
– – cits  
3105 90 91 00  – – –  kuru sl āpek ļa saturs saus ā bez ūdens viel ā p ārsniedz 10 % 
no kop ējās masas  5 3  
3105 90 99 00  – – –  cits  5  0  
32 NODA ĻA 32 - MIECVIELU VAI KR ĀSU EKSTRAKTI; TAN ĪNI 
UN TO ATVASIN ĀJUMI; PIGMENTI UN CITAS KR ĀSVIELAS; 
KR ĀSAS UN LAKAS; ŠPAKTE ĻTEPES, TEPES UN CITAS 
MASTIKAS; TINTES  
3201  Augu izcelsmes miecvielu ekstrakti; tan īni un to s āļi, ēteri un 
esteri un cit ādi atvasin ājumi  
3201 10 00 00  –  kvebraho ekstrakts  5  0  
3201 20 00 00  –  mimozu ekstrakts  5  3  
3201 90  –  citsLV L 161/418 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3201 90 20 00  – –  sumaha ekstrakts, lielzv īņu ozola ekstrakts, ozola vai 
kasta ņas ekstrakts  5 3  
3201 90 90 00  – –  cits  5  3  
3202  Sint ētisk ās organisk ās miecvielas; neorganisk ās miecvielas; 
miec ēšanas prepar āti, kas satur vai nesatur dabisk ās miecvielas; 
fermentu prepar āti s ākotn ējai miec ēšanai  
3202 10 00 00  –  sint ētisk ās organisk ās miecvielas  0  0  
3202 90 00 00  –  cits  0  0  
3203 00  Augu vai dz īvnieku izcelsmes kr āsvielas (ieskaitot kr āsošanas 
ekstraktus, bet iz ņemot dz īvnieku ogli) ar noteiktu vai neno ­
teiktu ķīmisko sast āvu; š īs noda ļas 3. piez īm ē min ētie prepa ­
rāti uz augu vai dz īvnieku izcelsmes kr āsvielu b āzes 
3203 00 10 00  –  augu izcelsmes kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 5  0  
3203 00 90 00  –  dz īvnieku izcelsmes kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 5  0  
3204  Sint ētisk ās organisk ās kr āsvielas ar noteiktu vai nenoteiktu 
ķīmisko sast āvu; š īs noda ļas 3. piez īm ē min ētie prepar āti uz 
sint ētisko organisko kr āsvielu b āzes; sint ētiskie organiskie 
produkti, ko izmanto par fluoresc ējošiem balin ātājiem vai 
luminoforiem, ar noteiktu vai nenoteiktu ķīmisko sast āvu 
– sint ētisk ās organisk ās kr āsvielas un uz to b āzes izgatavotie 
prepar āti, kas min ēti š īs noda ļas 3. piez īm ē 
3204 11 00 00  – –  dispers ās kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 0  0  
3204 12 00  – –  sk ābās kr āsvielas, kodin ātas vai nekodin ātas, un prepar āti 
uz to b āzes; kodin ām ās kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 
3204 12 00 10  – – –  sk ābais fuks īns 0,1  0  
3204 12 00 90  – – –  cits  0  0  
3204 13 00 00  – –  b āzisk ās kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 5  0  
3204 14 00 00  – –  tieš ās kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 0  0  
3204 15 00 00  – –  kubla kr āsvielas (ar ī tādas, kas izmantojamas par pigmen ­
tiem) un prepar āti uz to b āzes 5 0  
3204 16 00 00  – –  ķīmiski akt īvās kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/419
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3204 17 00 00  – –  pigmenti un prepar āti uz to b āzes 0  0  
3204 19 00 00  – –  cit ādi, ieskaitot divu un vair āku apakšpoz īcij ās 
3204 11–3204 19 min ēto kr āsvielu mais ījumus  2 0  
3204 20 00 00  –  sint ētiskie organiskie produkti, ko izmanto par fluoresc ējo ­ 
šiem balin ātājiem  0 0  
3204 90 00 00  –  cits  0  0  
3205 00 00 00  Lakas; uz to b āzes izgatavotie prepar āti, kas min ēti š īs noda ļas 
3. piez īm ē 0 0  
3206  Cit ādas kr āsvielas; prepar āti, kas min ēti š īs noda ļas 3. piez īm ē, 
izņemot poz īcij ās 3203, 3204 vai 3205 min ētos; neorganiskie 
produkti, ko izmanto k ā luminoforus, ar noteiktu vai neno ­
teiktu ķīmisko sast āvu:  
– pigmenti un prepar āti, kas izgatavoti uz tit āna dioks īda 
bāzes: 
3206 11 00  – –  kas sausn ā satur 80 % no svara vai vair āk tit āna dioks īda: 
3206 11 00 10  – – –  kas sausn ā satur 80 % no svara vai vair āk, bet ne vair āk 
kā 93 % tit āna dioks īda 6,5 3  
3206 11 00 90  – – –  cits  0  0  
3206 19 00 00  – –  cits  0  0  
3206 20 00 00  –  pigmenti un prepar āti uz hroma savienojumu b āzes 5  3  
– cit ādas kr āsvielas un kr āsošanas prepar āti 
3206 41 00 00  – –  ultramar īns un prepar āti uz t ā b āzes 5  3  
3206 42 00 00  – –  litopons un citi pigmenti un prepar āti uz cinka sulf īda 
bāzes 5 3  
3206 49  – –  cits  
3206 49 10 00  – – –  magnet īts 5  0  
3206 49 30 00  – – –  pigmenti un prepar āti uz kadmija savienojumu b āzes 5  3  
3206 49 80  – – –  cits  
3206 49 80 10  – – – –  pigmenti un prepar āti, kas izgatavoti uz heksacianofer āta 
(ferocian īda vai ferician īda) b āzes 5 3  
3206 49 80 90  – – – –  cits  0  0LV L 161/420 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3206 50 00 00  –  neorganiskie produkti, ko izmanto k ā luminoforus  5  0  
3207  Gatavi pigmenti, gatavas opalescentas vielas un gatavas kr āsas, 
stiklveida emaljas un glaz ūras, angobas jeb apl ējumi, š ķidrie 
sp īdumi (lustri) un taml īdz īgi prepar āti, ko izmanto keramik ā, 
emalj ēšanai vai stikla ražošan ā; stikla frite un cit āds stikls 
pulveru, granulu vai p ārslu veid ā 
3207 10 00 00  –  gatavi pigmenti, gatavi stikla bl āvot āji (opalescentas vielas), 
gatavas kr āsas un taml īdz īgi prepar āti 2 0  
3207 20  –  stiklveida emaljas un glaz ūras, angobas jeb apl ējumi un 
taml īdz īgi prepar āti 
3207 20 10 00  – –  angobas jeb apl ējumi  2  0  
3207 20 90 00  – –  cits  5  0  
3207 30 00 00  –  šķidrie sp īdumi (lustri) un taml īdz īgi prepar āti 5  0  
3207 40  –  stikla frite un cit āds stikls pulveru, granulu vai krist ālu veid ā 
3207 40 10 00  – –  stikla paveids, t ā sauktais “emaljas stikls”  5  0  
3207 40 20 00  – –  stikls p ārslu veid ā, kuru garums ir 0,1 mm vai vair āk, bet 
nep ārsniedz 3,5 mm un biezums – 2 mikrometri vai 
vair āk, bet nep ārsniedz 5 mikrometrus  5 0  
3207 40 30 00  – –  stikls pulveru vai granulu veid ā ar sil īcija dioks īda saturu 
99 % vai vair āk 5 0  
3207 40 80 00  – –  cits  5  0  
3208  Kr āsas un lakas (ieskaitot emaljas un glaz ūras) uz sint ētisko 
polim ēru vai ķīmiski modific ētu dabisko polim ēru b āzes, 
disper ģētas vai izš ķīdin ātas ne ūdens vid ē; š ķīdumi, kas min ēti 
šīs noda ļas 4. piez īm ē 
3208 10  –  uz poliesteru b āzes 
3208 10 10  – –  šķīdumi, kas min ēti š īs noda ļas 4. piez īm ē: 
3208 10 10 10  – – –  poliesteru laka (emalja) elektrotehniski poliesterim īdi 
emalj ētām stiepl ēm 3 0  
– – –  cits  
3208 10 10 91  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3208 10 10 98  – – – –  cits  6,5  0  
3208 10 90  – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/421
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3208 10 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3208 10 90 90  – – –  cits  6,5  0  
3208 20  –  uz akrila vai vinila polim ēru b āzes 
3208 20 10  – –  šķīdumi, kas min ēti š īs noda ļas 4. piez īm ē 
3208 20 10 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3208 20 10 90  – – –  cits  5  0  
3208 20 90  – –  cits  
3208 20 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3208 20 90 90  – – –  cits  6,5  0  
3208 90  –  cits  
– – šķīdumi, kas min ēti š īs noda ļas 4. piez īm ē 
3208 90 11 00  – – –  2,2 ′-(terc-butilimino)dietanola un 4,4 ′-metil ēndiciklohek ­
sildiizocian āta poliuret āns, izš ķīdin āts N,N-dimetilaceta ­
m īdā, ar polim ēru saturu 48 % no svara vai vair āk 5 0  
3208 90 13 00  – – –  p-krezola un divinilbenzola kopolim ērs, N,N-dimetilaceta ­
m īda š ķīduma form ā, ar polim ēra saturu 48 % vai vair āk 5 0  
3208 90 19  – – –  cits  
3208 90 19 10  – – – –  elektrotehniska poliuret ānlaka (emalja) emalj ētiem 
vadiem  1 0  
– – – –  cits  
3208 90 19 91  – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3208 90 19 98  – – – – –  cits  5  0  
– – cits  
3208 90 91  – – –  uz sint ētisko polim ēru b āzes: 
3208 90 91 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3208 90 91 90  – – – –  cits  5  0  
3208 90 99 00  – – –  uz ķīmiski modific ētu dabisko polim ēru b āzes 1  0LV L 161/422 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3209  Kr āsas un lakas (ieskaitot emaljas un spožos p ārkl ājumus) uz 
sint ētisko polim ēru vai ķīmiski apstr ādātu dabisko polim ēru 
bāzes, disper ģētas vai izš ķīdin ātas ūdens vid ē 
3209 10 00 00  –  uz akrila vai vinila polim ēru b āzes 0  0  
3209 90 00  –  cits  
3209 90 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3209 90 00 90  – –  cits  5  0  
3210 00  Cit ādas kr āsas un lakas (ieskaitot emaljas, spožos p ārkl ājumus 
un l īmes kr āsas); gatavi ūden ī š ķīstoši kr āsu pigmenti, ko 
izmanto ādas apret ēšanai  
3210 00 10  –  eļļas kr āsas un lakas (ieskaitot emaljas un spožos p ārkl āju­
mus)  
3210 00 10 10  – –  kr āsas 6,5  0  
3210 00 10 90  – –  spožie p ārkl ājumi  5  0  
3210 00 90 00  –  cits  5  0  
3211 00 00  Gatavi sikat īvi: 
3211 00 00 10  –  nesatur svina savienojumus  0,5  0  
3211 00 00 90  –  cits  5  0  
3212  Pigmenti (ieskaitot met āla pulverus un krist ālus), disper ģēti 
ne ūdens vid ē, š ķidruma vai pastas veid ā, ko izmanto kr āsu 
(ieskaitot emaljas) ražošan ā; spieduma folijas; cit ādas kr āsvie ­
las, safas ētas mazumtirdzniec ībai 
3212 10  –  spieduma folijas:  
3212 10 10 00  – –  uz parasto met ālu b āzes 5  0  
3212 10 90 00  – –  cits  5  0  
3212 90  –  cits  
– – pigmenti (ieskaitot met āla pulverus un krist ālus), disper ģēti 
ne ūdens vid ē, š ķidr ā vai pastas veid ā, kurus izmanto kr āsu 
ražošan ā (ieskaitot emaljas)  
3212 90 31 00  – – –  uz alum īnija pulvera b āzes 5  0  
3212 90 38 00  – – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/423
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3212 90 90 00  – –  cit ādas kr āsvielas, safas ētas mazumtirdzniec ībai 5  0  
3213  Kr āsas m āksliniekiem, skolniekiem vai plak ātu kr āsas, p ārvel ­
koša kr āsojuma kr āsas, kr āsas izklaidei un taml īdz īgas kr āsas 
tablet ēs, t ūbiņās, burci ņās, pudel ēs, b ļodi ņās vai taml īdz īgās 
form ās vai iepakojumos  
3213 10 00 00  –  kr āsu komplekti  5  0  
3213 90 00 00  –  cits  5  0  
3214  Stiklinieku tepe, potvasks, sve ķu cementi, bl īvēšanas mais ījumi 
un citas mastikas; kr āsot āju špakte ļtepes; fas āžu, iekš ējo sienu, 
gr īdu, griestu vai taml īdz īgu virsmu apstr ādes ugunsnedroši 
mais ījumi:  
3214 10  –  stiklinieku tepe, potvasks, sve ķu cementi, bl īvēšanas mais ī­
jumi un citas mastikas; kr āsot āju špakte ļtepes:  
3214 10 10  – –  stiklinieku tepe, potvasks, sve ķu cementi, bl īvēšanas mais ī­
jumi un citas mastikas  
3214 10 10 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3214 10 10 90  – – –  cits  5  0  
3214 10 90  – –  kr āsot āju špakte ļtepes:  
3214 10 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3214 10 90 90  – – –  cits  6,5  0  
3214 90 00  –  cits  
3214 90 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 2  0  
3214 90 00 90  – –  cits  5  0  
3215  Tipogr āfijas kr āsas, tinte vai tuša un citas tintes, ar ī koncen ­
trētas, š ķidras vai cietas  
– tipogr āfijas kr āsas 
3215 11 00 00  – –  melna  0  0  
3215 19 00 00  – –  cits  0  0  
3215 90  –  cits  
3215 90 10 00  – –  tinte vai tuša  5  0  
3215 90 80 00  – –  cits  5  0LV L 161/424 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
33 NODA ĻA 33 - ĒTERISK ĀS E ĻĻAS UN REZINO ĪDI; PARFIM Ē­
RIJAS, KOSM ĒTIKAS UN ĶERME ŅA KOPŠANAS L ĪDZEK ĻI 
3301  Ēterisk ās e ļļas (atbr īvotas vai neatbr īvotas no terp ēniem), 
ieskaitot konkr ēteļļas un absol ūteļļas; rezino īdi; ekstrah ēti 
oleosve ķi; ēterisko e ļļu koncentr āti taukos, negaistoš ās e ļļās, 
vaskos un taml īdz īgās viel ās, kas ieg ūti ar tvaiku absorb ēšanu 
vai macer āciju; terp ēnu blakusprodukti, kas radušies, atbr īvojot 
ēterisk ās e ļļas no terp ēniem; ēterisko e ļļu ūdens destil āti un 
ūdens š ķīdumi  
– citrusaug ļu ēterisk ās e ļļas 
3301 12  – –  apels īnu 
3301 12 10 00  – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  0  0  
3301 12 90 00  – – –  atbr īvotas no terp ēniem  0  0  
3301 13  – –  citronu  
3301 13 10 00  – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  6,5  0  
3301 13 90 00  – – –  atbr īvotas no terp ēniem  6,5  0  
3301 19  – –  cits  
3301 19 20  – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  
3301 19 20 10  – – – –  laima un begamotes  6,5  0  
3301 19 20 90  – – – –  cits  0  0  
3301 19 80  – – –  atbr īvotas no terp ēniem:  
3301 19 80 10  – – – –  laima un begamotes  6,5  0  
3301 19 80 90  – – – –  cits  0  0  
– ēterisk ās e ļļas, iz ņemot citrusaug ļu e ļļas 
3301 24  – –  piparm ētru (Mentha piperita):  
3301 24 10 00  – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  6,5  0  
3301 24 90 00  – – –  atbr īvotas no terp ēniem  6,5  0  
3301 25  – –  cit ādu m ētru: 
3301 25 10 00  – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  6,5  0  
3301 25 90 00  – – –  atbr īvotas no terp ēniem  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/425
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3301 29  – –  cits  
– – –  krustnagli ņu, neroli un ilangilanga:  
3301 29 11 00  – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  6,5  0  
3301 29 31 00  – – –  atbr īvotas no terp ēniem  6,5  0  
– – –  cits  
3301 29 41 00  – – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  6,5  0  
– – – –  atbr īvotas no terp ēniem  
3301 29 71 00  – – – – –  ģerāniju (pelargoniju); vetiv ēriju; jasm īnu 6,5  0  
3301 29 79 00  – – – – –  lavandu vai lavand īnu 6,5  0  
3301 29 91 00  – – – – –  cits  6,5  0  
3301 30 00 00  –  rezino īdi (smarž īgie sve ķu ekstrakti)  6,5  0  
3301 90  –  cits  
3301 90 10 00  – –  terp ēnu blakusprodukti p ēc ēterisko e ļļu atbr īvošanas no 
terp ēniem  6,5 0  
– – ekstrah ēti oleosve ķi: 
3301 90 21 00  – – –  no lakricas un api ņiem 6,5  0  
3301 90 30 00  – – –  cits  6,5  0  
3301 90 90 00  – –  cits  6,5  0  
3302  Smaržvielu mais ījumi un mais ījumi (ieskaitot spirta š ķīdumus) 
uz vienas vai vair āku š ādu vielu b āzes, kurus izmanto k ā 
rūpniec ības izejvielas; cit ādi izstr ādājumi uz smaržvielu b āzes, 
kurus izmanto dz ērienu ražošan ā 
3302 10  –  izmantošanai p ārtikas vai dz ērienu r ūpniec ībā 
– – izmantošanai dz ērienu r ūpniec ībā 
– – –  izstr ādājumi, kas satur visus aromatiz ētājus, kuri rakstur īgi 
kādam dz ērienam  
3302 10 10 00  – – – –  ar faktisko spirta tilpumkoncentr āciju liel āku par 0,5 %  5  0  
– – – –  citsLV L 161/426 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3302 10 21 00  – – – – –  kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi 
vai cieti vai kas satur maz āk par 1,5 % no kop ējās 
masas piena taukus, 5 % saharozi vai izoglikozi, 5 % 
glikozi vai cieti  5 0  
3302 10 29 00  – – – – –  cits  5  3  
3302 10 40 00  – – –  cits  5  0  
3302 10 90 00  – –  izmantošanai p ārtikas r ūpniec ībā 0  0  
3302 90  –  cits  
3302 90 10 00  – –  spirta š ķīdumi  5  0  
3302 90 90 00  – –  cits  5  0  
3303 00  Smaržas (parf īmi) un tualetes ūde ņi: 
3303 00 10 00  –  smaržas  6,5  0  
3303 00 90 00  –  tualetes ūde ņi 6,5  0  
3304  Kosm ētikas vai dekorat īvās kosm ētikas l īdzek ļi un ādas 
kopšanas l īdzek ļi (iz ņemot medikamentozos), ieskaitot pretie ­
deguma un iedeguma l īdzek ļus; manik īra vai pedik īra l īdzek ļi: 
3304 10 00 00  –  lūpu dekorat īvās kosm ētikas l īdzek ļi 6,5  0  
3304 20 00 00  –  acu dekorat īvās kosm ētikas l īdzek ļi 6,5  0  
3304 30 00 00  –  manik īra un pedik īra l īdzek ļi 6,5  0  
– cits  
3304 91 00 00  – –  p ūderis, ieskaitot kompakto  6,5  0  
3304 99 00 00  – –  cits  6,5  0  
3305  Matu kopšanas l īdzek ļi: 
3305 10 00 00  –  šamp ūni 6,5  0  
3305 20 00 00  –  ilgvi ļņu vai matu iztaisnošanas l īdzek ļi 6,5  0  
3305 30 00 00  –  matu lakas  6,5  0  
3305 90  –  cits  
3305 90 10 00  – –  matu losjoni  6,5  0  
3305 90 90 00  – –  cits  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/427
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3306  Mutes dobuma vai zobu higi ēnas l īdzek ļi, ieskaitot prot ēžu 
fiks ēšanas pastas un pulverus; zobu diegs (vaskots diegs 
zobstarpu t īrīšanai), atseviš ķā mazumtirdzniec ības iepakojum ā: 
3306 10 00 00  –  zobu pastas  6,5  0  
3306 20 00 00  –  zobu diegs (vaskots diegs zobstarpu t īrīšanai)  6,5  0  
3306 90 00 00  –  cits  6,5  0  
3307  Pirms sk ūšan ās, p ēc sk ūšan ās vai sk ūšan ās laik ā izmantojamie 
līdzek ļi, ķerme ņa dezodoranti, vannošan ās l īdzek ļi, depil ācijas 
un cit ādi parfim ērijas, kosm ētikas vai ķerme ņa kopšanas 
līdzek ļi, kas citur nav min ēti vai ietverti; telpu dezodoranti, 
ar ī aromatiz ēti vai ar dezinfic ējoš ām īpaš ībām 
3307 10 00 00  –  pirms sk ūšan ās, p ēc sk ūšan ās un sk ūšan ās laik ā izmanto ­
jamie l īdzek ļi 6,5 0  
3307 20 00 00  –  ķerme ņa dezodoranti un pretsviedru l īdzek ļi 6,5  0  
3307 30 00 00  –  aromatiz ētie vannas s āļi un cit ādi vannošan ās l īdzek ļi 6,5  0  
– telpu aromatiz ēšanas vai dezodor ēšanas l īdzek ļi, ieskaitot 
smarž īgās vielas reli ģiskiem ritu āliem  
3307 41 00 00  – –  agarbati un citas smaržvielas, kas degot izplata smaržas  6,5  0  
3307 49 00 00  – –  cits  6,5  0  
3307 90 00 00  –  cits  6,5  0  
34 NODA ĻA 34 - ZIEPES, ORGANISK ĀS VIRSMAKT ĪVĀS 
VIELAS, MAZG ĀŠANAS L ĪDZEK ĻI, E ĻĻOŠANAS L ĪDZEK ĻI, 
M ĀKSL ĪGIE VASKI, GATAVI VASKI, SPODRIN ĀŠANAS VAI 
TĪRĪŠANAS L ĪDZEK ĻI, SVECES UN TAML ĪDZ ĪGI IZSTR ĀDĀ­
JUMI, VEIDOŠANAS PASTAS, ZOBTEHNIKAS VASKI UN 
IZSTR ĀDĀJUMI ZOB ĀRSTNIEC ĪBAI UZ ĢIPŠA B ĀZES  
3401  Ziepes; organisk ās virsmakt īvās vielas un l īdzek ļi, ko izmanto 
kā ziepes, stie ņos, gabalos vai fig ūru veid ā un kas satur vai 
nesatur ziepes; organisk ās virsmakt īvās vielas un l īdzek ļi 
ķerme ņa mazg āšanai, š ķidri vai kr ēmveida, safas ēti mazum ­
tirdzniec ībai, kuri satur vai nesatur ziepes; pap īrs, vate, filcs 
un neaust ās dr ānas, pies ūcin āti, p ārkl āti vai apsmidzin āti ar 
ziep ēm vai mazg āšanas l īdzek ļiem  
– ziepes un organisk ās virsmakt īvās vielas un l īdzek ļi stie ņos, 
gabalos un fig ūru veid ā un pap īrs, vate, filcs un neaust ās 
dr ānas, pies ūcin āti vai p ārkl āti ar ziep ēm vai mazg āšanas 
līdzek ļiem 
3401 11 00 00  – –  tualetes ziepes (ieskaitot ziepes ar medikamentiem)  6,5  0LV L 161/428 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3401 19 00 00  – –  cits  6,5  0  
3401 20  –  ziepes cit ās form ās: 
3401 20 10 00  – –  p ārslas, pl āksnes, granulas vai pulveris  6,5  0  
3401 20 90 00  – –  cits  6,5  0  
3401 30 00 00  –  organisk ās virsmakt īvās vielas un l īdzek ļi ķerme ņa mazg āša ­
nai, š ķidri vai kr ēmveida, safas ēti mazumtirdzniec ībai, kuri 
satur vai nesatur ziepes  6,5 0  
3402  Organisk ās virsmakt īvās vielas (iz ņemot ziepes); virsmakt īvie 
līdzek ļi, mazg āšanas l īdzek ļi (ieskaitot mazg āšanas pal īglīdzek ­ 
ļus) un t īrīšanas l īdzek ļi, kas satur vai nesatur ziepes, iz ņemot 
poz īcij ā 3401 min ētos:  
– organisk ās virsmakt īvās vielas, safas ētas vai nefas ētas 
mazumtirdzniec ībai 
3402 11  – –  anjonu:  
3402 11 10 00  – – –  ūdens š ķīdums, kas satur 30 % no kop ējās masas vai 
vair āk, bet ne vair āk par 50 % din ātrija alkil[oksidi(ben ­
zolsulfon ātu)] 2 0  
3402 11 90 00  – – –  cits  2  0  
3402 12 00  – –  katjonu  
3402 12 00 10  – – –  benzalkonija hlor īds (INN)  0  0  
3402 12 00 90  – – –  cits  2  0  
3402 13 00 00  – –  bezjonu  2  0  
3402 19 00 00  – –  cits  2  0  
3402 20  –  līdzek ļi, kas safas ēti mazumtirdzniec ībai: 
3402 20 20 00  – –  virsmakt īvie l īdzek ļi 6,5  0  
3402 20 90 00  – –  mazg āšanas un t īrīšanas l īdzek ļi 6,5  0  
3402 90  –  cits  
3402 90 10 00  – –  virsmakt īvie l īdzek ļi 6,5  0  
3402 90 90 00  – –  mazg āšanas un t īrīšanas l īdzek ļi 6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/429
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3403  E ļļošanas l īdzek ļi (ieskaitot griez ējinstrumentu e ļļošanas, 
skr ūvju un uzgriež ņu v ītņu e ļļošanas, r ūsas no ņemšanas vai 
pretkorozijas l īdzek ļus un veid ņu e ļļas un l īdzek ļus, kas izga ­
tavoti uz e ļļošanas l īdzek ļu b āzes), l īdzek ļi, ko izmanto tekstil ­
materi ālu, ādu, kažok ādu, citu materi ālu apstr ādei ar taukiem 
vai e ļļām, bet iz ņemot l īdzek ļus, kuros k ā pamatkomponents 
70 % no svara vai vair āk ir naftas e ļļas vai e ļļas, kas ieg ūtas no 
bitumenminer āliem  
– kas satur naftas e ļļas vai e ļļas, kuras ieg ūtas no bitumenma ­
teri āliem  
3403 11 00 00  – –  tekstilmateri ālu, ādas, kažok ādu un citu materi ālu apstr ādes 
līdzek ļi 0 0  
3403 19  – –  cits  
3403 19 10 00  – – –  kuros 70 % no svara vai vair āk ir naftas e ļļas vai e ļļas, 
kuras ieg ūtas no bitumenminer āliem, bet kas nav izstr ā­
dājumu pamatkomponents  6,5 0  
– – –  cits  
3403 19 91 00  – – – –  maš īnu, meh ānismu un transportl īdzek ļu e ļļošanas 
līdzek ļi 0 0  
3403 19 99 00  – – – –  cits  6,5  0  
– cits  
3403 91 00 00  – –  tekstilmateri ālu, ādas, kažok ādu un citu materi ālu apstr ādes 
līdzek ļi 0 0  
3403 99  – –  cits  
3403 99 10 00  – – –  maš īnu, meh ānismu un transportl īdzek ļu e ļļošanas 
līdzek ļi 0 0  
3403 99 90  – – –  cits  
3403 99 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3403 99 90 90  – – – –  cits  6,5  0  
3404  M āksl īgie un gatavie vaski:  
3404 20 00 00  –  no poli(oksietil ēna) (polietil ēnglikola)  6,5  0  
3404 90  –  cits  
3404 90 10 00  – –  gatavie vaski, ieskaitot z īmoglakas  6,5  0  
3404 90 80  – –  citsLV L 161/430 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3404 90 80 10  – – –  polietil ēna vasks  5  0  
– – –  cits  
3404 90 80 91  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 2,5  0  
3404 90 80 98  – – – –  cits  6,5  0  
3405  Apavu, m ēbe ļu, gr īdas, transporta iek ārtu, stikla vai met ālu 
pul ēšanas l īdzek ļi un kr ēmi, t īrīšanas pastas un pulveri un 
taml īdz īgi l īdzek ļi (ar ī pap īra, vates, filca, neaustu dr ānu, 
porainas plastmasas vai porainas gumijas form ā, pies ūcin āti, 
pārkl āti vai apsmidzin āti ar šiem l īdzek ļiem), iz ņemot vaskus, 
kas min ēti poz īcij ā 3404:  
3405 10 00 00  –  apavu vai ādu spodrin āšanas l īdzek ļi, kr ēmi un taml īdz īgi 
prepar āti 6,5 0  
3405 20 00 00  –  koka m ēbe ļu, gr īdas un citu koka izstr ādājumu pul ēšanas 
līdzek ļi, kr ēmi un taml īdz īgi izstr ādājumi  6,5 0  
3405 30 00  –  transportl īdzek ļu virsb ūvju pul ēšanas l īdzek ļi un taml īdz īgi 
prepar āti, iz ņemot met ālu pul ēšanas l īdzek ļus 
3405 30 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3405 30 00 90  – –  cits  6,5  0  
3405 40 00 00  –  tīrīšanas pastas, pulveri un cit ādi t īrīšanas l īdzek ļi 6,5  0  
3405 90  –  cits  
3405 90 10  – –  met ālu pul ēšanas l īdzek ļi: 
3405 90 10 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3405 90 10 90  – – –  cits  6,5  0  
3405 90 90  – –  cits  
3405 90 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3405 90 90 90  – – –  cits  6,5  0  
3406 00  Sveces (paraf īna, stear īna, tale ļļas, vaska sveces un sve ču fig ū­
ras), svec ītes un taml īdz īgas:  
– sveces:  
3406 00 11 00  – –  parast ās, nearomatiz ētās 6,5  0  
3406 00 19 00  – –  cits  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/431
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3406 00 90 00  –  cits  6,5  0  
3407 00 00 00  Veidošanas pastas, ieskaitot b ērnu rokdarbiem safas ētās; 
zobtehnikas vaski jeb zobu atliešanas sast āvi, iepakoti 
komplektos, safas ēti p ārdošanai mazumtirdzniec ībā vai pl āk­
sn īšu, pakavu, n ūjiņu vai taml īdz īgā form ā; cit ādi izstr ādājumi 
zob ārstniec ībai uz ģipša b āzes (apdedzin āts ģipsis vai kalcija 
sulf āts) 0 0  
35 NODA ĻA 35 - OLBALTUMVIELAS; MODIFIC ĒTAS CIETES; 
LĪMES; FERMENTI  
3501  Kaze īns, kazein āti un citi kaze īna atvasin ājumi; kaze īna l īmes:  
3501 10  –  kaze īns: 
3501 10 10 00  – –  re ģener ētu tekstilš ķiedru ražošanai  5  0  
3501 10 50 00  – –  rūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas produktu un 
lopbar ības ražošanu  5 0  
3501 10 90 00  – –  cits  5  0  
3501 90  –  cits  
3501 90 10 00  – –  kaze īna l īmes  5  0  
3501 90 90 00  – –  cits  5  0  
3502  Album īni (ieskaitot divu vai vair āku s ūkalu prote īnu koncen ­
trātus, kas sausn ā satur vair āk par 80 % no kop ējās masas 
sūkalu prote īnu), albumin āti un citi album īna atvasin ājumi:  
– olu album īns: 
3502 11  – –  žāvēts: 
3502 11 10 00  – – –  neder īgi vai padar āmi neder īgi p ārtikai  2  0  
3502 11 90 00  – – –  cits  2  3  
3502 19  – –  cits  
3502 19 10 00  – – –  neder īgi vai padar āmi neder īgi p ārtikai  5  0  
3502 19 90 00  – – –  cits  5  3  
3502 20  –  piena album īns, ieskaitot divu vai vair āku s ūkalu prote īnu 
koncentr ātus 
3502 20 10 00  – – –  neder īgi vai padar āmi neder īgi p ārtikai  5  0LV L 161/432 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – cits  
3502 20 91 00  – – –  žāvēts (piem ēram, pl ātn ītēs, zv īņās, p ārsl ās, pulver ī) 5  3  
3502 20 99 00  – – –  cits  5  3  
3502 90  –  cits  
– – album īni, iz ņemot olu album īnu un piena album īnu (lak ­
talbum īnu) 
3502 90 20 00  – – –  neder īgi vai padar āmi neder īgi p ārtikai  5  0  
3502 90 70 00  – – –  cits  5  0  
3502 90 90 00  – –  albumin āti un cit ādi album īna atvasin ājumi  5  0  
3503 00  Želat īns (ieskaitot želat īnu taisnst ūrveida, ar ī kvadr ātveida, 
pl āksn ēs, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu virsmu, iekr āsots vai 
nekr āsots) un želat īna atvasin ājumi; zivju l īme; cit ādas dz īv­
nieku izcelsmes l īmes, iz ņemot kaze īna l īmes, kas min ētas 
poz īcij ā 3501  
3503 00 10 00  –  želat īns un t ā atvasin ājumi  10  3  
3503 00 80  –  cits  
3503 00 80 10  – –  kaulu l īme, granul ās vai zv īņās 6,5  0  
3503 00 80 90  – –  cits  5  0  
3504 00 00 00  Peptoni un to atvasin ājumi; cit ādas olbaltumvielas un to atva ­
sin ājumi, kas citur nav min ēti vai iek ļauti; hrom ētās vai nehro ­
m ētās ādas pulveris  5 0  
3505  Dekstr īni un citas modific ētās cietes (piem ēram, želatiniz ētas 
vai esterific ētas cietes); l īmes uz cietes, dekstr īnu vai cit ādas 
modific ētas cietes b āzes 
3505 10  –  dekstr īni un cit ādas modific ētās cietes  
3505 10 10 00  – –  dekstr īni 5  3  
– – cit ādas modific ētās cietes  
3505 10 50 00  – – –  esterific ētas vai ēterific ētas cietes  5  0  
3505 10 90 00  – – –  cits  5  3  
3505 20  –  līmes  
3505 20 10 00  – –  kas satur maz āk par 25 % no kop ējās masas cieti, deks ­
trīnus vai cit ādas modific ētas cietes  5 0  
3505 20 30 00  – –  kas satur 25 % vai vair āk, bet maz āk par 55 % no kop ējās 
masas cietes, dekstr īnus vai cit ādas modific ētas cietes  5 3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/433
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3505 20 50 00  – –  kas satur 55 % vai vair āk, bet maz āk par 80 % no kop ējās 
masas cietes, dekstr īnus vai cit ādas modific ētas cietes  5 3  
3505 20 90 00  – –  kas satur 80 % no kop ējās masas vai vair āk cietes, deks ­
trīnus vai cit ādas modific ētas cietes  5 3  
3506  Gatavas l īmes un cit ādas gatav ās l īmvielas, kas citur nav 
min ētas vai iek ļautas; produkti, kas paredz ēti izmantošanai 
kā līmes vai l īmvielas, safas ēti p ārdošanai mazumtirdzniec ībā 
kā līmes vai l īmvielas, ar t īro masu l īdz 1 kg  
3506 10 00  –  produkti, kas paredz ēti izmantošanai k ā līmes un l īmvielas, 
safas ēti p ārdošanai mazumtirdzniec ībā k ā līmes vai l īmvielas, 
ar t īro masu l īdz 1 kg  
3506 10 00 10  – –  līmes, uz karboksimetilcelulozes b āzes 6,5  0  
– – cits  
3506 10 00 91  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3506 10 00 98  – – –  cits  5  0  
– cits  
3506 91 00  – –  adhez īvi uz poz īcij ās 3901–3913 min ēto polim ēru b āzes 
vai uz kau čuka b āzes: 
3506 91 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3506 91 00 90  – –  cits  2  0  
3506 99 00  – –  cits  
3506 99 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 2  0  
3506 99 00 90  – – –  cits  5  0  
3507  Fermenti; gatavi fermenti, kas citur nav min ēti un iek ļauti:  
3507 10 00 00  –  himoz īns (ren īns) un t ā koncentr āti 5  0  
3507 90  –  cits  
3507 90 10 00  – –  lipoprote īna lip āze 5  0  
3507 90 20 00  – –  Aspergillus s ārmain ā prote āze 5  0  
3507 90 90 00  – –  cits  5  0LV L 161/434 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
36 NODA ĻA 36 - SPR ĀGSTVIELAS; PIROTEHNIKAS IZSTR Ā­
DĀJUMI; S ĒRKOCI ŅI; PIROFORI SAKAUS ĒJUMI; DAŽI 
DEGMAIS ĪJUMI  
3601 00 00 00  Šaujampulveri  6,5  0  
3602 00 00 00  Gatavas spr āgstvielas, iz ņemot šaujampulverus  6,5  0  
3603 00  Degauklas; deton ējoš ās auklas; triecienkapseles vai detonatora 
kapseles; deg ļi; elektrodetonatori:  
3603 00 10 00  –  degauklas; deton ējoš ās auklas  6,5  0  
3603 00 90 00  –  cits  6,5  0  
3604  Ugu ņošanas ier īces, sign ālra ķetes, lietus ra ķetes, miglas sign āli 
un citi pirotehnikas izstr ādājumi  
3604 10 00 00  –  ugu ņošanas ier īces 6,5  0  
3604 90 00 00  –  cits  6,5  0  
3605 00 00 00  S ērkoci ņi, iz ņemot pirotehnikas izstr ādājumus, kas min ēti 
poz īcij ā 3604  6,5 0  
3606  Feroc ērijs un visu veidu cit ādi pirofori sakaus ējumi; degošu 
materi ālu izstr ādājumi, kas min ēti š īs noda ļas 2. piez īm ē 
3606 10 00 00  –  šķidra un saš ķidrin āta degg āze konteineros ar tilpumu l īdz 
300 cm  3 , ko izmanto cigarešu š ķiltavu vai taml īdz īgu š ķil­
tavu uzpildei un atk ārtotai uzpildei  6,5 0  
3606 90  –  cits  
3606 90 10 00  – –  feroc ērijs un visu veidu cit ādi pirofori sakaus ējumi  6,5  0  
3606 90 90 00  – –  cits  6,5  0  
37 NODA ĻA 37 - FOTO UN KINO PRECES  
3701  Neekspon ētas gaismjut īgas plakan ās fotoplates un fotofilmas 
no jebkuriem materi āliem, iz ņemot pap īru, kartonu vai tekstil ­
materi ālu; neekspon ētās gaismjut īgas plakan ās filmas momen ­
tfotogr āfijai, iepakotas vai neiepakotas  
3701 10  –  rentgenfilmas:  
3701 10 10 00  – –  ārstniec ības, zob ārstniec ības vai veterin ārijas vajadz ībām 6,5  0  
3701 10 90 00  – –  cits  6,5  0  
3701 20 00 00  –  momentfotogr āfijai 6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/435
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3701 30 00 00  –  citas fotofilmas un fotoplates, kur ām k āda no mal ām ir 
gar āka par 255 mm:  6,5 0  
– cits  
3701 91 00 00  – –  kr āsu fotofilmas (daudzkr āsu) 6,5  0  
3701 99 00 00  – –  cits  6,5  0  
3702  Gaismjut īgas neekspon ētas fotofilmas ru ļļos, no jebkura mate ­
riāla, iz ņemot pap īru, kartonu un tekstilmateri ālu; gaismjut īgas 
neekspon ētas filmas momentfotogr āfijai, ru ļļos: 
3702 10 00 00  –  rentgenfilmas  6,5  0  
– cit ādas neperfor ētās filmas, ne plat ākas par 105 mm  
3702 31  – –  kr āsu fotofilmas (daudzkr āsu) 
3702 31 20 00  – – –  ne gar ākas par 30 m  6,5  0  
– – –  gar ākas par 30 m  
3702 31 91 00  – – – –  kr āsu negat īvās fotofilmas: 
— 75 mm platas vai plat ākas, bet ne plat ākas par 
105 mm, 
un 
— 100 m garas vai gar ākas momentfoto filmpaku ražo ­ 
šanai  6,5 0  
3702 31 98 00  – – – –  cits  6,5  0  
3702 32  – –  cit ādas, ar sudraba halogen īdu emulsiju  
– – –  ne plat ākas par 35 mm  
3702 32 10 00  – – – –  mikrofilmas; filmas grafikai  6,5  0  
3702 32 20 00  – – – –  cits  6,5  0  
– – –  plat ākos par 35 mm  
3702 32 31 00  – – – –  mikrofilmas  6,5  0  
3702 32 50 00  – – – –  filmas grafikai  6,5  0  
3702 32 80 00  – – – –  cits  6,5  0  
3702 39 00 00  – –  cits  6,5  0LV L 161/436 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– cit ādas neperfor ētās filmas, plat ākas par 105 mm  
3702 41 00 00  – –  daudzkr āsu fotofilmas, plat ākas par 610 mm un gar ākas 
par 200 m  6,5 0  
3702 42 00 00  – –  plat ākas par 610 mm un gar ākas par 200 m (iz ņemot 
kr āsu fotofilmas)  6,5 0  
3702 43 00 00  – –  plat ākas par 610 mm un ne gar ākas par 200 m  6,5  0  
3702 44 00  – –  plat ākas par 105 mm, bet ne plat ākas par 610 mm  
3702 44 00 10  – – –  ne gar ākas par 200 m  6,5  0  
– – –  gar ākas par 200 m:  
3702 44 00 91  – – – –  momentfoto  6,5  0  
3702 44 00 99  – – – –  cits  2  0  
– cit ādas kr āsu fotofilmas (daudzkr āsu) 
3702 51 00 00  – –  ne plat ākas par 16 mm un ne gar ākas par 14 m  6,5  0  
3702 52 00 00  – –  ne plat ākas par 16 mm un gar ākas par 14 m  6,5  0  
3702 53 00 00  – –  plat ākas par 16 mm, bet ne plat ākas par 35 mm, un ne 
gar ākas par 30 m, diapozit īviem  6,5 0  
3702 54  – –  plat ākas par 16 mm, bet ne plat ākas par 35 mm, un ne 
gar ākas par 30 m, kas nav paredz ētas diapozit īviem  
3702 54 10 00  – – –  plat ākas par 16 mm, bet ne plat ākas par 24 mm  6,5  0  
3702 54 90 00  – – –  plat ākas par 24 mm, bet ne plat ākas par 35 mm  6,5  0  
3702 55 00 00  – –  plat ākas par 16 mm, bet ne plat ākas par 35 mm un 
gar ākas par 30 m  6,5 0  
3702 56 00 00  – –  ar platumu vair āk nek ā 35 mm  6,5  0  
– cits  
3702 91  – –  kuru platums nep ārsniedz 16 mm  
3702 91 20 00  – – – –  filmas grafikai  6,5  0  
3702 91 80 00  – – –  cits  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/437
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3702 93  – –  plat ākas par 16 mm, bet ne plat ākas par 35 mm un ne 
gar ākas par 30 m  
3702 93 10 00  – – –  mikrofilmas; filmas grafikai  6,5  0  
3702 93 90 00  – – –  cits  6,5  0  
3702 94  – –  plat ākas par 16 mm, bet ne plat ākas par 35 mm un 
gar ākas par 30 m  
3702 94 10 00  – – –  mikrofilmas, filmas grafikai  6,5  0  
3702 94 90 00  – – –  cits  6,5  0  
3702 95 00 00  – –  ar platumu vair āk nek ā 35 mm  6,5  0  
3703  Fotopap īrs, kartons un tekstilmateri āli, gaismjut īgi, neekspon ē­
ti: 
3703 10 00 00  –  ru ļļos, kas plat āki par 610 mm  6,5  0  
3703 20  –  cit ādi (daudzkr āsu), kas paredz ēti kr āsu fotogr āfijai 
3703 20 10 00  – –  fotogr āfij ām, ko ieg ūst no diapozit īvu fotofilm ām 6,5  0  
3703 20 90 00  – –  cits  6,5  0  
3703 90  –  cits  
3703 90 10 00  – –  sensibiliz ēti ar sudraba vai plat īna s āļiem 6,5  0  
3703 90 90 00  – –  cits  6,5  0  
3704 00  Fotoplates, fotofilmas, fotopap īrs, kartons un tekstilmateri āli, 
ekspon ēti, bet neatt īstīti 
3704 00 10 00  –  plates un filmas  6,5  0  
3704 00 90 00  –  cits  6,5  0  
3705  Ekspon ētas un att īstītas fotoplates un fotofilmas, iz ņemot 
kinofilmas:  
3705 10 00 00  –  ofsetreproduc ēšanai  6,5  0  
3705 90  –  cits  
3705 90 10 00  – –  mikrofilmas  6,5  0  
3705 90 90 00  – –  cits  6,5  0LV L 161/438 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3706  Ekspon ētas un att īstītas kinofilmas ar ska ņas celi ņu vai bez t ā, 
vai t ādas, kur ām ir tikai ska ņas celi ņš: 
3706 10  –  35 mm platas vai plat ākas 
3706 10 10 00  – –  kur ām ir tikai ska ņas celi ņš 0  0  
– – cits  
3706 10 91 00  – – –  negat īvi; starppozit īvi 0  0  
3706 10 99 00  – – –  cit ādi pozit īvi 0  0  
3706 90  –  cits  
3706 90 10 00  – –  kur ām ir tikai ska ņas celi ņš 6,5  0  
– – cits  
3706 90 31 00  – – –  negat īvi; starppozit īvi 6,5  0  
– – –  cit ādi pozit īvi 
3706 90 51 00  – – – –  kinohronikas  6,5  0  
– – – –  cit ādas, ar platumu:  
3706 90 91 00  – – – – –  nep ārsniedz 10 mm  6,5  0  
3706 90 99 00  – – – – –  10 mm vai vair āk 6,5  0  
3707  Foto ķimik ālijas (iz ņemot lakas, l īmes, l īmvielas un taml īdz īgus 
izstr ādājumus); fotogr āfij ā izmantojami nesajaukti produkti, 
safas ēti vai iepakoti p ārdošanai mazumtirdzniec ībā, gatavi 
lietošanai  
3707 10 00 00  –  gaismjut īgas emulsijas  6,5  0  
3707 90  –  cits  
– – att īstītāji un fiks āžas:  
– – –  kr āsu fotogr āfijai (daudzkr āsu): 
3707 90 11 00  – – – –  fotofilm ām un fotoplat ēm 6,5  0  
3707 90 19 00  – – – –  cits  6,5  0  
3707 90 30 00  – – –  cits  6,5  0  
3707 90 90 00  – –  cits  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/439
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
38 NODA ĻA 38 - JAUKTI ĶĪMISKIE PRODUKTI  
3801  M āksl īgais graf īts; koloid ālais vai puskoloid ālais graf īts; izstr ā­
dājumi uz graf īta vai cit āda oglek ļa b āzes pastas, brikešu, 
pl ātņu vai cit ādu pusfabrik ātu veid ā 
3801 10 00 00  –  m āksl īgais graf īts 5  0  
3801 20  –  koloid ālais un puskoloid ālais graf īts: 
3801 20 10 00  – –  koloid ālais graf īts e ļļas suspensij ā; puskoloid ālais graf īts 5  0  
3801 20 90 00  – –  cits  5  0  
3801 30 00 00  –  oglek ļa pastas elektrodiem un taml īdz īgas pastas kr āšņu 
oder ējumam  5 0  
3801 90 00 00  –  cits  5  0  
3802  Aktiv ētā ogle; aktiv ēti dabiskie miner ālprodukti; dz īvnieku 
ogle, ieskaitot izmantotu dz īvnieku ogli:  
3802 10 00 00  –  aktiv ētā ogle  0  0  
3802 90 00  –  cits  
3802 90 00 10  – –  atkr āsošanas m āli 2  0  
3802 90 00 90  – –  cits  5  0  
3803 00  Rafin ēta vai nerafin ēta tale ļļa: 
3803 00 10 00  –  neatt īrīta 5  0  
3803 00 90 00  –  cits  5  0  
3804 00  Koksnes celulozes ražošanas ats ārmi, koncentr ēti vai nekon ­
centr ēti, atcukuroti vai ķīmiski apstr ādāti, ieskaitot lign īna 
sulfon ātus, bet iz ņemot tale ļļu, kas min ēta poz īcij ā 3803  
3804 00 10 00  –  koncentr ēts sulf ītsārms 5  0  
3804 00 90 00  –  cits  5  0  
3805  Sve ķu, koksnes terpent īns vai sulf ātterpent īns un cit ādas 
terpent īne ļļas, kas ieg ūtas skujkoku koksnes destil ēšanas vai 
cit ādas apstr ādes rezult ātā; neatt īrīts dipent ēns; sulf ītterpent īns 
un citi neatt īrīti paracim ēni; priežu e ļļa, kuras pamatsast āvda ļa 
ir α-terpineols  
3805 10  –  sve ķu, koksnes terpent īna vai sulf ātterpent īna e ļļasLV L 161/440 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3805 10 10 00  – –  sve ķu terpent īns 5  0  
3805 10 30 00  – –  koksnes terpent īns 5  0  
3805 10 90 00  – –  sulf ātterpent īns 5  0  
3805 90  –  cits  
3805 90 10 00  – –  priežu e ļļa 5  0  
3805 90 90 00  – –  cits  5  0  
3806  Kolofonijsk ābe un sve ķsk ābe un to atvasin ājumi; kolofonija 
spirts un kolofonija e ļļas; kaus ēti sve ķi: 
3806 10  –  kolofonijsk ābe un sve ķsk ābe 
3806 10 10 00  – –  kas ieg ūtas no svaigiem oleosve ķiem 5  0  
3806 10 90  – –  cits  
3806 10 90 10  – – –  skujkoku kolofonijs  6,5  0  
3806 10 90 90  – – –  cits  5  0  
3806 20 00 00  –  kolofonija, sve ķsk ābju vai kolofonija vai sve ķsk ābju atvasin ā­
jumu s āļi, iz ņemot kolofonija pievienošan ās produktu s āļus 5 0  
3806 30 00 00  –  esteru sve ķi 5  0  
3806 90 00 00  –  cits  5  0  
3807 00  Koka darva; koka darvas e ļļas; koksnes kreozots; koka spirts; 
augu pi ķis; alus pi ķis un taml īdz īgi produkti uz kolofonija, 
sve ķsk ābju vai augu pi ķa b āzes 
3807 00 10 00  –  darva  5  0  
3807 00 90 00  –  cits  5  0  
3808  Insektic īdi, rodentic īdi, fungic īdi, herbic īdi, pretd īgšanas 
līdzek ļi un augšanas regulatori, dezinfic ējošie l īdzek ļi un taml ī­
dz īgi produkti, iepakojum ā vai safas ēti p ārdošanai mazumtird ­
zniec ībā vai prepar ātu un izstr ādājumu veid ā (piem ēram, ar 
sēru apstr ādātas lentes, daktis, sveces un mušpap īrs) 
3808 50 00 00  –  Preces, kas uzskait ītas š īs noda ļas 1. piez īm ē par apakšpoz ī­
cij ām 0 0  
– cits  
3808 91  – –  insektic īdi: 
3808 91 10 00  – – –  uz piretro īdu b āzes 6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/441
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3808 91 20 00  – – –  uz hlor ēto og ļūde ņražu b āzes 0  0  
3808 91 30 00  – – –  uz karbam ātu b āzes 0  0  
3808 91 40  – – –  uz fosfororganisku savienojumu b āzes: 
3808 91 40 10  – – – –  uz dimeto āta b āzes 6,5  0  
3808 91 40 90  – – – – –  cits  0  0  
3808 91 90 00  – – –  cits  0  0  
3808 92  – –  fungic īdi: 
– – –  neorganiskie:  
3808 92 10 00  – – – –  prepar āti uz vara savienojumu b āzes 0  0  
3808 92 20 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  cits  
3808 92 30  – – – –  uz ditiokarbam ātu b āzes: 
3808 92 30 10  – – – – –  uz tiur āma b āzes 6,5  0  
3808 92 30 90  – – – – –  cits  0  0  
3808 92 40  – – – –  uz benzimidazolu b āzes: 
3808 92 40 10  – – – – –  uz karbendazima b āzes 6,5  0  
3808 92 40 90  – – – – –  cits  0  0  
3808 92 50  – – – –  uz diazolu vai triazolu b āzes 
3808 92 50 10  – – – – –  uz propikonazola b āzes 6,5  0  
3808 92 50 90  – – – – –  cits  0  0  
3808 92 60 00  – – – –  uz diaz īnu vai morfol īnu b āzes 0  0  
3808 92 90 00  – – – –  cits  0  0  
3808 93  – –  herbic īdi, pretd īgšanas l īdzek ļi un augšanas regulatori:  
– – –  herbic īdi: 
3808 93 11  – – – –  uz fenoksifitohormonu b āzes: 
3808 93 11 10  – – – – –  uz 2,4-D sk ābes b āzes 6,5  0LV L 161/442 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3808 93 11 90  – – – – –  cits  0  0  
3808 93 13 00  – – – –  uz triaz īnu b āzes 0  0  
3808 93 15  – – – –  uz am īdu b āzes 
3808 93 15 10  – – – – –  uz acetohlora b āzes 6,5  0  
3808 93 15 90  – – – – –  cits  0  0  
3808 93 17 00  – – – –  uz karbam ātu b āzes 0  0  
3808 93 21 00  – – – –  uz dinitroanil īna atvasin ājumu b āzes 0  0  
3808 93 23 00  – – – –  uz ur īnvielas, uracila vai sulfonilur īnvielas atvasin ājumu 
bāzes 0 0  
3808 93 27  – – – –  cits  
3808 93 27 10  – – – – –  uz dikamba b āzes 6,5  0  
3808 93 27 20  – – – – –  uz glifos āta b āzes 6,5  0  
3808 93 27 90  – – – – –  cits  0  0  
3808 93 30 00  – – –  augu pretd īgšanas l īdzek ļi 0  0  
3808 93 90 00  – – –  augu augšanas regulatori  0  0  
3808 94  – –  dezinfekcijas l īdzek ļi: 
3808 94 10 00  – – –  uz kvart ārā amonija s āļu b āzes 0  0  
3808 94 20 00  – – –  uz halogen ēto savienojumu b āzes 0  0  
3808 94 90 00  – – –  cits  0  0  
3808 99  – –  cits  
3808 99 10 00  – – –  rodentic īdi 0  0  
3808 99 90 00  – – –  cits  0  0  
3809  Virsmas apstr ādes vielas, kr āsu nes ēji kr āsošanas pa ātrin āšanai 
vai kr āsu nostiprin āšanai un cit ādi izstr ādājumi un prepar āti 
(piem ēram, apret ūras un kodin ātāji), kas izmantojami tekstil ­
rūpniec ībā, pap īra, ādas r ūpniec ībā vai taml īdz īgās nozar ēs un 
kas citur nav min ēti vai iek ļauti 
3809 10  –  uz vielu ar cietes īpaš ībām b āzes 
3809 10 10 00  – –  kuros š ādu vielu saturs nep ārsniedz 55 % no kop ējās masas  5  3  
3809 10 30 00  – –  kuros š ādu vielu saturs ir 55 % vai vair āk, bet nep ārsniedz 
70 % no kop ējās masas  5 3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/443
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3809 10 50 00  – –  kuros š ādu vielu saturs ir 70 % vai vair āk, bet nep ārsniedz 
83 % no kop ējās masas  5 3  
3809 10 90 00  – –  kuros š ādu vielu saturs ir 83 % no kop ējās masas vai vair āk 5  3  
– cits  
3809 91 00  – –  izmantojami tekstilr ūpniec ībā vai taml īdz īgās nozar ēs 
3809 91 00 10  – – –  šķidrie organiskie silikoni, ūdensnecaurlaid īgi 0  0  
3809 91 00 90  – – –  cits  0  0  
3809 92 00  – –  izmantojami pap īrrūpniec ībā vai taml īdz īgās nozar ēs 
3809 92 00 10  – – –  šķidrie organiskie silikoni, izmantojami pap īrrūpniec ībā 
vai taml īdz īgās nozar ēs 0 0  
3809 92 00 90  – – –  cits  5  0  
3809 93 00 00  – –  izmantojami ādu vai taml īdz īgā rūpniec ībā 0  0  
3810  Met āla virsmu kodin āšanas prepar āti; kuš ņi un citi pal īgprepa ­
rāti m īkstlod ēšanai, cietlod ēšanai un metin āšanai; pastas un 
pulveri m īkstlod ēšanai, cietlod ēšanai un metin āšanai, kuri 
sast āv no met āla un citiem materi āliem; prepar āti, ko izmanto 
kā serde ņus vai p ārkl ājumus metin āšanas elektrodiem vai stie ­ 
ņiem 
3810 10 00 00  –  met āla virsmu kodin āšanas prepar āti; pastas un pulveri m īks ­
tlod ēšanai, cietlod ēšanai un metin āšanai, kuri sast āv no 
met āla un citiem materi āliem  5 0  
3810 90  –  cits  
3810 90 10 00  – –  prepar āti, ko izmanto k ā serde ņus vai p ārkl ājumus metin ā­ 
šanas elektrodiem vai stie ņiem 5 0  
3810 90 90  – –  cits  
3810 90 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3810 90 90 90  – – –  cits  5  0  
3811  Gatavi antidetonatori, oksid ācijas inhibitori, p ārsve ķošan ās 
inhibitori, biezin ātāji, pretkorozijas l īdzek ļi un cit ādas gatav ās 
piedevas miner āleļļām (ieskaitot benz īnu) vai citiem š ķidru ­
miem, ko izmanto t ādām paš ām vajadz ībām k ā miner āleļļas 
– antidetonatori:  
3811 11  – –  uz svina savienojumu b āzes 
3811 11 10 00  – – –  uz tetraetilsvina b āzes 3  0LV L 161/444 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3811 11 90 00  – – –  cits  3  0  
3811 19 00 00  – –  cits  3  0  
– piedevas zieže ļļām 
3811 21 00 00  – –  kas satur naftas e ļļas vai e ļļas, kuras ieg ūtas no bitumen ­
materi āliem  2 0  
3811 29 00 00  – –  cits  5  0  
3811 90 00 00  –  cits  5  0  
3812  Gatavi kau čuka vulkaniz ācijas pa ātrin ātāji; kau čuka vai plas ­
tmasas plastific ēšanas savienojumi, kas citur nav min ēti un 
iek ļauti; antioksidanti un citi kau čuka un plastmasas stabiliz ē­ 
šanas savienojumi  
3812 10 00  –  gatavi kau čuka vulkaniz ācijas pa ātrin ātāji: 
3812 10 00 10  – –  uz N,N ′-ditiodimorfol īna b āzes (sulfaz āns, perkac īts, renol ­
rans DTDM, renokurs M)  6,5 0  
3812 10 00 90  – –  cits  0  0  
3812 20  –  kau čuka vai plastmasu plastific ēšanas savienojumi  
3812 20 10 00  – –  reakcijas mais ījums, kas satur benzil-3-izobutiriloksi-1- 
izopropil-2,2-dimetilpropilftal ātu un benzil-3-izobutiri ­
loksi-2,2,4-trimetilpentilftal ātu 0 0  
3812 20 90 00  – –  cits  0  0  
3812 30  –  antioksidanti un citi kau čuka un plastmasas stabiliz ēšanas 
savienojumi  
3812 30 20 00  – –  antioksidanti  0  0  
3812 30 80 00  – –  cits  0  0  
3813 00 00 00  Ugunsdz ēšamo apar ātu mais ījumi un l ādiņi; uzpild īti uguns ­
dz ēšamie apar āti 5 0  
3814 00  Jaukti organiskie š ķīdin ātāji un atš ķaid ītāji, kas citur nav 
min ēti un iek ļauti; gatavi sast āvi kr āsu un laku no ņemšanai  
3814 00 10 00  –  uz butilacet āta b āzes 0  0  
3814 00 90  –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/445
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – uz acetona, ksilola, toluola, 2-etoksietanola, š ķīdin ātāju, 
lakbenz īna un etanola b āzes: 
3814 00 90 11  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3814 00 90 19  – – –  cits  0  0  
3814 00 90 90  – –  cits  0  0  
3815  Ķīmisko reakciju iniciatori, pa ātrin ātāji un katalizatori, kas 
citur nav min ēti un iek ļauti:  
– katalizatori uz nes ējiem:  
3815 11 00  – –  kuru akt īvais komponents ir ni ķelis vai ni ķeļa savienojumi:  
3815 11 00 10  – – –  met āna otrreiz ējā reform ēšana  6,5  0  
3815 11 00 91  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3815 11 00 98  – – – –  cits  2  0  
3815 12 00 00  – –  kuru akt īvais komponents ir d ārgmet āli vai d ārgmet ālu 
savienojumi  2 0  
3815 19  – –  cits  
3815 19 10 00  – – –  katalizators graudu veid ā, kuru da ļiņu izm ērs 90 % masas 
vai vair āk nep ārsniedz 10 mikrometrus un kurš sast āv no 
oks īdu mais ījumiem uz magnija–sil īcija nes ēja, kas satur: 
— 20 % vai vair āk, bet ne vair āk par 35 % vara 
un 
— 2 % vai vair āk, bet ne vair āk par 3 % bismuta, un 
kura īpatn ējais svars ir 0,2 vai vair āk, bet nep ārsniedz 
1,0 2 0  
3815 19 90  – – –  cits  
3815 19 90 10  – – – –  katalizatori CO konversijai pie zemas temperat ūras, 
cinka produkti s ēra savienojumu absorb ēšanai, amonjaka 
sintez ēšanas katalizatori  6,5 0  
3815 19 90 90  – – – –  cits  2  0  
3815 90  –  cits  
3815 90 10 00  – –  katalizators, kas sast āv no etiltrifenilfosfonija acet āta meta ­
nola š ķīdum ā 2 0  
3815 90 90  – –  cits  
3815 90 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0LV L 161/446 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3815 90 90 90  – – –  cits  2  0  
3816 00 00 00  Ugunsiztur īgie cementi, b ūvjava, betoni un taml īdz īgi mais ī­
jumi, iz ņemot poz īcij ā 3801 min ētos 5 0  
3817 00  Jaukti alkilbenzoli un jaukti alkilnaftal īni, iz ņemot poz īcij ās 
2707 vai 2902 min ētos 
3817 00 50 00  –  line ārais alkilbenzols  0,1  0  
3817 00 80 00  –  cits  5  3  
3818 00  Le ģēti ķīmiskie elementi, kurus izmanto elektronik ā, disku, 
pl ātņu vai taml īdz īgās form ās; le ģēti ķīmiskie savienojumi, 
kurus izmanto elektronik ā: 
3818 00 10 00  –  le ģēts sil īcijs 5  0  
3818 00 90 00  –  cits  5  0  
3819 00 00  Bremžu š ķidrumi un cit ādi gatavie š ķidrumi hidrauliskajiem 
pārvadiem, kas nesatur vai satur maz āk par 70 % no kop ējās 
masas naftas e ļļas vai e ļļas, kuras ieg ūtas no bitumenminer ā­
liem  
3819 00 00 10  –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3819 00 00 90  –  cits  5  0  
3820 00 00  Gatavi pretaizsalšanas l īdzek ļi un atkaus ēšanas š ķidrumi  
3820 00 00 10  –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 2,5  0  
3820 00 00 90  –  cits  6,5  0  
3821 00 00  Gatavas barotnes mikroorganismu audz ēšanai vai uztur ēšanai 
(ieskaitot v īrusus un taml īdz īgus organismus) vai no augu, 
cilv ēku, vai dz īvnieku š ūnām: 
3821 00 00 10  –  gatavas barotnes mikroorganismu audz ēšanai  2  0  
3821 00 00 90  –  cits  0  0  
3822 00 00 00  Diagnostikas vai laboratorijas rea ģenti uz pamatnes un gatavie 
diagnostikas vai laboratorijas rea ģenti uz pamatnes vai bez t ās, 
izņemot tos, kas iek ļauti poz īcij ā 3002 vai 3006; sertific ēti 
standarta materi āli 0 0  
3823  R ūpniecisk ās vienv ērtīgās tauksk ābes; rafin ējot ieg ūtas sk ābās 
eļļas; r ūpnieciskie alif ātiskie spirti:  
– rūpniecisk ās vienv ērtīgās tauksk ābes; rafin ējot ieg ūtās sk ābās 
eļļas:LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/447
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3823 11 00 00  – –  stear īnsk ābe 1  0  
3823 12 00 00  – –  ole īnsk ābe 1  0  
3823 13 00 00  – –  tale ļļas tauksk ābes 5  0  
3823 19  – –  cits  
3823 19 10 00  – – –  destil ētas tauksk ābes 5  0  
3823 19 30 00  – – –  tauksk ābju destil āts 5  0  
3823 19 90 00  – – –  cits  5  0  
3823 70 00 00  –  rūpnieciskie alif ātiskie spirti  5  0  
3824  Lietošanai gatavas saistvielas liet ņu veidn ēm un serde ņiem; 
ķīmijas vai saskarnozaru r ūpniec ības ķīmiskie produkti un 
prepar āti (ar ī produkti un prepar āti, kas satur dab īgu produktu 
mais ījumus), kas nav min ēti vai iek ļauti citur  
3824 10 00  –  gatavas saistvielas liet ņu veidn ēm vai serde ņiem:  
3824 10 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3824 10 00 90  – –  cits  5  0  
3824 30 00 00  –  neaglomer ēti met ālu karb īdi, sajaukti savstarp ēji vai ar met ā­
lisk ām saistviel ām 5 0  
3824 40 00 00  –  gatavas piedevas cementiem, jav ām vai betoniem  5  0  
3824 50  –  ugunsneiztur īgas javas un betoni:  
3824 50 10 00  – –  liešanai gatavs betons  5  0  
3824 50 90 00  – –  cits  5  0  
3824 60  –  sorb īts, iz ņemot apakšpoz īcij ā 2905 44 min ēto 
– – ūdens š ķīdum ā: 
3824 60 11 00  – – –  kur ā, r ēķinot p ēc D-glic īta satura, ir 2 % no kop ējās masas 
vai maz āk D-mann īta 5 3  
3824 60 19 00  – – –  cits  5  3  
– – cits  
3824 60 91 00  – – –  kur ā, r ēķinot p ēc D-glic īta satura, ir 2 % no kop ējās masas 
vai maz āk D-mann īta 5 3LV L 161/448 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3824 60 99 00  – – –  cits  5  3  
– Mais ījumi, kas satur halogen ētos met āna, et āna vai prop āna 
atvasin ājumus  
3824 71 00 00  – –  Satur hlorofluorokarbon ātus (CFCs), satur vai nesatur 
hidrohlorofluorokarbon ātus (HCFCs), perfluorokarbon ātus 
(PFCs) vai hidrofluorokarbon ātus (HFCs)  5 0  
3824 72 00 00  – –  Satur bromohlorodifluoromet ānu, bromotrifluoromet ānu 
vai dibromotetrafluoroet ānus 5 0  
3824 73 00 00  – –  Satur hidrobromofluorokarbon ātus (HBFCs)  5  0  
3824 74 00 00  – –  Satur hidrohlorofluorokarbon ātus (HCFCs), satur vai 
nesatur perfluorokarbon ātus (PFCs) vai hidrofluorokarbo ­
nātus (HFCs), ta ču nesatur hlorofluorokarbon ātus (CFCs)  5 0  
3824 75 00 00  – –  Satur oglek ļa tetrahlor īdu 0  0  
3824 76 00 00  – –  Satur 1,1,1-trihloroet ānu (metila hloroformu)  0  0  
3824 77 00 00  – –  Satur bromomet ānu (metila brom īdu) vai bromohlorome ­
tānu 0 0  
3824 78 00 00  – –  Satur perfluorokarbon ātus (PFCs) vai hidrofluorokarbon ātus 
(HFCs), ta ču nesatur hlorofluorokarbon ātus (CFCs) vai 
hidrohlorofluorokarbon ātus (HCFCs)  5 0  
3824 79 00 00  – –  cits  5  0  
– Mikst ūras un medikamenti, kas satur oksir ānu (etil ēna oks ī­
du), polibrombifenilus (PBBs), polihlorbifenilus (PCBs), polih ­
lorterfenilus (PCTs) vai tris(2,3-dibromopropil)fosf ātu 
3824 81 00 00  – –  Satur oksir ānu (etil ēnoks īdu) 0  0  
3824 82 00 00  – –  Satur polihlorbifenilus (PCBs), polihlorterfenilus (PCTs) vai 
polibrombifenilus (PBBs)  0 0  
3824 83 00 00  – –  Satur tris(2,3-dibromopropil) fosf ātu 0  0  
3824 90  –  cits  
3824 90 10 00  – –  naftas sulfon āti, iz ņemot s ārmu met ālu, amonija vai etano ­
lam īnu naftas sulfon ātus; tiofen ētas sulfonsk ābes un to s āļi 
no e ļļām, kas ieg ūtas no bitumenminer āliem  0 0  
3824 90 15 00  – –  jonu apmai ņas materi āli (sve ķi) 5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/449
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3824 90 20 00  – –  vakuumlampu g āzu absorb ētāji 5  0  
3824 90 25 00  – –  pirolign īti (piem ēram, kalcija); neatt īrīts kalcija tartr āts; 
neatt īrīts kalcija citr āts 5 0  
3824 90 30 00  – –  sārmains dzelzs oks īds g āzu att īrīšanai  5  0  
3824 90 35 00  – –  pretr ūsas prepar āti, kuru akt īvā viela ir am īni 5  0  
3824 90 40 00  – –  laku un taml īdz īgu produktu neorganisku š ķīdin ātāju un 
atš ķaid ītāju mais ījumi  5 0  
– – cits  
3824 90 45 00  – – –  pretpl āvas un taml īdz īgi savienojumi  5  0  
3824 90 50  – – –  prepar āti elektrogalvaniz ācijai  
3824 90 50 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3824 90 50 90  – – – –  cits  5  0  
3824 90 55 00  – – –  glicer īna tauksk ābju monoesteru, diesteru un triesteru 
mais ījumi (tauku emulgatori)  0 0  
– – –  produkti un prepar āti, kurus izmanto farm ācij ā un ķirur ­ 
ģijā: 
3824 90 61 00  – – – –  antibiotiku ražošanas procesa starpprodukti, kurus ieg ūst 
Streptomyces tenebrarius ferment ācij ā, ar ī izž āvēti, 
izmantojami poz īcij ā 3004 min ēto cilv ēkiem paredz ēto 
medikamentu ražošan ā 5 0  
3824 90 62 00  – – – –  monenz īns āļu ražošanas procesa starpprodukti  5  0  
3824 90 64 00  – – – –  cits  5  0  
3824 90 65 00  – – –  pal īgizstr ādājumi lietuv ēm (iz ņemot apakšpoz īcij ā 
3824 10 00 min ētos) 5 0  
3824 90 70 00  – – –  ugunsdroš ības, ūdensnecaurlaid ības un taml īdz īgi aizsarg ­
prepar āti, kurus izmanto celtniec ībā 5 0  
– – –  cits  
3824 90 75 00  – – – –  nele ģētas litija niob āta pusvad ītāju pl āksnes  5  0  
3824 90 80 00  – – – –  no dimeriz ētām tauksk ābēm atvasin ātu am īnu mais ījums 
ar vid ējo molekulmasu 520 vai liel āku, bet ne liel āku 
par 550  5 0LV L 161/450 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3824 90 85 00  – – – –  3-(1-etil-1-metilpropil)-izoksazol-5-ilam īns toluola 
šķīdum ā 5 0  
3824 90 98 00  – – – –  cits  0  0  
3825  Citur nemin ēti ķīmijas un saskarnozaru r ūpniec ības atlikumi; 
sadz īves atkritumi; notek ūde ņu d ūņas; cit ādi atkritumi, kas 
min ēti š īs noda ļas 6. piez īm ē 
3825 10 00 00  –  sadz īves atkritumi  0  0  
3825 20 00 00  –  notek ūde ņu d ūņas 0  0  
3825 30 00 00  –  ārstniec ības atkritumi  0  0  
– izlietoto organisko š ķīdin ātāju atkritumi  
3825 41 00 00  – –  halogen ēti 0  0  
3825 49 00 00  – –  cits  0  0  
3825 50 00 00  –  met ālu kodin ātāju, hidraulisko š ķidrumu, bremžu š ķidrumu 
un antifr īzu š ķidrumu atkritumi  0 0  
– cit ādi ķīmijas un saskarnozaru atkritumi  
3825 61 00 00  – –  kas satur galvenok ārt organiskus komponentus  0  0  
3825 69 00 00  – –  cits  0  0  
3825 90  –  cits  
3825 90 10 00  – –  sārmains dzelzs oks īds g āzu att īrīšanai  0  0  
3825 90 90 00  – –  cits  0  0  
VII VII SADA ĻA - PLASTMASAS UN TO IZSTR ĀDĀJUMI; 
KAU ČUKS UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
39 NODA ĻA 39 - PLASTMASAS UN TO IZSTR ĀDĀJUMI  
I. PIRMFORMAS  
3901  Etil ēna polim ēri pirmform ās 
3901 10  –  polietil ēns, kura bl īvums ir maz āks par 0,94  
3901 10 10 00  – –  line ārais polietil ēns 0  0  
3901 10 90 00  – –  cits  0  0  
3901 20  –  polietil ēns ar bl īvumu 0,94 vai vair ākLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/451
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3901 20 10 00  – –  polietil ēns vien ā no form ām, kas min ētas š īs noda ļas 6. 
piez īmes b) apakšpunkt ā, ar bl īvumu 0,958 vai vair āk 
23 °C temperat ūrā un kurš satur: 
— 50 mg/kg vai maz āk alum īnija, 
— 2 mg/kg vai maz āk kalcija, 
— 2 mg/kg vai maz āk hroma, 
— 2 mg/kg vai maz āk dzelzs, 
— 2 mg/kg vai maz āk ni ķeļa, 
— 2 mg/kg vai maz āk tit āna un 
— 8 mg/kg vai maz āk van ādija, hlorsulfon ātpolietil ēna 
ražošanai  0 0  
3901 20 90 00  – –  cits  0  0  
3901 30 00 00  –  etil ēna–vinilacet āta kopolim ēri 0,05  0  
3901 90  –  cits  
3901 90 10 00  – –  jonom ērie sve ķi, ko veido etil ēna terpolim ēra ar izobutilak ­
ril ātu un metakrilsk ābi s āls 5 0  
3901 90 20 00  – –  polistirola, etil ēna un butil ēna kopolim ēra un polistirola 
A-B-A blokkopolim ērs, kas satur 35 % vai maz āk stirola, 
vien ā no form ām, kas min ētas š īs noda ļas 6. piez īmes b) 
apakšpunkt ā 5 0  
3901 90 90  – –  cits  
3901 90 90 10  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3901 90 90 90  – – –  cits  5  3  
3902  Propil ēna vai to olef īnu polim ēri pirmform ā: 
3902 10 00 00  –  polipropil ēns 0  0  
3902 20 00 00  –  poliizobutil ēns 5  3  
3902 30 00  –  propil ēna kopolim ēri: 
3902 30 00 10  – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3902 30 00 90  – –  cits  5  3  
3902 90  –  citsLV L 161/452 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3902 90 10 00  – –  polistirola, etil ēna un butil ēna kopolim ēra un polistirola 
A-B-A blokkopolim ērs, kas satur 35 % vai maz āk stirola, 
vien ā no form ām, kas min ētas š īs noda ļas 6. piez īmes b) 
apakšpunkt ā 5 0  
3902 90 20 00  – –  polibut-1- ēns, but-1- ēna kopolim ērs ar etil ēnu, kas satur 
10 % no kop ējās masas vai maz āk etil ēnu, vai polibut-1- 
ēna mais ījums ar polietil ēnu un/vai polipropil ēnu, kas satur 
10 % no svara vai maz āk polietil ēnu un/vai 25 % no svara 
vai maz āk polipropil ēnu, vien ā no form ām, kas min ētas š īs 
noda ļas 6. piez īmes b) apakšpunkt ā 5 0  
3902 90 90 00  – –  cits  5  3  
3903  Stirola polim ēri pirmform ās 
– polistirols  
3903 11 00 00  – –  izplesties sp ējīgs 6,5  3  
3903 19 00 00  – –  cits  6,5  0  
3903 20 00 00  –  stirola–akrilnitrila (SAN) kopolim ēri 0  0  
3903 30 00 00  –  akrilnitrila, butadi ēna un stirola (ABS) kopolim ēri 0  0  
3903 90  –  cits  
3903 90 10 00  – –  kopolim ērs vien īgi no stirola ar alilspirtu ar acetilskaitli 
175 vai liel āku 0 0  
3903 90 20 00  – –  brom ēts polistirols, kas satur 58 % vai vair āk, bet ne vair āk 
par 71 % bromu, k ādā no form ām, kas min ētas š īs noda ļas 
6. piez īmes b) apakšpunkt ā 0 0  
3903 90 90 00  – –  cits  0  0  
3904  Vinilhlor īda vai to halogen ēto olef īnu polim ēri pirmform ās: 
3904 10 00 00  –  ar cit ām viel ām nesajaukts polivinilhlor īds: 0  0  
– citi polivinilhlor īdi: 
3904 21 00 00  – –  neplastific ēti 5  3  
3904 22 00 00  – –  plastific ēti 0  0  
3904 30 00 00  –  vinilhlor īda un vinilacet āta kopolim ēri 0  0  
3904 40 00 00  –  cit ādi vinilhlor īda kopolim ēri 0  0  
3904 50  –  vinilid ēnhlor īda polim ēri:LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/453
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3904 50 10 00  – –  vinilid ēnhlor īda kopolim ērs ar akrilnitrilu izplesties sp ējīgu 
lod īšu form ā, ar diametru 4 mikrometri vai liel āku, bet ne 
liel āku par 20 mikrometriem  0 0  
3904 50 90 00  – –  cits  0  0  
– fluorpolim ēri 
3904 61 00 00  – –  politetrafluoretil ēns 0  0  
3904 69  – –  cits  
3904 69 10 00  – – –  poli(vinilfluor īds) k ādā no form ām, kas min ētas š īs 
noda ļas 6. piez īmes b) apakšpunkt ā 0 0  
3904 69 90 00  – – –  cits  0  0  
3904 90 00 00  –  cits  0  0  
3905  Vinilacet āta vai citu vinilesteru polim ēri pirmform ās; cit ādi 
vinilpolim ēri pirmform ās 
– polivinilacet āts: 
3905 12 00 00  – –  disper ģēti ūden ī 5  0  
3905 19 00 00  – –  cits  5  0  
– vinilacet āta kopolim ēri 
3905 21 00 00  – –  disper ģēti ūden ī 2  0  
3905 29 00 00  – –  cits  5  0  
3905 30 00 00  –  polivinilspirts, kas satur vai nesatur nehidroliz ētas acet ātgru ­
pas 2 0  
– cits  
3905 91 00 00  – –  kopolim ēri 5  0  
3905 99  – –  cits  
3905 99 10 00  – – –  poli(vinilform āls), vien ā no form ām, kas min ētas š īs 
noda ļas 6. piez īmes b) apakšpunkt ā, ar molekulmasu 
10 000 vai liel āku, bet ne liel āku par 40 000, un kas 
satur: 
— 9,5 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 13 % acetilgrupu, 
izteiktu k ā vinilacet āts 
un 
— 5 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 6,5 % hidroksilgrupu, 
kas izteiktas k ā vinilspirts  5 0LV L 161/454 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3905 99 90 00  – – –  cits  5  0  
3906  Akrilpolim ēri pirmform ās 
3906 10 00 00  –  polimetilmetakril āts 0  0  
3906 90  –  cits  
3906 90 10 00  – –  poli [N-(3-hidroksiimino-1,1-dimetilbutil) akrilam īds] 0,5  0  
3906 90 20 00  – –  2-diizopropilaminoetilmetakril āta kopolim ērs ar decilme ­
takril ātu N,N- dimetilacetam īda š ķīduma form ā ar kopoli ­
m ēru saturu 55 % no kop ējās masas vai vair āk 0,5 0  
3906 90 30 00  – –  akrilsk ābes kopolim ērs ar 2-etilheksilakril ātu, ar 2-etilhek ­
silakril āta saturu 10 % no kop ējās masas vai vair āk, bet ne 
vair āk par 11 %  0,5 0  
3906 90 40 00  – –  akrilnitrila kopolim ērs ar metilakril ātu, modific ēts ar poli ­
butadi ēna akrilnitrilu (NBR)  0,5 0  
3906 90 50 00  – –  akrilsk ābes, alkilmetakril āta un neliela citu monom ēru 
daudzuma polimeriz ācijas produkts, ko izmanto k ā tekstil ­
materi ālu apdruk āšanas pastu iebiezin ātāju 0,5 0  
3906 90 60 00  – –  metilakril āta kopolim ērs ar etil ēnu un monom ēru, kur ā k ā 
aizvietot ājs ir nenoteikt ā karboksilgrupa un kas satur 50 % 
no kop ējās masas vai vair āk metilakril āta savienojum ā ar 
sil īciju vai bez t ā 0,5 0  
3906 90 90 00  – –  cits  0  0  
3907  Poliacet āli, cit ādi poli ēteri un epoks īdsve ķi pirmform ās; poli ­
karbon āti, alk īdsve ķi, polialilesteri un cit ādi poliesteri pirmfor ­
m ās 
3907 10 00 00  –  poliacet āli 5  0  
3907 20  –  cit ādi poli ēteri  
– – poli ēteru spirti  
3907 20 11 00  – – –  polietil ēnglikoli  5  0  
– – –  cits  
3907 20 21 00  – – – –  ar hidroksilskaitli l īdz 100  1  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/455
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3907 20 29 00  – – – –  cits  0  0  
– – cits  
3907 20 91 00  – – –  1-hlor-2,3-epoksiprop āna kopolim ērs ar etil ēna oks īdu 5  0  
3907 20 99 00  – – –  cits  5  0  
3907 30 00 00  –  epoks īdsve ķi 0  0  
3907 40 00 00  –  polikarbon āti 0  0  
3907 50 00 00  –  alk īdsve ķi 0  0  
3907 60  –  polietil ēntereftal āts: 
3907 60 20 00  – –  ar viskozit āti 78 ml/g vai liel āku 1  3  
3907 60 80 00  – –  cits  1  3  
3907 70 00 00  –  Poli(laktitola sk ābe) 0  0  
– cit ādi poliesteri  
3907 91  – –  nepies ātin ātie 
3907 91 10  – – –  šķidri 
3907 91 10 10  – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 1  0  
3907 91 10 90  – – – –  cits  2  0  
3907 91 90 00  – – –  cits  5  0  
3907 99  – –  cits  
– – –  ar hidroksilskaitli ne liel āku par 100  
3907 99 11 00  – – – –  poli(etil ēnnaftal īn-2,6-dikarboksil āts) 5  0  
3907 99 19  – – – –  cits  
3907 99 19 10  – – – – –  polibutil ēntereftal āts, ar īpatn ējo svaru vismaz 
1,29 g/ñ  3 , bet ne vair āk k ā 1,33 g/ñ  3 2 3  
3907 99 19 90  – – – – –  cits  5  3  
– – –  cits  
3907 99 91 00  – – – –  poli(etil ēnnaftal īn-2,6-dikarboksil āts) 5  0LV L 161/456 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3907 99 98 00  – – – –  cits  0  0  
3908  Poliam īdi pirmform ās 
3908 10 00  –  poliam īds-6, -11, -12, -6,6, -6,9, -6,10 vai -6,12  
3908 10 00 10  – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 2  0  
3908 10 00 90  – –  cits  5  0  
3908 90 00 00  –  cits  6,5  0  
3909  Am īnsve ķi, fenolsve ķi un poliuret āni pirmform ās 
3909 10 00 00  –  karbam īdsve ķi; tiokarbam īdsve ķi 5  0  
3909 20 00 00  –  melam īnsve ķi 5  0  
3909 30 00 00  –  cit ādi am īnsve ķi 5  0  
3909 40 00 00  –  fenolsve ķi 0  0  
3909 50  –  poliuret āni 
3909 50 10 00  – –  2,2 ′-(terc-butilimino)dietanola un 4,4 ′-metil ēndicikloheksil ­
diizocian āta poliuret āns, izš ķīdin āts N,N-dimetilacetam īdā, 
ar polim ēru saturu 50 % no svara vai vair āk 5 0  
3909 50 90  – –  cits  
3909 50 90 10  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3909 50 90 90  – – –  cits  5  0  
3910 00 00  Silikoni pirmform ās 
3910 00 00 10  –  silikone ļļas 6,5  0  
3910 00 00 50  –  silikona elastom ēri 2  0  
3910 00 00 90  –  cits  5  0  
3911  Naftas sve ķi, kumarona–ind ēna sve ķi, politerp ēni, polisulf īdi, 
polisulfoni un cit ādi produkti pirmform ās, kas min ēti š īs 
noda ļas 3. piez īm ē un citur nav min ēti un iek ļauti 
3911 10 00 00  –  Naftas sve ķi, kumarona sve ķi, ind ēna sve ķi vai kumarona– 
ind ēna sve ķi un politerp ēni 0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/457
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3911 90  –  cits  
– – kondens ācijas produkti vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ē­ 
šanos produkti, ķīmiski modific ēti vai nemodific ēti 
3911 90 11 00  – – –  poli(oksi-1,4-fenil ēnsulfonil-1,4-fenil ēnoksi-1,4-fenil ēnizo ­
propilid ēn-1,4-fenil ēns) vien ā no form ām, kas min ētas š īs 
noda ļas 6. piez īmes b) apakšpunkt ā 5 0  
3911 90 13 00  – – –  poli(tio-1,4-fenil ēns) 5  0  
3911 90 19 00  – – –  cits  5  0  
– – cits  
3911 90 91 00  – – –  p-krezola un divinilbenzola kopolim ērs, N,N-dimetilaceta ­
m īda š ķīduma form ā, ar polim ēra saturu 50 % vai vair āk 5 0  
3911 90 93 00  – – –  viniltoluola un α metilstirola hidrogenetie kopolim ēri 5  0  
3911 90 99 00  – – –  cits  5  0  
3912  Celuloze un t ās ķīmiskie atvasin ājumi pirmform ās, kas citur 
nav min ēti un iek ļauti  
– celulozes acet āti 
3912 11 00 00  – –  neplastific ēti 0  0  
3912 12 00 00  – –  plastific ēti 0  0  
3912 20  –  celulozes nitr āti (ieskaitot kolodijus)  
– – neplastific ēti 
3912 20 11 00  – – –  kolodiji un celoid īns 0  0  
3912 20 19 00  – – –  cits  0  0  
3912 20 90 00  – –  plastific ēti 0  0  
– celulozes ēteri 
3912 31 00 00  – –  karboksimetilceluloze un t ās s āļi 6,5  0  
3912 39  – –  cits  
3912 39 10 00  – – –  etilceluloze  0  0  
3912 39 20 00  – – –  hidroksipropilceluloze  0  0LV L 161/458 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3912 39 80 00  – – –  cits  0  0  
3912 90  –  cits  
3912 90 10 00  – –  celulozes esteri  0  0  
3912 90 90 00  – –  cits  0  0  
3913  Dabiskie polim ēri (piem ēram, alg īnsk ābe) un modific ētie 
dabiskie polim ēri (piem ēram, cietin ātie prote īni, dabisk ā 
kau čuka ķīmiskie atvasin ājumi) pirmform ās, kas citur nav 
min ēti un iek ļauti 
3913 10 00 00  –  alg īnsk ābe, t ās s āļi un esteri  5  0  
3913 90 00  –  cits  
3913 90 00 10  – –  dekstr āns 0,1  0  
3913 90 00 90  – –  cits  5  0  
3914 00 00 00  Jonu apmai ņas sve ķi pirmform ās uz poz īcij ās 3901–3913 
min ēto polim ēru b āzes 6,5 0  
II. ATKRITUMI, ATGRIEZUMI UN ATL ŪZAS; PUSFABRI ­
KĀTI; IZSTR ĀDĀJUMI  
3915  Plastmasu atkritumi, atgriezumi un atl ūzas 
3915 10 00 00  –  no etil ēna polim ēriem  5  0  
3915 20 00 00  –  no stirola polim ēriem  5  0  
3915 30 00 00  –  no vinilhlor īda polim ēriem  5  0  
3915 90  –  no cit ām plastmas ām 
– – no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  
3915 90 11 00  – – –  no propil ēna polim ēriem  2  0  
3915 90 18 00  – – –  cits  2  0  
3915 90 90 00  – –  cits  2  0  
3916  Plastmasas monopavediens ar š ķērsgriezumu liel āku par 
1 mm, stie ņi, serde ņi un profili ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādāti 
3916 10 00  –  no etil ēna polim ēriem  
3916 10 00 10  – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/459
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3916 10 00 90  – –  cits  5  0  
3916 20  –  no vinilhlor īda polim ēriem  
3916 20 10  – –  no poli(vinilhlor īda) 
3916 20 10 10  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3916 20 10 90  – – –  cits  5  0  
3916 20 90 00  – –  cits  5  0  
3916 90  –  no cit ām plastmas ām 
– – no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ācijas 
vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  
3916 90 11  – – –  no poliesteriem  
3916 90 11 10  – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 2  0  
3916 90 11 90  – – – –  cits  5  0  
3916 90 13 00  – – –  no poliam īdiem  5  0  
3916 90 15 00  – – –  no epoks īdsve ķiem 5  0  
3916 90 19 00  – – –  cits  5  0  
– – no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  
3916 90 51 00  – – –  no propil ēna polim ēriem  5  0  
3916 90 59 00  – – –  cits  5  0  
3916 90 90 00  – –  cits  5  0  
3917  Plastmasas caurul ītes, caurules, š ļūtenes un to savienot ājele ­
menti (piem ēram, savienojumi, l īkumi, uzmavas)  
3917 10  –  m āksl īgās desu ādas no cietin ātiem prote īniem vai celulozes 
materi āliem  
3917 10 10 00  – –  no cietin ātiem prote īniem  6,5  0  
3917 10 90 00  – –  no celulozes materi āliem  5  0  
– ciet ās caurul ītes, caurules un š ļūtenes  
3917 21  – –  no etil ēna polim ēriemLV L 161/460 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3917 21 10 00  – – –  bezšuves un grieztas gabalos, kuru garums ir liel āks par 
maksim ālo š ķērsgriezumu, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādātas 5 0  
3917 21 90  – – –  cits  
3917 21 90 10  – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3917 21 90 30  – – – –  ar savienot ājelementiem, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
3917 21 90 90  – – – –  cits  5  0  
3917 22  – –  no propil ēna polim ēriem  
3917 22 10 00  – – –  bezšuves un grieztas gabalos, kuru garums ir liel āks par 
maksim ālo š ķērsgriezumu, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādātas 5 0  
3917 22 90  – – –  cits  
3917 22 90 30  – – – –  ar savienot ājelementiem, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
3917 22 90 90  – – – –  cits  5  0  
3917 23  – –  no vinilhlor īda polim ēriem  
3917 23 10 00  – – –  bezšuves un grieztas gabalos, kuru garums ir liel āks par 
maksim ālo š ķērsgriezumu, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādātas 5 0  
3917 23 90  – – –  cits  
3917 23 90 30  – – – –  ar savienot ājelementiem, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
3917 23 90 90  – – – –  cits  5  0  
3917 29  – –  no cit ām plastmas ām 
– – –  bezšuves un grieztas gabalos, kuru garums ir liel āks par 
maksim ālo š ķērsgriezumu, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādātas 
3917 29 12 00  – – – –  no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  5 0  
3917 29 15 00  – – – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  5  0  
3917 29 19 00  – – – –  cits  5  0  
3917 29 90  – – –  cits  
3917 29 90 10  – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/461
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3917 29 90 30  – – – –  ar savienot ājelementiem, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
3917 29 90 90  – – – –  cits  5  0  
– cit ādas caurul ītes, caurules un š ļūtenes  
3917 31 00  – –  elast īgas caurul ītes, caurules un š ļūtenes, kam p ārraušanas 
spiediens ir vismaz 27,6 MPa  
3917 31 00 30  – – –  ar savienot ājelementiem, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
3917 31 00 90  – – –  cits  2  0  
3917 32  – –  cit ādas, kas nav stiegrotas vai cit ādi savienotas ar citiem 
materi āliem, bez savienot ājelementiem  
– – –  bezšuves un grieztas gabalos, kuru garums ir liel āks par 
maksim ālo š ķērsgriezumu, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādātas 
3917 32 10 00  – – – –  no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  5 0  
– – – –  no polimeriz ācijas produktiem  
3917 32 31  – – – – –  no etil ēna polim ēriem  
3917 32 31 10  – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3917 32 31 90  – – – – – –  cits  5  0  
3917 32 35 00  – – – – –  no vinilhlor īda polim ēriem  5  0  
3917 32 39 00  – – – – –  cits  5  0  
3917 32 51 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  cits  
3917 32 91 00  – – – –  m āksl īgās desu ādas 6,5  0  
3917 32 99 00  – – – –  cits  5  0  
3917 33 00  – –  cit ādas, kas nav stiegrotas vai cit ādi savienotas ar citiem 
materi āliem, ar savienot ājelementiem  
3917 33 00 30  – – –  ar savienot ājelementiem, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
3917 33 00 90  – – –  cits  5  0  
3917 39  – –  citsLV L 161/462 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  bezšuves un grieztas gabalos, kuru garums ir liel āks par 
maksim ālo š ķērsgriezumu, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādātas 
3917 39 12 00  – – – –  no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  5 0  
3917 39 15 00  – – – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  5  0  
3917 39 19 00  – – – –  cits  5  0  
3917 39 90  – – –  cits  
3917 39 00 30  – – – –  ar savienot ājelementiem, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
3917 39 00 90  – – – –  cits  5  0  
3917 40 00  –  cauru ļu savienot ājelementi  
3917 40 00 30  – –  izmantojamas avi ācij ā 0,5  0  
3917 40 00 90  – –  cits  6,5  0  
3918  Plastmasas segumi gr īdai, ar ī pašl īm ējoši, ru ļļos vai pl āksn ēs; 
plastmasas sienu vai griestu segumi, kas min ēti š īs noda ļas 9. 
piez īm ē 
3918 10  –  no vinilhlor īda polim ēriem  
3918 10 10  – –  kuriem ir pamatne, kas pies ūcin āta vai p ārkl āta ar poli(vi ­
nilhlor īdu) 
3918 10 10 10  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 2  0  
3918 10 10 90  – – –  cits  5  0  
3918 10 90 00  – –  cits  5  0  
3918 90 00 00  –  no cit ām plastmas ām 5  0  
3919  Plastmasas pašl īm ējošas pl ātnes, loksnes, pl ēves, folijas, lentes, 
sloksnes un cit ādas plakan ās formas, ru ļļos vai cit ā veid ā 
3919 10  –  ru ļļos, kas nav plat āki par 20 cm  
– – sloksnes ar nevulkaniz ēta dabisk ā vai m āksl īgā kau čuka 
pārkl ājumu  
3919 10 11 00  – – –  no plastific ēta poli(vinilhlor īda) vai polietil ēna 6,5  0  
3919 10 13 00  – – –  no neplastific ēta poli(vinilhlor īda) 6,5  0  
3919 10 15 00  – – –  no polipropil ēna 6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/463
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3919 10 19 00  – – –  cits  6,5  0  
– – cits  
– – –  no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  
3919 10 31 00  – – – –  no poliesteriem  5  0  
3919 10 38 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  
3919 10 61 00  – – – –  no plastific ēta poli(vinilhlor īda) vai polietil ēna 5  0  
3919 10 69 00  – – – –  cits  5  0  
3919 10 90  – – –  cits  
3919 10 90 10  – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3919 10 90 90  – – – –  cits  5  0  
3919 90  –  cits  
3919 90 10 00  – –  apstr ādāti vair āk par virsmas apstr ādi vai sagriezti form ās, 
kas nav taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātu) 5 0  
– – cits  
– – –  no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  
3919 90 31 00  – – – –  no polikarbon ātiem, alk īdsve ķiem, polialilesteriem vai 
cit ādiem poliesteriem  5 0  
3919 90 38 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  
3919 90 61 00  – – – –  no plastific ēta poli(vinilhlor īda) vai polietil ēna 5  0  
3919 90 69 00  – – – –  cits  5  0  
3919 90 90 00  – – –  cits  5  0  
3920  Cit ādas plastmasas pl ātnes, loksnes, pl ēves, folijas un lentes, 
bez por ām, nestiegrotas, k ārtainas, uz pamatnes vai taml īdz īgi 
savienotas ar citiem materi āliem  
3920 10  –  no etil ēna polim ēriemLV L 161/464 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – ne vair āk k ā 0,125 mm  
– – –  no polietil ēna ar bl īvumu  
– – – –  līdz 0,94  
3920 10 23 00  – – – – –  polietil ēna pl ēve ar biezumu 20 mikrometri vai vair āk, 
bet ne biez āka par 40 mikrometriem, fotorezistentu 
filmu izgatavošanai, kuras lieto pusvad ītāju vai iespied ­
sh ēmu ražošan ā 6,5 0  
– – – – –  cits  
– – – – – –  neapdruk ātas 
3920 10 24 00  – – – – – – –  elast īgā pl ēve 6,5  0  
3920 10 26 00  – – – – – – –  cits  6,5  0  
3920 10 27 00  – – – – – –  apdruk ātas 6,5  0  
3920 10 28 00  – – – –  0,94 vai vair āk 6,5  0  
3920 10 40 00  – – –  cits  6,5  0  
– – biez āki par 0,125 mm  
3920 10 81 00  – – –  sint ētiska pap īra masa, mitru lokš ņu veid ā, izgatavota no 
nesaist ītām, s īki sazarot ām polietil ēna š ķiedri ņām, 
jaukt ām vai nejaukt ām ar celulozes š ķiedr ām daudzum ā, 
kas nep ārsniedz 15 %, kura satur ūden ī izš ķīdin ātu 
poli(vinilspirtu) k ā mitrinošu rea ģentu  6,5 0  
3920 10 89  – – –  cits  
3920 10 89 10  – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3920 10 89 90  – – – –  cits  6,5  0  
3920 20  –  no propil ēna polim ēriem  
– – ne vair āk k ā 0,10 mm  
3920 20 21 00  – – –  biaksi āli orient ētas 6,5  3  
3920 20 29 00  – – –  cits  0  0  
– – biez āki par 0,10 mm  
– – –  sloksnes, kuru platums p ārsniedz 5 mm, bet nep ārsniedz 
20 mm, izmantošanai iepakošan ā 
3920 20 71 00  – – – –  dekorat īvas sloksnes  5  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/465
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3920 20 79 00  – – – –  cits  6,5  3  
3920 20 90  – – –  cits  
3920 20 90 10  – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3920 20 90 90  – – – –  cits  5  3  
3920 30 00  –  no stirola polim ēriem  
3920 30 00 10  – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3920 30 00 90  – –  cits  2  3  
– no vinilhlor īda polim ēriem  
3920 43  – –  ar plastifikatoru saturu ne maz āk k ā 6 % no svara  
3920 43 10 00  – – –  ne biez āks par 1 mm  0  0  
3920 43 90  – – – –  biez āki par 1 mm  
3920 43 90 10  – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3920 43 90 90  – – – –  cits  5  3  
3920 49  – –  cits  
3920 49 10 00  – – –  ne biez āks par 1 mm  5  3  
3920 49 90 00  – – –  biez āks par 1 mm  5  3  
– no akrila polim ēriem  
3920 51 00 00  – –  no polimetilmetakril āta 0  0  
3920 59  – –  cits  
3920 59 10 00  – – –  akrilesteru un metakrilesteru kopolim ēra pl ēve, kuras 
biezums nep ārsniedz 150 mikrometrus  5 0  
3920 59 90 00  – – –  cits  5  3  
– no polikarbon ātiem, alk īdsve ķiem, polialilesteriem un citiem 
poliesteriem  
3920 61 00 00  – –  no polikarbon ātiem  5  3  
3920 62  – –  no polietil ēntereftal āta: 
– – –  ne biez ākas par 0,35 mmLV L 161/466 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3920 62 11 00  – – – –  poli(etil ēntereftal āta) pl ēve ar biezumu 72 mikrometri 
vai vair āk, bet ne biez āka par 79 mikrometriem, lokanu 
magn ētisko disku izgatavošanai  2 0  
3920 62 13 00  – – – –  poli(etil ēntereftal āta) pl ēve ar biezumu 100 mikrometri 
vai vair āk, bet ne biez āka par 150 mikrometriem, foto ­
polim ēru iespiedplašu izgatavošanai  2 0  
3920 62 19  – – – –  cits  
3920 62 19 10  – – – – –  filmas no polietil ēntereftal āta, kuru biezums nep ār­
sniedz 50 mikrometrus  2 3  
3920 62 19 90  – – – – –  cits  5  3  
3920 62 90 00  – – –  biez āks par 0,35 mm  5  3  
3920 63 00 00  – –  no nepies ātin ātiem poliesteriem  5  3  
3920 69 00 00  – –  no citiem poliesteriem  5  3  
– no celulozes vai t ās ķīmiskajiem atvasin ājumiem  
3920 71  – –  no re ģener ētas celulozes  
3920 71 10 00  – – –  sat ītas vai nesat ītas loksnes, pl ēves un lentes, ne biez ākas 
par 0,75 mm  5 3  
3920 71 90 00  – – –  cits  5  3  
3920 73  – –  no acetilcelulozes  
3920 73 10 00  – – –  filmas ru ļļos vai lent ēs kinematogr āfijai vai fotogr āfijai 5  3  
3920 73 50 00  – – –  sat ītas vai nesat ītas loksnes, pl ēves un lentes, ne biez ākas 
par 0,75 mm  5 3  
3920 73 90 00  – – –  cits  5  3  
3920 79  – –  no cit ādiem celulozes atvasin ājumiem  
3920 79 10  – – –  no vulkaniz ētas š ķiedras  
3920 79 10 10  – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3920 79 10 90  – – – –  cits  5  0  
3920 79 90 00  – – –  cits  5  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/467
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– no cit ām plastmas ām 
3920 91 00 00  – –  no polivinilbutir āla 2  3  
3920 92 00 00  – –  no poliam īdiem  5  3  
3920 93 00 00  – –  no am īnsve ķiem 5  3  
3920 94 00 00  – –  no fenolsve ķiem 5  3  
3920 99  – –  no cit ām plastmas ām 
– – –  no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  
3920 99 21 00  – – – –  poliim īda loksnes un lentes, p ārkl ātas vai p ārkl ātas 
vien īgi ar plastmasu  2 0  
3920 99 28 00  – – – –  cits  5  3  
– – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  
3920 99 51 00  – – – –  poli(vinilfluor īda) loksnes  5  0  
3920 99 53 00  – – – –  jonu apmai ņas membr ānas no fluor ētiem plastmasas 
materi āliem izmantošanai s ārmu met ālu hlor īdu galva ­
niskajos elementos  5 0  
3920 99 55 00  – – – –  biaksi āli orient ēta poli(vinilspirta) pl ēve, ar polivinilspirta 
saturu 97 % no svara vai vair āk, nep ārkl āta, ne biez āka 
par 1 mm  5 0  
3920 99 59 00  – – – –  cits  5  3  
3920 99 90 00  – – –  cits  5  3  
3921  Cit ādas plastmasas pl ātnes, loksnes, pl ēves, folijas un lentes  
– porain ās 
3921 11 00 00  – –  no stirola polim ēriem  5  0  
3921 12 00 00  – –  no vinilhlor īda polim ēriem  0  0  
3921 13  – –  no poliuret āniem  
3921 13 10  – – –  elast īgas 
3921 13 10 10  – – – –  no poliuret āna put ām 6,5  0  
3921 13 10 90  – – – –  cits  5  0  
3921 13 90 00  – – –  cits  5  0  
3921 14 00 00  – –  no re ģener ētas celulozes  5  0LV L 161/468 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3921 19 00 00  – –  no cit ām plastmas ām 0  0  
3921 90  –  cits  
– – no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ācijas 
vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  
– – –  no poliesteriem  
3921 90 11 00  – – – –  gofr ētas loksnes un pl ātnes  5  0  
3921 90 19 00  – – – –  cits  5  3  
3921 90 30 00  – – –  no fenolsve ķiem 5  0  
– – –  no am īnsve ķiem  
– – – –  kārtainas (lamin ētas) 
3921 90 41 00  – – – – –  augstspiedien ā lamin ētas, ar dekorat īvu virsmu vien ā 
vai ab ās pus ēs 5 0  
3921 90 43 00  – – – – –  cits  5  0  
3921 90 49 00  – – – –  cits  5  0  
3921 90 55 00  – – –  cits  5  0  
3921 90 60 00  – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  5  0  
3921 90 90 00  – –  cits  5  0  
3922  Plastmasas vannas, dušas, bid ē, klozeta podi, ri ņķi un v āki, 
skalojam ās kastes un taml īdz īgi sanit ārtehnikas izstr ādājumi:  
3922 10 00 00  –  vannas, dušas un izlietnes  6,5  0  
3922 20 00 00  –  klozeta ri ņķi un v āki 6,5  0  
3922 90 00 00  –  cits  6,5  0  
3923  Plastmasas izstr ādājumi pre ču p ārvad āšanai un iepakošanai; 
plastmasas aizb āžņi, v āki, v āciņi un cit ādi izstr ādājumi aizv ā­
košanai  
3923 10 00 00  –  kārbas, kastes, rede ļu kastes un taml īdz īgi izstr ādājumi  6,5  0  
– maisi ņi un kul ītes (ieskaitot t ūtas) 
3923 21 00 00  – –  no etil ēna polim ēriem  6,5  3  
3923 29  – –  no cit ām plastmas āmLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/469
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3923 29 10 00  – – –  no polivinilhlor īda 6,5  0  
3923 29 90 00  – – –  cits  2  0  
3923 30  –  baloni, pudeles, flakoni un taml īdz īgi izstr ādājumi  
3923 30 10 00  – –  ar ietilp ību l īdz 2 l  6,5  0  
3923 30 90 00  – –  ar vair āk nek ā 2 l ietilp ību 6,5  0  
3923 40  –  spoles, saivas, rull īši un taml īdz īgi tur ētāji 
3923 40 10 00  – –  spoles, ru ļļi un taml īdz īgi tur ētāji fotofilm ām un kino ­
film ām vai lent ēm, pl ēvēm un taml īdz īgiem izstr ādāju­
miem, kas min ēti poz īcij ās 8523 un 8524  5 0  
3923 40 90 00  – –  cits  5  0  
3923 50  –  aizb āžņi, v āki, v āciņi un citi aizv ākošanas izstr ādājumi  
3923 50 10 00  – –  vāciņi un kapsulas pudel ēm 6,5  0  
3923 50 90 00  – –  cits  6,5  0  
3923 90  –  cits  
3923 90 10 00  – –  cauru ļveida form ā pres ēti t īkli 6,5  0  
3923 90 90 00  – –  cits  6,5  0  
3924  Plastmasas galda un virtuves piederumi, cit ādi sadz īves priekš ­
meti un tualetes piederumi  
3924 10 00 00  –  galda un virtuves piederumi  6,5  0  
3924 90  –  cits  
– – no re ģener ētas celulozes  
3924 90 11 00  – – –  sūkļi 6,5  0  
3924 90 19 00  – – –  cits  6,5  0  
3924 90 90 00  – –  cits  5  0  
3925  Plastmasas b ūvizstr ādājumi, kas citur nav min ēti un iek ļauti 
3925 10 00 00  –  rezervu āri, cisternas, tvertnes un taml īdz īgas tilpnes ar vair āk 
nek ā 300 l ietilp ību 5 0  
3925 20 00 00  –  durvis, logi un to aplodas, durvju sliekš ņi 5  0  
3925 30 00 00  –  sl ēģi, necaurredzami aizkari (ieskaitot žal ūzijas), taml īdz īgi 
izstr ādājumi un to da ļas 5 0LV L 161/470 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3925 90  –  cits  
3925 90 10 00  – –  piederumi un stiprin ājumi stacion ārai ier īkošanai durv īs, 
logos, k āpn ēs, sien ās vai cit ās ēkas da ļās 2 0  
3925 90 20 00  – –  elektroinstal āciju palikt ņi, k ārbas un kabe ļu renes  5  0  
3925 90 80 00  – –  cits  5  0  
3926  Cit ādi plastmasas izstr ādājumi un izstr ādājumi no citiem 
materi āliem, kas min ēti poz īcij ās 3901–3914  
3926 10 00 00  –  kancelejas vai skolas piederumi  5  0  
3926 20 00 00  –  ap ģērba gabali un ap ģērba piederumi (ieskaitot cimdus)  5  0  
3926 30 00  –  m ēbe ļu un transportl īdzek ļu piederumi un taml īdz īgi izstr ā­
dājumi  
3926 30 00 10  – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3926 30 00 90  – –  cits  5  0  
3926 40 00 00  –  statuetes un cit ādi dekorat īvie izstr ādājumi  5  0  
3926 90  –  cits  
3926 90 50 00  – –  perfor ēti aizvari un taml īdz īgi izstr ādājumi ūdens filtr ēša ­
nai, tam iepl ūstot dren āžas sist ēm ā 5 0  
– – cits  
3926 90 92  – – –  izgatavoti no lokš ņu materi āla 
3926 90 92 30  – – – –  tehnisk ām vajadz ībām, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
3926 90 92 90  – – – –  cits  5  0  
3926 90 97  – – –  cits  
3926 90 97 10  – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
3926 90 97 20  – – – –  numur ētas plombas; ier īces piek ļuves kontrolei  5  0  
3926 90 97 30  – – – –  tehnisk ām vajadz ībām, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
3926 90 97 90  – – – –  cits  0  0  
40 NODA ĻA 40 - KAU ČUKS UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
4001  Dabiskais kau čuks, balata, gutaper ča, gvajule, čikle un taml ī­
dz īgi dabiskie sve ķi pirmform ā vai pl ātn ēs, loksn ēs vai lent ēsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/471
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4001 10 00 00  –  dabisk ā kau čuka vulkaniz ētais vai nevulkaniz ētais latekss  0  0  
– dabiskais kau čuks cit ās form ās 
4001 21 00 00  – –  dūmot ās loksnes  0  0  
4001 22 00 00  – –  tehniski specializ ētais dabiskais kau čuks (TSNR)  0  0  
4001 29 00 00  – –  cits  0  0  
4001 30 00 00  –  balata, gutaper ča, gvajule, čikle un taml īdz īgi dabiskie sve ķi 0  0  
4002  No e ļļām ieg ūtais sint ētiskais kau čuks un faktiss pirmform ās 
vai pl ātn ēs, loksn ēs vai sloksn ēs; jebkuru poz īcij ā 4001 
min ēto produktu mais ījumi ar jebkuru š īs poz īcijas produktu 
pirmform ās vai pl ātn ēs, loksn ēs vai sloksn ēs 
– butadi ēnstirolkau čuks (SBR); karboksil ēts butadi ēnstirolkau ­ 
čuks (XSBR)  
4002 11 00 00  – –  latekss  0  0  
4002 19  – –  cits  
4002 19 10 00  – – –  emulsijas polimeriz ācij ā (E-SBR) ieg ūts butadi ēnstirolkau ­ 
čuks, ķīpās 0 0  
4002 19 20 00  – – –  stirola-butadi ēna-stirola blokkopolim ērs, kas ieg ūts 
šķīduma polimeriz ācij ā (SBS, termoplastiski elastom ēri), 
granul ās, drupat ās vai pulverveid ā 0 0  
4002 19 30 00  – – –  šķīduma polimeriz ācij ā (S-SBR) ieg ūts butadi ēnstirolkau ­ 
čuks, ķīpās 0 0  
4002 19 90 00  – – –  cits  0  0  
4002 20 00 00  –  butadi ēnkau čuks (BR)  0  0  
– izobutil ēnizopr ēnkau čuks (butilkau čuks) (IIR); haloizobutil ē­
nizopr ēnkau čuks (CIIR vai BUR)  
4002 31 00 00  – –  izobutil ēnizopr ēnkau čuks (butilkau čuks) (IIR)  0  0  
4002 39 00 00  – –  cits  0  0  
– hloropr ēnkau čuks (hlorbutadi ēnkau čuks) (CR)  
4002 41 00 00  – –  latekss  0  0  
4002 49 00 00  – –  cits  0  0  
– akrilnitrilbutadi ēnkau čuks (NBR)LV L 161/472 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4002 51 00 00  – –  latekss  0  0  
4002 59 00 00  – –  cits  0  0  
4002 60 00 00  –  izopr ēnkau čuks (IR)  0  0  
4002 70 00 00  –  nekonjug ēts etil ēnpropil ēndi ēnkau čuks (EPDM)  0  0  
4002 80 00 00  –  jebkuru poz īcij ā 4001 min ēto produktu mais ījumi ar 
jebkuru š īs poz īcijas produktu  0 0  
– cits  
4002 91 00 00  – –  latekss  0  0  
4002 99  – –  cits  
4002 99 10 00  – – –  ar plastmasu pievienošanu modific ētie produkti  10  3  
4002 99 90 00  – – –  cits  0  0  
4003 00 00 00  Re ģener ētais kau čuks pirmform ās vai pl ātn ēs, loksn ēs vai slok ­
sn ēs 5 0  
4004 00 00 00  Kau čuka (iz ņemot cieto kau čuku) atkritumi, atgriezumi un 
atl ūzas un no tiem ieg ūtie pulveri un granulas  5 0  
4005  Kombin ētais nevulkaniz ētais kau čuks pirmform ās vai pl ātn ēs, 
loksn ēs vai sloksn ēs 
4005 10 00  –  kombin ēts ar sodr ējiem vai ar sil īciju 
4005 10 00 10  – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
4005 10 00 90  – –  cits  5  0  
4005 20 00 00  –  šķīdumi; dispersijas, iz ņemot apakšpoz īcij ā 4005 10 min ētās 5  0  
– cits  
4005 91 00  – –  pl ātnes, loksnes un sloksnes  
4005 91 00 10  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
4005 91 00 90  – – –  cits  5  0  
4005 99 00 00  – –  cits  5  0  
4006  Cit ādas formas (piem ēram, stie ņi, caurules un fasonprofili) un 
izstr ādājumi (piem ēram, diski un gredzeni) no nevulkaniz ēta 
kau čuka 
4006 10 00 00  –  sagataves gumijas riepu atjaunošanai  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/473
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4006 90 00  –  cits  
4006 90 00 10  – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
4006 90 00 90  – –  cits  5  0  
4007 00 00 00  Vulkaniz ēta kau čuka pavedieni un kordi  5  0  
4008  Pl ātnes, loksnes, sloksnes, stie ņi un fasonprofili no vulkaniz ēta 
kau čuka, iz ņemot cieto kau čuku  
– no porain ās gumijas  
4008 11 00 00  – –  pl ātnes, loksnes un sloksnes  5  0  
4008 19 00 00  – –  cits  5  0  
– no bezporu kau čuka 
4008 21  – –  pl ātnes, loksnes un sloksnes  
4008 21 10 00  – – –  gr īdas segumi un p ārkl āji 2  0  
4008 21 90 00  – – –  cits  2  0  
4008 29 00  – –  cits  
4008 29 00 10  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
4008 29 00 30  – – –  profili, sagriezti p ēc izm ēra, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
4008 29 00 90  – – –  cits  5  0  
4009  Caurules, caurul ītes un š ļūtenes no vulkaniz ēta kau čuka, 
izņemot cieto kau čuku, ar savienot ājelementiem vai bez 
tiem (piem ēram, salaidumiem, l īkumiem, uzmav ām) 
– nestiegrotas un ar citiem materi āliem cit ādi nekombin ētas 
4009 11 00 00  – –  bez savienot ājelementiem  0  0  
4009 12 00 00  – –  ar savienot ājelementiem  0  0  
– stiegrotas vai cit ādā veid ā tikai ar met āliem kombin ētas 
4009 21 00 00  – –  bez savienot ājelementiem  0  0  
4009 22 00 00  – –  ar savienot ājelementiem  0  0  
– stiegrotas vai cit ādā veid ā tikai ar tekstilmateri āliem kombi ­
nētas 
4009 31 00 00  – –  bez savienot ājelementiem  0  0LV L 161/474 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4009 32 00 00  – –  ar savienot ājelementiem  0  0  
– stiegrotas vai cit ādi kombin ētas ar citiem materi āliem  
4009 41 00 00  – –  bez savienot ājelementiem  0  0  
4009 42 00 00  – –  ar savienot ājelementiem  0  0  
4010  Transportieru lentes un dzensiksnas vai transmisijas siksnas 
vai dzensiksnas no vulkaniz ēta kau čuka  
– transportieru lentes vai dzensiksnas  
4010 11 00 00  – –  stiegrotas tikai ar met ālu 0  0  
4010 12 00 00  – –  stiegrotas tikai ar tekstilmateri āliem  0  0  
4010 19 00 00  – –  cits  0  0  
– transmisijas siksnas vai dzensiksnas  
4010 31 00 00  – –  bezgalu transmisijas siksnas ar trapecveida š ķērsgriezumu 
(ķīļsiksnas), ar V veida rievojumu, kuru apk ārtm ērs 
pārsniedz 60 cm, bet nep ārsniedz 180 cm  0 0  
4010 32 00 00  – –  bezgalu transmisijas siksnas ar trapecveida š ķērsgriezumu 
(ķīļsiksnas), kur ām nav V veida rievojuma un kuru apk ār­
tm ērs p ārsniedz 60 cm, bet nep ārsniedz 180 cm  0 0  
4010 33 00 00  – –  bezgalu transmisijas siksnas ar trapecveida š ķērsgriezumu 
(ķīļsiksnas), ar V veida rievojumu, kuru apk ārtm ērs 
pārsniedz 180 cm, bet nep ārsniedz 240 cm  0 0  
4010 34 00 00  – –  bezgalu transmisijas siksnas ar trapecveida š ķērsgriezumu 
(ķīļsiksnas), kur ām nav V veida rievojuma un kuru apk ār­
tm ērs p ārsniedz 180 cm, bet nep ārsniedz 240 cm  0 0  
4010 35 00 00  – –  bezgalu sinhron ās siksnas, kuru apk ārtm ērs p ārsniedz 
60 cm, bet nep ārsniedz 150 cm  0 0  
4010 36 00 00  – –  bezgalu sinhron ās siksnas, kuru apk ārtm ērs p ārsniedz 
150 cm, bet nep ārsniedz 198 cm  0 0  
4010 39 00 00  – –  cits  0  0  
4011  Jaunas gumijas pneimatisk ās riepas  
4011 10 00  –  vieglajiem automobi ļiem (ieskaitot kravas pasažieru autofur ­
gonus un sac īkšu automobi ļus) 10 5  
4011 20  –  autobusiem vai kravas automobi ļiem 
4011 20 10 00  – –  kuru slodzes indekss nep ārsniedz 121  7  5LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/475
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4011 20 90 00  – –  kuru slodzes indekss p ārsniedz 121  7  5  
4011 30 00  –  izmantojamas avi ācij ā 
4011 30 00 30  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 2  0  
4011 30 00 90  – –  cits  10  3  
4011 40  –  motocikliem  
4011 40 20 00  – –  ar loka diametru l īdz 33 cm  10  3  
4011 40 80 00  – –  cits  10  3  
4011 50 00 00  –  velosip ēdiem  10  3  
– cit ādas, ar protektora skuji ņas z īm ējumu vai taml īdz īgām 
protektorriev ām 
4011 61 00 00  – –  lauksaimniec ības un mežsaimniec ības transportl īdzek ļiem 
un maš īnām 10 3  
4011 62 00 00  – –  b ūvdarbos un r ūpniec ībā izmantojamiem transportl īdzek ­ 
ļiem un maš īnām, ar loka izm ēru l īdz 61 cm  10 3  
4011 63 00 00  – –  b ūvdarbos un r ūpniec ībā izmantojamiem transportl īdzek ­ 
ļiem un maš īnām, ar loka izm ēru vair āk nek ā 61 cm  10 3  
4011 69 00 00  – –  cits  7  3  
– cits  
4011 92 00 00  – –  lauksaimniec ības un mežsaimniec ības transportl īdzek ļiem 
un maš īnām 10 3  
4011 93 00 00  – –  b ūvdarbos un r ūpniec ībā izmantojamiem transportl īdzek ­ 
ļiem un maš īnām, ar loka izm ēru l īdz 61 cm  10 3  
4011 94 00 00  – –  b ūvdarbos un r ūpniec ībā izmantojamiem transportl īdzek ­ 
ļiem un maš īnām, ar loka izm ēru vair āk nek ā 61 cm  10 3  
4011 99 00 00  – –  cits  7  3  
4012  Atjaunotas vai lietotas gumijas pneimatisk ās riepas; gumijas 
ciet ās vai pild ītās riepas, protektori un loka lentes  
– atjaunotas riepas  
4012 11 00 00  – –  vieglajiem automobi ļiem (ieskaitot kravas pasažieru auto ­
furgonus un sac īkšu automobi ļus) 10 3  
4012 12 00 00  – –  autobusiem vai kravas automobi ļiem 10  3LV L 161/476 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4012 13 00  – –  izmantojamas avi ācij ā 
4012 13 00 30  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
4012 13 00 90  – – –  cits  10  3  
4012 19 00 00  – –  cits  10  3  
4012 20 00  –  lietotas pneimatisk ās riepas  
4012 20 00 30  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
4012 20 00 90  – –  cits  10  3  
4012 90  –  cits  
4012 90 20 00  – –  ciet ās vai pild ītās riepas  10  3  
4012 90 30 00  – –  protektori  10  3  
4012 90 90 00  – –  loka lentes  10  3  
4013  Gumijas kameras  
4013 10  –  vieglajiem automobi ļiem (ieskaitot autofurgonus un sac īkšu 
automobi ļus), autobusiem vai kravas furgoniem  
4013 10 10 00  – –  vieglajiem automobi ļiem (ieskaitot autofurgonus un sac īkšu 
automobi ļus) 10 5  
4013 10 90 00  – –  autobusiem vai kravas furgoniem  2  0  
4013 20 00 00  –  velosip ēdiem  5  0  
4013 90 00 00  –  cits  10  5  
4014  Higi ēniskie vai farmaceitiskie izstr ādājumi (ieskaitot knup īšus) 
no vulkaniz ēta kau čuka, iz ņemot cieto kau čuku, ar ī ar piede ­
rumiem no ciet ā kau čuka 
4014 10 00 00  –  prezervat īvi 5  0  
4014 90  –  cits  
4014 90 10 00  – –  knup īši, pupi ņi un taml īdz īgi izstr ādājumi z īdai ņiem 5  0  
4014 90 90 00  – –  cits  2  0  
4015  Ap ģērba gabali un ap ģērba piederumi (ieskaitot cimdus) no 
vulkaniz ēta kau čuka, iz ņemot ciet ā kau čuka izstr ādājumus, 
daž ādām vajadz ībām 
– cimdi, pirkstai ņi un d ūrai ņiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/477
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4015 11 00 00  – –  ķirur ģiskie  5  0  
4015 19  – –  cits  
4015 19 10 00  – – –  saimniec ības cimdi  5  0  
4015 19 90 00  – – –  cits  5  0  
4015 90 00 00  –  cits  10  3  
4016  Citi vulkaniz ēta kau čuka izstr ādājumi, iz ņemot ciet ā kau čuka 
izstr ādājumus  
4016 10 00  –  no porain ās gumijas  
4016 10 00 10  – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
4016 10 00 30  – –  tehnisk ām vajadz ībām, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 3  0  
4016 10 00 90  – –  cits  13  3  
– cits  
4016 91 00 00  – –  gr īdsegas un p ārkl āji 5  0  
4016 92 00 00  – –  dz ēšamgumijas  2  0  
4016 93 00  – –  starplikas, papl ākš ņi un cit ādi bl īvējumi  
4016 93 00 10  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
4016 93 00 30  – – –  tehnisk ām vajadz ībām, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
4016 93 00 90  – – –  cits  10  3  
4016 94 00 00  – –  laivu vai pietauvošan ās amortizatori, ar ī piep ūšamie  5  0  
4016 95 00 00  – –  cit ādi piep ūšamie izstr ādājumi  5  0  
4016 99  – –  cits  
4016 99 20 00  – – –  izplešan ās čaulas  10  3  
– – –  cits  
– – – –  meh āniskajiem transportl īdzek ļiem, kas min ēti poz īcij ās 
8701–8705  
4016 99 52  – – – – –  deta ļas, kur ās gumija savienota ar met ālu 
4016 99 52 10  – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
4016 99 52 90  – – – – – –  cits  10  3  
4016 99 58  – – – – –  citsLV L 161/478 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4016 99 58 10  – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
4016 99 58 90  – – – – – –  cits  10  3  
– – – –  cits  
4016 99 91 00  – – – – –  deta ļas, kur ās gumija savienota ar met ālu 10  3  
4016 99 99  – – – – –  cits  
4016 99 99 10  – – – – – –  tehnisk ām vajadz ībām, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
4016 99 99 90  – – – – – –  cits  10  3  
4017 00  Jebkura veida cietais kau čuks (piem ēram, ebon īts), ar ī atkri ­
tumi un atl ūzas; ciet ā kau čuka izstr ādājumi  
4017 00 10 00  –  jebkura veida cietais kau čuks (piem ēram, ebon īts), ar ī atkri ­
tumi un atl ūzas 0,5 0  
4017 00 90 00  –  cits  10  3  
VIII VIII SADA ĻA - J ĒLĀDAS, ĀDA, KAŽOK ĀDAS UN TO 
IZSTR ĀDĀJUMI; ZIRGLIETAS UN IEJ ŪGS; CE ĻOJUMA 
PIEDERUMI, SOMAS UN TAML ĪDZ ĪGAS PRECES; IZSTR Ā­
DĀJUMI NO DZ ĪVNIEKU ZARN ĀM (IZ ŅEMOT Z ĪDV ĒRP ĒJA 
PAVEDIENU)  
41 NODA ĻA 41 - J ĒLĀDAS (IZ ŅEMOT KAŽOK ĀDAS) UN ĀDA 
4101  Liellopu vai zirgu j ēlādas (svaigas vai s ālītas, kalt ētas, s ārmotas, 
pi ķelētas vai cit ādi konserv ētas, bet ne miec ētas, pergament ētas 
vai t ālāk apstr ādātas), atmatotas vai neatmatotas un š ķeltas vai 
neš ķeltas  
4101 20  –  veselas ādas, kuru svars katrai vienk ārši kalt ētai ādai nep ār­
sniedz 8 kg, sausi s ālītai – 10 kg un svaigai, slapji s ālītai vai 
cit ādi konserv ētai ādai – 16 kg  
4101 20 10 00  – –  svaigas  0  0  
4101 20 30 00  – –  slapji s ālītas 0  0  
4101 20 50 00  – –  kalt ētas vai sausi s ālītas 0  0  
4101 20 90 00  – –  cits  0  0  
4101 50  –  veselas ādas, kuru svars p ārsniedz 16 kg  
4101 50 10 00  – –  svaigas  0  0  
4101 50 30 00  – –  slapji s ālītas 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/479
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4101 50 50 00  – –  kalt ētas vai sausi s ālītas 0  0  
4101 50 90 00  – –  cits  0  0  
4101 90 00 00  –  cit ādas, ieskaitot mugurda ļas un v ēderus  0  0  
4102  Aitu vai j ēru j ēlādas (svaigas vai s ālītas, kalt ētas, s ārmotas, 
pi ķelētas vai cit ādi konserv ētas, bet ne miec ētas, pergament ētas 
vai t ālāk apstr ādātas), ar vilnu vai bez t ās, š ķeltas vai neš ķeltas, 
kuras neizsl ēdz š īs noda ļas 1. piez īmes c) apakšpunkts  
4102 10  –  ar vilnu  
4102 10 10 00  – –  jēru ādas 0  0  
4102 10 90 00  – –  cits  0  0  
– bez apmatojuma  
4102 21 00 00  – –  pi ķelētas 0  0  
4102 29 00 00  – –  cits  0  0  
4103  Cit ādas j ēlādas (svaigas vai s ālītas, kalt ētas, s ārmotas, pi ķelētas 
vai cit ādi konserv ētas, bet ne miec ētas, pergament ētas vai t ālāk 
apstr ādātas), ar apmatojumu vai bez t ā, š ķeltas vai neš ķeltas, 
kuras neizsl ēdz š īs noda ļas 1. piez īmes b) vai c) apakšpunkts  
4103 20 00 00  –  rāpu ļāda 3  0  
4103 30 00 00  –  cūkāda 3  0  
4103 90  –  cits  
4103 90 10 00  – –  kazu vai kazl ēnu ādas 3  0  
4103 90 90 00  – –  cits  3  0  
4104  Miec ētas vai miec ētas un ž āvētas liellopu un zirgu ādas bez 
apmatojuma, š ķeltas vai neš ķeltas, bet t ālāk neapstr ādātas 
– mitr ā veid ā (ar ī mitri hroma pusfabrik āti) 
4104 11  – –  ar visu apmatojumu; š ķelt ņi bez apmatojuma  
4104 11 10 00  – – –  veselas liellopu (ieskaitot bife ļu) ādas, kuru vienas vien ības 
virsma nep ārsniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 3 0  
– – –  cits  
– – – –  liellopu (ieskaitot bife ļus)LV L 161/480 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4104 11 51 00  – – – – –  veselas ādas, kuru vienas vien ības virsma p ārsniedz 28 
kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 3 0  
4104 11 59 00  – – – – –  cits  3  0  
4104 11 90 00  – – – –  cits  3  0  
4104 19  – –  cits  
4104 19 10 00  – – –  veselas liellopu (ieskaitot bife ļu) ādas, kuru vienas vien ības 
virsma nep ārsniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 3 0  
– – –  cits  
– – – –  liellopu (ieskaitot bife ļus) 
4104 19 51 00  – – – – –  veselas ādas, kuru vienas vien ības virsma p ārsniedz 28 
kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 3 0  
4104 19 59 00  – – – – –  cits  3  0  
4104 19 90 00  – – – –  cits  3  3  
– kalt ētā veid ā (miec ētas un ž āvētas) 
4104 41  – –  ar visu apmatojumu; š ķelt ņi bez apmatojuma  
– – –  veselas liellopu (ieskaitot bife ļu) ādas, kuru vienas vien ības 
virsma nep ārsniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 
4104 41 11 00  – – – –  veselas Austrumindijas te ļādas, ar ī ar galvu un k ājām, 
kur ām katras ādas t īrais svars nep ārsniedz 4,5 kg, tikai 
ve ģetat īvi miec ētas, ar ī īpaši apstr ādātas, bet ac īm 
redzami neder īgas t ūlītējai ādas izstr ādājumu ražošanai  3 0  
4104 41 19 00  – – – –  cits  3  0  
– – –  cits  
– – – –  liellopu (ieskaitot bife ļus) 
4104 41 51 00  – – – – –  veselas ādas, kuru vienas vien ības virsma p ārsniedz 28 
kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 3 3  
4104 41 59 00  – – – – –  cits  3  3  
4104 41 90 00  – – – –  cits  3  0  
4104 49  – –  cits  
– – –  veselas liellopu (ieskaitot bife ļu) ādas, kuru vienas vien ības 
virsma nep ārsniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/481
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4104 49 11 00  – – – –  veselas Austrumindijas te ļādas, ar ī ar galvu un k ājām, 
kur ām katras ādas t īrais svars nep ārsniedz 4,5 kg, tikai 
ve ģetat īvi miec ētas, ar ī īpaši apstr ādātas, bet ac īm 
redzami neder īgas t ūlītējai ādas izstr ādājumu ražošanai  3 0  
4104 49 19 00  – – – –  cits  3  0  
– – –  cits  
– – – –  liellopu (ieskaitot bife ļus) 
4104 49 51 00  – – – – –  veselas ādas, kuru vienas vien ības virsma p ārsniedz 28 
kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 3 3  
4104 49 59 00  – – – – –  cits  3  3  
4104 49 90 00  – – – –  cits  3  0  
4105  Miec ētas vai miec ētas un ž āvētas aitu un j ēru ādas bez vilnas, 
šķeltas vai neš ķeltas, bet t ālāk neapstr ādātas 
4105 10  –  mitr ā veid ā (ar ī mitri hroma pusfabrik āti) 
4105 10 10 00  – –  neš ķeltas  3  0  
4105 10 90 00  – –  šķeltas  3  0  
4105 30  –  kalt ētā veid ā (miec ētas un ž āvētas) 
4105 30 10 00  – –  Indijas vilnas aitu ādas p ēc ve ģetat īvas pirmmiec ēšanas, ar ī 
īpaši apstr ādātas, bet ac īm redzami neder īgas t ūlītējai ādas 
izstr ādājumu ražošanai  3 0  
– – cits  
4105 30 91 00  – – –  neš ķeltas  3  0  
4105 30 99 00  – – –  šķeltas  3  0  
4106  Miec ētas vai miec ētas un ž āvētas citu dz īvnieku ādas bez 
apmatojuma, š ķeltas vai neš ķeltas, bet t ālāk neapstr ādātas 
– kazu vai kazl ēnu āda 
4106 21  – –  mitr ā veid ā (ar ī mitri hroma pusfabrik āti) 
4106 21 10 00  – – –  neš ķeltas  3  0  
4106 21 90 00  – – –  šķeltas  3  0  
4106 22  – –  kalt ētā veid ā (miec ētas un ž āvētas)LV L 161/482 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4106 22 10 00  – – –  Indijas kazu vai kazl ēnu ādas p ēc ve ģetat īvas pirmmiec ē­ 
šanas, ar ī īpaši apstr ādātas, bet ac īm redzami neder īgas 
tūlītējai ādas izstr ādājumu ražošanai  3 0  
4106 22 90 00  – – –  cits  3  0  
– cūkāda 
4106 31  – –  mitr ā veid ā (ar ī mitri hroma pusfabrik āti) 
4106 31 10 00  – – –  neš ķeltas  3  0  
4106 31 90 00  – – –  šķeltas  3  0  
4106 32  – –  kalt ētā veid ā (miec ētas un ž āvētas) 
4106 32 10 00  – – –  neš ķeltas  3  0  
4106 32 90 00  – – –  šķeltas  3  0  
4106 40  –  rāpu ļāda 
4106 40 10 00  – –  p ēc pirmapstr ādes ar augu valsts miecviel ām 3  0  
4106 40 90 00  – –  cits  3  0  
– cits  
4106 91 00 00  – –  mitr ā veid ā (ar ī mitri hroma pusfabrik āti) 3  0  
4106 92 00 00  –  kalt ētā veid ā (miec ētas un ž āvētas) 3  0  
4107  P ēc miec ēšanas vai miec ēšanas un izž āvēšanas t ālāk apstr ādāta 
vēršāda un zirg āda, ieskaitot pergament ētu ādu bez apmato ­
juma, š ķelta vai neš ķelta, iz ņemot ādu, kas iek ļauta poz īcij ā 
4114  
– veselas ādas 
4107 11  – –  ar visu apmatojumu, neš ķelta  
– – –  vēršāda, kuras vienas vien ības virsmas laukums nep ār­
sniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 
4107 11 11 00  – – – –  hrom āda 3  3  
4107 11 19 00  – – – –  cits  3  3  
4107 11 90 00  – – –  cits  3  3  
4107 12  – –  šķelt ņi 
– – –  vēršāda, kuras vienas vien ības virsmas laukums nep ār­
sniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/483
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4107 12 11 00  – – – –  hrom āda 3  3  
4107 12 19 00  – – – –  cits  3  3  
– – –  cits  
4107 12 91 00  – – – –  vēršāda 3  0  
4107 12 99 00  – – – –  zirg āda 3  3  
4107 19  – –  cits  
4107 19 10 00  – – –  vēršāda, kuras vienas vien ības virsmas laukums nep ār­
sniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 3 3  
4107 19 90 00  – – –  cits  3  3  
– cit āda, ieskaitot s ānus 
4107 91  – –  ar visu apmatojumu, neš ķelta 
4107 91 10 00  – – –  zo ļāda 3  3  
4107 91 90 00  – – –  cits  3  3  
4107 92  – –  šķelt ņi 
4107 92 10 00  – – –  vēršāda 3  0  
4107 92 90 00  – – –  zirg āda 3  3  
4107 99  – –  cits  
4107 99 10 00  – – –  vēršāda 3  3  
4107 99 90 00  – – –  zirg āda 3  3  
[4108]  
[4109]  
[4110]  
[4111]  
4112 00 00 00  P ēc miec ēšanas vai miec ēšanas un izž āvēšanas t ālāk apstr ādāta 
ait āda vai j ērāda, ieskaitot pergament ētu ādu bez apmatojuma, 
šķelta vai neš ķelta, iz ņemot ādu, kas iek ļauta poz īcij ā 4114  3 0  
4113  P ēc miec ēšanas vai miec ēšanas un izž āvēšanas t ālāk apstr ādāta 
citu dz īvnieku āda, ieskaitot pergament ētu ādu bez apmato ­
juma, š ķelta vai neš ķelta, iz ņemot ādu, kas iek ļauta poz īcij ā 
4114LV L 161/484 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4113 10 00 00  –  kazu vai kazl ēnu āda 3  0  
4113 20 00 00  –  cūkāda 3  0  
4113 30 00 00  –  rāpu ļāda 3  0  
4113 90 00 00  –  cits  3  0  
4114  Zamš āda (ieskaitot m āksl īgo zamš ādu); lak āda un lak ādas 
imit ācija; metaliz ēta āda 
4114 10  –  zamš āda (ieskaitot m āksl īgo zamš ādu) 
4114 10 10 00  – –  ait ādas vai j ērādas 5  0  
4114 10 90 00  – –  citu dz īvnieku ādas 5  0  
4114 20 00 00  –  lak āda un lak ādas imit ācija; metaliz ēta āda 5  0  
4115  M āksl īgā āda ar ādas vai ādas š ķiedru pamatni, gabalos, 
loksn ēs vai sloksn ēs, ar ī ru ļļos; ādas vai m āksl īgās ādas atgrie ­
zumi un citi atkritumi, kas neder ādas izstr ādājumu ražošanai; 
ādas putek ļi, pulveris un milti  
4115 10 00 00  –  m āksl īgā āda ar ādas vai ādas š ķiedru pamatni, gabalos, 
loksn ēs vai sloksn ēs, ar ī ru ļļos 10 3  
4115 20 00 00  –  ādas vai m āksl īgās ādas atgriezumi un citi atkritumi, kas 
neder ādas izstr ādājumu ražošanai; ādas putek ļi, pulveris 
un milti  10 3  
42 NODA ĻA 42 - ĀDAS IZSTR ĀDĀJUMI; ZIRGLIETAS UN 
IEJ ŪGS; CE ĻOJUMA PIEDERUMI, SOMAS UN TAML ĪDZ ĪGAS 
PRECES; IZSTR ĀDĀJUMI NO DZ ĪVNIEKU ZARN ĀM 
(IZ ŅEMOT Z ĪDV ĒRP ĒJA PAVEDIENU)  
4201 00 00 00  Zirglietas un iej ūgs jebkuriem dz īvniekiem (ieskaitot atsaites, 
pavadas, ce ļsargus, uzpur ņus, seglu segas, seglu somas, su ņu 
segas un taml īdz īgus izstr ādājumus) no jebk āda materi āla 10 3  
4202  Koferi, somas, tualetes maci ņi, diplom ātportfe ļi, portfe ļi, 
skolassomas, bri ļļu futr āļi, binok ļu somas, fotosomas, m ūzikas 
instrumentu futr āļi, iero ču makstis un taml īdz īgi izstr ādājumi; 
ce ļojuma somas, izol ēti p ārtikas vai dz ērienu maisi ņi, 
kosm ētikas somas, mugursomas, rokassomas, iepirkumu 
somas, kabatas portfe ļi, maki, karšu futr āļi, cigarešu etvijas, 
tabakmaki, r īku somas, sporta somas, futr āļi pudel ēm, 
dārglietu l ādītes, p ūdern īcas, asu priekšmetu futr āļi un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi no ādas vai m āksl īgās ādas, no plastmasas 
pl ēves, no tekstilmateri āliem, no vulkaniz ētas š ķiedras vai no 
kartona, vai ar ī piln īgi vai liel ākoties p ārkl āti ar š ādiem mate ­
riāliem vai pap īruLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/485
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– koferi, somas, tualetes maci ņi, diplom ātportfe ļi, portfe ļi, 
skolassomas un taml īdz īgas somas  
4202 11  – –  ar ādas, m āksl īgās ādas vai lak ādas ārējo virsmu  
4202 11 10 00  – – –  diplom ātportfe ļi, portfe ļi, skolassomas un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12,5  3  
4202 11 90 00  – – –  cits  12,5  3  
4202 12  – –  ar plastmasas vai tekstilmateri ālu ārējo virsmu  
– – –  plastmasas pl ēves 
4202 12 11 00  – – – –  diplom ātportfe ļi, portfe ļi, skolassomas un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12,5  3  
4202 12 19 00  – – – –  cits  12,5  3  
4202 12 50 00  – – –  no veidn ētas plastmasas  12,5  3  
– – –  no citiem materi āliem, ieskaitot vulkaniz ētu š ķiedru  
4202 12 91 00  – – – –  diplom ātportfe ļi, portfe ļi, skolassomas un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12,5  3  
4202 12 99 00  – – – –  cits  12,5  3  
4202 19  – –  Cits  
4202 19 10 00  – – –  alum īnija 12,5  3  
4202 19 90 00  – – –  no citiem materi āliem  12,5  3  
– rokassomas, ar pleca siksnu vai bez t ās, ieskaitot somas bez 
rokturiem  
4202 21 00 00  – –  ar ādas, m āksl īgās ādas vai lak ādas ārējo virsmu  12,5  3  
4202 22  – –  ar plastmasas pl ēves vai tekstilmateri ālu ārējo virsmu  
4202 22 10 00  – – –  plastmasas pl ēves 12,5  3  
4202 22 90 00  – – –  tekstilmateri ālu 12,5  3  
4202 29 00 00  – –  cits  12,5  3  
– kabat ā vai rokassom ā n ēsājami izstr ādājumi  
4202 31 00 00  – –  ar ādas, m āksl īgās ādas vai lak ādas ārējo virsmu  12,5  3LV L 161/486 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4202 32  – –  ar plastmasas pl ēves vai tekstilmateri ālu ārējo virsmu  
4202 32 10 00  – – –  plastmasas pl ēves 12,5  3  
4202 32 90 00  – – –  tekstilmateri ālu 12,5  3  
4202 39 00 00  – –  cits  12,5  3  
– cits  
4202 91  – –  ar ādas, m āksl īgās ādas vai lak ādas ārējo virsmu  
4202 91 10 00  – – –  ce ļasomas, kosm ētikas somi ņas, mugursomas un sporta 
somas  12,5  3  
4202 91 80 00  – – –  cits  12,5  3  
4202 92  – –  citi izstr ādājumi ar plastmasas pl ēves vai tekstilmateri ālu 
ārējo virsmu  
– – –  plastmasas pl ēves 
4202 92 11 00  – – – –  ce ļasomas, kosm ētikas somi ņas, mugursomas un sporta 
somas  12,5  3  
4202 92 15 00  – – – –  m ūzikas instrumentu futr āļi 12,5  3  
4202 92 19 00  – – – –  cits  12,5  3  
– – –  tekstilmateri ālu 
4202 92 91 00  – – – –  ce ļasomas, kosm ētikas somi ņas, mugursomas un sporta 
somas  12,5  3  
4202 92 98 00  – – – –  cits  12,5  3  
4202 99 00 00  – –  cits  12,5  3  
4203  Ap ģērba gabali un ap ģērba piederumi no ādas vai m āksl īgās 
ādas 
4203 10 00 00  –  ap ģērba gabali  5  0  
– cimdi, pirkstai ņi un d ūrai ņi 
4203 21 00 00  – –  īpaši paredz ēti sportam  5  3  
4203 29  – –  cits  
4203 29 10 00  – – –  daž ādi aizsargcimdi  5  3  
– – –  cits  
4203 29 91 00  – – – –  vīriešu vai z ēnu 10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/487
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4203 29 99 00  – – – –  Cits  10  3  
4203 30 00 00  –  jostas, siksnas, patronsomas  10  3  
4203 40 00 00  –  cit ādi ap ģērba piederumi  5  0  
[4204]  
4205 00  – izstr ādajumi no ādas vai m āksl īgās ādas  
– ko izmanto maš īnās, meh ānismos vai cit ām tehnisk ām vaja ­
dz ībām 
4205 00 11 00  – –  transportieru lentes vai transmisijas siksnas vai dzensiksnas  25  5  
4205 00 19 00  – –  cits  20  5  
4205 00 90 00  –  cits  20  5  
4206 00 00  Izstr ādājumi no zarn ām (iz ņemot z īdt ārpi ņa pavedienu), akl ās 
zarnas ārējās sieni ņas, p ūšļiem vai c īpsl ām 
4206 00 00 10  –  ketguts  25  3  
4206 00 00 90  –  cits  10  5  
43 NODA ĻA 43 - KAŽOK ĀDAS UN M ĀKSL ĪGĀS KAŽOK Ā­
DAS; TO IZSTR ĀDĀJUMI  
4301  Neapstr ādātas kažok ādas (ieskaitot galvas, astes, ķepas un citus 
gabalus vai atgriezumus, kas noder kažok ādu izstr ādājumu 
izgatavošanai), iz ņemot j ēlādas, kas min ētas poz īcij ās 4101, 
4102 vai 4103  
4301 10 00 00  –  ūde ļādas, veselas, ar ī ar galvu, asti vai ķep ām 0  0  
4301 30 00 00  –  šādas j ērādas: Astraha ņas, platastes, karakula, Persijas un 
taml īdz īgu j ēru ādas, Indijas, Ķīnas, Mongolijas vai Tibetas 
jēru ādas, veselas, ar ī ar galvu, asti vai ķep ām 1 0  
4301 60 00 00  –  laps ādas, veselas, ar ī ar galvu, asti vai ķep ām 5  0  
4301 80  –  cit ādas kažok ādas, veselas, ar ī ar galvu, asti vai ķep ām 
4301 80 30 00  – –  murkš ķu ādas 0  0  
4301 80 50 00  – –  savva ļas ka ķu ādas 0  0  
4301 80 70  – –  cits  
4301 80 70 10  – – –  ro ņādas, veselas, ar ī ar galvu, asti vai ķep ām 5  0  
4301 80 70 90  – – –  cits  0  0LV L 161/488 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4301 90 00 00  –  galvas, astes, ķepas un citi ādu gabali vai atgriezumi, kas 
noder kažok ādu izstr ādājumu izgatavošanai  5 0  
4302  Miec ētas vai apdarin ātas zv ērādas (ieskaitot galvas, astes, ķepas 
un citus gabalus vai atgriezumus), saš ūtas vai nesaš ūtas (bez 
citiem materi āliem), iz ņemot t ās, kas min ētas poz īcij ā 4303  
– veselas ādas, ar ī ar galvu, asti vai ķep ām, nesaš ūtas 
4302 11 00 00  – –  ūde ļādas 5  0  
4302 19  – –  cits  
4302 19 10 00  – – –  bebr ādas 5  0  
4302 19 20 00  – – –  bizamžurku ādas 5  0  
4302 19 30 00  – – –  laps ādas 5  0  
4302 19 35 00  – – –  truš ādas vai za ķādas 5  0  
– – –  ro ņādas 
4302 19 41 00  – – – –  Grenlandes ro ņu mazu ļu balt ādas vai p ūšļdeguna ro ņu 
mazu ļu ādas 5 0  
4302 19 49 00  – – – –  cits  5  0  
4302 19 50 00  – – –  jūras ūdru vai nutriju ādas 5  0  
4302 19 60 00  – – –  murkš ķu ādas 5  0  
4302 19 70 00  – – –  savva ļas ka ķu ādas 5  0  
– – –  ait ādas vai j ērādas 
4302 19 75 00  – – – –  šādas j ērādas: Astraha ņas, platastes, karakula, Persijas un 
taml īdz īgu j ēru, Indijas, Ķīnas, Mongolijas vai Tibetas 
jēru ādas 5 0  
4302 19 80 00  – – – –  cits  5  0  
4302 19 95 00  – – –  cits  5  0  
4302 20 00 00  –  galvas, astes, ķepas un citi ādu gabali vai atgriezumi, nesaš ūti 5  0  
4302 30  –  veselas ādas, to gabali un atgriezumi, saš ūtas 
4302 30 10 00  – –  izlaistas kažok ādas 5  0  
– – citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/489
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4302 30 21 00  – – –  ūde ļādas 5  0  
4302 30 25 00  – – –  truš ādas vai za ķādas 5  0  
4302 30 31 00  – – –  šādas j ērādas: Astraha ņas, platastes, karakula, Persijas un 
taml īdz īgu j ēru, Indijas, Ķīnas, Mongolijas vai Tibetas j ēru 
ādas 5 0  
4302 30 41 00  – – –  bizamžurku ādas 5  0  
4302 30 45 00  – – –  laps ādas 5  0  
– – –  ro ņādas 
4302 30 51 00  – – – –  Grenlandes ro ņu mazu ļu balt ādas vai p ūšļdeguna ro ņu 
mazu ļu ādas 5 0  
4302 30 55 00  – – – –  cits  5  0  
4302 30 61 00  – – –  jūras ūdru vai nutriju ādas 5  0  
4302 30 71 00  – – –  savva ļas ka ķu ādas 5  0  
4302 30 95 00  – – –  cits  5  0  
4303  Ap ģērba gabali, ap ģērba piederumi un citi izstr ādājumi no 
kažok ādām 
4303 10  –  ap ģērba gabali un ap ģērba piederumi  
4303 10 10 00  – –  no Grenlandes ro ņu mazu ļu balt ādām vai p ūšļdeguna ro ņu 
mazu ļu ādām 10 3  
4303 10 90  – –  cits  
4303 10 90 10  – – –  ūde ļādas kažok ādas 10  3  
4303 10 90 20  – – –  nutrijas, pol ārlapsas vai lapsas kažok ādas 10  3  
4303 10 90 30  – – –  truš ādas vai za ķādas 10  3  
4303 10 90 40  – – –  jēru kažok ādas 10  3  
4303 10 90 90  – – –  cits  10  3  
4303 90 00 00  –  cits  10  3  
4304 00 00 00  M āksl īgās kažok ādas un to izstr ādājumi  10  3LV L 161/490 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
IX IX SADA ĻA - KOKS UN KOKA IZSTR ĀDĀJUMI; KOKOGLE; 
KOR ĶIS UN KOR ĶA IZSTR ĀDĀJUMI; IZSTR ĀDĀJUMI NO 
SALMIEM, ESPARTO VAI CITIEM PINAMIEM MATERI ĀLIEM; 
PĪTI TRAUKI UN PINUMI  
44 NODA ĻA 44 - KOKS UN KOKA IZSTR ĀDĀJUMI; KOKOGLE  
4401  Malka apa ļkoku, paga ļu, zaru, žagaru saiš ķu vai taml īdz īgā 
veid ā; koksnes š ķeldas vai skaidas; z āģskaidas un koksnes atli ­
kumi, aglomer ēti vai neaglomer ēti brikešu, granulu vai taml ī­
dz īgā veid ā 
4401 10 00 00  –  malka apa ļkoku, paga ļu, zaru, žagaru saiš ķu vai taml īdz īgā 
veid ā 0 0  
– koka š ķeldas vai skaidas  
4401 21 00 00  – –  skujkoku koksnes  0  0  
4401 22 00 00  – –  lapu koku koksnes  0  0  
4401 30  –  zāģskaidas un koksnes atlikumi, aglomer ēti vai neaglomer ēti 
brikešu, granulu vai taml īdz īgā veid ā 
4401 30 10 00  – –  zāģskaidas  0  0  
4401 30 90 00  – –  cits  0  0  
4402  Kokogles (ieskaitot riekstu vai riekstu čaumalu kokogles), aglo ­
mer ētas vai neaglomer ētas 
4402 10 00 00  –  no bambusa  0  0  
4402 90 00 00  –  cits  0  0  
4403  Neapstr ādāti kokmateri āli, ar ī bez mizas vai aplievas, vai četr ­
skald ņu brusas  
4403 10 00 00  –  apstr ādāti ar kr āsu, kodni, kreozotu vai citiem konservan ­
tiem  0 0  
4403 20  –  citi skujkoku kokmateri āli 
– – parast ās egles (Picea abies Karst) vai Eiropas baltegles (Abies 
alba Mill):  
4403 20 11 00  – – –  apa ļkoki z āģēšanai  0  0  
4403 20 19 00  – – –  cits  0  0  
– – meža priedes (Pinus sylvestris L.):  
4403 20 31 00  – – –  apa ļkoki z āģēšanai  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/491
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4403 20 39 00  – – –  cits  0  0  
– – cits  
4403 20 91 00  – – –  apa ļkoki z āģēšanai  0  0  
4403 20 99 00  – – –  cits  0  0  
– cit ādi, no tropu kokiem, kas uzskait īti š īs noda ļas I piez īm ē 
par apakšpoz īcij ām 
4403 41 00 00  – –  tumšsarkanais meranti, gaišsarkanais meranti un meranti 
bakavs  0 0  
4403 49  – –  cits  
4403 49 10 00  – – –  Sapele un Āfrikas mahagons iroko  0  0  
4403 49 20 00  – – –  okoume  0  0  
4403 49 40 00  – – –  sipo  0  0  
4403 49 95 00  – – –  cits  0  0  
– cits  
4403 91  – –  ozola (Quercus spp.)  
4403 91 10 00  – – –  apa ļkoki z āģēšanai  0  0  
4403 91 90 00  – – –  cits  0  0  
4403 92  – –  dižsk ābarža (Fagus spp.)  
4403 92 10 00  – – –  apa ļkoki z āģēšanai  0  0  
4403 92 90 00  – – –  cits  0  0  
4403 99  – –  cits  
4403 99 10 00  – – –  papeles  0  0  
4403 99 30 00  – – –  eikaliptu  0  0  
– – –  b ērza 
4403 99 51 00  – – – –  apa ļkoki z āģēšanai  0  0  
4403 99 59 00  – – – –  cits  0  0  
4403 99 95 00  – – –  cits  0  0LV L 161/492 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4404  St īpu kl ūgas; š ķeltas k ārtis; p āļi, mieti un stabi, nosmailin āti, 
bet gareniski nez āģēti; rupji apstr ādāti, bet neliekti un cit ādi 
neapdarin āti koka spie ķi pastaigu spie ķu, lietussargu, instru ­
mentu rokturu un taml īdz īgu izstr ādājumu izgatavošanai; 
koka skaidas un taml īdz īgi materi āli 
4404 10 00 00  –  skujkoku  0  0  
4404 20 00 00  –  lapu koku  0  0  
4405 00 00 00  Koka vilna; koksnes milti  0  0  
4406  Dzelzce ļa vai tramvaja sliežu gulš ņi no koka  
4406 10 00 00  –  neimpregn ēti 0  0  
4406 90 00 00  –  cits  0  0  
4407  Garum ā saz āģēti vai š ķeldoti kokmateri āli, dr āzti vai lob īti, 
ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti vai nesl īpēti, savienoti vai nesavie ­
noti ar ķīļtap ām, biez āki par 6 mm:  
4407 10  –  skujkoku  
4407 10 15 00  – –  sl īpēti; garum ā savienoti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 0 0  
– – cits  
– – –  ēvel ēti 
4407 10 31 00  – – – –  parast ās egles (Picea abies Karst) vai Eiropas baltegles 
(Abies alba Mill)  0 0  
4407 10 33 00  – – – –  meža priedes (Pinus sylvestris L.)  0  0  
4407 10 38 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  cits  
4407 10 91 00  – – – –  parast ās egles (Picea abies Karst) vai Eiropas baltegles 
(Abies alba Mill)  0 0  
4407 10 93 00  – – – –  meža priedes (Pinus sylvestris L.)  0  0  
4407 10 98 00  – – – –  cits  0  0  
– no tropu kokiem, kas uzskait īti š īs noda ļas I piez īm ē par 
apakšpoz īcij ām 
4407 21  – –  mahagons (Swietenia spp.)  
4407 21 10 00  – – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/493
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  cits  
4407 21 91 00  – – – –  ēvel ēti 0  0  
4407 21 99 00  – – – –  cits  0  0  
4407 22  – –  virola, imbuja un balza  
4407 22 10 00  – – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 0 0  
– – –  cits  
4407 22 91 00  – – – –  ēvel ēti 0  0  
4407 22 99 00  – – – –  cits  0  0  
4407 25  – –  tumšsarkanais meranti, gaišsarkanais meranti un meranti 
bakavs  
4407 25 10 00  – – –  garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti 
vai nesl īpēti 0 0  
– – –  cits  
4407 25 30 00  – – – –  ēvel ēti 0  0  
4407 25 50 00  – – – –  sl īpēti 0  0  
4407 25 90 00  – – – –  cits  0  0  
4407 26  – –  baltais lauans, baltais meranti, balt ā seraja, dzeltenais 
meranti un alans  
4407 26 10 00  – – –  garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti 
vai nesl īpēti 0 0  
– – –  cits  
4407 26 30 00  – – – –  ēvel ēti 0  0  
4407 26 50 00  – – – –  sl īpēti 0  0  
4407 26 90 00  – – – –  cits  0  0  
4407 27  – –  Sapele  
4407 27 10 00  – – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 0 0  
– – –  cits  
4407 27 91 00  – – – –  ēvel ēti 0  0  
4407 27 99 00  – – – –  cits  0  0  
4407 28  – –  IrokoLV L 161/494 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4407 28 10 00  – – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 0 0  
– – –  cits  
4407 28 91 00  – – – –  ēvel ēti 0  0  
4407 28 99 00  – – – –  cits  0  0  
4407 29  – –  cits  
4407 29 15 00  – – –  garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti 
vai nesl īpēti 0 0  
– – –  cits  
– – – –  Āfrikas mahagons (akaž ū), azobe, Braz īlijas palisandrs, 
dibet ū, dželutongs, ilomba, kapurs, keruings, kempass, 
limba, makore, mansonija, merbavs, obe če, okoume, 
Paras palisandrs, ram īns, Rio palisandrs, sipo, t īks, tiama, 
žonkongs  
– – – – –  ēvel ēti 
4407 29 20 00  – – – – – –  Braz īlijas palisandrs, Paras palisandrs un Rio pali ­
sandrs,  0 0  
4407 29 25 00  – – – – – –  cits  0  0  
4407 29 45 00  – – – – –  sl īpēti 0  0  
– – – – –  cits  
4407 29 61 00  – – – – – –  azobe  0  0  
4407 29 68 00  – – – – – –  cits  0  0  
– – – –  cits  
4407 29 83 00  – – – – –  ēvel ēti 0  0  
4407 29 85 00  – – – – –  sl īpēti 0  0  
4407 29 95 00  – – – – –  cits  0  0  
– cits  
4407 91  – –  ozola (Quercus spp.)  
4407 91 15 00  – – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 0 0  
– – –  cits  
– – – –  ēvel ētiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/495
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4407 91 31 00  – – – – –  pl āksnes, d ēlīši un joslas parketam vai koka gr īdas 
segumam, nesamont ētas 0 0  
4407 91 39 00  – – – – –  cits  0  0  
4407 91 90 00  – – – –  cits  0  0  
4407 92 00 00  – –  dižsk ābarža (Fagus spp.)  0  0  
4407 93  – –  No k ļavas (Acer spp.)  
4407 93 10 00  – – –  ēvel ēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 0 0  
– – –  cits  
4407 93 91 00  – – – –  sl īpēti 0  0  
4407 93 99 00  – – – –  cits  0  0  
4407 94  – –  no ķirša (Prunus spp.)  
4407 94 10 00  – – –  ēvel ēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 0 0  
– – –  cits  
4407 94 91 00  – – – –  sl īpēti 0  0  
4407 94 99 00  – – – –  cits  0  0  
4407 95  – –  no oša (Fraxinus spp.)  
4407 95 10 00  – – –  ēvel ēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 0 0  
– – –  cits  
4407 95 91 00  – – – –  sl īpēti 0  0  
4407 95 99 00  – – – –  cits  0  0  
4407 99  – –  cits  
4407 99 20 00  – – –  garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti 
vai nesl īpēti 0 0  
– – –  cits  
4407 99 25 00  – – – –  ēvel ēti 0  0  
4407 99 40 00  – – – –  sl īpēti 0  0  
– – – –  cits  
4407 99 91 00  – – – – –  papeles  0  0LV L 161/496 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4407 99 96 00  – – – – –  tropu koku  0  0  
4407 99 98 00  – – – – –  cits  0  0  
4408  Loksnes finierim (ieskaitot loksnes, kas ieg ūtas, sadalot koka 
sakl ātņus) un sapl ākš ņa loksnes vai loksnes cit ādiem sakl āt­ 
ņiem un citi garum ā saz āģēti kokmateri āli, lob īti vai mizoti, 
ar ī ēvel ēti, sl īpēti, savienoti vai saaudz ēti garum ā, ne biez āki 
par 6 mm  
4408 10  –  skujkoku  
4408 10 15 00  – –  ēvel ēti; sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai 
ne ēvel ēti, sl īpēti vai nesl īpēti 0 0  
– – cits  
4408 10 91 00  – – –  dēlīši z īmu ļu ražošanai  0  0  
– – –  cits  
4408 10 93 00  – – – –  ne biez āki par 1 mm  0  0  
4408 10 99 00  – – – –  biez āki par 1 mm  0  0  
– no tropu kokiem, kas uzskait īti š īs noda ļas I piez īm ē par 
apakšpoz īcij ām 
4408 31  – –  tumšsarkanais meranti, gaišsarkanais meranti un meranti 
bakavs  
4408 31 11 00  – – –  garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti 
vai nesl īpēti 0 0  
– – –  cits  
4408 31 21 00  – – – –  ēvel ēti 0  0  
4408 31 25 00  – – – –  sl īpēti 0  0  
4408 31 30 00  – – – –  cits  0  0  
4408 39  – –  cits  
– – –  Āfrikas mahagons, baltais lauans, Braz īlijas palisandrs, 
limba, mahagons (Swietenia spp.), obe če, okoume, Braz ī­
lijas palisandra, Paras palisandrs, Rio palisandrs, sapele, 
sipo un virola  
4408 39 15 00  – – – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēve ­
lēti, sl īpēti vai nesl īpēti 0 0  
– – – –  cits  
4408 39 21 00  – – – – –  ēvel ēti 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/497
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – – –  cits  
4408 39 31 00  – – – – – –  ne biez āki par 1 mm  0  0  
4408 39 35 00  – – – – – –  biez āki par 1 mm  0  0  
– – –  cits  
4408 39 55 00  – – – –  ēvel ēti; sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai 
ne ēvel ēti, sl īpēti vai nesl īpēti 0 0  
– – – –  cits  
4408 39 70 00  – – – – –  d ēlīši z īmu ļu ražošanai  0  0  
– – – – –  cits  
4408 39 85 00  – – – – – –  ne biez āki par 1 mm  0  0  
4408 39 95 00  – – – – – –  biez āki par 1 mm  0  0  
4408 90  –  cits  
4408 90 15 00  – –  ēvel ēti; sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai 
ne ēvel ēti, sl īpēti vai nesl īpēti 0 0  
– – cits  
4408 90 35 00  – – –  dēlīši z īmu ļu ražošanai  0  0  
– – –  cits  
4408 90 85 00  – – – –  ne biez āki par 1 mm  0  0  
4408 90 95 00  – – – –  biez āki par 1 mm  0  0  
4409  Kokmateri āli (ieskaitot nesamont ētus parketa d ēlīšus un 
joslas,) ar nep ārtrauktu profilu (ar ierievjiem, grop ēm, izci ļ­ 
ņiem, ierob ēm, f āzēm, noapa ļojumu) k ādā no mal ām vai virs ­
m ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti vai nesl īpēti, saaudz ēti vai 
nesaaudz ēti garum ā: 
4409 10  –  skujkoku  
4409 10 11 00  – –  profill īstes gleznu, fotogr āfiju, spogu ļu vai taml īdz īgu 
priekšmetu ietvariem  0 0  
4409 10 18 00  – –  cits  0  0  
– lapu koku  
4409 21 00 00  – –  no bambusa  0  0  
4409 29  – –  citsLV L 161/498 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4409 29 10 00  – – –  profill īstes gleznu, fotogr āfiju, spogu ļu vai taml īdz īgu 
priekšmetu ietvariem  0 0  
– – –  cits  
4409 29 91 00  – – – –  pl āksnes, d ēlīši un joslas parketam vai koka gr īdas segu ­
mam, nesamont ētas 0 0  
4409 29 99 00  – – – –  cits  0  0  
4410  Kokskaidu pl ātnes un taml īdz īgas pl ātnes no koksnes vai 
citiem koksnveida materi āliem, aglomer ētiem vai neaglomer ē­
tiem ar sve ķiem vai cit ām organisk ām saistviel ām: 
– no koka  
4410 11  – –  kokskaidu pl ātne 
4410 11 10 00  – – –  neapstr ādātas vai kam apstr āde nav veikta t ālāk par sl īpē­ 
šanu  0 0  
4410 11 30 00  – – –  kas kl ātas ar pap īru, kurš impregn ēts ar melam īnsve ķiem 0  0  
4410 11 50 00  – – –  kas kl ātas ar dekorat īviem lamin ātiem no plastmasas  0  0  
4410 11 90 00  – – –  cits  0  0  
4410 12  – –  orient ētā kokskaidu pl ātne (OSB)  
4410 12 10 00  – – –  neapstr ādātas vai kam apstr āde nav veikta t ālāk par sl īpē­ 
šanu  0 0  
4410 12 90 00  – – –  cits  0  0  
4410 19 00 00  – –  cits  0  0  
4410 90 00 00  –  cits  0  0  
4411  Kokš ķiedru vai citu koksnveida materi ālu pl ātnes, kam ir vai 
nav pievienoti sve ķi vai citas organiskas vielas  
– kokš ķiedru pl ātnes ar vid ēju bl īvumu (MDF)  
4411 12  – –  ne vair āk k ā 5 mm  
4411 12 10 00  – – –  meh āniski neapstr ādātas vai nep ārkl ātu virsmu  0  0  
4411 12 90 00  – – –  cits  0  0  
4411 13  – –  vair āk nek ā 5 mm, bet ne vair āk k ā 9 mm  
4411 13 10 00  – – –  meh āniski neapstr ādātas vai nep ārkl ātu virsmu  0  0  
4411 13 90 00  – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/499
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4411 14  – –  biez āki par 9 mm  
4411 14 10 00  – – –  meh āniski neapstr ādātas vai nep ārkl ātu virsmu  0  0  
4411 14 90 00  – – –  cits  0  0  
– cits  
4411 92  – –  kokš ķiedru pl ātne ar bl īvumu virs 0,8 g/cm  3 : 
4411 92 10 00  – – –  meh āniski neapstr ādātas vai nep ārkl ātu virsmu  0  0  
4411 92 90 00  – – –  cits  0  0  
4411 93  – –  kokš ķiedru pl ātnes ar bl īvumu vair āk nek ā 0,5 g/cm  3 , bet 
ne vair āk k ā 0,8 g/cm  3 : 
4411 93 10 00  – – –  meh āniski neapstr ādātas vai nep ārkl ātu virsmu  0  0  
4411 93 90 00  – – –  cits  0  0  
4411 94  – –  ne vair āk k ā 0,5 g/cm  3 
4411 94 10 00  – – –  meh āniski neapstr ādātas vai nep ārkl ātu virsmu  0  0  
4411 94 90 00  – – –  cits  0  0  
4412  Sapl āksnis, finier ētas pl ātnes un taml īdz īgi lamin ēti koksnes 
materi āli 
4412 10 00 00  –  no bambusa  0  0  
– sapl āksnis tikai no koka loksn ēm ar katras k ārtas biezumu 
ne vair āk k ā 6 mm:  
4412 31  – –  ar vismaz vienu ārējo k ārtu no š īs noda ļas 1. piez īm ē par 
apakšpoz īcij ām min ēto tropu koku koksnes  
4412 31 10 00  – – –  Āfrikas mahagons, baltais lauans, Braz īlijas palisandrs, 
gaišsarkanais meranti, limba, mahagons (Swietenia spp.), 
obe če, okoume, Paras palisandrs, Rio palisandrs, sapele, 
sipo, tumšsarkanais meranti vai virola  0 0  
4412 31 90 00  – – –  cits  0  0  
4412 32 00 00  – –  cit āds, ar vismaz vienu ārējo k ārtu no lapu koku koksnes  0  0  
4412 39 00 00  – –  cits  0  0  
– cits  
4412 94  – –  galdniekpl ātnes, sakl ātņu pl ātnes un pl ātnes ar vidusda ļu 
no l īm ētām l īstēm 
4412 94 10 00  – – –  cit āds, ar vismaz vienu ārējo k ārtu no lapu koku koksnes  0  0LV L 161/500 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4412 94 90 00  – – –  cits  0  0  
4412 99  – –  cits  
4412 99 30 00  – – –  ar vismaz vienu kokskaidu pl ātnes k ārtu 0  0  
4412 99 70 00  – – –  cits  0  0  
4413 00 00 00  Bl īvin āti kokmateri āli klu ču, pl ātņu, l īstu vai profil ētu izstr ā­
dājumu veid ā 0 0  
4414 00  Koka ietvari glezn ām, fotogr āfij ām, spogu ļiem un taml īdz ī­
giem priekšmetiem  
4414 00 10 00  –  no š īs noda ļas 2. papildu piez īm ē nor ādīto tropu koku 
koksnes  0 0  
4414 00 90 00  –  no citu sugu koku koksnes  0  0  
4415  Koka l ādes, kastes, rede ļkastes, spoles un taml īdz īga tara; koka 
kabe ļu spoles; palikt ņi, kastu palikt ņi un citas kravu pl ātnes 
no koka; palikt ņu apmales no koka  
4415 10  –  lādes, kastes, rede ļkastes, spoles un taml īdz īga tara; kabe ļu 
spoles  
4415 10 10 00  – –  lādes, kastes, rede ļkastes, spoles un taml īdz īga tara  0  0  
4415 10 90 00  – –  kabe ļu spoles  0  0  
4415 20  –  palikt ņi, kastu palikt ņi un citas kravu pl ātnes; palikt ņu 
apmales  
4415 20 20 00  – –  plakanie palikt ņi; palikt ņu apmales  0  0  
4415 20 90 00  – –  cits  0  0  
4416 00 00 00  Mucas, muci ņas, kubli, toveri un cit ādi mucinieku darin ājumi 
un to da ļas no koka, ieskaitot mucu d ēlīšus 0 0  
4417 00 00 00  Koka darbar īki, to korpusi un rokturi, slotu un suku koka 
da ļas un rokturi; koka kurpju liestes un izstiep ēji 0 0  
4418  Namdaru un b ūvgaldnieku darin ājumi, ieskaitot š ūnveida koka 
pane ļus, saliktas parketa pl ātnes, jumsti ņus un lubas  
4418 10  –  logi, stiklotas durvis un to r āmji 
4418 10 10 00  – –  no š īs noda ļas 2. papildu piez īm ē nor ādīto tropu koku 
koksnes  0 0  
4418 10 50 00  – –  skujkoku koksnes  0  0  
4418 10 90 00  – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/501
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4418 20  –  durvis, to aplodas un sliekš ņi 
4418 20 10 00  – –  no š īs noda ļas 2. papildu piez īm ē nor ādīto tropu koku 
koksnes  0 0  
4418 20 50 00  – –  skujkoku koksnes  0  0  
4418 20 80 00  – –  no citu sugu koku koksnes  0  0  
4418 40 00 00  –  beton ēšanas veid ņi 0  0  
4418 50 00 00  –  jumsti ņi un lubas  0  0  
4418 60 00 00  –  ba ļķi un sijas  0  0  
– salikti gr īdas d ēļi 
4418 71 00 00  – –  moza īkas gr īdām 0  0  
4418 72 00 00  – –  cit ādi, salikti no vair ākām koksnes k ārtām 0  0  
4418 79 00 00  – –  cits  0  0  
4418 90  –  cits  
4418 90 10 00  – –  līm ēti lamin ēti kokmateri āli 0  0  
4418 90 80 00  – –  cits  0  0  
4419 00  Galda un virtuves piederumi no koka  
4419 00 10 00  –  no š īs noda ļas 2. papildu piez īm ē nor ādīto tropu koku 
koksnes  0 0  
4419 00 90 00  –  no citu sugu koku koksnes  0  0  
4420  Koka intarsijas un inkrust ācijas; l ādītes un k ārbi ņas juvelierizs ­
trādājumiem vai galda piederumiem un taml īdz īgiem priekš ­
metiem; koka statuetes un citi dekorat īvi izstr ādājumi; koka 
m ēbeles, kas nav min ētas 94. noda ļā 
4420 10  –  koka statuetes un cit ādi dekorat īvie izstr ādājumi  
4420 10 11 00  – –  no š īs noda ļas 2. papildu piez īm ē nor ādīto tropu koku 
koksnes  0 0  
4420 10 19 00  – –  no citu sugu koku koksnes  0  0  
4420 90  –  cits  
4420 90 10 00  – –  koka inkrust ācijas un intarsijas  0  0LV L 161/502 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – cits  
4420 90 91 00  – – –  no š īs noda ļas 2. papildu piez īm ē nor ādīto tropu koku 
koksnes  0 0  
4420 90 99 00  – – –  no citu sugu koku koksnes  0  0  
4421  Citi koka izstr ādājumi  
4421 10 00 00  –  dr ēbju pakaramie  0  0  
4421 90  –  cits  
4421 90 91 00  – –  no kokš ķiedru pl ātn ēm 0  0  
4421 90 98 00  – –  cits  0  0  
45 NODA ĻA 45 - KOR ĶIS UN KOR ĶA IZSTR ĀDĀJUMI  
4501  Dabiskais kor ķis, neapstr ādāts vai vienk ārši apstr ādātā veid ā; 
kor ķa atkritumi; smalcin āts, granul ēts vai malts kor ķis 
4501 10 00 00  –  dabiskais kor ķis, neapstr ādāts vai vienk ārši apstr ādāts 5  0  
4501 90 00 00  –  cits  5  0  
4502 00 00 00  Dabiskais kor ķis, mizots, taisnst ūra vai kvadr ātisku klu ču, 
plašu, lokš ņu vai slokš ņu veid ā (ieskaitot sagataves kor ķu izga ­
tavošanai ar nenoapa ļot ām mal ām) 5 0  
4503  Dabisk ā kor ķa izstr ādājumi  
4503 10  –  kor ķi un aizb āžņi 
4503 10 10 00  – –  cilindriskie  5  0  
4503 10 90 00  – –  cits  5  0  
4503 90 00 00  –  cits  5  0  
4504  Aglomer ēts kor ķis (ar saistvielu vai bez t ās) un t ā izstr ādājumi  
4504 10  –  klu či, pl ātnes, loksnes un sloksnes; jebkuras formas pl āk­
sn ītes vai fl īzes; viengabala cilindri, ieskaitot diskus  
– – kor ķi un aizb āžņi 
4504 10 11 00  – – –  dzirkstošajam v īnam, ieskaitot ar ī kor ķus un aizb āžņus ar 
dabisk ā kor ķa ripi ņām 5 0  
4504 10 19 00  – – –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/503
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – cits  
4504 10 91 00  – – –  ar saistvielu  5  0  
4504 10 99 00  – – –  cits  5  0  
4504 90  –  cits  
4504 90 20 00  – –  kor ķi un aizb āžņi 5  0  
4504 90 80  – –  cits  
4504 90 80 30  – – –  starplikas, papl ākš ņi un cit ādi bl īvējumi, izmantošanai 
civilaj ā avi ācij ā 0,5 0  
4504 90 80 90  – – –  cits  5  0  
46 NODA ĻA 46 - IZSTR ĀDĀJUMI NO SALMIEM, ESPARTO VAI 
CITIEM PINAMIEM MATERI ĀLIEM; P ĪTI TRAUKI UN PINUMI  
4601  P īnes un taml īdz īgi izstr ādājumi no pinamiem materi āliem, ar ī 
savienoti sloksn ēs; pinami materi āli, p īnes un taml īdz īgi izstr ā­
dājumi no pinamiem materi āliem, kas sasieti kop ā paral ēlos 
saiš ķos vai saausti lokš ņu veid ā, k ā gatavi izstr ādājumi vai 
negatavi izstr ādājumi (piem ēram, pakl āji, mašas, aizsliet ņi) 
– Maša, p īts pakl ājs un aizsliet ņi no augu materi āliem  
4601 21  – –  no bambusa  
4601 21 10 00  – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pinamiem 
materi āliem  5 0  
4601 21 90 00  – – –  cits  5  0  
4601 22  – –  no rotangpalmas  
4601 22 10 00  – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pinamiem 
materi āliem  5 0  
4601 22 90 00  – – –  cits  5  0  
4601 29  – –  cits  
4601 29 10 00  – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pinamiem 
materi āliem  5 0  
4601 29 90 00  – – –  cits  5  0  
– cits  
4601 92  – –  no bambusa  
4601 92 05 00  – – –  p īnes un taml īdz īgi izstr ādājumi no pinamiem materi ā­
liem, ar ī savienoti sloksn ēs 5 0LV L 161/504 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  cits  
4601 92 10 00  – – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pina ­
miem materi āliem  5 0  
4601 92 90 00  – – – –  cits  5  0  
4601 93  – –  no rotangpalmas  
4601 93 05 00  – – –  p īnes un taml īdz īgi izstr ādājumi no pinamiem materi ā­
liem, ar ī savienoti sloksn ēs 5 0  
– – –  cits  
4601 93 10 00  – – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pina ­
miem materi āliem  5 0  
4601 93 90 00  – – – –  cits  5  0  
4601 94  – –  No citiem augu materi āliem  
4601 94 05 00  – – –  p īnes un taml īdz īgi izstr ādājumi no pinamiem materi ā­
liem, ar ī savienoti sloksn ēs 5 0  
– – –  cits  
4601 94 10 00  – – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pina ­
miem materi āliem  5 0  
4601 94 90 00  – – – –  cits  5  0  
4601 99  – –  cits  
4601 99 05 00  – – –  p īnes un taml īdz īgi izstr ādājumi no pinamiem materi ā­
liem, ar ī savienoti sloksn ēs 5 0  
– – –  cits  
4601 99 10 00  – – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pina ­
miem materi āliem  5 0  
4601 99 90 00  – – – –  cits  5  0  
4602  Grozi, p īteņi un citi izstr ādājumi, kas ir tieši izgatavoti p ēc 
formas no pinamiem materi āliem vai no poz īcij ā 4601 min ē­
taj ām prec ēm; izstr ādājumi no lufas  
– no augu materi āliem  
4602 11 00 00  – –  no bambusa  5  0  
4602 12 00 00  – –  no rotangpalmas  5  0  
4602 19  – –  cits  
4602 19 10 00  – – –  salmu apvalki pudel ēm 5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/505
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  cits  
4602 19 91 00  – – – –  p īti trauki, pinumi un citi izstr ādājumi, kas ir tieši izga ­
tavoti p ēc formas no pinamiem materi āliem  5 0  
4602 19 99 00  – – – –  cits  5  0  
4602 90 00 00  –  cits  5  0  
X X SADA ĻA - PAP ĪRA MASA NO KOKSNES VAI CITA CELU ­
LOZES Š ĶIEDRMATERI ĀLA; P ĀRSTR ĀDĀTS (ATKRITUMU 
UN MAKULAT ŪRAS) PAP ĪRS VAI KARTONS; PAP ĪRS UN 
KARTONS UN TO IZSTR ĀDĀJUMI  
47 NODA ĻA 47 - PAP ĪRA MASA NO KOKSNES VAI CITA 
CELULOZES Š ĶIEDRMATERI ĀLA; P ĀRSTR ĀDĀTS (ATKRI ­
TUMU UN MAKULAT ŪRAS) PAP ĪRS VAI KARTONS  
4701 00  Meh ānisk ā pap īra masa  
4701 00 10 00  –  termomeh ānisk ā pap īra masa  0  0  
4701 00 90 00  –  cits  0  0  
4702 00 00 00  Ķīmisk ā koksnes celuloze, š ķīstoš ās š ķirnes  0  0  
4703  Koksnes natronceluloze vai sulf ātceluloze, iz ņemot š ķīstoš ās 
šķirnes  
– nebalin āti 
4703 11 00 00  – –  skujkoku koksnes  0  0  
4703 19 00 00  – –  lapu koku koksnes  0  0  
– pusbalin āta vai balin āta 
4703 21 00 00  – –  skujkoku koksnes  0  0  
4703 29 00 00  – –  lapu koku koksnes  0  0  
4704  Koksnes sulf ītceluloze, iz ņemot š ķīstoš ās š ķirnes  
– nebalin āti 
4704 11 00 00  – –  skujkoku koksnes  0  0  
4704 19 00 00  – –  lapu koku koksnes  0  0  
– pusbalin āta vai balin āta 
4704 21 00 00  – –  skujkoku koksnes  0  0  
4704 29 00 00  – –  lapu koku koksnes  0  0LV L 161/506 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4705 00 00 00  Koksnes celuloze, kas ieg ūta, apvienojot meh ānisk ās un 
ķīmisk ās p ārstr ādes procesus  0 0  
4706  Pap īra masa no š ķiedr ām, kas ieg ūtas no p ārstr ādāta (atkri ­
tumu un makulat ūras) pap īra, kartona vai cita celulozes š ķied ­
rmateri āla 
4706 10 00 00  –  kokvilnas īsšķiedru masa  0  0  
4706 20 00 00  –  pap īra masa no š ķiedr ām, kas ieg ūtas no p ārstr ādāta (atkri ­
tumu un makulat ūras) pap īra vai kartona  0 0  
4706 30 00 00  –  Cit ādi, no bambusa  0  0  
– cits  
4706 91 00 00  – –  meh ānisk ā 0  0  
4706 92 00 00  – –  ķīmisk ā 0  0  
4706 93 00 00  – –  pus ķīmisk ā 0  0  
4707  P ārstr ādāts (atkritumu un makulat ūras) pap īrs vai kartons  
4707 10 00 00  –  nebalin āts kraftpap īrs vai kartons vai gofr ēts pap īrs vai 
kartons  0 0  
4707 20 00 00  –  cit āds pap īrs vai kartons, kas izgatavots galvenok ārt no bali ­
nātas celulozes, mas ā nekr āsotas  0 0  
4707 30  –  pap īrs vai kartons, kas izgatavots galvenok ārt no meh ānisk ās 
pap īra masas (piem ēram, av īzēm, žurn āliem un taml īdz īgiem 
iespieddarbiem)  
4707 30 10 00  – –  vecas un nep ārdotas av īzes un žurn āli, telefona abonentu 
saraksti, broš ūras un iespiesti rekl āmas materi āli 0 0  
4707 30 90 00  – –  cits  0  0  
4707 90  –  cit āds, ieskaitot neš ķirotus atkritumus un makulat ūru 
4707 90 10 00  – –  neš ķiroti  0  0  
4707 90 90 00  – –  šķiroti  0  0  
48 NODA ĻA 48 - PAP ĪRS UN KARTONS; PAP ĪRA MASAS, 
PAP ĪRA VAI KARTONA IZSTR ĀDĀJUMI  
4801 00 00 00  Av īžpap īrs ru ļļos vai loksn ēs 0  0  
4802  Nekr ītots pap īrs un kartons, izmantojams rakst īšanai, apdrukai 
vai citiem grafiskiem darbiem, neperfor ētas perfokartes un 
perforatora lentes pap īrs ru ļļos vai jebkura izm ēra taisnst ūr­
veida (ieskaitot kvadr ātu) loksn ēs, iz ņemot poz īcij ā 4801 vai 
4803 min ēto pap īru; rokas l ējuma pap īrs un kartons  
4802 10 00 00  –  rokas l ējuma pap īrs un kartons  0  0  
4802 20 00 00  –  pap īrs un kartons, ko izmanto par pamatni gaismjut īgam, 
siltumjut īgam vai elektrojut īgam pap īram vai kartonam  0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/507
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4802 40  –  tapešu pamatne  
4802 40 10 00  – –  kas nesatur meh ānisk ā proces ā ieg ūtas š ķiedras vai satur 
šādas š ķiedras ne vair āk par 10 % no kop ējā š ķiedru 
daudzuma  0 0  
4802 40 90 00  – –  cits  0  0  
– cit āds pap īrs un kartons, kas nesatur meh ānisk ā proces ā 
ieg ūtas š ķiedras vai satur t ās ne vair āk k ā 10 % no kop ējā 
šķiedru daudzuma  
4802 54 00 00  – –  ar virsmas bl īvumu maz āk nek ā 40 g/m  2 0 0  
4802 55  – –  kas sver 40 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 150 g/m  2 , 
ru ļļos 
4802 55 15 00  – – –  kas sver 40 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 60 g/m  2 0 0  
4802 55 25 00  – – –  kas sver 60 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 75 g/m  2 0 0  
4802 55 30 00  – – –  kas sver 75 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 80 g/m  2 0 0  
4802 55 90 00  – – –  kas sver 80 g/m  2 vai vair āk 0  0  
4802 56  – –  kas sver 40 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 150 g/m  2 
loksn ēs, kuru viena mala nesaloc ītā veid ā nep ārsniedz 
435 mm un otra mala nep ārsniedz 297 mm garum ā 
4802 56 20 00  – – –  kuru vienas malas garums ir 297 mm un otras malas 
garums ir 210 mm (A4 form āts) 0 0  
4802 56 80 00  – – –  cits  0  0  
4802 57 00 00  – –  cit āds, kas sver 40 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 
150 g/m  2 0 0  
4802 58  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 150 g/m  2 
4802 58 10 00  – – –  ru ļļos 0  0  
4802 58 90 00  – – –  cits  0  0  
– cit āds pap īrs un kartons ar meh ānisk ā vai ķīmiski meh ānisk ā 
proces ā ieg ūtas š ķiedras saturu vair āk par 10 % no kop ējā 
šķiedru daudzuma  
4802 61  – –  ru ļļosLV L 161/508 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4802 61 15 00  – – –  kas sver maz āk par 72 g/m  2 un kur ā meh ānisk ā proces ā 
ieg ūtas š ķiedras saturs p ārsniedz 50 % no kop ējā š ķiedru 
daudzuma  0 0  
4802 61 80 00  – – –  cits  0  0  
4802 62 00 00  – –  loksn ēs, kuru viena mala nesaloc ītā veid ā nep ārsniedz 
435 mm un otra mala nep ārsniedz 297 mm  0 0  
4802 69 00 00  – –  cits  0  0  
4803 00  Tualetes pap īra vai sejas salvešu, dvie ļu vai galdautu materi āli 
un taml īdz īgs m ājtur ības vai higi ēnas vajadz ībām izmantojams 
pap īrs, celulozes vate un audumi no celulozes š ķiedr ām, 
krep ēti, ci ļņoti, perfor ēti, ar virsmas kr āsojumu, dekor ējumu 
vai iespiedumu vai bez š ādas apstr ādes, ru ļļos vai loksn ēs 
4803 00 10 00  –  celulozes vate  0  0  
– kreppap īrs un audumi no celulozes š ķiedr ām, kuru katra 
kārta sver  
4803 00 31 00  – –  ne vair āk par 25 g/m  2 0 0  
4803 00 39 00  – –  vair āk par 25 g/m  2 0 0  
4803 00 90 00  –  cits  0  0  
4804  Nekr ītots kraftpap īrs un kartons ru ļļos vai loksn ēs, iz ņemot 
poz īcij ā 4802 vai 4803 min ēto 
– kraftpap īrs 
4804 11  – –  nebalin āti 
– – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  
4804 11 11 00  – – – –  kas sver maz āk par 150 g/m  2 0 0  
4804 11 15 00  – – – –  kas sver 150 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 
175 g/m  2 0 0  
4804 11 19 00  – – – –  kas sver 175 g/m  2 vai vair āk 0  0  
4804 11 90 00  – – –  cits  0  0  
4804 19  – –  cits  
– – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natroncelulozeLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/509
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – –  kas sast āv no viena vai vair ākiem nebalin ātas un viena 
ārējā balin ātas, pusbalin ātas vai kr āsotas š ķiedras sl āņa, 
kura 1 m  2 svars  
4804 19 11 00  – – – – –  nep ārsniedz 150 g  0  0  
4804 19 15 00  – – – – –  150 g vai vair āk, bet ne vair āk par 175 g  0  0  
4804 19 19 00  – – – – –  175 g vai vair āk 0  0  
– – – –  cits, kura 1 m  2 svars  
4804 19 31 00  – – – – –  nep ārsniedz 150 g  0  0  
4804 19 38 00  – – – – –  150 g vai vair āk 0  0  
4804 19 90 00  – – –  cits  0  0  
– maisu kraftpap īrs 
4804 21  – –  nebalin āti 
4804 21 10 00  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  0 0  
4804 21 90 00  – – –  cits  0  0  
4804 29  – –  cits  
4804 29 10 00  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  0 0  
4804 29 90 00  – – –  cits  0  0  
– cit āds kraftpap īrs un kartons, kas sver 150 g/m  2 vai maz āk 
4804 31  – –  nebalin āti 
– – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  
4804 31 51 00  – – – –  elektrotehniskais izol ācijas kraftpap īrs 0  0  
4804 31 58 00  – – – –  cits  0  0  
4804 31 80 00  – – –  cits  0  0  
4804 39  – –  citsLV L 161/510 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  
4804 39 51 00  – – – –  vienm ērīgi balin āts vis ā mas ā 0  0  
4804 39 58 00  – – – –  cits  0  0  
4804 39 80 00  – – –  cits  0  0  
– cit āds kraftpap īrs un kartons, kas sver vair āk par 150 g/m  2 , 
bet ne vair āk par 225 g/m  2 
4804 41  – –  nebalin āti 
4804 41 10 00  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  0 0  
– – –  cits  
4804 41 91 00  – – – –  uzs ūcošs kraftpap īrs 0  0  
4804 41 99 00  – – – –  cits  0  0  
4804 42  – –  vienm ērīgi balin āts vis ā mas ā, kur ā vair āk nek ā 95 % no 
kop ējā š ķiedru satura ir ķīmisk ā proces ā ieg ūtas koksnes 
šķiedras  
4804 42 10 00  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  0 0  
4804 42 90 00  – – –  cits  0  0  
4804 49  – –  cits  
4804 49 10 00  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  0 0  
4804 49 90 00  – – –  cits  0  0  
– cit āds kraftpap īrs un kartons, kura svars p ārsniedz 225 g/m  2 
4804 51  – –  nebalin āti 
4804 51 10 00  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  0 0  
4804 51 90 00  – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/511
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4804 52  – –  vienm ērīgi balin āts vis ā mas ā, kur ā vair āk nek ā 95 % no 
kop ējā š ķiedru satura ir ķīmisk ā proces ā ieg ūtas koksnes 
šķiedras  
4804 52 10 00  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  0 0  
4804 52 90 00  – – –  cits  0  0  
4804 59  – –  cits  
4804 59 10 00  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  0 0  
4804 59 90 00  – – –  cits  0  0  
4805  Cit āds nekr ītots pap īrs un kartons ru ļļos vai loksn ēs, kas nav 
apstr ādāts t ālāk, k ā nor ādīts š īs noda ļas 3. piez īm ē 
– gofr ētais pap īrs 
4805 11 00 00  – –  pus ķīmisko š ķiedru gofr ētais pap īrs 0  0  
4805 12 00 00  – –  gofr ētais salmu š ķiedru pap īrs 0  0  
4805 19  – –  cits  
4805 19 10 00  – – –  vi ļņotais kartons  0  0  
4805 19 90 00  – – –  cits  0  0  
– testlainers (p ārstr ādāts pap īrs gofr ētā kartona virsm ām) 
4805 24 00 00  – –  kas sver 150 g/m  2 vai maz āk 0  0  
4805 25 00 00  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 150 g/m  2 0 0  
4805 30  –  sulf ītcelulozes ietinamais pap īrs 
4805 30 10 00  – –  ar virsmas bl īvumu maz āk nek ā 30 g/m  2 0 0  
4805 30 90 00  – –  kas sver 30 g/m  2 vai vair āk 0  0  
4805 40 00 00  –  filtrpap īrs un filtr ēšanas kartons  0  0  
4805 50 00 00  –  pape un kartons  0  0  
– cits  
4805 91 00 00  – –  kas sver 150 g/m  2 vai maz āk 0  0LV L 161/512 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4805 92 00 00  – –  kas sver vair āk nek ā 150 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 225 g/m  2 0 0  
4805 93  – –  ar virsmas bl īvumu 225 g/m  2 vai vair āk 
4805 93 20 00  – – –  izgatavoti no makulat ūras 0  0  
4805 93 80 00  – – –  cits  0  0  
4806  Pergamentpap īrs, taukvielas necaurlaid īgs pap īrs, pauspap īrs, 
pergam īns un cit ādi kalandr ēti caurredzami vai caursp īdīgi 
pap īri ru ļļos vai loksn ēs 
4806 10 00 00  –  pergamentpap īrs 0  0  
4806 20 00 00  –  taukvielas necaurlaid īgi pap īri 0  0  
4806 30 00 00  –  pauspap īri 0  0  
4806 40  –  pergam īni un cit ādi kalandr ētie caurredzamie vai caursp īdīgie 
pap īri 
4806 40 10 00  – –  pergam īni 0  0  
4806 40 90 00  – –  cits  0  0  
4807 00  Kompoz ītpap īrs un kartons (izgatavots, sal īm ējot vair ākas 
pap īra vai kartona loksnes) bez virsk ārtas p ārkl ājuma un 
nepies ūcin āts, iekš ēji stiegrots vai nestiegrots, ru ļļos vai 
loksn ēs 
4807 00 30 00  –  izgatavots no makulat ūras, p ārkl āts vai nep ārkl āts ar pap īru 0  0  
4807 00 80 00  –  cits  0  0  
4808  Gofr ēts pap īrs un kartons (apl īm ēts vai neapl īm ēts ar glud ām 
ārējām loksn ēm), krep ēts, ci ļņots vai perfor ēts, ru ļļos vai 
loksn ēs, kas nav poz īcij ā 4803 min ētais 
4808 10 00 00  –  gofr ēts pap īrs un kartons, perfor ēts vai neperfor ēts 0  0  
4808 20 00 00  –  maisu kraftpap īrs, krep ēts vai gofr ēts, ci ļņots vai neci ļņots, 
perfor ēts vai neperfor ēts 0 0  
4808 30 00 00  –  cit āds krep ēts vai krokots vai gofr ēts kraftpap īrs, ar ī ci ļņots 
vai perfor ēts 0 0  
4808 90 00 00  –  cits  0  0  
4809  Koppap īrs, paškop ējošais pap īrs un citi kop ējoši vai att ēlu 
pārnesoši pap īri (ieskaitot kr ītotu vai pies ūcin ātu pap īru trafa ­
retspied ēm, kop ētājiem vai ofseta plat ēm), apdruk āts vai neap ­
druk āts, ru ļļos vai loksn ēs: 
4809 20  –  paškop ējošais pap īrsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/513
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4809 20 10 00  – –  ru ļļos 0  0  
4809 20 90 00  – –  loksn ēs 0  0  
4809 90  –  cits  
4809 90 10 00  – –  ogles vai taml īdz īgi koppap īri 0  0  
4809 90 90 00  – –  cits  0  0  
4810  Pap īrs un kartons, kas no vienas vai ab ām pus ēm p ārkl āts ar 
kaol īnu vai cit ām neorganisk ām viel ām, lietojot saistvielas vai 
bez t ām, bez citiem p ārkl ājumiem, ar virsmas kr āsojumu vai 
bez t ā, ar dekorat īvu virsmu vai iespiedatt ēliem vai bez tiem, 
jebkura lieluma ru ļļos vai taisnst ūrveida (ar ī kvadr ātveida) 
loksn ēs 
– pap īrs un kartons rakst īšanai, apdrukai vai citiem grafiskiem 
darbiem, kas nesatur meh ānisk ā vai ķīmiski meh ānisk ā 
proces ā ieg ūtas š ķiedras vai satur š ādas š ķiedras ne vair āk 
kā 10 % no kop ējā š ķiedru daudzuma  
4810 13  – –  ru ļļos 
4810 13 20 00  – – –  pap īrs un kartons, k ā svars nep ārsniedz 150 g/m  2 , ko 
izmanto par pamatni gaismjut īgam, siltumjut īgam vai 
elektrojut īgam pap īram vai kartonam  0 0  
4810 13 80 00  – – –  cits  0  0  
4810 14  – –  loksn ēs, kuru viena mala nesaloc ītā veid ā nep ārsniedz 
435 mm un otra mala nep ārsniedz 297 mm garum ā 
4810 14 20 00  – – –  pap īrs un kartons, k ā svars nep ārsniedz 150 g/m  2 , ko 
izmanto par pamatni gaismjut īgam, siltumjut īgam vai 
elektrojut īgam pap īram vai kartonam  0 0  
4810 14 80 00  – – –  cits  0  0  
4810 19  – –  cits  
4810 19 10 00  – – –  pap īrs un kartons, k ā svars nep ārsniedz 150 g/m  2 , ko 
izmanto par pamatni gaismjut īgam, siltumjut īgam vai 
elektrojut īgam pap īram vai kartonam  0 0  
4810 19 90 00  – – –  cits  0  0  
– pap īrs un kartons rakst īšanai, apdrukai vai citiem grafiskiem 
darbiem, kur ā vair āk par 10 % no kop ējā š ķiedru satura ir 
meh ānisk ā vai ķīmiski meh ānisk ā proces ā ieg ūtas š ķiedras  
4810 22  – –  porains kr ītpap īrsLV L 161/514 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4810 22 10 00  – – –  ru ļļos, kas plat āki par 15 cm, vai loksn ēs, kuru viena mala 
nesaloc ītā veid ā p ārsniedz 36 cm un otra mala p ārsniedz 
15 cm  0 0  
4810 22 90 00  – – –  cits  0  0  
4810 29  – –  cits  
4810 29 30 00  – – –  ru ļļos 0  0  
4810 29 80 00  – – –  cits  0  0  
– kraftpap īrs un kartons, kas nav lietojams rakst īšanai, 
apdrukai vai citiem grafiskiem darbiem  
4810 31 00 00  – –  vienm ērīgi balin āts vis ā mas ā, kur ā vair āk nek ā 95 % no 
kop ējā š ķiedru satura ir ķīmisk ā proces ā ieg ūtas koksnes 
šķiedras un kas sver 150 g/m  2 vai maz āk 0 0  
4810 32  – –  vienm ērīgi balin āts vis ā mas ā, kur ā vair āk nek ā 95 % no 
kop ējā š ķiedru satura ir ķīmisk ā proces ā ieg ūtas koksnes 
šķiedras un kas sver vair āk par 150 g/m  2 
4810 32 10 00  – – –  ar kaol īna p ārkl ājumu  0  0  
4810 32 90 00  – – –  cits  0  0  
4810 39 00 00  – –  cits  0  0  
– pap īrs, kartons, cits:  
4810 92  – –  daudzsl āņainais  
4810 92 10 00  – – –  kura katrs sl ānis ir balin āts 0  0  
4810 92 30 00  – – –  tikai ar vienu ārējo balin āto sl āni 0  0  
4810 92 90 00  – – –  cits  0  0  
4810 99  – –  cits  
4810 99 10 00  – – –  balin āts pap īrs un kartons, p ārkl āts ar kaol īnu 0  0  
4810 99 30 00  – – –  p ārkl āts ar vizlas pulveri  0  0  
4810 99 90 00  – – –  cits  0  0  
4811  Pap īrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes š ķied ­
rām, kr ītots, pies ūcin āts, ar p ārkl ājumu, ar kr āsotu vai deko ­
rat īvu virsmu vai apdruk āts, jebkura izm ēra ru ļļos vai taisn ­
stūrveida (ieskaitot kvadr ātu) loksn ēs, iz ņemot poz īcij ā 4803, 
4809 vai 4810 min ētoLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/515
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4811 10 00 00  –  ar gudronu, bitumu vai asfaltu apstr ādāts pap īrs un kartons  0  0  
– gumijots vai lip īgs pap īrs un kartons  
4811 41  – –  pašl īm ējošas  
4811 41 20 00  – – –  ne plat āks par 10 cm, p ārkl āts ar nevulkaniz ētu dabisko 
vai sint ētisko kau čuku  0 0  
4811 41 90 00  – – –  cits  0  0  
4811 49 00 00  – –  cits  0  0  
– pap īrs un kartons, kr ītots, pies ūcin āts vai p ārkl āts ar plas ­
tmas ām (iz ņemot l īmes)  
4811 51 00 00  – –  balin āts, kas sver vair āk par 150 g/m  2 0 0  
4811 59 00 00  – –  cits  0  0  
4811 60 00 00  –  pap īrs un kartons, kr ītots, pies ūcin āts vai p ārkl āts ar vasku, 
paraf īnu, stear īnu, e ļļu vai glicer īnu 0 0  
4811 90 00 00  –  cit āds pap īrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes 
šķiedr ām 0 0  
4812 00 00 00  Pap īra masas filtru bloki, pl ātnes un pl āksnes  0  0  
4813  Cigarešu pap īrs, atbilst īgi izm ēram sagriezts vai nesagriezts, 
gr āmati ņās vai čaul ītēs 
4813 10 00 00  –  gr āmati ņu veid ā vai čaul ītēs 0  0  
4813 20 00 00  –  ru ļļos, kas nav plat āki par 5 cm  0  0  
4813 90  –  cits  
4813 90 10 00  – –  ru ļļos, kas plat āki par 5 cm, bet nav plat āki par 15 cm  0  0  
4813 90 90 00  – –  cits  0  0  
4814  tapetes un taml īdz īgi sienu p ārkl ājumi, caursp īdīgi pap īra 
pārkl ājumi logiem  
4814 10 00 00  –  mas ā kr āsots tapešu pap īrs 0  0  
4814 20 00 00  –  tapetes un taml īdz īgi sienu p ārkl ājumi no pap īra, p ārkl āti no 
virspuses ar graudainu, ci ļņotu, kr āsotu, ornament ētu vai 
cit ādu dekorat īvu plastmasas sl āni 0 0  
4814 90  –  citsLV L 161/516 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4814 90 10 00  – –  tapetes un taml īdz īgi sienu p ārkl ājumi no graudaina, 
ciļņota, kr āsota, ornament ēta vai cit āda dekorat īva pap īra, 
pārkl āta ar caursp īdīgu aizsargplastmasu  0 0  
4814 90 80 00  – –  cits  0  0  
[4815]  
4816  Koppap īrs, paškop ējošais pap īrs un citi kop ējoši vai att ēlu 
pārnesoši pap īri (iz ņemot pap īru poz īcij ā 4809), pap īrs trafa ­
retspied ēm un ofsetplat ēm, iepakots kast ēs vai bez kast ēm 
4816 20 00 00  –  paškop ējošais pap īrs 0  0  
4816 90 00 00  –  cits  0  0  
4817  Pap īra vai kartona aploksnes, sl ēgtas v ēstules, pastkartes bez 
zīm ējumiem un sarakstes kart ītes; k ārbas, pasta maisi ņi, 
kabatas gr āmati ņas no pap īra vai kartona, pap īra kancelejas 
piederumu komplekti  
4817 10 00 00  –  aploksnes  0  0  
4817 20 00 00  –  sl ēgtas v ēstules, pastkartes bez z īm ējuma un sarakstes kart ī­
tes. 0 0  
4817 30 00 00  –  kārbas, pasta maisi ņi, kabatas gr āmati ņas no pap īra vai 
kartona, pap īra kancelejas piederumu komplekti  0 0  
4818  Tualetes pap īrs un taml īdz īgs pap īrs, celulozes vate vai celu ­
lozes š ķiedru pap īrs, ko izmanto m ājsaimniec ībā vai sanit ā­
riem un higi ēnas nol ūkiem, ru ļļos, kuru platums nep ārsniedz 
36 cm, vai sagriezts p ēc izm ēra vai formas; kabatas lakati ņi, 
kosm ētikas salvetes, dvie ļi, galdauti, galda salvetes, b ērnu 
auti ņi, tamponi, palagi un taml īdz īgi m ājsaimniec ības, sanit ā­
rijas vai slimn īcu piederumi, ap ģērba gabali un ap ģērba piede ­
rumi no pap īra masas, pap īra, celulozes vates vai celulozes 
šķiedras audumiem  
4818 10  –  tualetes pap īrs 
4818 10 10 00  – –  kura katra k ārta sver 25 g/m  2 vai maz āk 0  0  
4818 10 90 00  – –  kura katra k ārta sver vair āk par 25 g/m  2 0 0  
4818 20  –  kabatlakati ņi, kosm ētikas salvetes un dvie ļi 
4818 20 10 00  – –  kabatlakati ņi un kosm ētikas salvetes  0  0  
– – roku dvie ļi 
4818 20 91 00  – – –  ru ļļos 0  0  
4818 20 99 00  – – –  cits  0  0  
4818 30 00 00  –  galdauti un galda salvetes  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/517
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4818 40  –  higi ēnas dvie ļi un tamponi, auti ņi un taml īdz īgi higi ēnas 
izstr ādājumi  
– – higi ēnas dvie ļi, tamponi un taml īdz īgi higi ēnas izstr ādājumi  
4818 40 11 00  – – –  higi ēnas dvie ļi 0  0  
4818 40 13 00  – – –  tamponi  0  0  
4818 40 19 00  – – –  cits  0  0  
4818 40 90 00  – –  auti ņi un taml īdz īgi higi ēnas izstr ādājumi z īdai ņiem 0  0  
4818 50 00 00  –  ap ģērba gabali un ap ģērba piederumi  0  0  
4818 90  –  cits  
4818 90 10 00  – –  ķirur ģijas, medic īnas vai higi ēnas vajadz ībām lietojami 
izstr ādājumi, neiepakoti mazumtirdzniec ībai 0 0  
4818 90 90 00  – –  cits  0  0  
4819  Kastes, k ārbas, kast ītes, somas un cit āda tara no pap īra, 
kartona, celulozes vates vai celulozes š ķiedru auduma; mapes, 
vēstu ļu satur ētāji un taml īdz īgi izstr ādājumi no pap īra vai 
kartona izmantošanai iest ādēs, veikalos utt.  
4819 10 00 00  –  kastes un k ārbas no gofr ēta pap īra vai kartona  0  0  
4819 20 00 00  –  salok āmas kastes un k ārbas no negofr ēta pap īra vai kartona  0  0  
4819 30 00 00  –  maisi un somas, kuru pamatnes platums ir 40 cm vai vair āk 0  0  
4819 40 00 00  –  cit ādi maisi ņi un kul ītes, ieskaitot t ūtas 0  0  
4819 50 00 00  –  cit āda veida tara un iepakojums, ieskaitot ska ņu plašu aplok ­
snes  0 0  
4819 60 00 00  –  mapes, v ēstu ļu satur ētāji, dokumentu glab āšanas kastes un 
taml īdz īgi izstr ādājumi izmantošanai iest ādēs, veikalos utt.  0 0  
4820  Re ģistr ācijas žurn āli, gr āmatved ības re ģistri, piez īmju gr āmati ­ 
ņas, veidlapu gr āmatas, kv īšu gr āmati ņas, v ēstu ļu un pierakstu 
bloki, dienasgr āmatas un taml īdz īgi izstr ādājumi, burtn īcas, 
piez īmju gr āmatas, apv ākojumi, ātršuv ēji, aktu v āki, paškop ē­
jošas lietved ības veidlapas un formul āri, pa lap ām salikti kop ē­
jamie komplekti un cit ādi pap īra vai kartona kancelejas piede ­
rumi; kolekciju vai paraugu albumi un gr āmatu apv āki no 
pap īra vai kartona  
4820 10  –  re ģistr ācijas žurn āli, gr āmatved ības re ģistri, piez īmju gr āma ­
tiņas, veidlapu gr āmatas, kv īšu gr āmati ņas, v ēstu ļu un 
pierakstu bloki, dienasgr āmatas un taml īdz īgi izstr ādājumiLV L 161/518 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4820 10 10 00  – –  re ģistr ācijas žurn āli, gr āmatved ības re ģistri, veidlapu 
gr āmatas un kv īšu gr āmati ņas 0 0  
4820 10 30 00  – –  piez īmju gr āmati ņas, v ēstu ļu un pierakstu bloki  0  0  
4820 10 50 00  – –  dienasgr āmatas  0  0  
4820 10 90 00  – –  cits  0  0  
4820 20 00 00  –  burtn īcas 0  0  
4820 30 00 00  –  aktu v āki (iz ņemot gr āmatu v ākus), map ītes un ātršuv ēji 0  0  
4820 40  –  paškop ējošas lietved ības veidlapas un formul āri, pa lap ām 
salikti kop ējamie komplekti  
4820 40 10 00  – –  nesagriezti  0  0  
4820 40 90 00  – –  cits  0  0  
4820 50 00 00  –  paraugu vai kolekciju albumi  0  0  
4820 90 00 00  –  cits  0  0  
4821  Jebkura veida birkas un eti ķetes no pap īra vai kartona ar 
iespiestu tekstu vai att ēlu vai bez t ā 
4821 10  –  apdruk āti 
4821 10 10 00  – –  pašl īm ējošas  0  0  
4821 10 90 00  – –  cits  0  0  
4821 90  –  cits  
4821 90 10 00  – –  pašl īm ējošas  0  0  
4821 90 90 00  – –  cits  0  0  
4822  Spol ītes, spoles, rull īši un taml īdz īgi tur ētāji no pap īra masas, 
pap īra vai kartona (perfor ēti vai neperfor ēti, stiegroti vai 
nestiegroti)  
4822 10 00 00  –  tekstildiegu uzt īšanai  0  0  
4822 90 00 00  –  cits  0  0  
4823  Cit āds pap īrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes 
šķiedr ām, sagriezts p ēc izm ēra vai formas; cit ādi izstr ādājumi 
no pap īra masas, pap īra, kartona, celulozes vates vai celulozes 
šķiedru auduma  
4823 20 00 00  –  filtrpap īrs un filtr ēšanas kartons  0  0  
4823 40 00 00  –  ru ļļi, loksnes un ripas, kas paredz ētas pašre ģistr ējošiem 
apar ātiem  0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/519
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– papl ātes, b ļodas, š ķīvji, tases un taml īdz īgi izstr ādājumi no 
pap īra vai kartona  
4823 61 00 00  – –  no bambusa  0  0  
4823 69  – –  cits  
4823 69 10 00  – – –  papl ātes, b ļodas un š ķīvji 0  0  
4823 69 90 00  – – –  cits  0  0  
4823 70  –  form ēti vai pres ēti izstr ādājumi no pap īra masas  
4823 70 10 00  – –  form ētas kastes un palikt ņi olu iepakošanai  0  0  
4823 70 90 00  – –  cits  0  0  
4823 90  –  cits  
4823 90 40 00  – –  cit āds pap īrs un kartons rakst īšanai, apdrukai vai citiem 
grafiskiem darbiem  0 0  
4823 90 85 00  – –  cits  0  0  
49 NODA ĻA 49 - IESPIESTAS GR ĀMATAS, LAIKRAKSTI, 
ATT ĒLI UN CITI POLIGR ĀFIJAS R ŪPNIEC ĪBAS IZSTR ĀDĀ­
JUMI; ROKRAKSTI, MAŠ ĪNRAKSTI UN PL ĀNI 
4901  Iespiestas gr āmatas, broš ūras, inform ācijas lapas (bukleti) un 
taml īdz īgi iespieddarbi, broš ēti vai atseviš ķu lapu veid ā 
4901 10 00 00  –  atseviš ķu lapu veid ā, loc īti vai neloc īti 0  0  
– cits  
4901 91 00 00  – –  vārdn īcas, enciklop ēdijas un to s ērijizdevumu laidieni  0  0  
4901 99 00 00  – –  cits  0  0  
4902  Laikraksti, žurn āli un cit ādi periodiskie izdevumi, ilustr ēti vai 
neilustr ēti, kas satur vai nesatur rekl āmas materi ālu 
4902 10 00 00  –  kas izn āk vismaz četrreiz ned ēļā 0  0  
4902 90  –  cits  
4902 90 10 00  – –  kas izn āk reizi ned ēļā 0  0  
4902 90 30 00  – –  kas izn āk reizi m ēnes ī 0  0LV L 161/520 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4902 90 90 00  – –  cits  0  0  
4903 00 00 00  B ērnu bilžu gr āmatas, z īm ēšanas vai izkr āsojam ās gr āmatas  0  0  
4904 00 00 00  Notis, iespiestas vai rokrakst ā, iesietas vai neiesietas, ilustr ētas 
vai neilustr ētas 0 0  
4905  Kartes, ģeogr āfisk ās, hidrogr āfisk ās vai visu veidu taml īdz īgas 
kartes, ieskaitot atlantus, sienas kartes, topogr āfiskos pl ānus 
un globusus, iespiestas  
4905 10 00 00  –  globusi  0  0  
– cits  
4905 91 00 00  – –  gr āmatu veid ā 0  0  
4905 99 00 00  – –  cits  0  0  
4906 00 00 00  Ar roku z īm ēti ori ģin āli pl āni un ras ējumi arhitekt ūras, inže ­
niertehnisk ām, r ūpniecisk ām, komerci ālām, topogr āfisk ām vai 
taml īdz īgām vajadz ībām; ar roku rakst īti teksti; iepriekš 
min ēto izstr ādājumu fotoreprodukcijas uz gaismjut īga pap īra 
un kopijas  0 0  
4907 00  Nedz ēstas k ārtējā vai jauna izdevuma pastmarkas, z īmog ­
markas vai taml īdz īgas markas valst ī, kurai t ās paredz ētas; 
ģerbo ņpap īrs; banknotes; čeku veidlapas; banknotes, akciju, 
paju, v ārda oblig āciju un taml īdz īgas apliec ības 
4907 00 10 00  –  pastmarkas, z īmogmarkas un taml īdz īgas markas  0  0  
4907 00 30 00  –  banknotes  0  0  
4907 00 90 00  –  cits  0  0  
4908  Novelkam ās bild ītes 
4908 10 00 00  –  novelkam ās bild ītes ar caursp īdīgu virsk ārtu 0  0  
4908 90 00 00  –  cits  0  0  
4909 00  Iespiestas vai ilustr ētas pastkartes; iespiestas kart ītes ar perso ­
niskiem sveicieniem, v ēstījumiem vai pazi ņojumiem, ilustr ētas 
vai neilustr ētas, ar aploksn ēm vai bez t ām, ar izrot ājumiem vai 
bez tiem  
4909 00 10 00  –  iespiestas vai ilustr ētas pastkartes  0  0  
4909 00 90 00  –  cits  0  0  
4910 00 00 00  Vis ādi iespiesti kalend āri, ieskaitot kalend āru blokus (nopl ē­ 
šamos kalend ārus) 0 0  
4911  Cit ādi iespieddarbi, ar ī iespiesti att ēli un fotogr āfijasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/521
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4911 10  –  tirdzniec ības rekl āmas materi āli, pre ču katalogi un taml īdz īga 
produkcija  
4911 10 10 00  – –  pre ču katalogi  0  0  
4911 10 90 00  – –  cits  0  0  
– cits  
4911 91 00 00  – –  att ēli, z īm ējumi un fotogr āfijas  0  0  
4911 99 00 00  – –  cits  0  0  
XI XI SADA ĻA - TEKSTILMATERI ĀLI UN TEKSTILIZSTR ĀDĀ­
JUMI  
50 NODA ĻA 50 - Z ĪDS 
5001 00 00 00  Att īšanai der īgi z īdv ērp ēja kokoni  2  0  
5002 00 00 00  J ēlzīds (negrodots)  2  0  
5003 00 00 00  Z īda atg ājas (ieskaitot t īšanai neder īgus kokonus, pavedienu 
atlikas un irdin ātas š ķiedras)  1 0  
5004 00  Z īda dzija (kas nav v ērpti no z īda atlik ām), nesagatavoti 
mazumtirdzniec ībai 
5004 00 10 00  –  nebalin āti, att īrīti vai balin āti 2  0  
5004 00 90 00  –  cits  1  0  
5005 00  No z īda atlik ām v ērpti pavedieni, nesagatavoti mazumtirdznie ­
cībai 
5005 00 10 00  –  nebalin āti, att īrīti vai balin āti 2  0  
5005 00 90 00  –  cits  2  0  
5006 00  Z īda dzija un dzija no z īda atlik ām, sagatavota mazumtird ­
zniec ībai; pavediens no īsta z īda: 
5006 00 10 00  –  zīda dzija  2  0  
5006 00 90 00  –  vērpta dzija no z īda ķemm ēšanas atsuk ām vai cit ām z īda 
atlik ām; z īdv ērp ēja pavediens (ketguts)  2 0  
5007  Audumi no z īda vai z īda atkritumiem  
5007 10 00 00  –  audumi no z īda ķemm ēšanas atsuk ām 1  0  
5007 20  –  cit ādi audumi, kuros z īds vai z īda atliku, iz ņemot z īda 
ķemm ēšanas atsukas, ir 85 % no masas vai vair āk 
– – krepi  
5007 20 11 00  – – –  nebalin āti, att īrīti vai balin āti 2  0LV L 161/522 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5007 20 19 00  – – –  cits  2  0  
– – eponžs, habutajs, hon āns, čičun ča, korahs un taml īdz īgi 
Tālo Austrumu audumi piln īgi no z īda (ne sajaukum ā ar 
atsuk ām vai cit ām z īda atlik ām vai citiem tekstilmateri ā­
liem)  
5007 20 21 00  – – –  audekla pinuma, nebalin āti un t ālāk neapstr ādāti, iz ņemot 
att īrīšanu  2 0  
– – –  cits  
5007 20 31 00  – – – –  audekla pinuma  2  0  
5007 20 39 00  – – – –  cits  2  0  
– – cits  
5007 20 41 00  – – –  gāzaudumi (až ūraudumi)  2  0  
– – –  cits  
5007 20 51 00  – – – –  nebalin āti, att īrīti vai balin āti 1  0  
5007 20 59 00  – – – –  kr āsoti 1  0  
– – – –  no daž ādu kr āsu pavedieniem  
5007 20 61 00  – – – – –  ar platumu vair āk nek ā 57 cm, bet ne vair āk k ā 75 cm  2  0  
5007 20 69 00  – – – – –  cits  1  0  
5007 20 71 00  – – – –  apdruk āti 2  0  
5007 90  – –  citi z īda audumi:  
5007 90 10 00  – –  nebalin āti, att īrīti vai balin āti 2  0  
5007 90 30 00  – –  kr āsotas  2  0  
5007 90 50 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 2  0  
5007 90 90 00  – –  apdruk ātas 1  0  
51 NODA ĻA 51 - VILNA, SMALKIE VAI RUPJIE DZ ĪVNIEKU 
MATI; ZIRGU ASTRU DZIJA UN AUSTS AUDUMS  
5101  Vilna, nek ārsta un ne ķemm ēta 
– nemazg āta, ar ī mazg āta pirms cirpšanas vai no ņemšanas no 
ādas 
5101 11 00 00  – –  cirpt ā vilna  0  0  
5101 19 00 00  – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/523
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– attaukota, nekarboniz ēta 
5101 21 00 00  – –  cirpt ā vilna  0  0  
5101 29 00 00  – –  cits  0  0  
5101 30 00 00  –  karboniz ēta 0  0  
5102  Smalkie vai rupjie dz īvnieku mati, nek ārsti vai ne ķemm ēti 
– smalkie dz īvnieku mati  
5102 11 00 00  – –  no Kašmiras kazu vilnas  0  0  
5102 19  – –  cits  
5102 19 10 00  – – –  Angoras trušu  0  0  
5102 19 30 00  – – –  alpaku, lamu vai viku ņu 0  0  
5102 19 40 00  – – –  kamie ļu vai jaku, vai Angoras, Tibetas, Kašmiras vai taml ī­
dz īgu kazu  0 0  
5102 19 90 00  – – –  trušu (iz ņemot Angoras), za ķu, bebru, nutriju vai ondatru  0  0  
5102 20 00 00  –  rupjie dz īvnieku mati  0  0  
5103  Vilnas vai smalko vai rupjo dz īvnieku matu atkritumi, 
ieskaitot v ērpšanas atkritumus, bet iz ņemot plucin āto vilnu  
5103 10  –  vilnas vai smalko dz īvnieku matu atsukas  
5103 10 10 00  – –  nekarboniz ētas 0  0  
5103 10 90 00  – –  karboniz ētas 0  0  
5103 20  –  cit ādi vilnas vai smalko dz īvnieku matu atkritumi  
5103 20 10 00  – –  pavedienu atlikas  0  0  
– – cits  
5103 20 91 00  – – –  nekarboniz ēti 0  0  
5103 20 99 00  – – –  karboniz ēti 0  0  
5103 30 00 00  –  rupjo dz īvnieku matu atkritumi  0  0  
5104 00 00 00  Plucin āta vilna vai plucin āti smalkie vai rupjie dz īvnieku mati  0  0  
5105  Vilna vai smalkie vai rupjie dz īvnieku mati, k ārsti vai ķemm ēti 
(ieskaitot ķemm ētu vilnu atgriezumos)LV L 161/524 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5105 10 00 00  –  kārsta vilna  0  0  
– vilnas kamoli un cit āda ķemm ētā vilna  
5105 21 00 00  – –  ķemm ēta vilna atgriezumos  0  0  
5105 29 00 00  – –  cits  0  0  
– smalkie dz īvnieku mati, k ārsti vai ķemm ēti 
5105 31 00 00  – –  no Kašmiras kazu vilnas  0  0  
5105 39  – –  cits  
5105 39 10 00  – – –  kārsta 0  0  
5105 39 90 00  – – –  ķemm ēta 0  0  
5105 40 00 00  –  rupj ā dz īvnieku mati, k ārsta vai ķemm ēti 0  0  
5106  K ārstas vilnas dzija, nesagatavota mazumtirdzniec ībai 
5106 10  –  ar vilnas saturu 85 % no masas vai vair āk 
5106 10 10 00  – –  nebalin āti 0  0  
5106 10 90 00  – –  cits  0  0  
5106 20  –  ar vilnas saturu maz āk par 85 % no masas  
5106 20 10 00  – –  ar vilnas vai smalko dz īvnieku matu saturu 85 % no masas 
vai vair āk 0 0  
– – cits  
5106 20 91 00  – – –  nebalin āti 0  0  
5106 20 99 00  – – –  cits  0  0  
5107  Vilnas ķemmdzija, nesagatavota mazumtirdzniec ībai 
5107 10  –  ar vilnas saturu 85 % no masas vai vair āk 
5107 10 10 00  – –  nebalin āti 0  0  
5107 10 90 00  – –  cits  0  0  
5107 20  –  ar vilnas saturu maz āk par 85 % no masas  
– – ar vilnas vai smalko dz īvnieku matu saturu 85 % no masas 
vai vair āk 
5107 20 10 00  – – –  nebalin āti 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/525
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5107 20 30 00  – – –  cits  0  0  
– – cits  
– – –  sajaukum ā tikai vai galvenok ārt ar sint ētisk ām št āpe ļšķied ­
rām 
5107 20 51 00  – – – –  nebalin āta 0  0  
5107 20 59 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  sajaukum ā ar cit ām š ķiedr ām: 
5107 20 91 00  – – – –  nebalin āta 0  0  
5107 20 99 00  – – – –  cits  0  0  
5108  Smalka vai rupja spalva (k ārsta vai ķemm ēta), nesagatavota 
mazumtirdzniec ībai 
5108 10  –  kārsta 
5108 10 10 00  – –  nebalin āti 1  0  
5108 10 90 00  – –  cits  1  0  
5108 20  –  ķemm ēta 
5108 20 10 00  – –  nebalin āti 1  0  
5108 20 90 00  – –  cits  1  0  
5109  Dzija no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem, sagatavota 
mazumtirdzniec ībai 
5109 10  –  ar vilnas vai smalko dz īvnieku matu saturu l īdz 85 % no 
masas vai vair āk: 
5109 10 10 00  – –  kamolos vai š ķeter ēs, ar masu vair āk nek ā 125 g, bet ne 
vair āk k ā 500 g  1 0  
5109 10 90 00  – –  cits  1  0  
5109 90  –  cits  
5109 90 10 00  – –  kamolos vai š ķeter ēs, ar masu vair āk nek ā 125 g, bet ne 
vair āk k ā 500 g  1 0  
5109 90 90 00  – –  cits  1  0  
5110 00 00 00  Dzija no rupjiem dz īvnieku matiem vai zirgu astriem (ieskaitot 
pozamenta dziju no zirgu astriem), sagatavota vai nesagata ­
vota mazumtirdzniec ībai 2 0  
5111  Austi audumi no vilnas apar ātdz ījas vai smalko dz īvnieku 
matu apar ātdz ījasLV L 161/526 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– ar vilnas vai smalko dz īvnieku matu saturu 85 % no masas 
vai vair āk 
5111 11 00 00  – –  svar ā līdz 300 g/m  2 0 0  
5111 19  – –  cits  
5111 19 10 00  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 300 g/m  2 , bet ne vair āk 
kā 450 g/m  2 0 0  
5111 19 90 00  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 450 g/m  2 0 0  
5111 20 00 00  –  p ārējie, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskaj ām pave ­
dieniem  0 0  
5111 30  –  cit ādi audumi, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskaj ām 
štāpe ļšķiedr ām 
5111 30 10 00  – –  svar ā līdz 300 g/m  2 0 0  
5111 30 30 00  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 300 g, bet ne vair āk k ā 
450 g/m  2 0 0  
5111 30 90 00  – –  kuru svars p ārsniedz 450 g/m  2 0 0  
5111 90  –  cits  
5111 90 10 00  – –  kas kopum ā satur vair āk nek ā 10 % no masas 50. noda ļā 
min ētos tekstilmateri ālus 0 0  
– – cits  
5111 90 91 00  – – –  ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 300 g/m  2 0 0  
5111 90 93 00  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 300 g/m  2 , bet ne vair āk 
kā 450 g/m  2 0 0  
5111 90 99 00  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 450 g/m  2 0 0  
5112  Austi audumi no vilnas ķemmdzijas vai smalko dz īvnieku 
matu ķemmdzijas  
– ar vilnas vai smalko dz īvnieku matu saturu 85 % no masas 
vai vair āk 
5112 11 00 00  – –  svar ā līdz 200 g/m  2 0 0  
5112 19  – –  cits  
5112 19 10 00  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 200 g/m  2 , bet ne vair āk 
kā 375 g/m  2 0 0  
5112 19 90 00  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 375 g/m  2 0 0  
5112 20 00 00  –  p ārējie, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskaj ām pave ­
dieniem  0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/527
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5112 30  –  cit ādi audumi, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskaj ām 
štāpe ļšķiedr ām 
5112 30 10 00  – –  svar ā līdz 200 g/m  2 0 0  
5112 30 30 00  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 200 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 
375 g/m  2 0 0  
5112 30 90 00  – –  kuru svars p ārsniedz 375 g/m  2 0 0  
5112 90  –  cits  
5112 90 10 00  – –  kas kopum ā satur vair āk nek ā 10 % no masas 50. noda ļā 
min ētos tekstilmateri ālus 0 0  
– – cits  
5112 90 91 00  – – –  ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 200 g/m  2 0 0  
5112 90 93 00  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 200 g, bet ne vair āk k ā 
375 g/m  2 0 0  
5112 90 99 00  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 375 g/m  2 0 0  
5113 00 00 00  Austi audumi no rupjiem dz īvnieku matiem vai zirgu astriem  5  0  
52 NODA ĻA 52 - KOKVILNA  
5201 00  Kokvilna, nek ārsta un ne ķemm ēta 
5201 00 10 00  –  higroskopiska vai balin āta 0  0  
5201 00 90 00  –  cits  0  0  
5202  Kokvilnas atlikas (ar ī v ērpšanas atlikas un plucin ātas j ēlšķied ­
ras) 
5202 10 00 00  –  ieskaitot pavedienu atlikas (ar ī diegu atlikas)  1  0  
– cits  
5202 91 00 00  – –  irdin ātas š ķiedras  0  0  
5202 99 00 00  – –  cits  1  0  
5203 00 00 00  Kokvilna, k ārsta vai ķemm ēta 5  0  
5204  Kokvilnas šujamie diegi, sagatavoti vai nesagatavoti mazum ­
tirdzniec ībai  
– nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 
5204 11 00 00  – –  ar kokvilnas saturu 85 % no masas vai vair āk 4  0  
5204 19 00 00  – –  cits  4  0LV L 161/528 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5204 20 00 00  –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 1  0  
5205  Kokvilnas dzija (iz ņemot šujamos diegus), ar kokvilnas saturu 
85 % no masas vai vair āk, nesagatavota mazumtirdzniec ībai  
– vienk ārtas dzija no ne ķemm ētām š ķiedr ām 
5205 11 00  – –  ar line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai vair āk (metriskais 
numurs nav liel āks par 14)  
5205 11 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 11 00 90  – – –  cits  1  0  
5205 12 00  – – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 714,29 deciteksiem, bet 
ne maz āku par 232,56 deciteksiem (metriskais numurs 
liel āks par 14, bet nav liel āks par 43)  
5205 12 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 12 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 13 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 232,56 deciteksu, bet ne 
maz āku par 192,31 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 43, bet nav liel āks par 52)  
5205 13 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 13 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 14 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 192,31 deciteksu, bet ne 
maz āku par 125 deciteksiem (metriskais numurs liel āks par 
52, bet nav liel āks par 80)  
5205 14 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 14 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 15  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs liel āks par 80)  
5205 15 10  – – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 125 deciteksu, bet ne 
maz āku par 83,33 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 80, bet nav liel āks par 120)  
5205 15 10 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 15 10 90  – – – –  cits  1  0  
5205 15 90  – – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 83,33 deciteksiem (metris ­
kais numurs liel āks par 120)  
5205 15 90 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/529
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5205 15 90 90  – – – –  cits  1  0  
– vienk ārtas dzija no ķemm ētām š ķiedr ām 
5205 21 00  – –  ar line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai vair āk (metriskais 
numurs nav liel āks par 14)  
5205 21 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 21 00 90  – – –  cits  1  0  
5205 22 00  – – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 714,29 deciteksiem, bet 
ne maz āku par 232,56 deciteksiem (metriskais numurs 
liel āks par 14, bet nav liel āks par 43)  
5205 22 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 22 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 23 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 232,56 deciteksu, bet ne 
maz āku par 192,31 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 43, bet nav liel āks par 52)  
5205 23 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 23 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 24 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 192,31 deciteksu, bet ne 
maz āku par 125 deciteksiem (metriskais numurs liel āks par 
52, bet nav liel āks par 80)  
5205 24 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 24 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 26 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 125 deciteksu, bet ne 
maz āku par 106,38 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 80, bet nav liel āks par 94)  
5205 26 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 26 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 27 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 106,38 deciteksu, bet ne 
maz āku par 83,33 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 94, bet nav liel āks par 120)  
5205 27 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0LV L 161/530 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5205 27 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 28 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 83,33 deciteksiem (metris ­
kais numurs liel āks par 120)  
5205 28 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 28 00 90  – – –  cits  1  0  
– daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija no ne ķemm ētām š ķiedr ām 
5205 31 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai 
vair āk (metriskais numurs vienam pavedienam nav liel āks 
par 14)  
5205 31 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 31 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 32 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 714,29 
deciteksu, bet ne maz āku par 232,56 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam pavedienam liel āks par 14, bet nav 
liel āks par 43)  
5205 32 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 32 00 90  – – –  cits  1  0  
5205 33 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 232,56 deciteksiem, bet ne 
maz āku par 192,31 deciteksiem (viena pavediena metris ­
kais numurs liel āks par 43, bet nav liel āks par 52)  
5205 33 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 33 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 34 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 192,31 
deciteksu, bet ne maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs vienam pavedienam liel āks par 52, bet nav liel āks 
par 80)  
5205 34 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 34 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 35 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 125 deci ­
teksiem (metriskais numurs vienam pavedienam liel āks par 
80) 
5205 35 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/531
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  cits  
5205 35 00 91  – – – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 83,33 
deciteksiem (metriskais numurs vienam pavedienam 
liel āks par 120)  4 0  
5205 35 00 99  – – – –  cits  1  0  
– daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija no ķemm ētām š ķiedr ām 
5205 41 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai 
vair āk (metriskais numurs vienam š ķiedru pavedienam nav 
liel āks par 14)  
5205 41 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 41 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 42 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 714,29 
deciteksu, bet ne maz āku par 232,56 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam š ķiedru pavedienam liel āks par 14, bet 
nav liel āks par 43)  
5205 42 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 42 00 90  – – –  cits  1  0  
5205 43 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu, maz āku par 232,56 
deciteksiem, bet ne maz āku par 192,31 deciteksiem (met ­
riskais numurs vienam š ķiedru pavedienam liel āks par 43, 
bet nav liel āks par 52):  
5205 43 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 43 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 44 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 192,31 
deciteksu, bet ne maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs vienam š ķiedru pavedienam liel āks par 52, bet nav 
liel āks par 80)  
5205 44 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 44 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 46 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 125 deci ­
teksu, bet ne maz āku par 106,38 deciteksiem (metriskais 
numurs vienam š ķiedru pavedienam liel āks par 80, bet nav 
liel āks par 94)  
5205 46 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 46 00 90  – – –  cits  1  0  
5205 47 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 106,38 
deciteksu, bet ne maz āku par 83,33 deciteksiem (metriskais 
numurs vienam pavedienam liel āks par 94, bet nav liel āks 
par 120)  
5205 47 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0LV L 161/532 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5205 47 00 90  – – –  cits  4  0  
5205 48 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 83,33 
deciteksiem (metriskais numurs vienam pavedienam liel āks 
par 120)  
5205 48 00 10  – – –  trikot āžas dzija, v īta, ar groduma koeficientu l īdz 38  0,1  0  
5205 48 00 90  – – –  cits  4  0  
5206  Kokvilnas dzija (iz ņemot šujamos diegus), ar kokvilnas saturu 
maz āk nek ā 85 % no masas, nesagatavota mazumtirdzniec ībai  
– vienk ārtas dzija no ne ķemm ētām š ķiedr ām 
5206 11 00 00  – –  ar line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai vair āk (metriskais 
numurs nav liel āks par 14)  0 0  
5206 12 00 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 714,29 deciteksiem, bet ne 
maz āku par 232,56 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 14, bet nav liel āks par 43)  0 0  
5206 13 00 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 232,56 deciteksu, bet ne 
maz āku par 192,31 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 43, bet nav liel āks par 52)  0 0  
5206 14 00 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 192,31 deciteksu, bet ne 
maz āku par 125 deciteksiem (metriskais numurs liel āks par 
52, bet nav liel āks par 80)  0 0  
5206 15 00 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs liel āks par 80)  0 0  
– vienk ārtas dzija no ķemm ētām š ķiedr ām 
5206 21 00 00  – –  ar line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai vair āk (metriskais 
numurs nav liel āks par 14)  0 0  
5206 22 00 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 714,29 deciteksu, bet ne 
maz āku par 232,56 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 14, bet nav liel āks par 43)  0 0  
5206 23 00 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 232,56 deciteksu, bet ne 
maz āku par 192,31 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 43, bet nav liel āks par 52)  0 0  
5206 24 00 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 192,31 deciteksu, bet ne 
maz āku par 125 deciteksiem (metriskais numurs liel āks par 
52, bet nav liel āks par 80)  0 0  
5206 25 00 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs liel āks par 80)  0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/533
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija no ne ķemm ētām š ķiedr ām 
5206 31 00 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai 
vair āk (metriskais numurs vienam š ķiedru pavedienam nav 
liel āks par 14)  0 0  
5206 32 00 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 714,29 
deciteksu, bet ne maz āku par 232,56 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam š ķiedru pavedienam liel āks par 14, bet 
nav liel āks par 43)  0 0  
5206 33 00 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 232,56 deciteksiem, bet ne 
maz āku par 192,31 deciteksiem (viena š ķiedru pavediena 
metriskais numurs liel āks par 43, bet nav liel āks par 52)  0 0  
5206 34 00 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 192,31 
deciteksu, bet ne maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs vienam pavedienam liel āks par 52, bet nav liel āks 
par 80)  0 0  
5206 35 00 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 125 deci ­
teksiem (metriskais numurs vienam pavedienam liel āks par 
80) 0 0  
– daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija no ķemm ētām š ķiedr ām: 
5206 41 00 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai 
vair āk (metriskais numurs vienam pavedienam nav liel āks 
par 14)  0 0  
5206 42 00 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 714,29 
deciteksu, bet ne maz āku par 232,56 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam pavedienam liel āks par 14, bet nav 
liel āks par 43)  0 0  
5206 43 00 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 232,56 
deciteksu, bet ne maz āku par 192,31 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam pavedienam liel āks par 43, bet nav 
liel āks par 52)  0 0  
5206 44 00 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 192,31 
deciteksu, bet ne maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs vienam pavedienam liel āks par 52, bet nav liel āks 
par 80)  0 0  
5206 45 00 00  – –  ar vienk ārtas dzijas line āro bl īvumu maz āku par 125 deci ­
teksiem (metriskais numurs vienam pavedienam liel āks par 
80) 0 0  
5207  Kokvilnas dzija (iz ņemot šujamos diegus), sagatavota mazum ­
tirdzniec ībai 
5207 10 00 00  –  ar kokvilnas saturu 85 % no masas vai vair āk 0  0  
5207 90 00 00  –  cits  0  0  
5208  Kokvilnas audumi, ar kokvilnas saturu 85 % no masas vai 
vair āk, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 200 g/m  2 
– nebalin āti 
5208 11  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 100 g/m  2 
5208 11 10 00  – – –  audumi p ārsēju, p ārsienamo materi ālu un medic īnas 
marles ražošanai  1 0LV L 161/534 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5208 11 90 00  – – –  cits  5  0  
5208 12  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 100 g/m  2 
– – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
100 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 130 g/m  2 , un platums  
5208 12 16  – – – –  nep ārsniedz 165 cm  
5208 12 16 10  – – – – –  nep ārsniedz 115 cm  2  0  
5208 12 16 20  – – – – –  p ārsniedz 115 cm, bet nep ārsniedz 145 cm  1  0  
5208 12 16 90  – – – – –  p ārsniedz 145 cm, bet nep ārsniedz 165 cm  5  0  
5208 12 19 00  – – – –  p ārsniedz 165 cm  5  0  
– – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
100 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 130 g/m  2 , un platums  
5208 12 96  – – – –  nep ārsniedz 165 cm  
5208 12 96 10  – – – – –  p ārsniedz 115 cm, bet nep ārsniedz 145 cm  5  0  
5208 12 96 90  – – – – –  cits  1  0  
5208 12 99 00  – – – –  p ārsniedz 165 cm  1  0  
5208 13 00 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  1  0  
5208 19 00 00  – –  cit ādi audumi  5  0  
– balin āti 
5208 21  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 100 g/m  2 
5208 21 10 00  – – –  audumi p ārsēju, p ārsienamo materi ālu un medic īnas 
marles ražošanai  1 0  
5208 21 90 00  – – –  cits  1  0  
5208 22  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 100 g/m  2 
– – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
100 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 130 g/m  2 , un platums  
5208 22 16  – – – –  nep ārsniedz 165 cm  
5208 22 16 10  – – – – –  p ārsniedz 115 cm, bet nep ārsniedz 145 cm  5  0  
5208 22 16 90  – – – – –  cits  2  0  
5208 22 19 00  – – – –  p ārsniedz 165 cm  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/535
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
130 g/m  2 un platums  
5208 22 96  – – – –  nep ārsniedz 165 cm  
5208 22 96 10  – – – – –  nep ārsniedz 115 cm  1  0  
5208 22 96 90  – – – – –  p ārsniedz 115 cm  2  0  
5208 22 99 00  – – – –  p ārsniedz 165 cm  1  0  
5208 23 00 00  – –  3 vai 4 pavedienu saržas pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  5  0  
5208 29 00 00  – –  citi audumi  5  0  
– kr āsoti 
5208 31 00 00  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 100 g/m  2 2 0  
5208 32  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 100 g/m  2 
– – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
100 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 130 g/m  2 , un platums  
5208 32 16  – – – –  nep ārsniedz 165 cm  
5208 32 16 10  – – – – –  nep ārsniedz 145 cm  5  0  
5208 32 16 90  – – – – –  p ārsniedz 145 cm  0  0  
5208 32 19 00  – – – –  p ārsniedz 165 cm  0  0  
– – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
130 g/m  2 un platums  
5208 32 96  – – – –  nep ārsniedz 165 cm  
5208 32 96 10  – – – – –  nep ārsniedz 115 cm  1  0  
5208 32 96 90  – – – – –  p ārsniedz 115 cm  0  0  
5208 32 99 00  – – – –  p ārsniedz 165 cm  0  0  
5208 33 00 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  5  0  
5208 39 00 00  – –  cit ādi audumi  2  0  
– no daž ādu kr āsu pavedieniem  
5208 41 00 00  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 100 g/m  2 5 0  
5208 42 00 00  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 100 g/m  2 0 0LV L 161/536 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5208 43 00 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  0  0  
5208 49 00 00  – –  cit ādi audumi  5  0  
– apdruk āti 
5208 51 00 00  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 100 g/m  2 1 0  
5208 52 00  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 100 g/m  2 
5208 52 00 10  – – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
100 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 130 g/m  2 , un platums  5 0  
5208 52 00 90  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 130 g/m  2 1 0  
5208 59  – –  cit ādi audumi  
5208 59 10 00  – – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  0  0  
5208 59 90 00  – – –  cits  2  0  
5209  Kokvilnas audumi, ar kokvilnas saturu 85 % no masas vai 
vair āk, ar virsmas bl īvumu vair āk k ā 200 g/m  2 : 
– nebalin āti 
5209 11 00 00  – –  auduma pinuma  5  0  
5209 12 00 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  5  0  
5209 19 00 00  – –  cit ādi audumi  1  0  
– balin āti 
5209 21 00 00  – –  auduma pinuma  5  0  
5209 22 00 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  5  0  
5209 29 00 00  – –  cit ādi audumi  2  0  
– kr āsoti 
5209 31 00 00  – –  auduma pinuma  8  0  
5209 32 00 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  5  0  
5209 39 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0  
– no daž ādu kr āsu pavedieniem  
5209 41 00 00  – –  auduma pinuma  0  0  
5209 42 00 00  – –  den īms 5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/537
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5209 43 00 00  – –  cit ādu audumu 3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgrie ­
zenisk ā sarža  5 0  
5209 49 00  – –  cit ādi audumi  
5209 49 00 10  – – –  žakardaudumi, ar platumu vair āk nek ā 115 cm, bet 
maz āk nek ā 140 cm  0 0  
5209 49 00 90  – – –  cits  5  0  
– apdruk āti 
5209 51 00 00  – –  auduma pinuma  1  0  
5209 52 00 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  2  0  
5209 59 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0  
5210  Kokvilnas audumi, ar kokvilnas saturu maz āk nek ā 85 % no 
masas, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskaj ām š ķied ­
rām, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 200 g/m  2 
– nebalin āti 
5210 11 00 00  – –  auduma pinuma  0  0  
5210 19 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0  
– balin āti 
5210 21 00 00  – –  auduma pinuma  0  0  
5210 29 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0  
– kr āsoti 
5210 31 00 00  – –  auduma pinuma  0  0  
5210 32 00 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  0  0  
5210 39 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0  
– no daž ādu kr āsu pavedieniem  
5210 41 00 00  – –  auduma pinuma  0  0  
5210 49 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0  
– apdruk āti 
5210 51 00 00  – –  auduma pinuma  0  0  
5210 59 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0LV L 161/538 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5211  Kokvilnas audumi, ar kokvilnas saturu maz āk nek ā 85 % no 
masas, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskaj ām š ķied ­
rām, ar virsmas bl īvumu vair āk k ā 200 g/m  2 
– nebalin āti 
5211 11 00 00  – –  auduma pinuma  1  0  
5211 12 00 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  5  0  
5211 19 00 00  – –  cit ādi audumi  1  0  
5211 20 00 00  –  balin āti 5  0  
– kr āsoti 
5211 31 00 00  – –  auduma pinuma  5  0  
5211 32 00 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  5  0  
5211 39 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0  
– no daž ādu kr āsu pavedieniem  
5211 41 00 00  – –  auduma pinuma  5  0  
5211 42 00 00  – –  den īms 5  0  
5211 43 00 00  – –  cit ādu audumu 3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgrie ­
zenisk ā sarža  1 0  
5211 49  – –  cit ādi audumi  
5211 49 10  – – –  žakardaudumi  
5211 49 10 10  – – – –  tiks matra čiem 5  0  
5211 49 10 90  – – – –  cits  0  0  
5211 49 90 00  – – –  cits  5  0  
– apdruk āti 
5211 51 00 00  – –  auduma pinuma  5  0  
5211 52 00 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  1  0  
5211 59 00 00  – –  cit ādi audumi  5  0  
5212  Cit ādi kokvilnas audumi  
– ar virsmas bl īvumu ne vair āk nek ā 200 g/m  2LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/539
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5212 11  – –  nebalin āti 
5212 11 10 00  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  0  0  
5212 11 90 00  – – –  cit āda sajaukuma  0  0  
5212 12  – –  balin āti 
5212 12 10 00  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  0  0  
5212 12 90 00  – – –  cit āda sajaukuma  0  0  
5212 13  – –  kr āsotas  
5212 13 10 00  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  0  0  
5212 13 90 00  – – –  cit āda sajaukuma  0  0  
5212 14  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
5212 14 10 00  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  0  0  
5212 14 90 00  – – –  cit āda sajaukuma  0  0  
5212 15  – –  apdruk ātas 
5212 15 10 00  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  0  0  
5212 15 90 00  – – –  cit āda sajaukuma  0  0  
– – ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 200 g/m  2 
5212 21  – –  nebalin āti 
5212 21 10 00  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  0  0  
5212 21 90 00  – – –  cit āda sajaukuma  0  0  
5212 22  – –  balin āti 
5212 22 10 00  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  0  0  
5212 22 90 00  – – –  cit āda sajaukuma  0  0  
5212 23  – –  kr āsotas  
5212 23 10 00  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  0  0  
5212 23 90 00  – – –  cit āda sajaukuma  0  0  
5212 24  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
5212 24 10 00  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  0  0LV L 161/540 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5212 24 90 00  – – –  cit āda sajaukuma  0  0  
5212 25  – –  apdruk ātas 
5212 25 10 00  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  0  0  
5212 25 90 00  – – –  cit āda sajaukuma  0  0  
53 NODA ĻA 53 - CIT ĀDAS AUGU TEKSTILŠ ĶIEDRAS; PAP ĪRA 
PAVEDIENI UN AUDUMI NO PAP ĪRA PAVEDIENIEM  
5301  Linš ķiedra, neapstr ādāta vai apstr ādāta, bet nev ērpta; linu 
pakulas un atkritumi (ieskaitot v ērpšanas atkritumus un pluci ­
nātas š ķiedras)  
5301 10 00 00  –  lini, neapstr ādāti vai m ērcēti 0  0  
– lini, m īstīti, kulst īti, k ārsti vai cit ādā veid ā apstr ādāti, bet 
nev ērpti 
5301 21 00 00  – –  m īstīti vai kulst īti 1  0  
5301 29 00 00  – –  cits  1  0  
5301 30  –  linu pakulas un atkritumi  
5301 30 10 00  – –  linu pakulas  1  0  
5301 30 90 00  – –  linu atkritumi  0  0  
5302  Ka ņep āju (Cannabis sativa L.) š ķiedra, ar ī apstr ādāta, bet nev ēr­
pta; ka ņep āju pakulas un atkritumi (ieskaitot v ērpšanas atkri ­
tumus un plucin ātās š ķiedras)  
5302 10 00 00  –  neapstr ādāti vai m ērcēti ka ņep āji 1  0  
5302 90 00 00  –  cits  2  0  
5303  Džutas š ķiedra un cit ādas l ūksnes tekstilš ķiedras (iz ņemot 
linš ķiedru, ka ņep āju š ķiedru (Cannabis sativa) un r āmijas), 
neapstr ādātas vai apstr ādātas, bet nev ērptas; šo š ķiedru pakulas 
un atkritumi (ieskaitot v ērpšanas atkritumus un plucin ātās 
šķiedras)  
5303 10 00 00  –  džutas š ķiedra un cit ādas l ūksnes tekstilš ķiedras, neapstr ā­
dātas vai m ērcētas 0 0  
5303 90 00 00  –  cits  0  0  
[5304]  
5305 00 00 00  Kokosš ķiedra, abakas (Manilas ka ņep āju vai Musa textilis Nee), 
rāmijas un cit ādas augu tekstilš ķiedras, kas citur nav min ētas 
vai iek ļautas, neapstr ādātas vai apstr ādātas, bet nev ērptas; šo 
šķiedru atsukas, izsukas un cit ādas atg ājas (ieskaitot v ērpšanas 
atg ājas un irdin ātas š ķiedras)  0 0  
5306  Linš ķiedras dzijaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/541
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5306 10  –  vienk ārtas  
– – nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 
5306 10 10 00  – – –  ar line āro bl īvumu 833,3 deciteksi vai vair āk (metriskais 
numurs nav liel āks par 12)  1 0  
5306 10 30 00  – – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 833,3 deciteksiem, bet ne 
maz āku par 277,8 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 12, bet nav liel āks par 36)  2 0  
5306 10 50 00  – – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 277,8 deciteksiem (metris ­
kais numurs liel āks par 36)  2 0  
5306 10 90 00  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 1  0  
5306 20  –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta 
5606 20 10 00  – –  nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 1  0  
5306 20 90 00  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 2  0  
5307  Dzija no džutas vai cit ām l ūksnes tekstilš ķiedr ām, kas min ētas 
poz īcij ā 5303  
5307 10  –  vienk ārtas 
5307 10 10  – –  ar line āro bl īvumu 1 000 deciteksu vai maz āk (metriskais 
numurs 10 vai liel āks) 
5307 10 10 10  – –  no džutas š ķiedr ām 0  0  
5307 10 10 90  – – –  no cit ām l ūksnes tekstilš ķiedr ām 0  0  
5307 10 90 00  – –  ar line āro bl īvumu liel āku par 1 000 deciteksu (metriskais 
numurs maz āks par 10)  0 0  
5307 20 00 00  –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta 0  0  
5308  Dzija no cit ām augu tekstilš ķiedr ām; pap īra pavedieni  
5308 10 00 00  –  kokosš ķiedras dzija  0  0  
5308 20  –  ka ņep āju dzija ( Сannabis sativa L.)  
5308 20 10 00  – –  nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 2  0  
5308 20 90 00  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 2  0  
5308 90  –  cits  
– – rāmiju š ķiedras dzija  
5308 90 12 00  – – –  ar line āro bl īvumu 277,8 deciteksi vai vair āk (metriskais 
numurs nav liel āks par 36)  2 0LV L 161/542 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5308 90 19 00  – – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 277,8 deciteksiem (metris ­
kais numurs liel āks par 36)  2 0  
5308 90 50 00  – –  pap īra pavedieni  2  0  
5308 90 90 00  – –  cits  2  0  
5309  Linu audumi  
– ar linu saturu 85 % no masas vai vair āk 
5309 11  – –  nebalin ātas vai balin ātas 
5309 11 10 00  – – –  nebalin āti 5  0  
5309 11 90 00  – – –  balin āti 5  0  
5309 19 00 00  – –  cits  5  0  
– ar linu saturu maz āk nek ā 85 % no masas  
5309 21  – –  nebalin ātas vai balin ātas 
5309 21 10 00  – – –  nebalin āti 1  0  
5309 21 90 00  – – –  balin āti 5  0  
5309 29 00 00  – –  cits  5  0  
5310  Džutas vai citu poz īcij ā 5303 min ēto l ūksnes tekstilš ķiedru 
audumi  
5310 10  –  nebalin āti 
5310 10 10 00  – –  kuru platums nep ārsniedz 150 cm  4  0  
5310 10 90 00  – –  ar platumu vair āk nek ā 150 cm  4  0  
5310 90 00 00  –  cits  4  0  
5311 00  Audumi no cit ām augu tekstilš ķiedr ām; audumi no pap īra 
dzijas  
5311 00 10 00  –  no r āmiju š ķiedras  5  0  
5311 00 90 00  –  cits  5  0  
54 NODA ĻA 54 - AR ROKU DARIN ĀTAS M ĀKSL ĪGĀS Š ĶIED ­
RAS; DEKORAT ĪVĀS LENTES UN TAML ĪDZ ĪGI M ĀKSL ĪGIE 
TEKSTILMATERI ĀLI 
5401  Šujamie diegi no ķīmiskajiem pavedieniem, sagatavoti vai 
nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 
5401 10  –  no sint ētiskiem pavedieniemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/543
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – nesagatavoti mazumtirdzniec ībai  
– – –  dzija ar serdes pavedienu (stiegrota)  
5401 10 12 00  – – – –  poliestera pavedieni app īti ar kokvilnas š ķiedr ām 0  0  
5401 10 14 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  cits  
5401 10 16 00  – – – –  tekstur ēta dzija  0  0  
5401 10 18 00  – – – –  cits  0  0  
5401 10 90 00  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 0  0  
5401 20  –  no m āksl īgiem pavedieniem  
5401 20 10 00  – –  nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 0  0  
5401 20 90 00  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 0  0  
5402  Sint ētisko pavedienu dzija (iz ņemot šujamos diegus), nesaga ­
tavota mazumtirdzniec ībai, ar ī sint ētiskie monopavedieni ar 
line āro bl īvumu maz āku par 67 deciteksiem  
– augstas stipr ības pavediens no neilona vai no cit ādiem polia ­
m īdiem  
5402 11 00 00  – –  no aram īdiem  0  0  
5402 19 00 00  – –  cits  0  0  
5402 20 00 00  –  augstas stipr ības pavedieni no poliesteriem  0  0  
– tekstur ēta dzija  
5402 31 00 00  – –  no neilona vai no citiem poliam īdiem ar viena pavediena 
line āro bl īvumu ne vair āk k ā 50 teksu  0 0  
5402 32 00 00  – –  no neilona vai no citiem poliam īdiem ar viena pavediena 
line āro bl īvumu vair āk par 50 teksiem  0 0  
5402 33 00 00  – –  no poliesteriem  0  0  
5402 34 00 00  – –  no polipropil ēna 0  0  
5402 39 00 00  – –  cits  0  0  
– cit āda vienk ārtas dzija, negrodota vai ar grodumu ne vair āk 
kā 50 vijumu metr ā 
5402 44 00 00  – –  elast īgie pavedieni  0  0  
5402 45 00 00  – –  cit āda, no neilona vai cit ādiem poliam īdiem  0  0LV L 161/544 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5402 46 00 00  – –  cit āda, no da ļēji orient ētiem poliesteriem  0  0  
5402 47 00 00  – –  cit āda, no poliesteriem  0  0  
5402 48 00 00  – –  cit ādi, no polipropil ēna 0  0  
5402 49 00 00  – –  cits  0  0  
– cit āda vienk ārtas dzija ar grodumu vair āk nek ā 50 vijumu 
metr ā 
5402 51 00 00  – –  no neilona vai no citiem poliam īdiem  0  0  
5402 52 00 00  – –  no poliesteriem  0  0  
5402 59  – –  cits  
5402 59 10 00  – – –  no polipropil ēna 0  0  
5402 59 90 00  – – –  cits  0  0  
– cit āda daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  
5402 61 00 00  – –  no neilona vai no citiem poliam īdiem  0  0  
5402 62 00 00  – –  no poliesteriem  0  0  
5402 69  – –  cits  
5402 69 10 00  – – –  no polipropil ēna 0  0  
5402 69 90 00  – – –  cits  0  0  
5403  M āksl īgo pavedienu dzija (iz ņemot šujamos diegus), nesagata ­
vota mazumtirdzniec ībai, ar ī m āksl īgie monopavedieni ar 
line āro bl īvumu maz āku par 67 deciteksiem  
5403 10 00 00  –  augstas stipr ības viskozes pavedienu dzija  0  0  
– cit āda vienk ārtas dzija  
5403 31 00 00  – –  viskozes, negrodota vai ar grodumu ne liel āku k ā 120 
vijumi metr ā 0 0  
5403 32 00 00  – –  viskozes, ar grodumu liel āku nek ā 120 vijumi metr ā 0  0  
5403 33 00 00  – –  no acetilcelulozes  0  0  
5403 39 00 00  – –  cits  0  0  
– cit āda daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija:  
5403 41 00 00  – –  viskozes pavedienu  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/545
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5403 42 00 00  – –  no acetilcelulozes  0  0  
5403 49 00 00  – –  cits  0  0  
5404  Sint ētiskie monopavedieni ar line āro bl īvumu 67 deciteksi vai 
liel āku un š ķērsgriezumu jebkur ā viet ā ne liel āku k ā 1 mm; 
lentes un taml īdz īgas formas (piem ēram, m āksl īgie salmi ņi) no 
sint ētiskiem tekstilmateri āliem, ar platumu ne vair āk par 
5 mm  
– monopavediens  
5404 11 00 00  – –  elast īgie pavedieni  0  0  
5404 12 00 00  – –  cit ādi, no polipropil ēna 0  0  
5404 19 00 00  – –  cits  0  0  
5404 90  –  cits  
– – no polipropil ēna 
5404 90 11 00  – – –  dekorat īvās lentes, k ādas parasti izmanto iesai ņošanai  0  0  
5404 90 19 00  – – –  cits  0  0  
5404 90 90 00  – –  cits  0  0  
5405 00 00 00  M āksl īgie monopavedieni ar line āro bl īvumu 67 deciteksi vai 
liel āku un š ķērsgriezumu jebkur ā viet ā ne liel āku k ā 1 mm; 
lentes un taml īdz īgas formas (piem ēram, m āksl īgie salmi ņi) no 
m āksl īgiem tekstilmateri āliem, ar platumu ne vair āk par 5 mm  0 0  
5406 00 00 00  Ķīmisko pavedienu dzija (iz ņemot šujamos diegus), sagatavota 
mazumtirdzniec ībai 0 0  
5407  Audumi no sint ētisko pavedienu dzijas, ar ī audumi no mate ­
riāliem, kas min ēti poz īcij ā 5404  
5407 10 00 00  –  audumi no augstas stipr ības neilona pavedienu dzijas vai 
citiem poliam īdiem vai no poliesteriem  5 0  
5407 20  –  audumi no lent ēm (sloksn ēm) vai taml īdz īgām form ām 
– – no polietil ēna vai polipropil ēna, kuru platums ir  
5407 20 11 00  – – –  maz āk par 3 m  5  0  
5407 20 19 00  – – –  3 m vai vair āk 1  0  
5407 20 90 00  – –  cits  5  0  
5407 30 00 00  –  audumi, kas min ēti XI sada ļas 9. piez īm ē 5  0  
– cit ādi audumi, kuros 85 % no masas vai vair āk ir pavedieni 
no neilona vai citiem poliam īdiemLV L 161/546 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5407 41 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 5  0  
5407 42 00 00  – –  kr āsotas  5  0  
5407 43 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 5  0  
5407 44 00 00  – –  apdruk ātas 5  0  
– cit ādi audumi, kuros 85 % no svara vai vair āk ir tekstur ēti 
poliestera pavedieni  
5407 51 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 5  0  
5407 52 00 00  – –  kr āsotas  5  0  
5407 53 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 5  0  
5407 54 00 00  – –  apdruk ātas 5  0  
– cit ādi audumi, kuros 85 % no masas vai vair āk ir poliesteru 
pavedieni  
5407 61  – –  kuros 85 % no masas vai vair āk ir netekstur ēti poliesteru 
pavedieni  
5407 61 10 00  – – –  nebalin āti vai balin āti 5  0  
5407 61 30 00  – – –  kr āsoti 5  0  
5407 61 50 00  – – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 5  0  
5407 61 90 00  – – –  apdruk āti 5  0  
5407 69  – –  cits  
5407 69 10 00  – – –  nebalin āti vai balin āti 5  0  
5407 69 90 00  – – –  cits  5  0  
– cit ādi audumi, kuros 85 % no masas vai vair āk ir sint ētiskie 
pavedieni  
5407 71 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 1  0  
5407 72 00 00  – –  kr āsotas  5  0  
5407 73 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 5  0  
5407 74 00 00  – –  apdruk ātas 5  0  
– cit ādi audumi, kuros maz āk nek ā 85 % no masas ir sint ē­
tiskie pavedieni sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar kokvilnu  
5407 81 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/547
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5407 82 00 00  – –  kr āsotas  5  0  
5407 83 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
5407 83 00 10  – – –  žakardaudumi, ar platumu vair āk nek ā 115 cm, bet 
maz āk nek ā 140 cm, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
250 g/m  2 1 0  
5407 83 00 90  – – –  cits  5  0  
5407 84 00 00  – –  apdruk ātas 5  0  
– cit ādi audumi  
5407 91 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 2  0  
5407 92 00 00  – –  kr āsotas  5  0  
5407 93 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 5  0  
5407 94 00 00  – –  apdruk ātas 5  0  
5408  Audumi no m āksl īgo pavedienu dzijas, ar ī audumi no mate ­
riāliem, kas min ēti poz īcij ā 5405  
5408 10 00 00  –  audumi no augstas stipr ības viskozes pavedieniem  0  0  
– cit ādi audumi, kuros 85 % no masas vai vair āk ir m āksl īgie 
pavedieni vai lentes, vai taml īdz īgas formas  
5408 21 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 0  0  
5408 22  – –  kr āsotas  
5408 22 10 00  – – –  ar platumu vair āk nek ā 135 cm, bet ne vair āk k ā 155 cm, 
audekla pinuma, sarža pinuma, atgriezenisk ā sarža 
pinuma vai atlasa pinuma  5 0  
5408 22 90 00  – – –  cits  5  0  
5408 23  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
5408 23 10 00  – – –  žakardaudumi, ar platumu vair āk nek ā 115 cm, bet 
maz āk nek ā 140 cm, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
250 g/m  2 5 0  
5408 23 90 00  – – –  cits  5  0  
5408 24 00 00  – –  apdruk ātas 5  0  
– cit ādi audumi  
5408 31 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 2  0  
5408 32 00 00  – –  kr āsotas  0  0LV L 161/548 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5408 33 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 5  0  
5408 34 00 00  – –  apdruk ātas 5  0  
55 NODA ĻA 55 - ĶĪMISK ĀS ŠT ĀPE ĻŠĶIEDRAS  
5501  Sint ētisko pavedienu gr īste 
5501 10 00 00  –  no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  0  0  
5501 20 00 00  –  no poliesteriem  0  0  
5501 30 00 00  –  no akrila vai no modific ētā akrila  0  0  
5501 40 00 00  –  no polipropil ēna 0  0  
5501 90 00 00  –  cits  0  0  
5502 00  M āksl īgo pavedienu gr īste 
5502 00 10 00  –  no viskozes dzijas  0  0  
5502 00 40 00  –  no acet āta 0  0  
5502 00 80 00  –  cits  0  0  
5503  Sint ētisk ās št āpe ļšķiedras, nek ārstas, ne ķemm ētas un cit ādi 
nesagatavotas v ērpšanai  
– no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  
5503 11 00 00  – –  no aram īdiem  0  0  
5503 19 00 00  – –  cits  0  0  
5503 20 00 00  –  no poliesteriem  0  0  
5503 30 00 00  –  no akrila vai no modific ētā akrila  0  0  
5503 40 00 00  –  no polipropil ēna 0  0  
5503 90  –  cits  
5503 90 10 00  – –  hlora š ķiedras  0  0  
5503 90 90 00  – –  cits  0  0  
5504  M āksl īgās št āpe ļšķiedras, nek ārstas, ne ķemm ētas un cit ādi 
nesagatavotas v ērpšanai  
5504 10 00 00  –  no viskozes dzijas  0  0  
5504 90 00 00  –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/549
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5505  Ķīmisko š ķiedru atlikas (ar ī atsukas, pavedienu atlikas un irdi ­
nātas š ķiedras)  
5505 10  –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
5505 10 10 00  – –  no neilona vai no citiem poliam īdiem  4  0  
5505 10 30 00  – –  no poliesteriem  4  0  
5505 10 50 00  – –  no akrila vai no modific ētā akrila  4  0  
5505 10 70 00  – –  no polipropil ēna 4  0  
5505 10 90 00  – –  cits  4  0  
5505 20 00 00  –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 4  0  
5506  Sint ētisk ās št āpe ļšķiedras, k ārstas, ķemm ētas vai cit ādi sagata ­
votas v ērpšanai  
5506 10 00 00  –  no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  4  0  
5506 20 00 00  –  no poliesteriem  4  0  
5506 30 00 00  –  no akrila vai no modific ētā akrila  4  0  
5506 90  –  cits  
5506 90 10 00  – –  hlora š ķiedras  4  0  
5506 90 90  – –  cits  
5506 90 90 10  – – –  no polipropil ēna 0  0  
5506 90 90 90  – – –  cits  4  0  
5507 00 00 00  M āksl īgās št āpe ļšķiedras, k ārstas, ķemm ētas vai cit ādi sagata ­
votas v ērpšanai  4 0  
5508  Šujamie diegi no ķīmisk ām št āpe ļšķiedr ām, sagatavoti vai 
nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 
5508 10  –  no sint ētiskaj ām št āpe ļšķiedr ām 
5508 10 10 00  – –  nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 0  0  
5508 10 90 00  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 0  0  
5508 20  –  no m āksl īgaj ām št āpe ļšķiedr ām 
5508 20 10 00  – –  nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 0  0  
5508 20 90 00  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 0  0LV L 161/550 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5509  Sint ētisko št āpe ļšķiedru dzija (iz ņemot šujamos diegus), nesa ­
gatavota mazumtirdzniec ībai  
– kas satur 85 % no masas vai vair āk neilona vai citu polia ­
m īdu št āpe ļšķiedras  
5509 11 00 00  – –  vienk ārtas dzija  4  0  
5509 12 00 00  – –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  4  0  
– kas satur 85 % no masas vai vair āk poliesteru št āpe ļšķiedras  
5509 21 00 00  – –  vienk ārtas dzija  4  0  
5509 22 00 00  – –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  4  0  
– kas satur 85 % no masas vai vair āk akrila vai modific ētā 
akrila št āpe ļšķiedras  
5509 31 00 00  – –  vienk ārtas dzija  4  0  
5509 32 00  – –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  
5509 32 00 10  – – –  nebalin āta vai balin āta 4  0  
5509 32 00 90  – – –  cits  0  0  
– cit āda dzija, kas satur 85 % no masas vai vair āk sint ētisk ās 
štāpe ļšķiedras  
5509 41 00 00  – –  vienk ārtas dzija  4  0  
5509 42 00 00  – –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  4  0  
– cit āda dzija no poliesteru št āpe ļšķiedr ām 
5509 51 00 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar m āksl īgām št āpe ļšķied ­
rām 0 0  
5509 52 00 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai smalkiem dz īv­
nieku matiem  4 0  
5509 53 00 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar kokvilnu  4  0  
5509 59 00 00  – –  cits  4  0  
– cit āda dzija, no akrila vai modific ētā akrila št āpe ļšķiedr ām 
5509 61 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai smalkiem dz īv­
nieku matiem  
5509 61 00 10  – – –  nebalin āta vai balin āta 4  0  
5509 61 00 90  – – –  cits  0  0  
5509 62 00 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar kokvilnu  4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/551
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5509 69 00 00  – –  cits  4  0  
– cit āda dzija  
5509 91 00 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai smalkiem dz īv­
nieku matiem  4 0  
5509 92 00 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar kokvilnu  4  0  
5509 99 00 00  – –  cits  4  0  
5510  M āksl īgo št āpe ļšķiedru dzija (iz ņemot šujamos diegus), nesa ­
gatavota mazumtirdzniec ībai  
– kas satur 85 % no masas vai vair āk m āksl īgās št āpe ļšķiedras  
5510 11 00 00  – –  vienk ārtas dzija  0  0  
5510 12 00 00  – –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  0  0  
5510 20 00 00  –  cit āda dzija, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai 
smalkiem dz īvnieku matiem  0 0  
5510 30 00 00  –  cit āda dzija, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar kokvilnu  0  0  
5510 90 00 00  –  cit āda dzija  0  0  
5511  Ķīmisko št āpe ļšķiedru dzija (iz ņemot šujamos diegus), sagata ­
vota mazumtirdzniec ībai 
5511 10 00 00  –  no sint ētisk ām št āpe ļšķiedr ām, kas satur 85 % no masas vai 
vair āk š ādas š ķiedras  0 0  
5511 20 00 00  –  no sint ētisk ām št āpe ļšķiedr ām, kas satur maz āk par 85 % no 
masas š ādu š ķiedru  0 0  
5511 30 00 00  –  no m āksl īgaj ām št āpe ļšķiedr ām 0  0  
5512  Audumi no sint ētiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas satur 85 % no 
masas vai vair āk sint ētisk ās št āpe ļšķiedras  
– kas satur 85 % no masas vai vair āk poliesteru št āpe ļšķiedras  
5512 11 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 0  0  
5512 19  – –  cits  
5512 19 10 00  – – –  apdruk āti 0  0  
5512 19 90 00  – – –  cits  0  0  
– kas satur 85 % no masas vai vair āk akrila vai modific ētā 
akrila št āpe ļšķiedrasLV L 161/552 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5512 21 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 0  0  
5512 29  – –  cits  
5512 29 10 00  – – –  apdruk āti 0  0  
5512 29 90 00  – – –  cits  0  0  
– cits  
5512 91 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 0  0  
5512 99  – –  cits  
5512 99 10 00  – – –  apdruk āti 0  0  
5512 99 90 00  – – –  cits  0  0  
5513  Audumi no sint ētisk ām št āpe ļšķiedr ām, kas satur maz āk par 
85 % no masas š ādu š ķiedru, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai 
ar kokvilnu, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 170 g/m  2 
– nebalin āti vai balin āti 
5513 11  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  
5513 11 20 00  – – –  ar platumu 165 cm vai maz āk 0  0  
5513 11 90 00  – – –  ar platumu vair āk nek ā 165 cm  0  0  
5513 12 00 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, 3 vai 4 pavedienu sarža 
pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  0 0  
5513 13 00 00  – –  cit ādi audumi no poliesteru št āpe ļšķiedr ām 0  0  
5513 19 00 00  – –  citi audumi  0  0  
– kr āsoti 
5513 21  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  
5513 21 10 00  – – –  ar platumu 135 cm vai maz āk 0  0  
5513 21 30 00  – – –  ar platumu vair āk nek ā 135 cm, bet ne vair āk k ā 165 cm  0  0  
5513 21 90 00  – – –  ar platumu vair āk nek ā 165 cm  0  0  
5513 23  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  
5513 23 10 00  – – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  0  0  
5513 23 90 00  – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/553
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5513 29 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0  
– no daž ādu kr āsu pavedieniem  
5513 31 00 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  0  0  
5513 39 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0  
– apdruk āti 
5513 41 00 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  0  0  
5513 49 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0  
5514  Audumi no sint ētiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas satur maz āk par 
85 % no masas š ādu š ķiedru, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai 
ar kokvilnu, ar virsmas bl īvumu vair āk k ā 170 g/m  2 
– nebalin āti vai balin āti 
5514 11 00 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  0  0  
5514 12 00 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, 3 vai 4 pavedienu sarža 
pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  0 0  
5514 19  – –  cit ādi audumi  
5514 19 10 00  – – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām 0  0  
5514 19 90 00  – – –  cits  0  0  
– kr āsoti 
5514 21 00 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  0  0  
5514 22 00 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, 3 vai 4 pavedienu sarža 
pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  0 0  
5514 23 00 00  – –  cit ādi audumi no poliesteru št āpe ļšķiedr ām 0  0  
5514 29 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0  
5514 30  –  no daž ādu kr āsu pavedieniem  
5514 30 10 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  0  0  
5514 30 30 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, 3 vai 4 pavedienu sarža 
pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  0 0  
5514 30 50 00  – –  cit ādi audumi no poliesteru št āpe ļšķiedr ām 0  0  
5514 30 90 00  – –  cit ādi audumi  0  0LV L 161/554 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– apdruk āti 
5514 41 00 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  0  0  
5514 42 00 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, 3 vai 4 pavedienu sarža 
pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  0 0  
5514 43 00 00  – –  cit ādi audumi no poliesteru št āpe ļšķiedr ām 0  0  
5514 49 00 00  – –  cit ādi audumi  0  0  
5515  – –  cit ādi audumi no sint ētiskaj ām št āpe ļšķiedr ām 
– Cit ādi audumi no poliesteru st āpe ļšķiedr ām 
5515 11  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar viskozes št āpe ļšķiedr ām 
5515 11 10 00  – – –  nebalin āti vai balin āti 0  0  
5515 11 30 00  – – –  apdruk āti 0  0  
5515 11 90 00  – – –  cits  0  0  
5515 12  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskiem pavedieniem  
5515 12 10 00  – – –  nebalin āti vai balin āti 0  0  
5515 12 30 00  – – –  apdruk āti 0  0  
5515 12 90 00  – – –  cits  0  0  
5515 13  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai smalkiem dz īv­
nieku matiem  
– – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar k ārstu vilnu vai smal ­
kiem dz īvnieku matiem (apar āvilna)  
5515 13 11 00  – – – –  nebalin āti vai balin āti 0  0  
5515 13 19 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķemm ētu vilnu vai 
smalkiem dz īvnieku matiem ( ķemmvilna)  
5515 13 91 00  – – – –  nebalin āti vai balin āti 0  0  
5515 13 99 00  – – – –  cits  0  0  
5515 19  – –  cits  
5515 19 10 00  – – –  nebalin āti vai balin āti 0  0  
5515 19 30 00  – – –  apdruk āti 0  0  
5515 19 90 00  – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/555
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– no akrila vai modific ētā akrila št āpe ļšķiedr ām 
5515 21  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskiem pavedieniem  
5515 21 10 00  – – –  nebalin āti vai balin āti 0  0  
5515 21 30 00  – – –  apdruk āti 0  0  
5515 21 90 00  – – –  cits  0  0  
5515 22  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai smalkiem dz īv­
nieku matiem  
– – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar k ārstu vilnu vai smal ­
kiem dz īvnieku matiem (apar āvilna)  
5515 22 11 00  – – – –  nebalin āti vai balin āti 0  0  
5515 22 19 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķemm ētu vilnu vai 
smalkiem dz īvnieku matiem ( ķemmvilna)  
5515 22 91 00  – – – –  nebalin āti vai balin āti 0  0  
5515 22 99 00  – – – –  cits  0  0  
5515 29 00 00  – –  cits  0  0  
– cit ādi audumi  
5515 91  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskiem pavedieniem  
5515 91 10 00  – – –  nebalin āti vai balin āti 0  0  
5515 91 30 00  – – –  apdruk āti 0  0  
5515 91 90 00  – – –  cits  0  0  
5515 99  – –  cits  
5515 99 20 00  – – –  nebalin āti vai balin āti 0  0  
5515 99 40 00  – – –  apdruk āti 0  0  
5515 99 80 00  – – –  cits  0  0  
5516  Audumi no m āksl īgaj ām št āpe ļšķiedr ām 
– kas satur 85 % no masas vai vair āk m āksl īgās št āpe ļšķiedras  
5516 11 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 0  0LV L 161/556 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5516 12 00 00  – –  kr āsotas  0  0  
5516 13 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 0  0  
5516 14 00 00  – –  apdruk ātas 0  0  
– kuros m āksl īgās št āpe ļšķiedras ir maz āk par 85 % no masas, 
sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskajiem pavedieniem  
5516 21 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 0  0  
5516 22 00 00  – –  kr āsotas  0  0  
5516 23  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
5516 23 10 00  – – –  žakardaudumi, ar platumu 140 cm vai vair āk (tiks matra ­ 
čiem)  0 0  
5516 23 90 00  – – –  cits  0  0  
5516 24 00 00  – –  apdruk ātas 0  0  
– kuros m āksl īgās št āpe ļšķiedras ir maz āk par 85 % no masas, 
sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai smalkiem dz īv­
nieku matiem  
5516 31 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 0  0  
5516 32 00 00  – –  kr āsotas  0  0  
5516 33 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 0  0  
5516 34 00 00  – –  apdruk ātas 0  0  
– kuros m āksl īgās št āpe ļšķiedras ir maz āk par 85 % no masas, 
sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar kokvilnu  
5516 41 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 0  0  
5516 42 00 00  – –  kr āsotas  0  0  
5516 43 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 0  0  
5516 44 00 00  – –  apdruk ātas 0  0  
– cits  
5516 91 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 0  0  
5516 92 00 00  – –  kr āsotas  0  0  
5516 93 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 0  0  
5516 94 00 00  – –  apdruk ātas 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/557
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
56 NODA ĻA 56 - VATE, FILCS UN NEAUSTAS DR ĀNAS; 
SPECI ĀLA DZIJA; AUKLAS, TAUVAS, VIRVES, TROSES UN 
TO IZSTR ĀDĀJUMI  
5601  Vate no tekstilmateri āliem un izstr ādājumi no t ās; tekstilš ķied ­
ras, ne gar ākas par 5 mm (p ūkas), tekstilputek ļi un mezgli ņi 
5601 10  –  higi ēnas dvie ļi un tamponi, salvetes un auti ņi un taml īdz īgi 
higi ēnas izstr ādājumi no vates  
5601 10 10 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 5  0  
5601 10 90 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  3,8  0  
– vate; cit ādi vates izstr ādājumi  
5601 21  – –  no kokvilnas  
5601 21 10 00  – – –  higroskopiskas  3,8  0  
5601 21 90 00  – – –  cits  3,8  0  
5601 22  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
5601 22 10 00  – – –  ru ļļi, kuru diametrs nep ārsniedz 8 mm  3,8  0  
– – –  cits  
5601 22 91 00  – – – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 4  0  
5601 22 99 00  – – – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 4  0  
5601 29 00 00  – –  cits  2  0  
5601 30 00 00  –  tekstila p ūkas un putek ļi, mezgli ņi 3,2  0  
5602  T ūba un filcs, impregn ēts vai neimpregn ēts, ar p ārkl ājumu vai 
bez t ā, lamin ēts vai nelamin ēts 
5602 10  –  adatota t ūba un filcs un caurš ūtas neaustas dr ānas  
– – neimpregn ēti, bez seguma un nelamin ēti 
– – –  adatota t ūba un filcs  
5602 10 11 00  – – – –  no džutas vai cit ām l ūksnes tekstilš ķiedr ām, kas min ētas 
poz īcij ā 5303  5 0  
5602 10 19 00  – – – –  no citiem tekstilmateri āliem  5  0  
– – –  caurš ūtas neaustas dr ānas 
5602 10 31 00  – – – –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  5  0LV L 161/558 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5602 10 35 00  – – – –  no rupjiem dz īvnieku matiem  5  0  
5602 10 39  – – – –  no citiem tekstilmateri āliem  5  0  
5602 10 90 00  – –  impregn ēti, apvalkoti, p ārkl āti vai lamin ēti 5  0  
– cit āda t ūba un filcs, neimpregn ēts, bez p ārkl ājuma un nela ­
min ēts 
5602 21 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  2  0  
5602 29 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
5602 29 00 10  – – –  no rupjiem dz īvnieku matiem  1  0  
5602 29 00 90  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  5  0  
5602 90 00  –  cits  
5602 90 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
5602 90 00 90  – –  cits  5  0  
5603  Neaustas dr ānas, ar ī impregn ētas, ar ī apvalkotas, ar p ārkl ā­
jumu vai bez t ā, ar ī lamin ētas 
– no ķīmiskajiem pavedieniem  
5603 11  – –  ar virsmas bl īvumu ne vair āk nek ā 25 g/m  2 
5603 11 10 00  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 11 90 00  – – –  cits  4,3  0  
5603 12  – –  kas sver vair āk nek ā 25 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 70 g/m  2 
5603 12 10 00  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 12 90 00  – – –  cits  4,3  0  
5603 13  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 70 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 
150 g/m  2 
5603 13 10 00  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 13 90 00  – – –  cits  4,3  0  
5603 14  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 150 g/m  2 
5603 14 10 00  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 14 90 00  – – –  cits  4,3  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/559
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– cits  
5603 91  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 25 g/m  2 
5603 91 10 00  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 91 90 00  – – –  cits  4,3  0  
5603 92  – –  kas sver vair āk nek ā 25 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 70 g/m  2 
5603 92 10 00  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 92 90 00  – – –  cits  4,3  0  
5603 93  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 70 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 
150 g/m  2 
5603 93 10 00  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 93 90 00  – – –  cits  4,3  0  
5603 94  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 150 g/m  2 
5603 94 10 00  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 94 90 00  – – –  cits  4,3  0  
5604  Gumijas pavedieni un kordi, ar tekstilmateri ālu p ārkl ājumu; 
tekstilpavedieni, lentes un taml īdz īgi poz īcijas 5404 vai 
5405 izstr ādājumi, impregn ēti, apvalkoti, ar p ārkl ājumu vai 
caursl āņoti ar gumiju vai plastmas ām 
5604 10 00 00  –  gumijas pavedieni un kordi, ar tekstilmateri ālu p ārkl ājumu  4  0  
5604 90  –  cits  
5604 90 10 00  – –  augstas stipr ības pavedieni no poliesteriem, no neilona vai 
no citiem poliam īdiem vai viskozes, impregn ēti vai apval ­
koti  1 0  
5604 90 90 00  – –  cits  4  0  
5605 00 00 00  Metaliz ēti pavedieni, dekorat īvi vai nedekorat īvi, der īgi k ā 
tekstilpavedieni, lentes vai taml īdz īgi izstr ādājumi, kas iek ļauti 
poz īcij ā 5404 vai 5405, kombin ēti ar met āla pavedienu, lentes 
vai p ūdera veid ā vai p ārkl āti ar met ālu 4 0  
5606 00  Pozamenta pavedieni, lentes un taml īdz īgi izstr ādājumi, kas 
iek ļauti poz īcij ā 5404 vai 5405, dekorat īvie pavedieni 
(iz ņemot poz īcij ā 5605 min ētos un dekorat īvos pavedienus 
no astriem); šenilpavedieni (ar ī šenilpavedieni no p ūkām); 
cilpainie pavedieni  
5606 00 10 00  –  cilpainie pavedieni  5  0  
– citsLV L 161/560 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5606 00 91 00  – –  pozamenta dzija  5  0  
5606 00 99 00  – –  cits  5  0  
5607  Auklas, takel āžas izstr ādājumi, tauvas un troses, p ītas vai nep ī­
tas, impregn ētas vai neimpregn ētas, p ārkl ātas vai nep ārkl ātas, 
ar gumijas vai plastmasas aizsargapvalku vai bez t ā 
– no sizala vai cit ām agavju ģints augu tekstilš ķiedr ām 
5607 21 00 00  – –  auklas vai iesai ņošanas virves  5  0  
5607 29  – –  cits  
5607 29 10 00  – – –  ar line āro bl īvumu liel āku par 100 000 deciteksiem 
(10 g/m)  1 0  
5607 29 90 00  – – –  ar line āro bl īvumu 100 000 deciteksi (10 g/m) vai maz āk 5  0  
– no polietil ēna vai polipropil ēna 
5607 41 00 00  – –  auklas vai iesai ņošanas virves  5  0  
5607 49  – –  cits  
– – –  ar line āro bl īvumu liel āku par 50 000 deciteksiem (5 g/m)  
5607 49 11 00  – – – –  p ītas 5  0  
5607 49 19 00  – – – –  cits  2  0  
5607 49 90 00  – – –  ar line āro bl īvumu 50 000 deciteksi (5 g/m) vai maz āk 1  0  
5607 50  –  no cit ādām sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
– – no neilona vai no citiem poliam īdiem vai poliesteriem  
– – –  ar line āro bl īvumu liel āku par 50 000 deciteksiem (5 g/m)  
5607 50 11 00  – – – –  p ītas 2  0  
5607 50 19 00  – – – –  cits  1  0  
5607 50 30 00  – – –  ar line āro bl īvumu 50 000 deciteksi (5 g/m) vai maz āk 2  0  
5607 50 90 00  – –  no cit ādām sint ētiskaj ām š ķiedr ām 5  0  
5607 90  –  cits  
5607 90 20  – –  no abakas jeb Manilas ka ņep ājiem (Musa textilis Nee) vai 
cit ām cietaj ām (lapu) š ķiedr ām; no džutas vai cit ām l ūksnes 
tekstilš ķiedr ām, kas min ētas poz īcij ā 5303  
5607 90 20 10  – – –  no džutas vai cit ām l ūksnes tekstilš ķiedr ām, kas min ētas 
poz īcij ā 5303  1 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/561
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5607 90 20 90  – – –  cits  5  0  
5607 90 90 00  – –  cits  5  0  
5608  Linumi un t īkli no auklas, virves vai troses; apdarin āti zvejas 
tīkli un cit ādi apdarin āti t īkli no tekstilmateri āliem  
– no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
5608 11  – –  apdarin āti zvejas t īkli 
– – –  no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  
5608 11 11 00  – – – –  no auklas, virves vai troses  1  0  
5608 11 19 00  – – – –  no dzijas  1  0  
– – –  cits  
5608 11 91 00  – – – –  no auklas, virves vai troses  5  0  
5608 11 99 00  – – – –  no dzijas  5  0  
5608 19  – –  cits  
– – –  apdarin āti t īkli 
– – – –  no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  
5608 19 11 00  – – – – –  no auklas, virves vai troses  1  0  
5608 19 19 00  – – – – –  cits  1  0  
5608 19 30 00  – – – –  cits  5  0  
5608 19 90 00  – – –  cits  5  0  
5608 90 00 00  –  cits  2  0  
5609 00 00 00  Izstr ādājumi no dzijas, lentes vai taml īdz īgiem poz īcijas 5404 
vai 5405 izstr ādājumiem, auklas, tauvas, virves vai troses, kas 
citur nav min ētas un iek ļautas  5 0  
57 NODA ĻA 57 - PAKL ĀJI UN CIT ĀDAS TEKSTILMATERI ĀLU 
GR ĪDSEGAS  
5701  Pakl āji un cit ādas tekstilmateri ālu gr īdsegas ar sietiem 
mezgliem, apdarin ātas vai neapdarin ātas 
5701 10  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  
5701 10 10 00  – –  kas kopum ā satur z īdu vair āk nek ā 10 % no masas vai z īda 
atkritumu, iz ņemot z īda ķemm ēšanas atsukas  8 0LV L 161/562 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5701 10 90 00  – –  cits  8  0  
5701 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
5701 90 10 00  – –  no z īda, no z īda atkritumiem, iz ņemot atsukas, no sint ētis ­
kaj ām š ķiedr ām, no dzijas, kas min ēta poz īcij ā 5605, vai 
no tekstilmateri āliem, kuros ir met āla pavedieni  5 0  
5701 90 90 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  3,5  0  
5702  Pakl āji un cit ādas tekstila gr īdsegas, austas, bez š ūtām pl ūk­
sn ām un nek ārstas, apdarin ātas vai neapdarin ātas, ieskaitot 
Kelem, Schumacks, Karamanie un taml īdz īgus roku darba 
pakl ājus 
5702 10 00 00  –  Kelem, Schumacks, Karamanie un taml īdz īgi roku darba 
pakl āji 3 0  
5702 20 00 00  –  gr īdsegas no kokosš ķiedr ām 4  0  
– cit ādas, pl ūksnotas, neapdarin ātas 
5702 31  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  
5702 31 10 00  – – –  Axminster pakl āji 8  0  
5702 31 80 00  – – –  cits  5  0  
5702 32  – –  no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
5702 32 10 00  – – –  Axminster pakl āji 8  0  
5702 32 90 00  – – –  cits  8  0  
5702 39 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
– cit ādas, pl ūksnotas, apdarin ātas 
5702 41  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  
5702 41 10 00  – – –  Axminster pakl āji 8  0  
5702 41 90 00  – – –  cits  8  0  
5702 42  – –  no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
5702 42 10 00  – – –  Axminster pakl āji 8  0  
5702 42 90 00  – – –  cits  8  0  
5702 49 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
5702 49 00 10  – – –  no kokvilnas  8  0  
5702 49 00 90  – – –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/563
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5702 50  –  cit ādas, pl ūksnotas, neapdarin ātas 
5702 50 10 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  8  0  
– – no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
5702 50 31 00  – – –  no polipropil ēna 8  0  
5702 50 39 00  – – –  cits  8  0  
5702 50 90 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
– cit ādas, nepl ūksnotas, apdarin ātas 
5702 91 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  8  0  
5702 92  – –  no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
5702 92 10 00  – – –  no polipropil ēna 8  0  
5702 92 90 00  – – –  cits  8  0  
5702 99 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
5703  Pakl āji un cit ādas tekstilmateri ālu gr īdsegas ar š ūtām pl ūk­
sn ām, apdarin ātas vai neapdarin ātas 
5703 10 00 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  8  0  
5703 20  –  no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  
– – apdruk ātas, ar š ūtām pl ūksn ām 
5703 20 11 00  – – –  kvadr ātveida, ar maksim ālo virsmas laukumu 0,3 m  2 8 0  
5703 20 19 00  – – –  cits  8  0  
– – cits  
5703 20 91 00  – – –  kvadr ātveida, ar maksim ālo virsmas laukumu 0,3 m  2 8 0  
5703 20 99 00  – – –  cits  8  0  
5703 30  –  no cit ādiem ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
– – no polipropil ēna 
5703 30 11 00  – – –  kvadr ātveida, ar maksim ālo virsmas laukumu 0,3 m  2 8 0  
5703 30 19 00  – – –  cits  8  0  
– – citsLV L 161/564 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5703 30 81 00  – – –  kvadr ātveida, ar maksim ālo virsmas laukumu 0,3 m  2 8 0  
5703 30 89 00  – – –  cits  8  0  
5703 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
5703 90 10 00  – –  kvadr ātveida, ar maksim ālo virsmas laukumu 0,3 m  2 8 0  
5703 90 90 00  – –  cits  8  0  
5704  Pakl āji un cit ādas tekstila gr īdsegas no filca, bez š ūtām pl ūk­
sn ām un nek ārstas, apdarin ātas vai neapdarin ātas 
5704 10 00 00  –  kvadr ātveida, ar maksim ālo virsmas laukumu 0,3 m  2 6,7 0  
5704 90 00 00  –  cits  6,7  0  
5705 00  Pakl āji un cit ādas tekstilmateri ālu gr īdsegas, cit ādas, apdari ­
nātas vai neapdarin ātas: 
5705 00 10 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  8  0  
5705 00 30 00  –  no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  8  0  
5705 00 90 00  –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
58 NODA ĻA 58 - SPECI ĀLI AUDUMI; AUDUMI AR Š ŪTĀM 
PL ŪKSN ĀM; MEŽ ĢĪNES; GOBEL ĒNI; APDARES MATERI ĀLI; 
IZŠUVUMI  
5801  Pl ūksnotie un šenila audumi, iz ņemot poz īcij ā 5802 vai 5806 
min ētos audumus  
5801 10 00 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  8  0  
– no kokvilnas  
5801 21 00 00  – –  audumi ar negrieztiem pl ūksnu audiem  8  0  
5801 22 00 00  – –  velvets ar p ārgrieztiem pl ūksnu audiem  8  0  
5801 23 00 00  – –  cit ādi audu pl ūksnu pinuma audumi  8  0  
5801 24 00 00  – –  audumi ar negrieztiem (épinglé) pl ūksnu š ķēriem  8  0  
5801 25 00 00  – –  audumi ar p ārgrieztiem pl ūksnu š ķēriem  8  0  
5801 26 00 00  – –  šenila audumi  8  0  
– no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
5801 31 00 00  – –  audumi ar negrieztiem pl ūksnu audiem  8  0  
5801 32 00 00  – –  velvets ar p ārgrieztiem pl ūksnu audiem  8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/565
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5801 33 00 00  – –  cit ādi audu pl ūksnu pinuma audumi  8  0  
5801 34 00 00  – –  audumi ar negrieztiem (épinglé) pl ūksnu š ķēriem  8  0  
5801 35 00 00  – –  audumi ar p ārgrieztiem pl ūksnu š ķēriem  8  0  
5801 36 00 00  – –  šenila audumi  8  0  
5801 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
5801 90 10 00  – –  no liniem  8  0  
5801 90 90 00  – –  cits  8  0  
5802  Dvie ļu frot ē audumi un taml īdz īgi frot ē audumi, iz ņemot šauri 
austos audumus, kas min ēti poz īcij ā 5806; audumi ar š ūtām 
pl ūksn ām, iz ņemot poz īcij ā 5703 min ētos  
– dvie ļu frot ē audumi un taml īdz īgi frot ē audumi no kokvilnas  
5802 11 00 00  – –  nebalin āti 8  0  
5802 19 00 00  – –  cits  5  0  
5802 20 00 00  –  dvie ļu frot ē audumi un taml īdz īgi frot ē audumi no citiem 
tekstilmateri āliem  8 0  
5802 30 00 00  –  audumi ar š ūtām pl ūksn ām 2  0  
5803 00  Dvie ļu frot ē audumi, iz ņemot šauri austos audumus, kas 
min ēti poz īcij ā 5806  
5803 00 10 00  –  no kokvilnas  2  0  
5803 00 30 00  –  no z īda vai no z īda atkritumiem  7,2  0  
5803 00 90  –  cits  
5803 00 90 10  – –  no sint ētiskaj ām vai m āksl īgaj ām š ķiedr ām 8  0  
5803 00 90 90  – –  cits  2  0  
5804  Tills un citas t īkla dr ānas, iz ņemot austas un trikot āžas dr ānas; 
mež ģīnes vien ā gabal ā, lent ēs vai atseviš ķos ornamentos, 
izņemot poz īcij ās 6002–6006 min ētās dr ānas 
5804 10  –  tills un citas t īkla dr ānas  
– – gludas  
5804 10 11 00  – – –  mezglotas t īkla dr ānas 6,5  0  
5804 10 19 00  – – –  cits  6,5  0  
5804 10 90 00  – –  cits  8  0LV L 161/566 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– maš īnpinuma mež ģīnes 
5804 21  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
5804 21 10 00  – – –  izgatavotas ar spol ēšanas maš īnām 8  0  
5804 21 90 00  – – –  cits  8  0  
5804 29  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
5804 29 10 00  – – –  izgatavotas ar spol ēšanas maš īnām 8  0  
5804 29 90 00  – – –  cits  8  0  
5804 30 00 00  –  roku darba mež ģīnes 8  0  
5805 00 00 00  Ar rok ām darin āti Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais un 
taml īdz īgi gobel ēni un izš ūti gobel ēni (piem ēram, petit point, 
krustd ūrienu tehnik ā), apdarin āti vai neapdarin āti 5,6 0  
5806  Šauri austi audumi, iz ņemot poz īcij ā 5807 min ētos; šauras 
neaustas dr ānas no paral ēliem l īm ētiem š ķēru pavedieniem 
bez audiem  
5806 10 00 00  –  pl ūksnotie audumi (ar ī dvie ļu frot ē un taml īdz īgi frot ē 
audumi) un šenila audumi  6,3 0  
5806 20 00 00  –  cit ādi audumi, kas satur 5 % no masas vai vair āk elastom ēra 
(elast īgo) vai gumijas pavedienu  7,5 0  
– cit ādi audumi  
5806 31 00  – –  no kokvilnas  
5806 31 00 10  – – –  ar īsto e ģi 5  0  
5806 31 00 90  – – –  cits  7,5  0  
5806 32  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
5806 32 10 00  – – –  ar īsto e ģi 7,5  0  
5806 32 90 00  – – –  cits  7,5  0  
5806 39 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  7,5  0  
5806 40 00 00  –  neaust ās dr ānas no paral ēliem l īm ētiem š ķēru pavedieniem 
bez audiem  6,2 0  
5807  Eti ķetes, embl ēmas un taml īdz īgi izstr ādājumi no tekstilmate ­
riāliem gabalos, lent ēs vai piegriezum ā, bet bez izšuvumiem  
5807 10  –  austiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/567
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5807 10 10 00  – –  ar ieaustiem uzrakstiem  6,2  0  
5807 10 90 00  – –  cits  6,2  0  
5807 90  –  cits  
5807 90 10 00  – –  no filca un t ūbas vai neaust ām dr ānām 6,3  0  
5807 90 90 00  – –  cits  8  0  
5808  P ītas lentes gabalos; dekorat īvie apdares materi āli bez izšuvu ­
miem, gabalos, iz ņemot trikot āžu; puš ķi, bumbu ļi un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi  
5808 10 00 00  –  p ītas lentes gabalos  5  0  
5808 90 00 00  –  cits  5,3  0  
5809 00 00 00  Audumi no met āla pavedieniem un audumi no metaliz ētiem 
pavedieniem, kas min ēti poz īcij ā 5605, lietojami ap ģērb ā, 
rot ājumiem vai taml īdz īgiem m ērķiem, kas citur nav min ēti 
vai iek ļauti 1 0  
5810  Izšuvumi gabalos, lent ēs vai atseviš ķu izšuvumu veid ā 
5810 10  –  izšuvumi bez redzamas pamatnes  
5810 10 10 00  – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 35/kg (t īrā svara)  5,8  0  
5810 10 90 00  – –  cits  8  0  
– cit ādi izšuvumi  
5810 91  – –  no kokvilnas  
5810 91 10 00  – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 17,50/kg (t īrā svara)  5,8  0  
5810 91 90 00  – – –  cits  7,2  0  
5810 92  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām: 
5810 92 10 00  – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 17,50/kg (t īrā svara)  5,8  0  
5810 92 90 00  – – –  cits  7,2  0  
5810 99  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
5810 99 10 00  – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 17,50/kg (t īrā svara)  5,8  0  
5810 99 90 00  – – –  cits  7,2  0LV L 161/568 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5811 00 00 00  Step ēti tekstilizstr ādājumi gabalos, ar vienu vai vair ākām 
tekstilmateri ālu k ārtām, kas saš ūti vai cit ā veid ā savienoti ar 
padr ēbi, iz ņemot izšuvumus, kas min ēti poz īcij ā 5810  8 0  
59 NODA ĻA 59 - IMPREGN ĒTI, PIES ŪCIN ĀTI, APVILKTI, 
PĀRKL ĀTI VAI LAMIN ĒTI TEKSTILMATERI ĀLI; R ŪPNIEC ĪBĀ 
IZMANTOJAMI TEKSTILIZSTR ĀDĀJUMI  
5901  Tekstilmateri āli, sve ķoti vai cietin āti, lietojami gr āmatu v āku 
izgatavošanai vai taml īdz īgiem m ērķiem; pausaudums; sagata ­
vots (iepriekš apstr ādāts) audekls gleznošanai; st īvdr ēbe un 
taml īdz īgi st īvin āti tekstildr āni, ko parasti lieto cepuru pamat ­
nēm 
5901 10 00 00  –  tekstilmateri āli, sve ķoti vai cietin āti, lietojami gr āmatu v āku 
izgatavošanai vai taml īdz īgiem m ērķiem 0 0  
5901 90 00 00  –  cits  0  0  
5902  Riepu kordaudumi no augstas stipr ības neilona vai citu polia ­
m īdu, poliesteru vai viskozes pavedieniem  
5902 10  –  no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  
5902 10 10 00  – –  impregn ēti ar gumiju  5,6  0  
5902 10 90 00  – –  cits  8  0  
5902 20  –  no poliesteriem  
5902 20 10 00  – –  impregn ēti ar gumiju  5,6  0  
5902 20 90 00  – –  cits  8  0  
5902 90  –  cits  
5902 90 10 00  – –  impregn ēti ar gumiju  5,6  0  
5902 90 90 00  – –  cits  2  0  
5903  Tekstilmateri āli, iz ņemot poz īcij ā 5902 iek ļautos, impregn ēti, 
pies ūcin āti, p ārkl āti vai lamin ēti ar plastmas ām 
5903 10  –  ar polivinilhlor īdu 
5903 10 10 00  – –  impregn ētas 8  0  
5903 10 90  – –  apvalkotas, p ārkl ātas vai lamin ētas 
5903 10 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
5903 10 90 90  – – –  cits  8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/569
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5903 20  –  ar poliuret ānu 
5903 20 10 00  – –  impregn ētas 8  0  
5903 20 90  – –  apvalkotas, p ārkl ātas vai lamin ētas 
5903 20 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
5903 20 90 90  – – –  cits  8  0  
5903 90  –  cits  
5903 90 10 00  – –  impregn ētas 8  0  
– – apvalkotas, p ārkl ātas vai lamin ētas 
5903 90 91 00  – – –  ar celulozes atvasin ājumiem vai cit ādām plastmas ām, 
turkl āt audums veido lab ējo pusi  8 0  
5903 90 99 00  – – –  cits  8  0  
5904  Linolejs, p ēc formas piegriezts vai nepiegriezts; gr īdas segumi 
ar tekstilmateri āla pamatni, p ēc formas piegriezti vai nepieg ­
riezti  
5904 10 00 00  –  linolejs  5,3  0  
5904 90 00  –  cits  
5904 90 00 10  – –  ar adatot ās t ūbas pamatni  5,3  0  
5904 90 00 90  – –  cits  5,3  0  
5905 00  Tekstilmateri ālu sienu p ārkl ājumi  
5905 00 10 00  –  no paral ēliem dzijas pavedieniem, kas piestiprin āti jebkura 
materi āla pamatnei  5,8 0  
– cits  
5905 00 30 00  – –  no liniem  8  0  
5905 00 50 00  – –  no džutas  4  0  
5905 00 70 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 8  0  
5905 00 90 00  – –  cits  6  0  
5906  Gumijotas tekstilmateri āli, iz ņemot poz īcij ā 5902 iek ļaut ās 
5906 10 00 00  –  līmlentes, ar platumu ne vair āk k ā 20 cm  4,6  0LV L 161/570 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– cits  
5906 91 00 00  – –  trikot āžas 6,5  0  
5906 99  – –  cits  
5906 99 10 00  – – –  dr ānas, kas min ētas š ās noda ļas 4. piez īmes c) apakšpun ­
kt ā 1 0  
5906 99 90 00  – – –  cits  5  0  
5907 00  Tekstilmateri āli, kas impregn ēti, apvalkoti vai p ārkl āti ar 
iepriekš nemin ētiem pa ņēmieniem; apgleznoti audekli te ātru 
dekor ācij ām, m ākslas studiju prospekti un taml īdz īgi 
5907 00 10 00  –  vaskadr āna un cit ādi tekstilmateri āli, kas p ārkl āti ar prepar ā­
tiem uz ž ūstošas e ļļas b āzes 4,9 0  
5907 00 90 00  –  cits  4,9  0  
5908 00 00 00  Tekstildaktis, austas, p ītas vai ad ītas lamp ām, petrolejas 
lamp ām, š ķiltav ām, svec ēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem; 
gāzes lukturu kv ēltīkli ņi un cauru ļveida trikot āža g āzes 
deg ļiem, impregn ēti vai neimpregn ēti 5,6 0  
5909 00  Tekstilmateri ālu š ļūtenes un taml īdz īgas tekstilmateri ālu 
caurules ar oder ējumu vai bez t ā, ar stiegrojumu vai bez t ā 
un citu materi ālu piederumiem vai bez tiem  
5909 00 10  –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
5909 00 10 10  – –  ugunsdz ēsības š ļūtenes  1  0  
5909 00 10 90  – –  cits  6,5  0  
5909 00 90 00  –  no citiem tekstilmateri āliem  1  0  
5910 00 00 00  Transmisijas siksnas, transportieru lentes vai dzensiksnas no 
tekstilmateri āliem, kas ir vai nav impregn ēti, apvalkoti, p ārkl āti 
vai lamin ēti ar plastmas ām vai stiprin āti ar met ālu vai citu 
materi ālu 5 0  
5911  Tekstilizstr ādājumi un izstr ādājumi tehnisk ām vajadz ībām, kas 
min ēti š ās noda ļas 7. piez īm ē 
5911 10 00 00  –  tekstildr ānas, t ūba un filcs un audumi ar t ūbas un filca 
padr ēbi, kas p ārkl āti vai lamin ēti ar gumiju, ādu vai citu 
materi ālu un ko parasti lieto adatlent ēm, un taml īdz īgas 
dr ānas cit ām tehnisk ām vajadz ībām, ar ī šauri samta audumi, 
kas impregn ēti ar gumiju un ko lieto aušanas darbv ārpstu 
pārkl āšanai (aušanas velt ņi) 5,3 0  
5911 20 00  –  sietaudums, apdarin āts vai neapdarin āts 
5911 20 00 10  – –  kaprona  0,1  0  
5911 20 00 90  – –  cits  2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/571
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– tekstilmateri āli un t ūba, nep ārtraukti (gredzenveida) vai ar 
avienot ājelementiem, ko lieto pap īra ražošanas vai taml ī­
dz īgās maš īnās (piem ēram, celulozes vai azbestcementa ražo ­ 
šan ā) 
5911 31  – –  ar virsmas bl īvumu maz āk nek ā 650 g/m  2 
– – –  no z īda vai no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
5911 31 11 00  – – – –  audumi, veltie vai neveltie, no sint ētiskaj ām š ķiedr ām, ko 
izmanto pap īra ražošanas maš īnās 5,8 0  
5911 31 19 00  – – – –  cits  5,8  0  
5911 31 90 00  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  1  0  
5911 32  – –  ar virsmas bl īvumu 650 g/m  2 vai vair āk 
5911 32 10 00  – – –  no z īda vai no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 5,8  0  
5911 32 90 00  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  4,4  0  
5911 40 00 00  –  filtraudumi e ļļas pres ēm vai taml īdz īgām ier īcēm, ar ī no 
cilv ēku matiem  2 0  
5911 90  –  cits  
5911 90 10 00  – –  no t ūbas un filca  5  0  
5911 90 90  – –  cits  
5911 90 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
5911 90 90 90  – – –  cits  5  0  
60 NODA ĻA 60 - TRIKOT ĀŽAS DR ĀNAS  
6001  Pl ūksnotas trikot āžas dr ānas, ieskaitot audumus ar gar ām 
pl ūksn ām un frot ē audumus  
6001 10 00 00  –  dr ānas ar gar ām pl ūksn ām 8  0  
– dr ānas ar cilpain ām pl ūksn ām 
6001 21 00 00  – –  no kokvilnas  8  0  
6001 22 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 8  0  
6001 29 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
– cits  
6001 91 00 00  – –  no kokvilnas  8  0  
6001 92 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 8  0LV L 161/572 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6001 99 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
6002  Trikot āžas dr ānas, ne plat ākas par 30 cm, kur ās ir 5 % no 
svara vai vair āk elast īgo pavedienu vai gumijas pavedienu, 
izņemot poz īcij ā 6001 min ētās 
6002 40 00 00  –  kur ās elast īgo pavedienu ir 5 % no svara vai vair āk, bet 
gumijas pavedienu nav  8 0  
6002 90 00 00  –  cits  6,5  0  
6003  Trikot āžas dr ānas, ne plat ākas par 30 cm, iz ņemot poz īcij ā 
6001 vai 6002 min ētās 
6003 10 00 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  8  0  
6003 20 00 00  –  no kokvilnas  8  0  
6003 30  –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6003 30 10 00  – –  rašelmež ģīnes 8  0  
6003 30 90 00  – –  cits  8  0  
6003 40 00 00  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 8  0  
6003 90 00 00  –  cits  8  0  
6004  Trikot āžas dr ānas, plat ākas par 30 cm, kuros ir 5 % no svara 
vai vair āk elast īgo pavedienu vai gumijas pavedienu, iz ņemot 
poz īcij ā 6001 min ētās 
6004 10 00 00  –  kur ās elast īgo pavedienu ir 5 % no svara vai vair āk, bet 
gumijas pavedienu nav  8 0  
6004 90 00 00  –  cits  6,5  0  
6005  Dr ānas š ķērad ījum ā (ar ī ar trešu ad īšanas maš īnām izgatavo ­
tie), iz ņemot poz īcij ās 6001–6004 min ētos  
– no kokvilnas  
6005 21 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
6005 22 00 00  – –  kr āsotas  8  0  
6005 23 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
6005 24 00 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6005 31  – –  nebalin ātas vai balin ātasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/573
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6005 31 10 00  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6005 31 50 00  – – –  rašelmež ģīnes, iz ņemot aizkaru dr ānas un aizkaru dr ānas 
tīkla pinum ā 8 0  
6005 31 90 00  – – –  cits  8  0  
6005 32  – –  kr āsotas  
6005 32 10 00  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6005 32 50 00  – – –  rašelmež ģīnes, iz ņemot aizkaru dr ānas un aizkaru dr ānas 
tīkla pinum ā 8 0  
6005 32 90 00  – – –  cits  8  0  
6005 33  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
6005 33 10 00  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6005 33 50 00  – – –  rašelmež ģīnes, iz ņemot aizkaru dr ānas un aizkaru dr ānas 
tīkla pinum ā 8 0  
6005 33 90 00  – – –  cits  8  0  
6005 34  – –  apdruk ātas 
6005 34 10 00  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6005 34 50 00  – – –  rašelmež ģīnes, iz ņemot aizkaru dr ānas un aizkaru dr ānas 
tīkla pinum ā 8 0  
6005 34 90 00  – – –  cits  8  0  
– no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
6005 41 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
6005 42 00 00  – –  kr āsotas  8  0  
6005 43 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
6005 44 00 00  – –  apdruk ātas 8  0  
6005 90  –  cits  
6005 90 10 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  8  0  
6005 90 90 00  – –  cits  8  0  
6006  Cit ādas trikot āžas dr ānas 
6006 10 00 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  8  0  
– no kokvilnas  
6006 21 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0LV L 161/574 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6006 22 00 00  – –  kr āsotas  8  0  
6006 23 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
6006 24 00 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6006 31  – –  nebalin ātas vai balin ātas 
6006 31 10 00  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6006 31 90  – – –  cits  
6006 31 90 10  – – – –  transportlîdzekïu rûpnieciskai montâþai  0  0  
6006 31 90 90  – – – –  cits  8  0  
6006 32  – –  kr āsotas  
6006 32 10 00  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6006 32 90  – – –  cits  
6006 32 90 10  – – – –  transportlîdzekïu rûpnieciskai montâþai  0  0  
6006 32 90 90  – – –  cits  8  0  
6006 33  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
6006 33 10 00  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6006 33 90 00  – – –  cits  8  0  
6006 34  – –  apdruk ātas 
6006 34 10 00  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6006 34 90 00  – – –  cits  8  0  
– no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
6006 41 00 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
6006 42 00 00  – –  kr āsotas  8  0  
6006 43 00 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
6006 44 00 00  – –  apdruk ātas 8  0  
6006 90 00 00  –  cits  8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/575
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
61 NODA ĻA 61 - TRIKOT ĀŽAS AP ĢĒRBI UN AP ĢĒRBA PIEDE ­
RUMI  
6101  V īriešu vai z ēnu m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar 
kapuci, anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi trikot āžas 
izstr ādājumi, iz ņemot poz īcij ā 6103 min ētos 
6101 20  –  no kokvilnas  
6101 20 10 00  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6101 20 90 00  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0  
6101 30  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6101 30 10 00  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6101 30 90 00  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0  
6101 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6101 90 20 00  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6101 90 80  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  
6101 90 80 10  – – –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  12  0  
6101 90 80 90  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6102  Sieviešu vai meite ņu m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar 
kapuci, anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi, trikot āžas, iz ņemot poz īcij ā 6104 min ētos 
6102 10  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  
6102 10 10 00  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6102 10 90 00  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0  
6102 20  –  no kokvilnas  
6102 20 10 00  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6102 20 90 00  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0  
6102 30  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6102 30 10 00  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0LV L 161/576 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6102 30 90 00  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0  
6102 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6102 90 10 00  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6102 90 90 00  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0  
6103  V īriešu vai z ēnu uzvalki, komplekti, žaketes, bleizeri, gar ās 
bikses, kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi), pusgar ās bikses un 
īsās bikses (iz ņemot peldbikses) no trikot āžas 
6103 10 00 00  –  kost īmi 12  0  
– komplekti  
6103 22 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6103 23 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6103 29 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– žaketes un bleizeri  
6103 31 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6103 32 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6103 33 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6103 39 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– gar ās bikses, kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi), pusgar ās bikses 
un īsās bikses  
6103 41 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  
6103 41 00 10  – – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  12  0  
6103 41 00 90  – – –  cits  12  0  
6103 42 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6103 43 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6103 49 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6104  Sieviešu vai meite ņu kost īmi, komplekti, žaketes, bleizeri, klei ­
tas, sv ārki, bikšusv ārki, gar ās bikses, kr ūšautlen ču bikses (dun ­
gri ņi), pusgar ās bikses un īsās bikses (iz ņemot peldkost īmus) 
no trikot āžas  
– kost īmiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/577
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6104 13 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 19 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6104 19 00 10  – – –  no kokvilnas  12  0  
6104 19 00 90  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– komplekti  
6104 22 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6104 23 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 29 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6104 29 00 10  – – –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  12  0  
6104 29 00 90  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– žaketes un bleizeri  
6104 31 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6104 32 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6104 33 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 39 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– kleitas  
6104 41 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6104 42 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6104 43 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 44 00 00  – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 49 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– sv ārki un bikšusv ārki 
6104 51 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6104 52 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6104 53 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 59 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– gar ās bikses, kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi), pusgar ās bikses 
un īsās biksesLV L 161/578 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6104 61 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  
6104 61 00 10  – – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  12  0  
6104 61 00 90  – – –  cits  12  0  
6104 62 00  – –  no kokvilnas  
6104 62 00 10  – – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  12  0  
6104 62 00 90  – – –  cits  12  0  
6104 63 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6104 63 00 10  – – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  12  0  
6104 63 00 90  – – –  cits  12  0  
6104 69 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6105  V īriešu vai z ēnu virskrekli, trikot āžas 
6105 10 00 00  –  no kokvilnas  12  0  
6105 20  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6105 20 10 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6105 20 90 00  – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 12  0  
6105 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6105 90 10 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6105 90 90 00  – –  cits  12  0  
6106  Sieviešu vai meite ņu bl ūzes, krekli un kreklbl ūzes, trikot āžas 
6106 10 00 00  –  no kokvilnas  12  0  
6106 20 00 00  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6106 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6106 90 10 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6106 90 30 00  – –  no z īda vai z īda atkritumiem  12  0  
6106 90 50 00  – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6106 90 90 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/579
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6107  V īriešu vai z ēnu gar ās un īsās apakšbikses, naktskrekli, pidža ­
mas, peldm ēteļi, r ītasv ārki un taml īdz īgi izstr ādājumi, trikot ā­ 
žas  
– gar ās un īsās apakšbikses  
6107 11 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6107 12 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6107 19 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– naktskrekli un pidžamas [v īriešiem]  
6107 21 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6107 22 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6107 29 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– cits  
6107 91 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6107 99 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6108  Sieviešu vai meite ņu kombin ē, apakšsv ārki, biks ītes, stilbbik ­
ses, naktskrekli, pidžamas, pe ņuāri, peldm ēteļi, r ītasv ārki un 
taml īdz īgi izstr ādājumi no trikot āžas  
– kombin ē un apakšsv ārki 
6108 11 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6108 19 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– biks ītes un stilbbikses  
6108 21 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6108 22 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6108 29 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– naktskrekli un pidžamas [sieviet ēm] 
6108 31 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6108 32 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6108 32 00 10  – – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 0  0  
6108 32 00 90  – – –  cits  12  0LV L 161/580 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6108 39 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  0  0  
– cits  
6108 91 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6108 92 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6108 99 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6109  T krekli, U krekli ņi un citi apakškrekli, trikot āžas 
6109 10 00 00  –  no kokvilnas  12  0  
6109 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6109 90 10 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6109 90 30 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6109 90 90 00  – –  cits  12  0  
6110  Sv īteri, puloveri, jakas, vestes un taml īdz īgi izstr ādājumi, triko ­
tāžas  
– no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  
6110 11  – –  no vilnas  
6110 11 10 00  – – –  sv īteri un puloveri, ar vilnas saturu vismaz 50 % no masas 
un viena izstr ādājuma masu 600 g vai vair āk 10,5  0  
– – –  cits  
6110 11 30 00  – – – –  vīriešu vai z ēnu 12  0  
6110 11 90 00  – – – –  sieviešu vai meite ņu 12  0  
6110 12  – –  no Kašmiras kazu vilnas  
6110 12 10 00  – – –  vīriešu vai z ēnu 10,5  0  
6110 12 90 00  – – –  sieviešu vai meite ņu 10,5  0  
6110 19  – –  cits  
6110 19 10 00  – – –  vīriešu vai z ēnu 10,5  0  
6110 19 90 00  – – –  sieviešu vai meite ņu 10,5  0  
6110 20  –  no kokvilnasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/581
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6110 20 10 00  – –  viegli smalkad ījuma džemperi un puloveri ar ru ļļveida, polo 
vai augstu uzrull ētu apkakli  12 0  
– – cits  
6110 20 91 00  – – –  vīriešu vai z ēnu 12  0  
6110 20 99 00  – – –  sieviešu vai meite ņu 12  0  
6110 30  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6110 30 10 00  – –  viegli smalkad ījuma džemperi un puloveri ar ru ļļveida, polo 
vai augstu uzrull ētu apkakli  12 0  
– – cits  
6110 30 91 00  – – –  vīriešu vai z ēnu 12  0  
6110 30 99 00  – – –  sieviešu vai meite ņu 12  0  
6110 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6110 90 10 00  – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6110 90 90 00  – –  cits  12  0  
6111  Mazu b ērnu ap ģērbi un ap ģērba piederumi, trikot āžas 
6111 20  –  no kokvilnas  
6111 20 10 00  – –  cimdi (pirkstai ņi un d ūrai ņi) 8,9  0  
6111 20 90 00  – –  cits  12  0  
6111 30  –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6111 30 10 00  – –  cimdi (pirkstai ņi un d ūrai ņi) 8,9  0  
6111 30 90 00  – –  cits  12  0  
6111 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – no vilnas vai smalkas spalvas  
6111 90 11 00  – – –  cimdi (pirkstai ņi un d ūrai ņi) 8,9  0  
6111 90 19 00  – – –  cits  12  0  
6111 90 90 00  – –  cits  12  0  
6112  Treni ņtērpi, sl ēpošanas kost īmi un peldkost īmi, trikot āžasLV L 161/582 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– treni ņtērpi 
6112 11 00 00  – –  no kokvilnas  0  0  
6112 12 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6112 19 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6112 20 00 00  –  sl ēpošanas kost īmi 12  0  
– vīriešu vai z ēnu peldbikses  
6112 31  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6112 31 10 00  – – –  kur ās 5 % no masas vai vair āk ir gumijas pavedieni  8  0  
6112 31 90 00  – – –  cits  12  0  
6112 39  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6112 39 10 00  – – –  kur ās 5 % no masas vai vair āk ir gumijas pavedieni  8  0  
6112 39 90 00  – – –  cits  12  0  
– sieviešu vai meite ņu peldkost īmi 
6112 41  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6112 41 10 00  – – –  kur ās 5 % no masas vai vair āk ir gumijas pavedieni  8  0  
6112 41 90 00  – – –  cits  12  0  
6112 49  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6112 49 10 00  – – –  kur ās 5 % no masas vai vair āk ir gumijas pavedieni  8  0  
6112 49 90 00  – – –  cits  12  0  
6113 00  Ap ģērba gabali, kas izgatavoti no poz īciju 5903, 5906 vai 
5907 trikot āžas dr ānām 
6113 00 10 00  –  no poz īcijas 5906 trikot āžas dr ānām 8  0  
6113 00 90 00  –  cits  12  0  
6114  Cit ādi ap ģērba gabali no trikot āžas 
6114 20 00 00  –  no kokvilnas  12  0  
6114 30 00 00  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6114 90 00 00  –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/583
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6115  Trikot āžas ze ķubikses, gar ās ze ķes, īsās ze ķes un cit ādas ze ķes, 
ar ī elast īgās ze ķes (piem ēram, ze ķes slimniekiem ar paplaši ­
nātām v ēnām) un apavi bez pazol ēm 
6115 10  –  elast īgās ze ķes (piem ēram, ze ķes slimniekiem ar paplaši ­
nātām v ēnām) 
6115 10 10 00  – –  ze ķes slimniekiem ar v ēnu paplašin ājumiem no sint ētisk ām 
šķiedr ām 8 0  
6115 10 90 00  – –  cits  12  0  
– cit ādas ze ķubikses  
6115 21 00 00  – –  No sint ētisk ām š ķiedr ām, ar viena pavediena line āro 
bl īvumu maz āku nek ā 67 deciteksi  12 0  
6115 22 00 00  – –  no sint ētisk ām š ķiedr ām, ar viena pavediena line āro 
bl īvumu 67 deciteksi vai vair āk 12 0  
6115 29 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6115 30  –  cit ādas sieviešu gar ās vai pusgar ās ze ķes, ar viena pavediena 
line āro bl īvumu maz āku nek ā 67 deciteksi  
– – no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6115 30 11 00  – – –  pusgar ās ze ķes 12  0  
6115 30 19 00  – – –  cits  12  0  
6115 30 90 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– cits  
6115 94 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6115 95 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6115 96  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6115 96 10 00  – – –  pusgar ās ze ķes 12  0  
– – –  cits  
6115 96 91 00  – – – –  sieviešu gar ās ze ķes 12  0  
6115 96 99 00  – – – –  cits  12  0  
6115 99 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6116  Trikot āžas cimdi (pirkstai ņi, d ūrai ņi) 
6116 10  –  impregn ēti, apvalkoti vai p ārkl āti ar plastmasu vai gumijuLV L 161/584 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6116 10 20 00  – –  pirkstai ņi, impregn ēti, apvalkoti vai p ārkl āti ar gumiju  5  0  
6116 10 80 00  – –  cits  8  0  
– cits  
6116 91 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  8,9  0  
6116 92 00 00  – –  no kokvilnas  8,9  0  
6116 93 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 8,9  0  
6116 99 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8,9  0  
6117  Cit ādi gatavie trikot āžas ap ģērba piederumi; ap ģērba gabalu 
vai ap ģērba piederumu trikot āžas da ļas 
6117 10 00 00  –  šalles, lakati, kaklauti, manti ļas, pl īvuri un taml īdz īgi izstr ā­
dājumi  12 0  
6117 80  –  cit ādi ap ģērba piederumi  
6117 80 10 00  – –  trikot āžas, elast īgi vai gumijoti  8  0  
6117 80 80  – –  cits  
6117 80 80 10  – – –  kaklasaites, tauri ņi, kravates  12  0  
6117 80 80 90  – – –  cits  8  0  
6117 90 00 00  –  da ļas 12  0  
62 NODA ĻA 62 - AP ĢĒRBA GABALI UN AP ĢĒRBA PIEDE ­
RUMI, KAS NAV NO TRIKOT ĀŽAS  
6201  V īriešu vai z ēnu m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar 
kapuci, anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi, iz ņemot poz īcij ā 6203 min ētos  
– m ēteļi, lietusm ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci 
un taml īdz īgi izstr ādājumi  
6201 11 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6201 12  – –  no kokvilnas  
6201 12 10 00  – – –  viena ap ģērba gabala svars nep ārsniedz 1 kg  12  0  
6201 12 90 00  – – –  viena ap ģērba gabala svars p ārsniedz 1 kg  12  0  
6201 13  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6201 13 10 00  – – –  viena ap ģērba gabala svars nep ārsniedz 1 kg  12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/585
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6201 13 90 00  – – –  viena ap ģērba gabala svars p ārsniedz 1 kg  12  0  
6201 19 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– cits  
6201 91 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6201 92 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6201 93 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6201 99 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6202  Sieviešu vai meite ņu m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar 
kapuci, anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi, trikot āžas, iz ņemot poz īcij ā 6204 min ētos  
– m ēteļi, lietusm ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci 
un taml īdz īgi izstr ādājumi  
6202 11 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6202 12  – –  no kokvilnas  
6202 12 10 00  – – –  viena ap ģērba gabala svars nep ārsniedz 1 kg  12  0  
6202 12 90 00  – – –  viena ap ģērba gabala svars p ārsniedz 1 kg  12  0  
6202 13  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6202 13 10 00  – – –  viena ap ģērba gabala svars nep ārsniedz 1 kg  12  0  
6202 13 90 00  – – –  viena ap ģērba gabala svars p ārsniedz 1 kg  12  0  
6202 19 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– cits  
6202 91 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6202 92 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6202 93 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6202 99 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6203  V īriešu vai z ēnu uzvalki, komplekti, žaketes, bleizeri, gar ās 
bikses, kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi), pusgar ās bikses un 
īsās bikses (iz ņemot peldbikses)  
– kost īmi 
6203 11 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0LV L 161/586 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6203 12 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6203 19  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6203 19 10 00  – – –  no kokvilnas  12  0  
6203 19 30 00  – – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 12  0  
6203 19 90 00  – – –  cits  12  0  
– komplekti  
6203 22  – –  no kokvilnas  
6203 22 10 00  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 22 80 00  – – –  cits  12  0  
6203 23  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6203 23 10 00  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 23 80 00  – – –  cits  12  0  
6203 29  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
6203 29 11 00  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 29 18 00  – – – –  cits  12  0  
6203 29 30 00  – – –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  12  0  
6203 29 90 00  – – –  cits  12  0  
– žaketes un bleizeri  
6203 31 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6203 32  – –  no kokvilnas  
6203 32 10 00  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 32 90 00  – – –  cits  12  0  
6203 33  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6203 33 10 00  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 33 90 00  – – –  cits  12  0  
6203 39  – –  no citiem tekstilmateri āliemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/587
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
6203 39 11 00  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 39 19 00  – – – –  cits  12  0  
6203 39 90 00  – – –  cits  12  0  
– gar ās bikses, kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi), pusgar ās bikses 
un īsās bikses  
6203 41  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  
6203 41 10 00  – – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  12  0  
6203 41 30 00  – – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 12  0  
6203 41 90 00  – – –  cits  12  0  
6203 42  – –  no kokvilnas  
– – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  
6203 42 11 00  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
– – – –  cits  
6203 42 31 00  – – – – –  no den īma 12  0  
6203 42 33 00  – – – – –  no velveta ar p ārgrieztiem pl ūksnu audiem  12  0  
6203 42 35 00  – – – – –  cits  12  0  
– – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 
6203 42 51 00  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 42 59 00  – – – –  cits  12  0  
6203 42 90 00  – – –  cits  12  0  
6203 43  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
– – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  
6203 43 11 00  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 43 19 00  – – – –  cits  12  0  
– – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 
6203 43 31 00  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 43 39 00  – – – –  cits  12  0LV L 161/588 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6203 43 90 00  – – –  cits  12  0  
6203 49  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
– – – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  
6203 49 11 00  – – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 49 19 00  – – – – –  cits  12  0  
– – – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 
6203 49 31 00  – – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 49 39 00  – – – – –  cits  12  0  
6203 49 50 00  – – – –  cits  12  0  
6203 49 90 00  – – –  cits  12  0  
6204  Sieviešu vai meite ņu kost īmi, komplekti, žaketes, bleizeri, klei ­
tas, sv ārki, bikšu sv ārki, gar ās bikses, kr ūšautlen ču bikses (dun ­
gri ņi), pusgar ās bikses un šorti (iz ņemot peldkost īmus)  
– kost īmi 
6204 11 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6204 12 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6204 13 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6204 19  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6204 19 10 00  – – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 12  0  
6204 19 90 00  – – –  cits  12  0  
– komplekti  
6204 21 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6204 22  – –  no kokvilnas  
6204 22 10 00  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 22 80 00  – – –  cits  12  0  
6204 23  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6204 23 10 00  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/589
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6204 23 80 00  – – –  cits  12  0  
6204 29  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
6204 29 11 00  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 29 18 00  – – – –  cits  12  0  
6204 29 90 00  – – –  cits  12  0  
– žaketes un bleizeri  
6204 31 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6204 32  – –  no kokvilnas  
6204 32 10 00  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 32 90 00  – – –  cits  12  0  
6204 33  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6204 33 10 00  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 33 90 00  – – –  cits  12  0  
6204 39  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
6204 39 11 00  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 39 19 00  – – – –  cits  12  0  
6204 39 90 00  – – –  cits  12  0  
– kleitas  
6204 41 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6204 42 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6204 43 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6204 44 00 00  – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 12  0  
6204 49 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– sv ārki un bikšusv ārki 
6204 51 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0LV L 161/590 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6204 52 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6204 53 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6204 59  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6204 59 10 00  – – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 12  0  
6204 59 90 00  – – –  cits  12  0  
– gar ās bikses, kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi), pusgar ās bikses 
un īsās bikses  
6204 61  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  
6204 61 10 00  – – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  12  0  
6204 61 85 00  – – –  cits  12  0  
6204 62  – –  no kokvilnas  
– – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  
6204 62 11 00  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
– – – –  cits  
6204 62 31 00  – – – – –  no den īma 12  0  
6204 62 33 00  – – – – –  no velveta ar p ārgrieztiem pl ūksnu audiem  12  0  
6204 62 39 00  – – – – –  cits  12  0  
– – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 
6204 62 51 00  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 62 59 00  – – – –  cits  12  0  
6204 62 90 00  – – –  cits  12  0  
6204 63  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
– – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  
6204 63 11 00  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 63 18 00  – – – –  cits  12  0  
– – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 
6204 63 31 00  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 63 39 00  – – – –  cits  12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/591
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6204 63 90 00  – – –  cits  12  0  
6204 69  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
– – – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  
6204 69 11 00  – – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 10  0  
6204 69 18 00  – – – – –  cits  12  0  
– – – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 
6204 69 31 00  – – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 10  0  
6204 69 39 00  – – – – –  cits  12  0  
6204 69 50 00  – – – –  cits  12  0  
6204 69 90 00  – – –  cits  12  0  
6205  V īriešu vai z ēnu virskrekli  
6205 20 00 00  –  no kokvilnas  12  0  
6205 30 00 00  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6205 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6205 90 10 00  – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6205 90 80 00  – –  cits  12  0  
6206  Sieviešu vai meite ņu bl ūzes, krekli un kreklbl ūzes 
6206 10 00 00  –  no z īda vai no z īda atkritumiem  12  0  
6206 20 00 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  12  0  
6206 30 00 00  –  no kokvilnas  12  0  
6206 40 00 00  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6206 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6206 90 10 00  – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6206 90 90 00  – –  cits  12  0  
6207  V īriešu vai z ēnu U krekli ņi un cit ādi apakškrekli, īsās un gar ās 
apakšbikses, naktskrekli, pidžamas, peldm ēteļi, r ītasv ārki un 
taml īdz īgi izstr ādājumiLV L 161/592 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– gar ās un īsās apakšbikses  
6207 11 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6207 19 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– naktskrekli un pidžamas [v īriešiem]  
6207 21 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6207 22 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6207 29 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– cits  
6207 91 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6207 99  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6207 99 10 00  – – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6207 99 90 00  – – –  cits  12  0  
6208  Sieviešu vai meite ņu U krekli ņi un cit āa apakškrekli, kombin ē, 
apakšsv ārki, biks ītes, stilbbikses, naktskrekli, pidžamas, 
pe ņuāri, peldm ēteļi, r ītakleitas un taml īdz īgi izstr ādājumi  
– kombin ē un apakšsv ārki 
6208 11 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6208 19 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– naktskrekli un pidžamas [sieviet ēm] 
6208 21 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6208 22 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6208 29 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– cits  
6208 91 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6208 92 00 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6208 99 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6209  Mazu b ērnu ap ģērbi un ap ģērba piederumi  
6209 20 00 00  –  no kokvilnas  10,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/593
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6209 30 00 00  –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 10,5  0  
6209 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6209 90 10 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  10  0  
6209 90 90 00  – –  cits  10,5  0  
6210  Ap ģērba gabali, kas izgatavoti no poz īcij ā 5602, 5603, 5903, 
5906 vai 5907 min ētajiem materi āliem  
6210 10  –  no poz īcij ā 5602 vai 5603 min ētajiem materi āliem  
6210 10 10 00  – –  no poz īcij ā 5602 min ētajiem materi āliem  10  0  
6210 10 90 00  – –  no poz īcij ā 5603 min ētajiem materi āliem  12  0  
6210 20 00 00  –  cit ādi ap ģērba gabali, kas atbilst aprakstiem apakšpoz īcij ās 
6201 11–6201 19  12 0  
6210 30 00 00  –  cit ādi ap ģērba gabali, kas atbilst aprakstiem apakšpoz īcij ās 
6202 11–6202 19  12 0  
6210 40 00 00  –  cit ādi v īriešu vai z ēnu ap ģērba gabali  12  0  
6210 50 00 00  –  cit ādi sieviešu vai meite ņu ap ģērba gabali  12  0  
6211  Treni ņtērpi, sl ēpošanas kost īmi un peldkost īmi; cit ādi ap ģērba 
gabali  
– peldkost īmi un peldbikses  
6211 11 00 00  – –  vīriešu vai z ēnu 12  0  
6211 12 00 00  – –  sieviešu vai meite ņu 12  0  
6211 20 00 00  –  sl ēpošanas kost īmi 12  0  
– cit ādi v īriešu vai z ēnu ap ģērba gabali  
6211 32  – –  no kokvilnas  
6211 32 10 00  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
– – –  oder ēti treni ņtērpi: 
6211 32 31 00  – – – –  ar virspusi no viena vienk ārtas auduma  12  0  
– – – –  cits  
6211 32 41 00  – – – – –  augšda ļas 12  0  
6211 32 42 00  – – – – –  apakš ējās da ļas 12  0LV L 161/594 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6211 32 90 00  – – –  cits  12  0  
6211 33  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6211 33 10 00  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
– – –  oder ēti treni ņtērpi: 
6211 33 31 00  – – – –  ar virspusi no viena vienk ārtas auduma  12  0  
– – – –  cits  
6211 33 41 00  – – – – –  augšda ļas 12  0  
6211 33 42 00  – – – – –  apakš ējās da ļas 12  0  
6211 33 90 00  – – –  cits  12  0  
6211 39 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– cit ādi sieviešu vai meite ņu ap ģērba gabali  
6211 41 00 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6211 42  – –  no kokvilnas  
6211 42 10 00  – – –  priekšauti, kombinezoni, virsvalki un cit ādi ap ģērbi 
darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām (der īgi 
vai neder īgi lietošanai sadz īvē) 12 0  
– – –  oder ēti treni ņtērpi: 
6211 42 31 00  – – – –  ar virspusi no viena vienk ārtas auduma  12  0  
– – – –  cits  
6211 42 41 00  – – – – –  augšda ļas 12  0  
6211 42 42 00  – – – – –  apakš ējās da ļas 12  0  
6211 42 90 00  – – –  cits  12  0  
6211 43  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6211 43 10 00  – – –  priekšauti, kombinezoni, virsvalki un cit ādi ap ģērbi 
darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām (der īgi 
vai neder īgi lietošanai sadz īvē) 12 0  
– – –  oder ēti treni ņtērpi: 
6211 43 31 00  – – – –  ar virspusi no viena vienk ārtas auduma  12  0  
– – – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/595
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6211 43 41 00  – – – – –  augšda ļas 12  0  
6211 43 42 00  – – – – –  apakš ējās da ļas 12  0  
6211 43 90 00  – – –  cits  12  0  
6211 49 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6212  Kr ūšturi, ze ķturi, korsetes, bikšturi, priev ītes un taml īdz īgi 
izstr ādājumi un to da ļas, ar ī no trikot āžas 
6212 10  –  kr ūšturi  
6212 10 10 00  – –  mazumtirdzniec ībai sagatavoti kr ūštura un biks īšu 
komplekti  6,5 0  
6212 10 90 00  – –  cits  6,5  0  
6212 20 00 00  –  ze ķturi un ze ķturbikses  6,5  0  
6212 30 00 00  –  kr ūšturkorsetes  6,5  0  
6212 90 00 00  –  cits  6,5  0  
6213  Kabatlakati  
6213 20 00 00  –  no kokvilnas  10  0  
6213 90 00 00  –  no citiem tekstilmateri āliem  10  0  
6214  Šalles, lakati, kaklauti, manti ļas, pl īvuri un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi  
6214 10 00 00  –  no z īda vai no z īda atkritumiem  8  0  
6214 20 00 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  8  0  
6214 30 00 00  –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 8  0  
6214 40 00 00  –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 8  0  
6214 90 00 00  –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
6215  Kaklasaites, tauri ņi un kravates  
6215 10 00 00  –  no z īda vai no z īda atkritumiem  6,3  0  
6215 20 00 00  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 6,3  0  
6215 90 00 00  –  no citiem tekstilmateri āliem  6,3  0  
6216 00 00 00  Cimdi (pirkstai ņi un d ūrai ņi) 7,6  0LV L 161/596 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6217  Cit ādi gatavie ap ģērba piederumi; ap ģērba gabalu vai ap ģērba 
piederumu da ļas, iz ņemot t ās, kas iek ļautas poz īcij ā 6212  
6217 10 00 00  –  piederumi  6,3  0  
6217 90 00 00  –  da ļas 12  0  
63 NODA ĻA 63 - CIT ĀDI GATAVIE TEKSTILIZSTR ĀDĀJUMI; 
KOMPLEKTI; VALK ĀTS ABG ĒRBS UN LIETOTI TEKSTILIZS ­
TR ĀDĀJUMI; LUPATAS  
I. CIT ĀDI GATAVIE TEKSTILIZSTR ĀDĀJUMI  
6301  Segas un pledi  
6301 10 00 00  –  elektrisk ās segas  6,9  0  
6301 20  –  segas (iz ņemot elektrisk ās segas) un pledi no vilnas vai 
smalkas spalvas  
6301 20 10 00  – –  trikot āžas 12  0  
6301 20 90 00  – –  cits  12  0  
6301 30  –  segas (iz ņemot elektrisk ās segas) un pledi no kokvilnas  
6301 30 10 00  – –  trikot āžas 12  0  
6301 30 90 00  – –  cits  7,5  0  
6301 40  –  segas (iz ņemot elektrisk ās segas) un pledi no sint ētiskaj ām 
šķiedr ām 
6301 40 10 00  – –  trikot āžas 12  0  
6301 40 90 00  – –  cits  12  0  
6301 90  –  cit ādas segas un pledi  
6301 90 10 00  – –  trikot āžas 12  0  
6301 90 90 00  – –  cits  12  0  
6302  Gultas, galda, tualetes un virtuves ve ļa 
6302 10 00 00  –  trikot āžas gultas ve ļa 12  0  
– cit āda gultas ve ļa, apdruk āta 
6302 21 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6302 22  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6302 22 10 00  – – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/597
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6302 22 90 00  – – –  cits  12  0  
6302 29  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6302 29 10 00  – – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6302 29 90 00  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  10  0  
– cit āda gultas ve ļa 
6302 31 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6302 32  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6302 32 10 00  – – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6302 32 90 00  – – –  cits  10  0  
6302 39  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6302 39 20  – – –  no linš ķiedras vai r āmiju š ķiedras:  
6302 39 20 10  – – – –  no linš ķiedras  10  0  
6302 39 20 90  – – – –  no r āmiju š ķiedras  12  0  
6302 39 90 00  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6302 40 00 00  –  trikot āžas galda ve ļa 12  0  
– cit āda galda ve ļa 
6302 51 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6302 53  – –  no sint ētiskaj ām vai no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6302 53 10 00  – – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6302 53 90 00  – – –  cits  12  0  
6302 59  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6302 59 10 00  – – –  no linš ķiedras  12  0  
6302 59 90 00  – – –  cits  12  0  
6302 60 00 00  –  tualetes un virtuves ve ļa no kokvilnas frot ē dvie ļu vai taml ī­
dz īgiem frot ē audumiem  12 0  
– cits  
6302 91 00 00  – –  no kokvilnas  12  0LV L 161/598 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6302 93  – – –  no sint ētiskaj ām vai no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6302 93 10 00  – – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6302 93 90 00  – – –  cits  12  0  
6302 99  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6302 99 10 00  – – –  no linš ķiedras  12  0  
6302 99 90 00  – – –  cits  12  0  
6303  Aizkari (ieskaitot drap ējumus) un ritin ām ās žal ūzijas; lambre ­
keni vai baldah īni gult ām 
– trikot āžas 
6303 12 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6303 19 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– cits  
6303 91 00 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6303 92  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6303 92 10 00  – – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6303 92 90 00  – – –  cits  12  0  
6303 99  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6303 99 10 00  – – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6303 99 90 00  – – –  cits  12  0  
6304  Cit ādi izstr ādājumi m ājas apr īkojumam, iz ņemot poz īcij ā 
9404 min ētos  
– gultas p ārkl āji 
6304 11 00 00  – –  trikot āžas 12  0  
6304 19  – –  cits  
6304 19 10 00  – – –  no kokvilnas  12  0  
6304 19 30 00  – – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6304 19 90 00  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/599
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6304 91 00 00  – –  trikot āžas 12  0  
6304 92 00 00  – –  no kokvilnas, bet ne trikot āžas 12  0  
6304 93 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām, bet ne trikot āžas 12  0  
6304 99 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem, bet ne trikot āžas 12  0  
6305  Maisi un p ārvalki, ko izmanto pre ču iepakošanai  
6305 10  –  no džutas vai cit ām l ūksnes tekstilš ķiedr ām, kas min ētas 
poz īcij ā 5303  
6305 10 10 00  – –  lietoti  2  0  
6305 10 90 00  – –  cits  4  0  
6305 20 00 00  –  no kokvilnas  5  0  
– no sint ētiskajiem vai ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
6305 32  – –  starpposm ā izmantojami elast īgi nefas ētu produktu kontei ­
neri  
– – –  no polietil ēna vai polipropil ēna sloksn ēm vai taml īdz īgām 
form ām 
6305 32 11 00  – – – –  trikot āžas 12  0  
– – – –  cits  
6305 32 81 00  – – – – –  no dr ānas, kas sver 120 g/m  2 vai maz āk 7,2  0  
6305 32 89 00  – – – – –  no dr ānas, kas sver vair āk par 120 g/ m  2 7,2 0  
6305 32 90 00  – – –  cits  7,2  0  
6305 33  – –  cit ādi, no polietil ēna vai polipropil ēna sloksn ēm vai taml ī­
dz īgām form ām 
6305 33 10 00  – – –  trikot āžas 4  0  
– – –  cits  
6305 33 91 00  – – – –  no dr ānas, kas sver 120 g/ m  2 vai maz āk 4  0  
6305 33 99 00  – – – –  no dr ānas, kas sver vair āk par 120 g/ m  2 4 0  
6305 39 00 00  – –  cits  7,2  0  
6305 90 00 00  –  no citiem tekstilmateri āliem  2  0  
6306  Nojumes, mark īzes un sauljumi; teltis; buras laiv ām, v ējdēļiem 
vai sauszemes bur āšanas l īdzek ļiem; t ūrisma piederumi  
– nojumes, mark īzes un sauljumiLV L 161/600 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6306 12 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 5  0  
6306 19 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– teltis  
6306 22 00 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 10  0  
6306 29 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6306 29 00 10  – – –  no kokvilnas  12  0  
6306 29 00 90  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  5  0  
6306 30 00 00  –  buras  12  0  
6306 40 00 00  –  piep ūšamie matra či 12  0  
– cits  
6306 91 00 00  – –  no kokvilnas  2  0  
6306 99 00 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  10  0  
6307  Cit ādi gatavie izstr ādājumi, ieskaitot ap ģērba piegrieztnes  
6307 10  –  gr īdas lupatas, trauku lupatas, putek ļu lupatas un taml īdz īgas 
lupatas t īrīšanai:  
6307 10 10 00  – –  trikot āžas 12  0  
6307 10 30 00  – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6307 10 90 00  – –  cits  7,7  0  
6307 20 00 00  –  gl ābšanas vestes un gl ābšanas jostas  6,3  0  
6307 90  –  cits  
6307 90 10 00  – –  trikot āžas 12  0  
– – cits  
6307 90 91 00  – – –  no t ūbas un filca  6,3  0  
6307 90 99 00  – – –  cits  6,3  0  
II. KOMPLEKTI  
6308 00 00 00  Komplekti, kas sast āv no auduma vai dzijas gabaliem, ar 
piederumiem vai bez tiem, p ārkl āju, gobel ēnu, izš ūtu galdautu 
vai salvešu vai taml īdz īgu tekstilizstr ādājumu izgatavošanai, 
iepakoti mazumtirdzniec ībai 12 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/601
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
III VALK ĀTS AB ĢĒRBS UN LIETOTI TEKSTILIZSTR ĀDĀ­
JUMI; LUPATAS  
6309 00 00  Valk āts ap ģērbs un cit ādi lietoti tekstilizstr ādājumi  
6309 00 00 10  –  Apavi  5,3  5  
6309 00 00 20  –  ap ģērbs un ap ģērba piederumi un da ļas 5,3  5  
6309 00 00 90  –  cits  5,3  5  
6310  Jaunas vai lietotas lupatas, auklu, tauvu, virvju un trošu atli ­
kumi, lietoti izstr ādājumi no aukl ām, tauv ām, virv ēm vai 
tros ēm, no tekstilmateri āliem  
6310 10  –  šķiroti  
6310 10 10 00  – –  no vilnas vai no smalkiem vai rupjiem dz īvnieku matiem  0  0  
6310 10 30 00  – –  no liniem vai no kokvilnas  0  0  
6310 10 90 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  0  0  
6310 90 00 00  –  cits  0  0  
XII XII SADA ĻA - APAVI, GALVASSEGAS, LIETUSSARGI, 
SAULESSARGI, SPIE ĶI, SPIE ĶSĒDEK ĻI, P ĀTAGAS, PLETNES 
UN TO DA ĻAS; APSTR ĀDĀTAS SPALVAS UN IZSTR ĀDĀ­
JUMI NO T ĀM; M ĀKSL ĪGIE ZIEDI; IZSTR ĀDĀJUMI NO 
CILV ĒKU MATIEM  
64 NODA ĻA 64 - APAVI, GETRAS UN TAML ĪDZ ĪGI IZSTR Ā­
DĀJUMI; Š ĀDU IZSTR ĀDĀJUMU DA ĻAS 
6401  Ūdensnecaurlaid īgi apavi ar gumijas vai plastmasas ārējo zoli 
un virsu, kas pie zoles nav pieš ūta vai piestiprin āta ar knie ­
dēm, nagl ām, skr ūvēm, tap ām vai taml īdz īgi 
6401 10  –  apavi ar met āla aizsargpl āksn īti purngal ā 
6401 10 10 00  – –  ar gumijas virsu  10  0  
6401 10 90 00  – –  ar plastmasas virsu  10  0  
– cit ādi apavi  
6401 92  – –  kas nosedz pot īti, bet nenosedz ce ļgalu  
6401 92 10 00  – – –  ar gumijas virsu  10  0  
6401 92 90 00  – – –  ar plastmasas virsu  10  0  
6401 99 00 00  – –  cits  10  0LV L 161/602 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6402  Cit ādi apavi ar gumijas vai plastmasas ārējo zoli un virsu  
– sporta apavi  
6402 12  – –  distan ču sl ēpjz ābaki, slaloma z ābaki un sniegad ēļa z ābaki  
6402 12 10 00  – – –  distan ču sl ēpjz ābaki un slaloma z ābaki  10  0  
6402 12 90 00  – – –  sniegad ēļa z ābaki  10  0  
6402 19 00 00  – –  cits  10  0  
6402 20 00 00  –  apavi ar virsu no sloksn ēm, kas piestiprin ātas pie zoles ar 
met āla tap ām 10 0  
– cit ādi apavi  
6402 91  – –  kas nosedz pot īti 
6402 91 10 00  – – –  ar met āla aizsargpl āksn īti purngal ā 10  0  
6402 91 90 00  – – –  cits  10  0  
6402 99  – –  cits  
6402 99 05 00  – – –  ar met āla aizsargpl āksn īti purngal ā 10  0  
– – –  cits  
6402 99 10 00  – – – –  ar gumijas virsu  10  0  
– – – –  ar plastmasas virsu  
– – – – –  apavi, kam priekša veidota no sloksn ēm vai viena vai 
vair ākiem perfor ētiem ielaidumiem  
6402 99 31 00  – – – – – –  ar vienlaidu zoli un pap ēdi, augst āku par 3 cm  10  0  
6402 99 39 00  – – – – – –  cits  10  0  
6402 99 50 00  – – – – –  čības un citi telp ās valk ājami apavi  10  0  
– – – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6402 99 91 00  – – – – – –  līdz 24 cm  10  0  
– – – – – –  24 cm vai vair āk 
6402 99 93 00  – – – – – – –  apavi, ko nevar nosaukt ne par v īriešu, ne sieviešu 
apaviem  10 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/603
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – – – – –  cits  
6402 99 96 00  – – – – – – – –  vīriešu apavi  10  0  
6402 99 98 00  – – – – – – – –  sieviešu apavi  10  0  
6403  Apavi ar gumijas, plastmasas, ādas vai m āksl īgās ādas ārējo 
zoli un ādas virsu  
– sporta apavi  
6403 12 00 00  – –  distan ču sl ēpjz ābaki, slaloma z ābaki un sniegad ēļa z ābaki  10  0  
6403 19 00 00  – –  cits  10  0  
6403 20 00 00  –  apavi ar ādas ārējo zoli un ādas slokš ņu virsu, kas iet p āri 
pac ēlumam un aptver īkš ķi 10 0  
6403 40 00 00  –  cit ādi apavi ar met āla aizsargpl āksn īti purngal ā 10  0  
– cit ādi apavi ar ādas ārējo zoli  
6403 51  – –  kas nosedz pot īti 
6403 51 05 00  – – –  ar koka zoli bez saistzoles  10  0  
– – –  cits  
– – – –  kas nosedz pot īti, bet nenosedz stilbu, ar saistzoles 
garumu  
6403 51 11 00  – – – – –  līdz 24 cm  10  0  
– – – –  24 cm vai vair āk 
6403 51 15 00  – – – – – –  vīriešu apavi  10  0  
6403 51 19 00  – – – – – –  sieviešu apavi  10  0  
– – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6403 51 91 00  – – – – –  līdz 24 cm  10  0  
– – – –  24 cm vai vair āk 
6403 51 95 00  – – – – – –  vīriešu apavi  10  0  
6403 51 99 00  – – – – – –  sieviešu apavi  10  0  
6403 59  – –  citsLV L 161/604 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6403 59 05 00  – – –  ar koka zoli bez saistzoles  10  0  
– – –  cits  
– – – –  apavi, kam priekša veidota no sloksn ēm vai viena vai 
vair ākiem perfor ētiem ielaidumiem  
6403 59 11 00  – – – – –  ar vienlaidu zoli un pap ēdi, augst āku par 3 cm  10  0  
– – – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6403 59 31 00  – – – – – –  līdz 24 cm  10  0  
– – – – – –  24 cm vai vair āk 
6403 59 35 00  – – – – – – –  vīriešu apavi  10  0  
6403 59 39 00  – – – – – – –  sieviešu apavi  10  0  
6403 59 50 00  – – – –  čības un citi telp ās valk ājami apavi  10  0  
– – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6403 59 91 00  – – – – –  līdz 24 cm  10  0  
– – – –  24 cm vai vair āk 
6403 59 95 00  – – – – – –  vīriešu apavi  10  0  
6403 59 99 00  – – – – – –  sieviešu apavi  10  0  
– cit ādi apavi  
6403 91  – –  kas nosedz pot īti 
6403 91 05 00  – – –  ar koka zoli bez saistzoles  10  0  
– – –  cits  
– – – –  kas nosedz pot īti, bet nenosedz stilbu, ar saistzoles 
garumu  
6403 91 11 00  – – – – –  līdz 24 cm  10  0  
– – – –  24 cm vai vair āk 
6403 91 13 00  – – – – – –  apavi, ko nevar nosaukt ne par v īriešu, ne sieviešu 
apaviem  10 0  
– – – – – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/605
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6403 91 16 00  – – – – – – –  vīriešu apavi  10  0  
6403 91 18 00  – – – – – – –  sieviešu apavi  10  0  
– – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6403 91 91 00  – – – – –  līdz 24 cm  10  0  
– – – –  24 cm vai vair āk 
6403 91 93 00  – – – – – –  apavi, ko nevar nosaukt ne par v īriešu, ne sieviešu 
apaviem  10 0  
– – – – – –  cits  
6403 91 96 00  – – – – – – –  vīriešu apavi  10  0  
6403 91 98 00  – – – – – – –  sieviešu apavi  10  0  
6403 99  – –  cits  
6403 99 05 00  – – –  ar koka zoli bez saistzoles  10  0  
– – –  cits  
– – – –  apavi, kam priekša veidota no sloksn ēm vai viena vai 
vair ākiem perfor ētiem ielaidumiem  
6403 99 11 00  – – – – –  ar vienlaidu zoli un pap ēdi, augst āku par 3 cm  10  0  
– – – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6403 99 31 00  – – – – – –  līdz 24 cm  10  0  
– – – – – –  24 cm vai vair āk 
6403 99 33 00  – – – – – – –  apavi, ko nevar nosaukt ne par v īriešu, ne sieviešu 
apaviem  10 0  
– – – – – – –  cits  
6403 99 36 00  – – – – – – – –  vīriešu apavi  10  0  
6403 99 38 00  – – – – – – – –  sieviešu apavi  10  0  
6403 99 50 00  – – – –  čības un citi telp ās valk ājami apavi  10  0  
– – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6403 99 91 00  – – – – –  līdz 24 cm  10  0  
– – – –  24 cm vai vair ākLV L 161/606 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6403 99 93 00  – – – – – –  apavi, ko nevar nosaukt ne par v īriešu, ne sieviešu 
apaviem  10 0  
– – – – – –  cits  
6403 99 96 00  – – – – – – –  vīriešu apavi  10  0  
6403 99 98 00  – – – – – – –  sieviešu apavi  10  0  
6404  Apavi ar gumijas, plastmasas, ādas vai m āksl īgās ādas ārējo 
zoli un tekstilmateri ālu virsu  
– apavi ar gumijas vai plastmasas ārējo zoli  
6404 11 00 00  – –  sporta apavi; tenisa kurpes, basketbola kurpes, vingrošanas 
apavi, treni ņapavi un taml īdz īgi 10 0  
6404 19  – –  cits  
6404 19 10 00  – – –  čības un citi telp ās valk ājami apavi  10  0  
6404 19 90 00  – – –  cits  10  0  
6404 20  –  apavi ar ādas vai m āksl īgās ādas ārējo zoli  
6404 20 10 00  – –  čības un citi telp ās valk ājami apavi  10  0  
6404 20 90 00  – –  cits  10  0  
6405  Cit ādi apavi  
6405 10 00 00  –  ar ādas vai m āksl īgās ādas virsu  10  0  
6405 20  –  ar tekstilmateri ālu virsu  
6405 20 10 00  – –  ar koka vai kor ķa ārējo zoli  10  0  
– – ar citu materi ālu ārējo zoli  
6405 20 91 00  – – –  čības un citi telp ās valk ājami apavi  10  0  
6405 20 99 00  – – –  cits  10  0  
6405 90  –  cits  
6405 90 10 00  – –  ar gumijas, plastmasas, ādas vai m āksl īgās ādas ārējo zoli  10  0  
6405 90 90 00  – –  ar citu materi ālu ārējo zoli  10  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/607
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6406  Apavu da ļas (ar ī virsas, piestiprin ātas vai nepiestiprin ātas 
zol ēm, kas nav ārējās zoles); iz ņemamas starpzoles, pap ēžu 
spilventi ņi un taml īdz īgi izstr ādājumi; getras, stulpi ņi un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi, k ā ar ī to da ļas 
6406 10  –  apavu virsas un to da ļas, iz ņemot kapes un ciet ās deta ļas 
– – no ādas 
6406 10 11 00  – – –  virsas  10  0  
6406 10 19 00  – – –  virsas da ļas 10  0  
6406 10 90 00  – –  no citiem materi āliem  10  0  
6406 20  –  gumijas vai plastmasas ārējās zoles un pap ēži 
6406 20 10 00  – –  gumijas  10  0  
6406 20 90 00  – –  no plastmasas  10  0  
– cits  
6406 91 00 00  – –  koka  10  0  
6406 99  – –  no citiem materi āliem:  
6406 99 10 00  – – –  getras, stulpi ņi un taml īdz īgi izstr ādājumi un to da ļas 10  0  
6406 99 30 00  – – –  virsas deta ļu kopums, kas piestiprin āts saistzolei vai cit ām 
zoles sast āvda ļām, bez ārējās zoles  10 0  
6406 99 50 00  – – –  iz ņemamas starpzoles un citi no ņemami piederumi  10  0  
6406 99 60 00  – – –  ādas vai kompoz ītas ādas ārējās zoles  10  0  
6406 99 80 00  – – –  cits  10  0  
65 NODA ĻA 65 - GALVASSEGAS UN TO DA ĻAS 
6501 00 00 00  Cepuru pusfabrik āti, veid ņi un kapuces no filca, neveidotas 
pēc formas un bez mal ām; plakanas sagataves un cilindriskas 
sagataves (ieskaitot sagrieztas) no filca  10 3  
6502 00 00 00  Cepuru pusfabrik āti, p īti vai izgatavoti, savienojot daž ādu 
materi ālu sloksnes, neveidoti un bez mal ām, bez oderes un 
apdares  10 3  
[6503]  
6504 00 00 00  Cepures un citas galvassegas, p ītas vai izgatavotas, savienojot 
daž ādu materi ālu sloksnes, oder ētas vai neoder ētas, ar apdari 
vai bez apdares  10 3LV L 161/608 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6505  Trikot āžas cepures un cit ādas mež ģīņu, filca un citu tekstil ­
materi ālu galvassegas, kas izgatavotas no viena gabala (bet ne 
no sloksn ēm), ar ī oder ētas, ar ī ar apdari; daž āda materi āla 
tīkli ņi matiem, ar ī oder ēti, ar ī ar apdari  
6505 10 00 00  –  matu t īkli ņi 10  3  
6505 90  –  cits  
6505 90 05 00  – –  no kažok ādu filca vai vilnas un kažok ādu filca, kapuc ēm 
vai plakan ām sagatav ēm, kas iek ļautas poz īcij ā 6501  10 3  
– – cits  
6505 90 10 00  – – –  beretes, cepur ītes, mic ītes, koncepures, feskas un taml ī­
dz īgas galvassegas  10 3  
6505 90 30 00  – – –  na ģenes  10  3  
6505 90 80 00  – – –  cits  10  3  
6506  Cit ādas galvassegas, oder ētas vai neoder ētas, ar apdari vai bez 
apdares  
6506 10  –  droš ības galvassegas  
6506 10 10 00  – –  no plastmasas  10  3  
6506 10 80 00  – –  no citiem materi āliem  10  3  
– cits  
6506 91 00 00  – –  no gumijas vai plastmasas  10  3  
6506 99  – –  no citiem materi āliem:  
6506 99 10 00  – –  no kažok ādu filca vai vilnas un kažok ādu filca, kapuc ēm 
vai plakan ām sagatav ēm, kas iek ļautas poz īcij ā 6501  10 3  
6506 99 90 00  – – –  cits  10  3  
6507 00 00 00  Galvassegu starplikas, oderes, p ārvalki, cepuru pamatnes, 
karkasi, nagi un zoda siksnas  10 3  
66 NODA ĻA 66 - LIETUSSARGI, SAULESSARGI, SPIE ĶI, SPIE ĶI, 
SPIEKS ĒDEK ĻI, P ĀTAGAS, PLETNES UN TO DA ĻAS 
6601  Lietussargi un saulessargi (ieskaitot spie ķveida lietussargus, 
dārza saulessargus un taml īdz īgus izstr ādājumus)  
6601 10 00 00  –  d ārza saulessargi un taml īdz īgi izstr ādājumi  10  3  
– cits  
6601 91 00 00  – –  ar sab īdāmu k ātu 10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/609
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6601 99  – –  cits  
– – –  ar austu tekstilmateri ālu p ārvalku  
6601 99 11 00  – – – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 10  3  
6601 99 19 00  – – – –  no citiem tekstilmateri āliem  10  3  
6601 99 90 00  – – –  cits  10  3  
6602 00 00 00  Spie ķi, s ēžamspie ķi, p ātagas, pletnes un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi  10 3  
6603  Da ļas, rot ājumi un piederumi poz īciju 6601 un 6602 izstr ā­
dājumiem  
6603 20 00 00  –  lietussargu karkasi, ieskaitot karkasus, kas uzmont ēti uz k āta 
(stie ņa) 10 3  
6603 90  –  cits  
6603 90 10 00  – –  rokturi un uzga ļi 10  3  
6603 90 90 00  – –  cits  10  3  
67 NODA ĻA 67 - APSTR ĀDĀTAS SPALVAS UN D ŪNAS UN 
IZSTR ĀDĀJUMI NO SPALV ĀM VAI D ŪNĀM; M ĀKSL ĪGIE 
ZIEDI; IZSTR ĀDĀJUMI NO CILV ĒKU MATIEM  
6701 00 00 00  Putnu āda un citas da ļas ar apspalvojumu un d ūnām, spalvas, 
spalvu da ļas, d ūnas un izstr ādājumi no šiem materi āliem 
(iz ņemot poz īcijas 0505 izstr ādājumus un apstr ādātus spalvu 
kātiņus un spalvas)  10 0  
6702  M āksl īgie ziedi, lapas un aug ļi, to da ļas; no m āksl īgiem 
ziediem, lap ām un aug ļiem izgatavoti izstr ādājumi  
6702 10 00 00  –  no plastmasas  10  0  
6702 90 00 00  –  no citiem materi āliem  10  0  
6703 00 00 00  Cilv ēku mati, friz ēti, pl ānin āti, balin āti vai cit ādi apstr ādāti; 
vilna vai dz īvnieku spalva vai citi tekstilmateri āli, sagatavoti 
par ūku un taml īdz īgu izstr ādājumu ražošanai  10 0  
6704  Par ūkas, liek ās b ārdas, uzacis, skropstas, šinjoni un taml īdz īgi 
darin ājumi no cilv ēku matiem, dz īvnieku spalvas vai tekstil ­
materi āliem; izstr ādājumi no cilv ēku matiem, kas citur nav 
iek ļauti vai min ēti 
– no sint ētiskajiem tekstilmateri āliem  
6704 11 00 00  – –  gatavas par ūkas 10  0  
6704 19 00 00  – –  cits  10  0  
6704 20 00 00  –  no cilv ēku matiem  10  0LV L 161/610 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6704 90 00 00  –  no citiem materi āliem  10  0  
XIII XIII SADA ĻA - AKMENS, ĢIPŠA, CEMENTA, AZBESTA, 
VIZLAS UN TAML ĪDZ ĪGU MATERI ĀLU IZSTR ĀDĀJUMI; 
KERAMIKAS IZSTR ĀDĀJUMI; STIKLS UN STIKLA IZSTR Ā­
DĀJUMI  
68 NODA ĻA 68 - AKMENS, ĢIPŠA, CEMENTA, AZBESTA, 
VIZLAS UN TAML ĪDZ ĪGU MATERI ĀLU IZSTR ĀDĀJUMI  
6801 00 00 00  Bru ģakme ņi, ietvju apmales un pl āksnes no dabisk ā akmens 
(iz ņemot sl ānekli)  10 3  
6802  Apstr ādāts akmens (iz ņemot sl ānekli) pieminek ļiem un 
būvniec ībai un t ā izstr ādājumi, iz ņemot preces, kas min ētas 
poz īcij ā 6801; moza īkas kluc īši un taml īdz īgi izstr ādājumi no 
dabisk ā akmens (ieskaitot sl ānekli) uz pamatnes vai bez t ās; 
dabisk ā akmens (ieskaitot sl ānekli) m āksl īgi kr āsotas granulas, 
drupatas un pulveris  
6802 10 00 00  –  pl āksn ītes, kluc īši un taml īdz īgi taisnst ūra (ieskaitot kvadr ātu) 
vai citas formas izstr ādājumi, kuru liel ākā virsma ievietojas 
kvadr ātā, kura mala ir īsāka par 7 cm; m āksl īgi kr āsotas 
granulas, drupatas un pulveris  5 0  
– cit ādi t ēstie vai z āģētie akme ņi pieminek ļiem vai b ūvniec ībai 
un to izstr ādājumi ar plakanu vai l īdzenu virsmu  
6802 21 00 00  – –  marmors, travert īns un alabastrs  5  0  
6802 23 00 00  – –  gran īts 5  0  
6802 29 00 00  – –  cit ādi akme ņi 5  0  
– cits  
6802 91  – –  marmors, travert īns un alabastrs  
6802 91 10 00  – – –  pul ēts, apdarin āts vai cit ādi apstr ādāts alabastrs, bet ne 
kalts  5 0  
6802 91 90 00  – – –  cits  5  0  
6802 92  – –  cit ādi ka ļķa ieži  
6802 92 10 00  – – –  pul ēti, apdarin āti vai cit ādi apstr ādāti, bet ne kalti  5  0  
6802 92 90 00  – – –  cits  5  0  
6802 93  – –  gran īts 
6802 93 10 00  – – –  pul ēti, apdarin āti vai cit ādi apstr ādāti, bet ne kalti, ar t īro 
svaru 10 kg vai vair āk 5 0  
6802 93 90 00  – – –  cits  5  0  
6802 99  – –  cit ādi akme ņiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/611
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6802 99 10 00  – – –  pul ēti, apdarin āti vai cit ādi apstr ādāti, bet ne kalti, ar t īro 
svaru 10 kg vai vair āk 5 0  
6802 99 90 00  – – –  cits  5  0  
6803 00  Apstr ādāts dabiskais sl āneklis un dabisk ā vai aglomer ētā 
slānek ļa izstr ādājumi  
6803 00 10 00  –  jumta un sienu š īferis  5  0  
6803 00 90 00  –  cits  5  0  
6804  Dzirnakme ņi, galodas, sl īpripas un taml īdz īgi izstr ādājumi, bez 
ietvara, paredz ēti sl īpēšanai, asin āšanai, pul ēšanai, piel āgošanai 
vai griešanai, akme ņi asin āšanai vai pul ēšanai ar roku, to da ļas 
no dabisk ā akmens, aglomer ētiem, dabiskiem vai m āksl īgiem 
abraz īviem vai no keramikas, komplekt ā ar deta ļām no citiem 
materi āliem vai bez š īm deta ļām 
6804 10 00 00  –  dzirnakme ņi un galodas sl īpēšanai, asin āšanai un drupin āša ­
nai 10 3  
– cit ādi dzirnakme ņi, galodas, sl īpripas un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi  
6804 21 00 00  – –  no aglomer ētiem sint ētiskajiem vai dabiskajiem dimantiem  5  0  
6804 22  – –  no cit ādiem aglomer ētiem abraz īviem vai no keramikas  
– – –  no m āksl īgajiem abraz īviem ar saistvielu  
– – – –  no sint ētiskajiem vai m āksl īgajiem sve ķiem 
6804 22 12 00  – – – – –  nestiegroti  10  3  
6804 22 18 00  – – – – –  stiegroti  10  3  
6804 22 30 00  – – – –  no keramikas vai silik ātu materi āliem  10  3  
6804 22 50 00  – – – –  no cit ādiem materi āliem  10  3  
6804 22 90 00  – – –  cits  10  3  
6804 23 00 00  – –  no dabisk ā akmens  5  0  
6804 30 00 00  –  akme ņi asin āšanai un pul ēšanai ar roku  5  0  
6805  Dabisks vai m āksl īgs abraz īvs pulveris vai graudi uz tekstilma ­
teri āla, pap īra, kartona vai cit ādu materi ālu pamatnes, kas 
sagriezta vai nesagriezta p ēc formas, š ūta vai neš ūta, vai cit ā 
veid ā apstr ādāta vai neapstr ādāta 
6805 10 00  –  tikai uz austas tekstildr ānas pamatnes  
6805 10 00 10  – –  sausai sl īpēšanai  10  3  
6805 10 00 90  – –  cits  15  3LV L 161/612 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6805 20 00  –  tikai uz pap īra vai kartona pamatnes  
6805 20 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
6805 20 00 90  – –  cits  10  3  
6805 30  –  uz cit ādu materi ālu pamatnes  
6805 30 10 00  – –  uz austas tekstildr ānas pamatnes kop ā ar pap īru vai 
kartonu  6 0  
6805 30 20 00  – –  uz vulkaniz ētas š ķiedras pamatnes  6  0  
6805 30 80  – –  cits  
6805 30 80 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
6805 30 80 90  – – –  cits  6  0  
6806  S ārņu vate, akmens vate un taml īdz īga miner ālvate; uzp ūsts 
vermikul īts, uzp ūsti m āli, putoti izdedži un taml īdz īgi uzp ūsti 
miner ālu materi āli; siltumizol ējošu, ska ņu izol ējošu un ska ņu 
absorb ējošu miner ālu materi ālu mais ījumi un izstr ādājumi, kas 
nav min ēti poz īcij ā 6811 vai 6812 vai 69. noda ļā 
6806 10 00 00  –  sārņu vate, akmens vate vai taml īdz īgi miner ālvates veidi 
(ieskaitot to mais ījumus), blokos, loksn ēs vai ru ļļos 5 0  
6806 20  –  uzp ūsts vermikul īts, uzp ūsti m āli, putoti izdedži un taml ī­
dz īgi miner ālu materi āli ar palielin ātu apjomu (ieskaitot to 
mais ījumus)  
6806 20 10 00  – –  uzp ūsti m āli 10  3  
6806 20 90 00  – –  cits  10  3  
6806 90 00 00  –  cits  8  0  
6807  Asfalta vai taml īdz īga materi āla izstr ādājumi (piem ēram, no 
naftas bituma vai akme ņog ļu pi ķa) 
6807 10  –  ru ļļos 
6807 10 10  – –  izstr ādājumi jumta segumam un sienu apdarei  
6807 10 10 10  – – –  uz kartona pamata  10  3  
– – –  uz azbesta, stiklš ķiedras vai polim ēršķiedru pamata:  
6807 10 10 21  – – – –  ar polim ēr-bitumena segumu uz ab ām pus ēm 10  3  
6807 10 10 29  – – – –  cits  10  3  
6807 10 10 90  – – –  cits  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/613
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6807 10 90 00  – –  cits  10  3  
6807 90 00  –  cits  
6807 90 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
6807 90 00 90  – –  cits  10  3  
6808 00 00 00  Pane ļi, pl ātnes, pl ātn ītes, bloki un taml īdz īgi izstr ādājumi no 
augu š ķiedr ām, salmiem vai ēve ļskaid ām, š ķeld ām, drumsl ām, 
zāģu skaid ām vai citiem koksnes atkritumiem, kas aglomer ēti 
ar cementu, ģipsi vai cit ām miner ālu saistviel ām 5 0  
6809  Izstr ādājumi no ģipša vai no mais ījumiem uz ģipša b āzes  
– pane ļi, pl āksnes, pl āksn ītes, fl īzes un taml īdz īgi izstr ādājumi, 
neornament ēti 
6809 11 00 00  – –  p ārkl āti vai stiegroti tikai ar pap īru vai kartonu  10  3  
6809 19 00 00  – –  cits  5  0  
6809 90 00 00  –  cit ādi izstr ādājumi  5  0  
6810  Cementa, betona vai m āksl īgā akmens izstr ādājumi, stiegroti 
vai nestiegroti  
– fl īzes, pl āksnes, ķieģeļi un taml īdz īgi izstr ādājumi  
6810 11  – –  b ūvbloki un ķieģeļi 
6810 11 10 00  – – –  no vieglbetona (kura pamat ā ir sasmalcin āts pumeks, 
granul ēti izdedži u. c.)  5 0  
6810 11 90 00  – – –  cits  5  0  
6810 19  – –  cits  
6810 19 10 00  – – –  jumta k ārni ņi (daksti ņi) 5  0  
– – –  cit ādas pl āksnes un trotu āra pl āksnes  
6810 19 31 00  – – – –  no betona  5  0  
6810 19 39 00  – – – –  cits  5  0  
6810 19 90 00  – – –  cits  5  0  
– cit ādi izstr ādājumi  
6810 91  – –  saliekamie konstrukciju elementi b ūvniec ībai vai inženier ­
celtniec ībai 
6810 91 10 00  – – –  gr īdas bloki  5  0LV L 161/614 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6810 91 90 00  – – –  cits  5  0  
6810 99 00 00  – –  cits  5  0  
6811  Izstr ādājumi no azbestcementa, no cementa ar celulozes 
šķiedr ām vai taml īdz īgiem materi āliem  
6811 40 00  –  satur azbestu  
6811 40 00 10  – –  gofr ētas loksnes; caurules, caurul ītes vai to savienot ājele ­
menti  10 3  
6811 40 00 90  – –  cits  5  0  
– nesatur azbestu  
6811 81 00 00  – –  gofr ētas loksnes  10  3  
6811 82  – –  Cit ādas loksnes, pane ļi, pl āksnes un taml īdz īgi izstr ādājumi  
6811 82 10 00  – – –  loksnes sienu un jumtu segumam, ne liel ākas par 40 × 
60 cm  5 0  
6811 82 90 00  – – –  cits  5  0  
6811 83 00 00  – –  caurules, caurul ītes vai to savienot ājelementi  10  3  
6811 89 00 00  – –  cit ādi izstr ādājumi  5  0  
6812  Apstr ādāta azbesta š ķiedra; mais ījumi uz azbesta b āzes vai 
azbesta un magnija karbon āta b āzes; izstr ādājumi no š ādiem 
mais ījumiem vai no azbesta (piem ēram, diegi, audumi, 
ap ģērbs, galvassegas, apavi, starplikas), stiegroti vai nestiegroti, 
izņemot poz īcijas 6811 vai 6813 preces  
6812 80  –  no krosidol īta 
6812 80 10 00  – –  izstr ādājumi no š ķiedram; mais ījumi uz azbesta b āzes vai 
azbesta un magnija karbon āta b āzes 5 0  
6812 80 90  – –  cits  
6812 80 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
6812 80 90 30  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
6812 80 90 90  – – –  cits  5  0  
– cits  
6812 91 00 00  – –  ap ģērbs, ap ģērba piederumi, apavi un galvassegas  5  0  
6812 92 00 00  –  pap īrs, biezs kartons un pape  5  0  
6812 93 00  – –  pres ēta azbesta š ķiedra, loksn ēs vai ru ļļos:LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/615
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6812 93 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
6812 93 00 30  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
6812 93 00 90  – – –  cits  5  0  
6812 99  – –  cits  
6812 99 10 00  – – –  izstr ādājumi no azbesta š ķiedr ām; mais ījumi uz azbesta 
bāzes vai azbesta un magnija karbon āta b āzes 5 0  
6812 99 90  – – –  cits  
6812 99 90 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
6812 99 90 30  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
6812 99 90 90  – – – –  cits  5  0  
6813  Berzes materi āli vai izstr ādājumi no tiem (piem ēram, loksnes, 
ru ļļi, lentes, segmenti, diski, papl ākš ņi, klu či), nesamont ēti, 
bremz ēm, saj ūgiem vai taml īdz īgiem meh ānismiem, uz 
azbesta, citu miner ālvielu vai celulozes b āzes kop ā ar tekstila 
vai citiem materi āliem vai bez tiem  
6813 20 00  –  satur azbestu  
6813 20 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
6813 20 00 30  – –  izmantošanai civilajâ avi ācij ā 0  0  
6813 20 00 90  – –  cits  5  0  
– nesatur azbestu  
6813 81 00  – –  bremžu uzlikas un klu či 
6813 81 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
6813 81 00 30  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
6813 81 00 90  – – –  cits  5  0  
6813 89 00  – –  cits  
6813 89 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
6813 89 00 30  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
6813 89 00 90  – – –  cits  5  0LV L 161/616 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6814  Apstr ādāta vizla un t ās izstr ādājumi, ieskaitot aglomer ētu vai 
re ģener ētu vizlu, uz pap īra, kartona vai cita materi āla 
pamatnes vai bez t ās 
6814 10 00 00  –  pl āksnes, loksnes un sloksnes no aglomer ētas vai re ģener ētas 
vizlas, uz pamatnes vai bez t ās 5 0  
6814 90 00 00  –  cits  5  0  
6815  Akmens vai citu miner ālvielu izstr ādājumi (ieskaitot oglek ļa 
materi ālu š ķiedras un izstr ādājumus no t ām un izstr ādājumus 
no k ūdras), kas citur nav min ēti 
6815 10  –  graf īta vai cit āda oglek ļa materi ālu izstr ādājumi, kas nav 
izmantojami elektrotehnik ā 
6815 10 10 00  – –  oglek ļa š ķiedras un izstr ādājumi no t ām 5  0  
6815 10 90 00  – –  cits  5  0  
6815 20 00 00  –  kūdras izstr ādājumi  5  0  
– cit ādi izstr ādājumi  
6815 91 00 00  – –  kas satur magnez ītu, dolom ītu vai hrom ītu 5  0  
6815 99  – –  cits  
6815 99 10 00  – – –  no ķīmiski saist ītiem ugunsiztur īgiem materi āliem  5  0  
6815 99 90 00  – – –  cits  5  0  
69 NODA ĻA 69 - KERAMIKAS IZSTR ĀDĀJUMI  
I. IZSTR ĀDĀJUMI NO KRAMZEMES AKMENS MILTIEM VAI 
TAML ĪDZ ĪGIEM KRAMZEMES IEŽIEM, UGUNSIZTUR ĪGIE 
IZSTR ĀDĀJUMI  
6901 00 00 00  Ķieģeļi, bloki, pl āksn ītes un keramikas izstr ādājumi no kram ­
zemes akmens miltiem (piem ēram, no k īzelg ūra, tripol īta vai 
diatom īta) vai taml īdz īgiem kramzemes iežiem  10 3  
6902  Ugunsiztur īgie ķieģeļi, bloki, pl āksn ītes un taml īdz īgi ugunsiz ­
tur īgie keramikas b ūvmateri āli, iz ņemot izstr ādājumus no 
kramzemes akmens miltiem vai no taml īdz īgiem kramzemes 
iežiem  
6902 10 00 00  –  kas satur vair āk k ā 50 % no svara Mg, Ca vai Cr elementus 
atseviš ķi vai kop ā magnez īta (MgO), karb īda (CaO) un 
hrom īta (Cr2O3) veid ā 5 0  
6902 20  –  kas satur vair āk k ā 50 % no svara alum īnija oks īdu (Al2O3), 
sil īcija oks īdu (SiO2) vai šo produktu mais ījumu  
6902 20 10 00  – –  kas satur 93 % no svara vai vair āk sil īciju (SiO2)  5  0  
– – citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/617
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6902 20 91 00  – – –  kas satur vair āk par 7 %, bet ne vair āk par 45 % no svara 
alum īnija oks īdu (Al2O3)  2 0  
6902 20 99 00  – – –  cits  5  0  
6902 90 00 00  –  cits  5  0  
6903  Cit ādi ugunsiztur īgie keramikas izstr ādājumi (piem ēram, retor ­
tes, t īģeļi, mufe ļi, uzga ļi, nosl ēgi, balsti, izm ēģin ājuma trauci ņi, 
caurules, caurul ītes, apvalki, stie ņi, serde ņi), iz ņemot izstr ādā­
jumus no kramzemes akmens miltiem vai no taml īdz īgiem 
kramzemes iežiem  
6903 10 00 00  –  kas satur vair āk par 50 % no svara graf ītu vai cit ādu oglekli 
vai šo produktu mais ījumu  10 3  
6903 20  –  kas satur vair āk par 50 % no svara alum īnija oks īdu (Al2O3) 
vai alum īnija oks īda un sil īcija dioks īda (SiO2) mais ījumu  
6903 20 10 00  – –  kas satur maz āk par 45 % no svara alum īnija oks īdu 
(Al2O3)  10 3  
6903 20 90 00  – –  kas satur 45 % no svara vai vair āk alum īnija oks īdu 
(Al2O3)  10 3  
6903 90  –  cits  
6903 90 10 00  – –  kas satur vair āk par 25 % no svara, bet ne vair āk par 50 % 
graf ītu vai cit ādu oglekli vai šo produktu mais ījumu  10 3  
6903 90 90 00  – –  cits  10  3  
II. CIT ĀDI KERAMIKAS IZSTR ĀDĀJUMI  
6904  Celtniec ības ķieģeļi, gr īdas bloki, nesoš ās vai apdares pl āksnes 
un taml īdz īgi keramikas izstr ādājumi  
6904 10 00 00  –  celtniec ības ķieģeļi 10  3  
6904 90 00 00  –  cits  10  3  
6905  K ārni ņi, deflektori, d ūmvadu aizsargi, d ūmvadu da ļas, arhitek ­
tūras rot ājumi un cit ādas b ūvdeta ļas no keramikas  
6905 10 00 00  –  kārni ņi 10  3  
6905 90 00 00  –  cits  10  3  
6906 00 00 00  Keramikas caurules, kabe ļu aizsargcaurules, ūdens novadcau ­
rules un cauru ļvadu armat ūra 10 3  
6907  Neglaz ētas keramikas pl ātnes bru ģēšanai un ce ļa nokl āšanai; 
kam īna un sienas fl īzes; neglaz ēti keramikas moza īkas kluc īši 
un taml īdz īgi izstr ādājumi, uz pamatnes vai bez t āsLV L 161/618 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6907 10 00 00  –  pl āksn ītes, kluc īši un taml īdz īgi taisnst ūra vai citas formas 
izstr ādājumi, kuru liel ākā virsma ievietojas kvadr ātā ar malu, 
kas ir īsāka par 7 cm  5 0  
6907 90  –  cits  
6907 90 10 00  – –  dubultpl āksn ītes, Spaltplatten tipa  5  0  
– – cits  
6907 90 91 00  – – –  no akmensmasas  5  0  
6907 90 93 00  – – –  fajansa vai smalkkeramikas  5  0  
6907 90 99 00  – – –  cits  5  0  
6908  Glaz ētas keramikas pl ātnes bru ģēšanai un ce ļa nokl āšanai; 
kam īna un sienas fl īzes; glaz ēti keramikas moza īkas kluc īši 
un taml īdz īgi izstr ādājumi, uz pamatnes vai bez t ās 
6908 10  –  pl āksn ītes, kluc īši un taml īdz īgi taisnst ūra vai citas formas 
izstr ādājumi, kuru liel ākā virsma ievietojas kvadr ātā ar malu, 
kas ir īsāka par 7 cm  
6908 10 10 00  – –  no parast ā m āla 10  3  
6908 10 90 00  – –  cits  10  3  
6908 90  –  cits  
– – no parast ā m āla 
6908 90 11 00  – – –  dubultpl āksn ītes, Spaltplatten tipa  5  0  
– – –  cit ādas, kuru biezums  
6908 90 21 00  – – – –  nep ārsniedz 15 mm  5  0  
6908 90 29 00  – – – –  p ārsniedz 15 mm  5  0  
– – cits  
6908 90 31 00  – – –  dubultpl āksn ītes, Spaltplatten tipa  5  0  
– – –  cits  
6908 90 51 00  – – – –  ar priekšpuses virsmu l īdz 90 cm  2 5 3  
– – – –  cits  
6908 90 91 00  – – – – –  keramikas  5  0  
6908 90 93 00  – – – – –  fajansa vai smalkkeramikas  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/619
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6908 90 99 00  – – – – –  cits  5  0  
6909  Keramikas trauki un izstr ādājumi laboratorij ām, ķīmijas vai 
cit ām tehnisk ām vajadz ībām; keramikas teknes, toveri un 
taml īdz īgi trauki, ko izmanto lauksaimniec ībā; keramikas 
podi, kr ūkas un taml īdz īgi izstr ādājumi, ko izmanto pre ču 
pārvad āšanai vai iepakošanai  
– keramikas trauki un izstr ādājumi laboratorijas, ķīmijas vai 
cit ādām tehnisk ām vajadz ībām 
6909 11 00 00  – –  no porcel āna 10  3  
6909 12 00 00  – –  izstr ādājumi, kuru ciet ības ekvivalents ir 9 vai vair āk p ēc 
Mosa ciet ības skalas  5 0  
6909 19 00 00  – –  cits  2  0  
6909 90 00 00  –  cits  2  0  
6910  Keramikas izlietnes, mazg ātnes, izliet ņu konsoles, vannas, 
bid ē, klozetpodi, skalojam ās kastes, pisu āri un taml īdz īgi sani ­
tārtehnikas izstr ādājumi  
6910 10 00 00  –  no porcel āna 10  3  
6910 90 00 00  –  cits  5  0  
6911  Galda un virtuves piederumi, cit ādi m ājsaimniec ības un 
tualetes priekšmeti no porcel āna 
6911 10 00 00  –  galda un virtuves piederumi  10  5  
6911 90 00 00  –  cits  10  5  
6912 00  Keramikas trauki, virtuves un cit ādi saimniec ības un tualetes 
piederumi, iz ņemot porcel ānu 
6912 00 10 00  –  parast ā m āla 5  0  
6912 00 30 00  –  keramikas  5  0  
6912 00 50 00  –  fajansa vai smalkkeramikas  5  3  
6912 00 90 00  –  cits  5  3  
6913  Keramikas statuetes un rot ājumi  
6913 10 00 00  –  no porcel āna 5  0  
6913 90  –  cits  
6913 90 10 00  – –  no parast ā m āla 10  3  
– – citsLV L 161/620 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6913 90 91 00  – – –  no akmensmasas  10  3  
6913 90 93 00  – – –  fajansa vai smalkkeramikas  10  3  
6913 90 99 00  – – –  cits  10  3  
6914  Cit ādi keramikas izstr ādājumi  
6914 10 00 00  –  no porcel āna 5  0  
6914 90  –  cits  
6914 90 10 00  – –  no parast ā m āla 10  3  
6914 90 90 00  – –  cits  10  3  
70 NODA ĻA 70 - STIKLS UN STIKLA IZSTR ĀDĀJUMI  
7001 00  Stikla lauskas un cit ādi atkritumi un s īkās lauskas; stikla masa  
7001 00 10 00  –  stikla lauskas un cit ādi atkritumi un s īkās lauskas  5  0  
– stikla masa  
7001 00 91 00  – –  optiskais stikls  5  0  
7001 00 99 00  – –  cits  5  0  
7002  Stikls lod īšu form ā (iz ņemot mikrolod ītes, kas min ētas poz ī­
cij ā 7018), n ūjiņu vai caurul īšu form ā, neapstr ādāts 
7002 10 00 00  –  lod ītes 10  3  
7002 20  –  n ūjiņas 
7002 20 10 00  – –  no optisk ā stikla  2  0  
7002 20 90 00  – –  cits  5  0  
– caurul ītes 
7002 31 00 00  – –  no kaus ēta kvarca vai cit ādas kaus ētās kramzemes  5  0  
7002 32 00 00  – –  no cit āda stikla, kura line ārās izplešan ās koeficients nep ār­
sniedz 5 × 10  –6 vien ā kelvin ā, temperat ūras interv ālā no 
0 °C l īdz 300 °C  5 0  
7002 39 00 00  – –  cits  2  0  
7003  Lietais un velm ētais stikls, loksn ēs vai profil ēts, ar absorb ējoša, 
atstarojoša vai neatstarojoša sl āņa uzkl ājumu vai bez t ā, bet 
neapstr ādāts ar citu pa ņēmienu  
– nestiegrotas loksnesLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/621
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7003 12  – –  mas ā kr āsotas (ton ētas), bl āvotas, p ārvilktas ar citas kr āsas 
stikla k ārti ņu vai ar absorb ējošu, atstarojošu vai neatstaro ­
jošu sl āni 
7003 12 10 00  – – –  no optisk ā stikla  10  3  
– – –  cits  
7003 12 91 00  – – – –  ar neatstarojošu sl āni 10  3  
7003 12 99 00  – – – –  cits  10  3  
7003 19  – –  cits  
7003 19 10 00  – – –  no optisk ā stikla  10  3  
7003 19 90 00  – – –  cits  10  3  
7003 20 00 00  –  stiegrotas loksnes  10  3  
7003 30 00 00  –  profili  10  3  
7004  Stieptais vai p ūstais stikls, loksn ēs ar absorb ējošu, atstarojošu 
vai neatstarojošu sl āni vai bez t ā, bet neapstr ādāts ar citu 
pa ņēmienu  
7004 20  –  mas ā kr āsots (ton ēts), bl āvots stikls, p ārvilkts ar citas kr āsas 
stikla k ārti ņu vai ar absorb ējošu, atstarojošu vai neatstaro ­
jošu sl āni 
7004 20 10 00  – –  optiskais stikls  10  3  
– – cits  
7004 20 91 00  – – –  ar neatstarojošu sl āni 10  3  
7004 20 99 00  – – –  cits  10  3  
7004 90  –  cit āds stikls  
7004 90 10 00  – –  optiskais stikls  10  3  
7004 90 70 00  – –  siltumn īcu lokš ņu stikls  10  3  
– – cit āds, kura biezums  
7004 90 92 00  – – –  nep ārsniedz 2,5 mm  10  3  
7004 90 98 00  – – –  p ārsniedz 2,5 mm  10  3  
7005  Pludin ātais stikls un stikls ar sl īpētu vai pul ētu virsmu, loksn ēs, 
ar absorb ējošu, atstarojošu vai neatstarojošu sl āni vai bez t ā, 
bet neapstr ādāts ar citu pa ņēmienuLV L 161/622 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7005 10  –  nestiegrots stikls ar absorb ējošu, atstarojošu vai neatstarojošu 
slāni 
7005 10 05 00  – –  ar neatstarojošu sl āni 10  3  
– – cit āds, kura biezums  
7005 10 25 00  – – –  nep ārsniedz 3,5 mm  10  3  
7005 10 30 00  – – –  p ārsniedz 3,5 mm, bet nep ārsniedz 4,5 mm  10  3  
7005 10 80 00  – – –  p ārsniedz 4,5 mm  10  3  
– cit āds nestiegrotais stikls  
7005 21  – –  mas ā kr āsots (ton ēts), bl āvots, p ārvilkts ar citas kr āsas stikla 
kārti ņu vai vienk ārši sl īpēts 
7005 21 25 00  – – –  ne biez āks par 3,5 mm  10  3  
7005 21 30 00  – – –  biez āks par 3,5 mm, bet ne biez āks par 4,5 mm  10  3  
7005 21 80 00  – – –  biez āks par 4,5 mm  10  3  
7005 29  – –  cits  
7005 29 25 00  – – –  ne biez āks par 3,5 mm  10  3  
7005 29 35 00  – – –  biez āks par 3,5 mm, bet ne biez āks par 4,5 mm  10  3  
7005 29 80 00  – – –  biez āks par 4,5 mm  10  3  
7005 30 00 00  –  stiegrots stikls  10  3  
7006 00  Stikls, kas min ēts poz īcij ās 7003, 7004 vai 7005, izliekts, 
slīpētām mal ām, grav ēts, urbts, emalj ēts vai cit ādi apstr ādāts, 
bet bez ietvara un citu materi ālu apdares  
7006 00 10 00  –  optiskais stikls  10  3  
7006 00 90 00  –  cits  10  3  
7007  Nepl īstošais stikls, kas sast āv no r ūdīta vai lamin ēta stikla  
– rūdīts nepl īstošais stikls  
7007 11  – –  tādā lielum ā un form ātā, kas ļauj to izmantot transportl ī­
dzek ļos, gaisa ku ģos, kosmosa ku ģos un ku ģošanas l īdzek ­ 
ļos 
7007 11 10  – – –  tādā lielum ā un form ātā, kas ļauj to izmantot meh āniskos 
transportl īdzek ļosLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/623
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7007 11 10 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7007 11 10 90  – – – –  cits  8  3  
7007 11 90 00  – – –  cits  5  0  
7007 19  – –  cits  
7007 19 10 00  – – –  emalj ēts 5  0  
7007 19 20 00  – – –  mas ā kr āsots (ton ēts), bl āvots, p ārvilkts ar citas kr āsas 
stikla k ārti ņu vai ar absorb ējošu vai atstarojošu sl āni 10 3  
7007 19 80 00  – – –  cits  5  0  
– lamin ēts nepl īstošais stikls  
7007 21  – –  tādā lielum ā un form ātā, kas ļauj to izmantot transportl ī­
dzek ļos, gaisa ku ģos, kosmosa ku ģos un ku ģošanas l īdzek ­ 
ļos 
7007 21 20  – – –  tādā lielum ā un form ātā, kas ļauj to izmantot meh āniskos 
transportl īdzek ļos 
7007 21 20 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7007 21 20 30  – – –  vējstikls, neier ām ēts, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
7007 21 20 90  – – – –  cits  8  3  
7007 21 80 00  – – –  cits  5  0  
7007 29 00 00  – –  cits  5  0  
7008 00  Daudzk ārtaini stikla izolatori  
7008 00 20 00  –  kr āsoti (ton ēti) mas ā, bl āvoti, p ārvilkti ar citas kr āsas stikla 
kārti ņu vai ar absorb ējošu vai atstarojošu sl āni 5 0  
– cits  
7008 00 81 00  – –  kas sast āv no diviem stikla pane ļiem, kuru malas visapk ārt 
cieši hermetiz ētas un atdal ītas ar gaisa, citu g āzu vai 
vakuuma sl āni 5 0  
7008 00 89 00  – –  cits  5  0  
7009  Stikla spogu ļi, ier ām ēti vai neier ām ēti, ieskaitot atpaka ļskata 
spogu ļus 
7009 10 00  –  transportl īdzek ļu atpaka ļskata spogu ļi 
7009 10 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7009 10 00 90  – –  cits  10  3LV L 161/624 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– cits  
7009 91 00 00  – –  neier ām ēti 10  3  
7009 92 00 00  – –  ier ām ēti 10  3  
7010  Baloni, pudeles, flakoni, burkas, kr ūzes, stikla pudel ītes z ālēm, 
ampulas un citi stikla trauki pre ču transport ēšanai vai iepako ­ 
šanai; stikla burkas konserv ēšanai; stikla aizb āžņi, v āki un citi 
aizv ākošanas izstr ādājumi  
7010 10 00 00  –  ampulas  1  0  
7010 20 00 00  –  aizb āžņi, v āciņi un taml īdz īgi stikla izstr ādājumi  5  0  
7010 90  –  cits  
7010 90 10  – –  burkas konserv ēšanai (steriliz ācijas burkas)  
7010 90 10 10  – – –  ar nomin ālo ietilp ību l īdz 0,15 l  6,5  0  
7010 90 10 90  – – –  cits  6,5  0  
– – cits  
7010 90 21 00  – – –  no stikla caurul ēm 5  0  
– – –  cit ādi, ar nomin ālo ietilp ību 
7010 90 31  – – – –  ir 2,5 l vai vair āk 
7010 90 31 10  – – – – –  pudeles dz ērieniem un p ārtikas produktiem, no bezkr ā­
saina stikla  0 0  
7010 90 31 90  – – – – –  cits  6,5  3  
– – – –  nep ārsniedz 2,5 l  
– – – – –  dz ērieniem un p ārtikas produktiem  
– – – – – –  pudeles  
– – – – – – –  no bezkr āsaina stikla, ar nomin ālo ietilp ību 
7010 90 41 00  – – – – – – – –  1 l vai vair āk 0  0  
7010 90 43 00  – – – – – – – –  vair āk par 0,33 l, bet maz āk par 1 l  6,5  3  
7010 90 45 00  – – – – – – – –  0,15 l vai vair āk, bet ne vair āk par 0,33 l  6,5  3  
7010 90 47 00  – – – – – – – –  līdz 0,15 l  6,5  3  
– – – – – – –  no kr āsaina stikla, ar nomin ālo ietilp ībuLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/625
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7010 90 51 00  – – – – – – – –  1 l vai vair āk 6,5  3  
7010 90 53 00  – – – – – – – –  vair āk par 0,33 l, bet maz āk par 1 l  6,5  3  
7010 90 55 00  – – – – – – – –  0,15 l vai vair āk, bet ne vair āk par 0,33 l  6,5  3  
7010 90 57 00  – – – – – – – –  līdz 0,15 l  6,5  3  
– – – – – –  cit ādas, ar nomin ālo ietilp ību 
7010 90 61 00  – – – – – – –  0,25 vai vair āk 6,5  3  
7010 90 67 00  – – – – – – –  līdz 0,25 l  6,5  3  
– – – – –  farmaceitiskiem produktiem, ar nomin ālo ietilp ību 
7010 90 71  – – – – – –  p ārsniedz 0,055 l  
7010 90 71 10  – – – – – – –  nep ārsniedz 0,15 l  5  3  
7010 90 71 90  – – – – – – –  cits  6,5  3  
7010 90 79 00  – – – – – –  nep ārsniedz 0,055 l  5  3  
– – – – –  cit ādiem produktiem  
7010 90 91 00  – – – – – –  no bezkr āsaina stikla  6,5  3  
7010 90 99 00  – – – – – –  no kr āsaina stikla  6,5  3  
7011  Va ļējas stikla kolbas (ar ī lodveida un cauru ļveida) un to stikla 
da ļas, bez piederumiem, paredz ētas elektriskaj ām spuldz ēm, 
elektronstaru lamp ām un taml īdz īgiem izstr ādājumiem  
7011 10 00 00  –  elektriskajai apgaismošanai  10  3  
7011 20 00 00  –  elektronstaru (katodstaru) lamp ām 10  3  
7011 90 00 00  –  cits  10  3  
[7012]  
7013  Stikla galda un virtuves trauki, tualetes, kancelejas piederumi, 
izstr ādājumi m ājas iek ārtojumam vai taml īdz īgi izstr ādājumi 
(iz ņemot izstr ādājumus, kas min ēti poz īcij ā 7010 vai 7018)  
7013 10 00 00  –  no stikla keramikas  8  5  
– gl āzes dzeršanai, iz ņemot stikla keramikas izstr ādājumus  
7013 22  – –  no svina krist āla 
7013 22 10 00  – – –  rokas salikum ā 8  5LV L 161/626 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7013 22 90 00  – – –  meh ānisk ā salikum ā 8  5  
7013 28  – –  cits  
7013 28 10 00  – – –  rokas salikum ā 8  5  
7013 28 90 00  – – –  meh ānisk ā salikum ā 8  5  
– cit ādas gl āzes dzeršanai, iz ņemot stikla keramikas izstr ādāju­
mus  
7013 33  – –  no svina krist āla 
– – –  rokas salikum ā 
7013 33 11 00  – – – –  sl īpēti vai ar cit ādu apdari  8  5  
7013 33 19 00  – – – –  cits  8  5  
– – –  meh ānisk ā salikum ā 
7013 33 91 00  – – – –  sl īpēti vai ar cit ādu apdari  8  5  
7013 33 99 00  – – – –  cits  8  5  
7013 37  – –  cits  
7013 37 10 00  – – –  no r ūdīta stikla  8  5  
– – –  cits  
– – – –  rokas salikum ā 
7013 37 51 00  – – – – –  sl īpēti vai ar cit ādu apdari  8  5  
7013 37 59 00  – – – – –  cits  8  5  
– – – –  meh ānisk ā salikum ā 
7013 37 91 00  – – – – –  sl īpēti vai ar cit ādu apdari  8  5  
7013 37 99 00  – – – – –  cits  8  5  
– stikla galda serv ēšanas piederumi (iz ņemot dzeramtraukus) 
vai virtuves piederumi, iz ņemot stikla keramikas izstr ādāju­
mus  
7013 41  – –  no svina krist āla 
7013 41 10 00  – – –  rokas salikum ā 10  5  
7013 41 90 00  – – –  meh ānisk ā salikum ā 10  5LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/627
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7013 42 00 00  – –  no stikla, kura line ārās izplešan ās koeficients nep ārsniedz 
5 × 10  –6 vien ā kelvin ā, temperat ūras interv ālā no 0 °C l īdz 
300 °C  10 5  
7013 49  – –  cits  
7013 49 10 00  – – –  no r ūdīta stikla  10  5  
– – –  cits  
7013 49 91 00  – – – –  rokas salikum ā 10  5  
7013 49 99 00  – – – –  meh ānisk ā salikum ā 10  5  
– cit ādi stikla trauki  
7013 91  – –  no svina krist āla 
7013 91 10 00  – – –  rokas salikum ā 10  5  
7013 91 90 00  – – –  meh ānisk ā salikum ā 10  5  
7013 99 00 00  – –  cits  10  5  
7014 00 00 00  Stikla izstr ādājumi signaliz ācijai un optikas elementi (iz ņemot 
poz īcij ā 7015 min ētos), kas nav optiski apstr ādāti 10 3  
7015  Pulkste ņu stikli un taml īdz īgi stikli, redzi kori ģējošu un neko ­
riģējošu bri ļļu stikli, izliekti, ieliekti, dobi un taml īdz īgi, optiski 
neapstr ādāti; dobas stikla lodes un to segmenti š ādu stiklu 
ražošanai  
7015 10 00 00  –  redzi kori ģējošu bri ļļu stikli  10  3  
7015 90 00 00  –  cits  10  3  
7016  Bloki bru ģēšanai, pl ātnes, ķieģeļi, pl āksn ītes un taml īdz īgi 
izstr ādājumi no pres ēta vai lieta stikla, stiegroti vai nestiegroti, 
izmantojami b ūvdarbos vai celtniec ībā; stikla kluc īši un cit ādi 
stikla izstr ādājumi moza īkas un taml īdz īgiem dekorat īviem 
darbiem uz pamatnes vai bez t ās; vitr āžu stikli un taml īdz īgi 
stikli; daudzš ūnu stikls vai putustikls bloku, pane ļu, pl ākš ņu, 
apvalku vai taml īdz īgās form ās 
7016 10 00 00  –  stikla kluc īši un cit ādi stikla izstr ādājumi moza īkas un taml ī­
dz īgiem dekorat īviem darbiem uz pamatnes vai bez t ās 10 3  
7016 90  –  cits  
7016 90 10 00  – –  vitr āžu stikli un taml īdz īgi stikli  10  3  
7016 90 80 00  – –  cits  10  3LV L 161/628 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7017  Stikla trauki laboratoriju, higi ēnas un farm ācijas vajadz ībām, 
gradu ēti vai negradu ēti, kalibr ēti vai nekalibr ēti 
7017 10 00 00  –  no kaus ēta kvarca vai cit ādas kaus ētas kramzemes  10  3  
7017 20 00 00  –  no cit āda stikla, kura line ārās izplešan ās koeficients nep ār­
sniedz 5 × 10  –6 vien ā kelvin ā, temperat ūras interv ālā no 
0 °C l īdz 300 °C  10 3  
7017 90 00 00  –  cits  10  3  
7018  Stikla lod ītes, p ērļu imit ācijas, d ārgakme ņu un pusd ārgakme ņu 
imit ācijas un taml īdz īgi stikla izstr ādājumi, k ā ar ī izstr ādājumi 
no tiem, iz ņemot bižut ēriju; stikla acis, iz ņemot prot ēzes; 
statuetes un cit ādi dekor ējumi no stikla, kas apstr ādāts ar 
lodlampu, iz ņemot bižut ēriju; stikla mikrolod ītes, kuru 
diametrs nep ārsniedz 1 mm  
7018 10  –  stikla lod ītes, p ērļu imit ācijas, d ārgakme ņu vai pusd ārgak ­
me ņu imit ācijas un taml īdz īgi stikla s īkizstr ādājumi  
– – stikla lod ītes 
7018 10 11 00  – – –  sl īpētas un meh āniski pul ētas 10  3  
7018 10 19 00  – – –  cits  10  3  
7018 10 30 00  – –  p ērļu imit ācijas  10  3  
– – dārgakme ņu un pusd ārgakme ņu imit ācijas  
7018 10 51 00  – – –  sl īpētas un meh āniski pul ētas 10  3  
7018 10 59 00  – – –  cits  10  3  
7018 10 90 00  – –  cits  10  3  
7018 20 00 00  –  stikla mikrolod ītes, kuru diametrs nep ārsniedz 1 mm  10  3  
7018 90  –  cits  
7018 90 10 00  – –  stikla acis; stikla s īkpriekšmeti  10  3  
7018 90 90 00  – –  cits  10  3  
7019  Stikla š ķiedras (ieskaitot stikla vati) un to izstr ādājumi (piem ē­
ram, pavedieni, audumi)  
– šķiedru lentes, gr īstes, pavedieni un cirst ās š ķiedras (š ķipsnas)  
7019 11 00 00  – –  cirst ās š ķiedras (š ķipsnas), kuru garums nep ārsniedz 
50 mm  10 3  
7019 12 00 00  – –  gr īstes 10  3  
7019 19  – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/629
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7019 19 10 00  – – –  no filamentiem  10  3  
7019 19 90 00  – – –  no št āpe ļšķiedr ām 10  3  
– pl ānkl ājumi, kl ājumi, t ūbas, matra či, pl ātnes un taml īdz īgi 
neaustie izstr ādājumi  
7019 31 00 00  – –  tūbas 8  3  
7019 32 00 00  – –  pl ānkl ājumi  3  0  
7019 39 00 00  – –  cits  3  0  
7019 40 00 00  –  audumi no gr īstēm 10  3  
– cit ādi audumi  
7019 51 00 00  – –  kuru platums nep ārsniedz 30 cm  10  3  
7019 52 00 00  – –  kuru platums p ārsniedz 30 cm, audekla pinum ā, svar ā 
maz āk par 250 g/ m  2 , no filamentiem, ja vienk ārtas pave ­
diena line ārais bl īvums nep ārsniedz 136 teksus  10 3  
7019 59 00 00  – –  cits  10  3  
7019 90  –  cits  
7019 90 10 00  – –  no netekstilš ķiedr ām bl āķos vai flokos (beram ās īsšķiedras)  10  3  
7019 90 30 00  – –  apvalk čaulas un apvalkcaurules cauru ļvadu izol ācijai  10  3  
– – cits  
7019 90 91 00  – – –  no tekstilš ķiedr ām 10  3  
7019 90 99 00  – – –  cits  10  3  
7020 00  Cit ādi stikla izstr ādājumi  
7020 00 05 00  –  kvarca reaktoru caurules un tur ētāji, kas konstru ēti ievieto ­ 
šanai dif ūzijas un oksid ācijas kr āsn īs pusvad ītāju materi ālu 
ražošanai  0 0  
– stikla iekš ējās kolbas vakuumpudel ēm un cit ādiem vakuum ­
traukiem  
7020 00 07 00  – –  nepabeigtas  10  3  
7020 00 08 00  – –  pabeigtas  10  3  
– cits  
7020 00 10  – –  no kaus ēta kvarca vai cit ādas kaus ētās kramzemes  
7020 00 10 10  – – –  kaus ēta kvarca t īģeļi 2  0LV L 161/630 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7020 00 10 90  – – –  cits  10  3  
7020 00 30 00  – –  no stikla, kura line ārās izplešan ās koeficients nep ārsniedz 
5 × 10  –6 vien ā kelvin ā, temperat ūras interv ālā no 0 °C l īdz 
300 °C  10 3  
7020 00 80 00  – –  cits  10  3  
XIV XIV SADA ĻA - DABISKAS VAI KULTIV ĒTAS P ĒRLES, D ĀRG ­
AKME ŅI UN PUSD ĀRGAKME ŅI, D ĀRGMET ĀLI, AR 
DĀRGMET ĀLU PLA ĶĒTI MET ĀLI UN TO IZSTR ĀDĀJUMI; 
BIŽUT ĒRIJA; MON ĒTAS  
71 NODA ĻA 71 - DABISKAS VAI KULTIV ĒTAS P ĒRLES, D ĀRG ­
AKME ŅI UN PUSD ĀRGAKME ŅI, D ĀRGMET ĀLI, AR 
DĀRGMET ĀLU PLA ĶĒTI MET ĀLI UN TO IZSTR ĀDĀJUMI; 
BIŽUT ĒRIJA; MON ĒTAS  
I. DABISK ĀS VAI KULTIV ĒTĀS P ĒRLES UN D ĀRGAKME ŅI 
VAI PUSD ĀRGAKME ŅI 
7101  Dabisk ās vai kultiv ētās p ērles, apstr ādātas vai neapstr ādātas, 
šķirotas vai neš ķirotas, bet nesav ērtas, neiestr ādātas un neie ­
stiprin ātas; dabisk ās vai kultiv ētās p ērles, neš ķirotas, uz laiku 
sav ērtas ērtākai transport ēšanai  
7101 10 00 00  –  dabisk ās p ērles 5  0  
– kultiv ētās p ērles 
7101 21 00 00  – –  neapstr ādātas 5  0  
7101 22 00 00  – –  apstr ādātas 5  0  
7102  Apstr ādāti vai neapstr ādāti dimanti, bet neiedarin āti un nenos ­
tiprin āti 
7102 10 00 00  –  neš ķiroti  2  0  
– rūpnieciskie  
7102 21 00 00  – –  neapstr ādāti vai tikai saz āģēti, saskald īti vai rupji apstr ādāti 5  0  
7102 29 00 00  – –  cits  5  0  
– rūpniec ībā neizmantojamie  
7102 31 00 00  – –  neapstr ādāti vai tikai saz āģēti, saskald īti vai rupji apstr ādāti 0  0  
7102 39 00  – –  cits  
7102 39 00 10  – – –  paredz ēti sl īpēšanai  10  3  
7102 39 00 90  – – –  cits  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/631
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7103  D ārgakme ņi (iz ņemot dimantus) un pusd ārgakme ņi, apstr ādāti 
vai neapstr ādāti, š ķiroti vai neš ķiroti, bet nesav ērti, neiedarin āti 
un nenostiprin āti; neš ķiroti d ārgakme ņi (iz ņemot dimantus) 
un pusd ārgakme ņi, uz laiku sav ērti ērtākai transport ēšanai  
7103 10 00 00  –  neapstr ādāti vai tikai saz āģēti, saskald īti vai rupji apstr ādāti 2  0  
– cit ādi apstr ādāti 
7103 91 00 00  – –  rub īni, saf īri un smaragdi  2  0  
7103 99 00 00  – –  cits  2  0  
7104  Sint ētiskie vai re ģener ētie d ārgakme ņi un pusd ārgakme ņi, 
apstr ādāti vai neapstr ādāti, š ķiroti vai neš ķiroti, bet nesav ērti, 
neiedarin āti un nenostiprin āti; neš ķiroti sint ētiskie vai re ģene ­
rētie d ārgakme ņi un pusd ārgakme ņi, uz laiku sav ērti ērtākai 
transport ēšanai  
7104 10 00 00  –  pjezoelektriskais kvarcs  2  0  
7104 20 00 00  –  cit ādi, neapstr ādāti vai tikai saz āģēti vai rupji apstr ādāti 2  0  
7104 90 00 00  –  cits  2  0  
7105  Dabisko vai sint ētisko d ārgakme ņu vai pusd ārgakme ņu putek ļi 
un pulveris  
7105 10 00  –  dimantu  
7105 10 00 10  – –  no dabiskiem dimantiem  2  0  
7105 10 00 90  – –  cits  5  0  
7105 90 00 00  –  cits  5  0  
II. D ĀRGMET ĀLI UN AR D ĀRGMET ĀLU PLA ĶĒTI MET ĀLI 
7106  Sudrabs (ieskaitot ar zeltu vai plat īnu p ārkl ātu sudrabu), neap ­
str ādāts, da ļēji apstr ādāts vai pulverveid ā 
7106 10 00 00  –  pulveris  2  0  
– cits  
7106 91  – –  neapstr ādāts 
7106 91 10 00  – – –  ar raudzi ne maz āk par 999 da ļām sudraba no 1 000 
sakaus ējuma da ļām 2 0  
7106 91 90 00  – – –  ar raudzi maz āk par 999 da ļām sudraba no 1 000 sakau ­
sējuma  2 0  
7106 92  – –  da ļēji apstr ādātsLV L 161/632 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7106 92 20 00  – – –  ar raudzi ne maz āk par 750 da ļām sudraba no 1 000 
sakaus ējuma da ļām 2 0  
7106 92 80 00  – – –  ar raudzi maz āk par 750 da ļām sudraba no 1 000 sakau ­
sējuma  2 0  
7107 00 00 00  Parastie met āli, pla ķēti ar sudrabu, tikai da ļēji apstr ādāti 2  0  
7108  Zelts (ieskaitot platin ētu zeltu), neapstr ādāts, da ļēji apstr ādāts 
vai pulverveid ā 
– nemonet ārais 
7108 11 00 00  – –  pulveris  2  0  
7108 12 00 00  – –  cit ādas neapstr ādātas formas  2  0  
7108 13  – –  cit ādas da ļēji apstr ādātas formas  
7108 13 10 00  – – –  stie ņi, stieples un profili; pl āksnes; loksnes un sloksnes, 
kuru biezums bez jebk ādas pamatnes p ārsniedz 0,15 mm  2 0  
7108 13 80  – – –  cits  
7108 13 80 10  – – – –  caurules, caurul ītes un dobi stie ņi 5  0  
7108 13 80 90  – – – –  cits  2  0  
7108 20 00 00  –  monet ārais 2  0  
7109 00 00 00  Ar zeltu pla ķēti parastie met āli vai sudrabs, tikai da ļēji apstr ā­
dāts 2 0  
7110  Plat īns, neapstr ādāts, da ļēji apstr ādāts vai pulverveid ā 
– plat īns 
7110 11 00 00  – –  neapstr ādāts vai pulverveid ā 2  0  
7110 19  – –  cits  
7110 19 10 00  – – –  stie ņi, stieples un profili; pl āksnes; loksnes un sloksnes, 
kuru biezums bez jebk ādas pamatnes p ārsniedz 0,15 mm  2 0  
7110 19 80 00  – – –  cits  2  0  
– pall ādijs 
7110 21 00 00  – –  neapstr ādāts vai pulverveid ā 2  0  
7110 29 00 00  – –  cits  2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/633
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– rodijs  
7110 31 00 00  – –  neapstr ādāts vai pulverveid ā 2  0  
7110 39 00 00  – –  cits  2  0  
– ir īdijs, osmijs un rut ēnijs 
7110 41 00 00  – –  neapstr ādāts vai pulverveid ā 2  0  
7110 49 00 00  – –  cits  2  0  
7111 00 00 00  Ar plat īnu pla ķēti parastie met āli, sudrabs un zelts, tikai da ļēji 
apstr ādāts 5 0  
7112  D ārgmet ālu vai ar d ārgmet ālu pla ķētu met ālu l ūžņi un atl ūzas: 
cit ādi atkritumi un l ūžņi, kas satur d ārgmet ālus vai d ārgmet ālu 
savienojumus un kurus izmanto galvenok ārt d ārgmet ālu re ģe­
ner ēšanai  
7112 30 00 00  –  pelni, kas satur d ārgmet ālus vai d ārgmet ālu savienojumus  2  0  
– cits  
7112 91 00 00  – –  zelta, ieskaitot ar zeltu pla ķēta met āla, bet iz ņemot atliekas, 
kas satur citus d ārgmet ālus 2 0  
7112 92 00 00  – –  plat īna, ieskaitot ar plat īnu pla ķēta met āla, bet iz ņemot 
atliekas, kas satur citus d ārgmet ālus 2 0  
7112 99 00 00  – –  cits  2  0  
III. JUVELIERIZSTR ĀDĀJUMI, ZELTKA ĻU UN SUDRABKA ĻU 
DARIN ĀJUMI UN CIT ĀDI IZSTR ĀDĀJUMI  
7113  Juvelierizstr ādājumi un to da ļas no d ārgmet āla vai ar d ārgme ­
tālu pla ķēta met āla 
– no d ārgmet āla, ar elektrol ītisko p ārkl ājumu vai bez t ā, vai 
pla ķēta vai nepla ķēta ar d ārgmet ālu 
7113 11 00 00  – –  no sudraba, ar elektrol ītisko p ārkl ājumu vai bez t ā, vai 
pla ķēta vai nepla ķēta ar citu d ārgmet ālu 10 3  
7113 19 00 00  – –  no citiem d ārgmet āliem, ar elektrol ītisko p ārkl ājumu vai 
bez t ā, vai pla ķētiem vai nepla ķētiem ar d ārgmet ālu 10 3  
7113 20 00 00  –  no parast ā met āla, kas pla ķēts ar d ārgmet ālu 10  3  
7114  Zeltka ļu un sudrabka ļu darin ājumi un to da ļas no d ārgmet ā­
liem vai met āliem, kas pla ķēti ar d ārgmet āliem  
– no d ārgmet āla, ar elektrol ītisko p ārkl ājumu vai bez t ā, vai 
pla ķēta vai nepla ķēta ar d ārgmet āluLV L 161/634 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7114 11 00 00  – –  no sudraba, ar elektrol ītisko p ārkl ājumu vai bez t ā, vai 
pla ķēta vai nepla ķēta ar citu d ārgmet ālu 10 3  
7114 19 00 00  – –  no citiem d ārgmet āliem, ar elektrol ītisko p ārkl ājumu vai 
bez t ā, vai pla ķētiem vai nepla ķētiem ar d ārgmet ālu 10 3  
7114 20 00 00  –  no parast ā met āla, kas pla ķēts ar d ārgmet ālu 10  3  
7115  Cit ādi izstr ādājumi no d ārgmet āla vai met āla, kas pla ķēts ar 
dārgmet ālu 
7115 10 00 00  –  plat īna katalizatori stiep ļu t īkli ņa vai rež ģa veid ā 0  0  
7115 90  –  cits  
7115 90 10 00  – –  no d ārgmet āla 0  0  
7115 90 90 00  – –  no met āla, kas pla ķēts ar d ārgmet ālu 10  3  
7116  Izstr ādājumi no dabisk ām vai kultiv ētām p ērlēm, dabiskiem, 
sint ētiskiem vai re ģener ētiem d ārgakme ņiem vai pusd ārgakme ­ 
ņiem 
7116 10 00 00  –  no dabisk ām vai kultiv ētām p ērlēm 10  3  
7116 20  –  no dabiskiem, sint ētiskiem vai re ģener ētiem d ārgakme ņiem 
vai pusd ārgakme ņiem  
– – vien īgi no dabiskiem d ārgakme ņiem vai pusd ārgakme ņiem 
7116 20 11 00  – – –  kaklarotas, aproces un citi izstr ādājumi no dabiskiem 
dārgakme ņiem vai pusd ārgakme ņiem, kas vienk ārši 
sav ērti, bez aizdares vai citiem piederumiem  10 3  
7116 20 19 00  – – –  cits  10  3  
7116 20 90 00  – –  cits  10  3  
7117  Bižut ērija  
– no parast ā met āla ar elektrol ītisko d ārgmet āla p ārkl ājumu vai 
bez t ā 
7117 11 00 00  – –  apro ču pogas un apkakles pogas  5  0  
7117 19  – –  cits  
7117 19 10 00  – – –  ar stikla elementiem  5  0  
– – –  bez stikla elementiem  
7117 19 91 00  – – – –  zelt īti, sudraboti vai platin ēti 5  0  
7117 19 99 00  – – – –  cits  5  0  
7117 90 00 00  –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/635
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7118  Mon ētas 
7118 10  –  mon ētas (iz ņemot zelta mon ētas), kas nav likum īgs maks ā­ 
šanas l īdzeklis  
7118 10 10 00  – –  sudraba  5  0  
7118 10 90 00  – –  cits  5  0  
7118 90 00 00  –  cits  5  0  
XV XV SADA ĻA - PARASTIE MET ĀLI UN PARASTO MET ĀLU 
IZSTR ĀDĀJUMI  
72 NODA ĻA 72 - DZELZS UN T ĒRAUDS  
I. S ĀKOTN ĒJIE MATERI ĀLI; GRANUL ĒTI UN PULVERVEIDA 
IZSTR ĀDĀJUMI  
7201  P ārstr ādes čuguns un spogu ļčuguns liet ņos, blu ķos un cit ās 
pirmform ās 
7201 10  –  nele ģētais p ārstr ādes čuguns ar fosfora masas saturu 0,5 % 
vai maz āk 
– – ar mang āna masas saturu ne maz āk k ā 0,4 %  
7201 10 11 00  – – –  ar sil īcija masas saturu 1 % vai maz āk 5  0  
7201 10 19 00  – – –  ar sil īcija masas saturu vair āk nek ā 1 %  5  0  
7201 10 30 00  – –  ar mang āna masas saturu ne maz āk par 0,1 %, bet maz āk 
par 0,4 %  5 0  
7201 10 90 00  – –  ar mang āna masas saturu maz āk nek ā 0,1 %  5  0  
7201 20 00 00  –  nele ģētais p ārstr ādes čuguns ar fosfora masas saturu vair āk 
par 0,5 %  5 0  
7201 50  –  le ģētais p ārstr ādes čuguns; spogu ļčuguns  
7201 50 10 00  – –  le ģētais p ārstr ādes čuguns ar tit āna masas saturu ne maz āk 
kā 0,3 % un ne vair āk k ā 1 %, un van ādija masas saturu ne 
maz āk k ā 0,5 % un ne vair āk k ā 1 %  5 0  
7201 50 90 00  – –  cits  5  0  
7202  Ferosakaus ējumi  
– feromang āns 
7202 11  – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 2 %  
7202 11 20 00  – – –  granul ās, kas nav liel ākas par 5 mm, ar mang āna masas 
saturu vair āk par 65 %  3 0LV L 161/636 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7202 11 80 00  – – –  cits  5  0  
7202 19 00 00  – –  cits  5  0  
– ferosil īcijs 
7202 21 00 00  – –  ar sil īcija masas saturu vair āk nek ā 55 %  3  3  
7202 29  – –  cits  
7202 29 10 00  – – –  ar magnija masas saturu 4 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
10 %  3 3  
7202 29 90 00  – – –  cits  3  3  
7202 30 00 00  –  ferosil īcijmang āns 3  0  
– ferohroms  
7202 41  – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 4 %  
7202 41 10 00  – – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 4 %, bet ne vair āk k ā 
6 % 0 0  
7202 41 90 00  – – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 6 %  0  0  
7202 49  – –  cits  
7202 49 10 00  – – –  ar oglek ļa masas saturu ne vair āk k ā 0,05 %  3  3  
7202 49 50 00  – – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 0,05 %, bet ne vair āk 
kā 0,5 %  0 0  
7202 49 90 00  – – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 0,5 %, bet ne vair āk 
kā 4 %  3 3  
7202 50 00 00  –  ferohromsil īcijs 2  0  
7202 60 00 00  –  feroni ķelis 3  0  
7202 70 00 00  –  feromolibd ēns 2  0  
7202 80 00 00  –  ferovolframs un ferosil īcijvolframs  3  0  
– cits  
7202 91 00 00  – –  ferotit āns un ferosil īcijtit āns 2  0  
7202 92 00 00  – –  ferovan ādijs 2  0  
7202 93 00 00  – –  feroniobijs  2  0  
7202 99  – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/637
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7202 99 10 00  – – –  ferofosfors  3  0  
7202 99 30 00  – – –  ferosil īcijmagnijs  3  0  
7202 99 80 00  – – –  cits  3  0  
7203  Dzelzsr ūdas tieš ā reduc ēšan ā ieg ūtie produkti un citi porain ās 
dzelzs produkti gabalos, granul ās vai taml īdz īgās form ās; 
dzelzs gabalos, granul ās vai taml īdz īgās form ās, ar pamatele ­
menta saturu ne zem āku par 99,94 % no svara  
7203 10 00 00  –  dzelzsr ūdas tieš ā reduc ēšan ā ieg ūtie dzelzs produkti  5  0  
7203 90 00 00  –  cits  5  0  
7204  Dzelzs atkritumi un l ūžņi; dzelzs vai t ērauda liet ņi l ūžņu 
pārliešanai  
7204 10 00 00  –  lietuves čuguna atkritumi un l ūžņi 5  0  
– le ģētā tērauda atgriezumi un l ūžņi 
7204 21  – –  no ner ūsējoš ā tērauda  
7204 21 10 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 8 % vai vair āk 0  0  
7204 21 90 00  – – –  cits  0  0  
7204 29 00 00  – –  cits  0  0  
7204 30 00 00  –  alvotas dzelzs vai t ērauda atgriezumi un l ūžņi 0  0  
– cit ādi atgriezumi un l ūžņi 
7204 41  – –  virpošanas skaidas, atgriezumi, lauzt ās skaidas, fr ēzēšanas 
paliekas, z āģskaidas, sl īpēšanas da ļiņas, apgriešanas un štan ­
cēšanas atgriezumi, sapakoti vai nesapakoti saiš ķos 
7204 41 10 00  – – –  virpošanas skaidas, atgriezumi, lauzt ās skaidas, fr ēzēšanas 
paliekas, z āģskaidas, sl īpēšanas da ļiņas 0 0  
– – –  apgriešanas un štanc ēšanas atgriezumi  
7204 41 91 00  – – – –  saiš ķos 0  0  
7204 41 99 00  – – – –  cits  0  0  
7204 49  – –  cits  
7204 49 10 00  – – –  drupin āti (griezti)  0  0  
– – –  cits  
7204 49 30 00  – – – –  saiš ķos 0  0LV L 161/638 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7204 49 90 00  – – – –  cits  0  0  
7204 50 00 00  –  liet ņi l ūžņu p ārliešanai  0  0  
7205  Čuguna, spogu ļčuguna, dzelzs vai t ērauda granulas un pulveris  
7205 10 00 00  –  granulas  5  0  
– pulveri  
7205 21 00 00  – –  le ģētā tērauda  5  0  
7205 29 00 00  – –  cits  5  0  
II. DZELZS UN NELE ĢĒTAIS T ĒRAUDS  
7206  Dzelzs un nele ģētais t ērauds, liet ņos vai cit ās pirmform ās 
(iz ņemot dzelzi, kas min ēta poz īcij ā 7203)  
7206 10 00 00  –  liet ņi 0  0  
7206 90 00 00  –  cits  5  0  
7207  Dzelzs vai nele ģētā tērauda pusfabrik āti 
– ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7207 11  – –  ar taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) š ķērsgriezumu, ja 
platums nep ārsniedz dubultbiezumu  
– – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 
7207 11 11 00  – – – –  no autom ātu t ērauda  0  0  
– – – –  cits  
7207 11 14 00  – – – – –  ne biez āki par 130 mm  0  0  
7207 11 16 00  – – – – –  biez āki par 130 mm  0  0  
7207 11 90 00  – – –  kalti  0  0  
7207 12  – –  cit ādi, ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātveida) š ķērsgrie ­
zumu  
7207 12 10 00  – – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 0  0  
7207 12 90 00  – – –  kalti  0  0  
7207 19  – –  cits  
– – –  ar apa ļu vai daudzst ūrainu š ķērsgriezumu  
7207 19 12 00  – – – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/639
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7207 19 19 00  – – – –  kalti  0  0  
7207 19 80 00  – – –  cits  0  0  
7207 20  –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk 
– – ar taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) š ķērsgriezumu, ja 
platums nep ārsniedz dubultbiezumu  
– – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 
7207 20 11 00  – – – –  no autom ātu t ērauda  0  0  
– – – –  cit ādi, kas satur  
7207 20 15 00  – – – – –  0,25 % no svara vai vair āk, bet maz āk par 0,6 % 
oglekli  0 0  
7207 20 17 00  – – – – –  0,6 % no svara vai vair āk oglekli  0  0  
7207 20 19 00  – – –  kalti  0  0  
– – cit ādi, ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātveida) š ķērsgrie ­
zumu  
7207 20 32 00  – – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 0  0  
7207 20 39 00  – – –  kalti  0  0  
– – ar apa ļu vai daudzst ūrainu š ķērsgriezumu  
7207 20 52 00  – – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 0  0  
7207 20 59 00  – – –  kalti  0  0  
7207 20 80 00  – –  cits  0  0  
7208  Plakani dzelzs vai nele ģētā t ērauda velm ējumi ar platumu 
600 mm vai vair āk, karsti velm ēti, nepla ķēti, bez elektrol ītiska 
vai cita p ārkl ājuma  
7208 10 00 00  –  ru ļļos, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, ar reljefu 
rakstu  0 0  
– cit ādi, ru ļļos, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, kodi ­
nāti 
7208 25 00 00  – –  4,75 mm biezi vai biez āki 0  0  
7208 26 00 00  – –  3 mm biezi vai biez āki, bet ne biez āki par 4,75 mm  0  0  
7208 27 00 00  – –  pl ānāki par 3 mm  0  0  
– cit ādi, ru ļļos, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti 
7208 36 00 00  – –  biez āki par 10 mm  0  0LV L 161/640 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7208 37 00 00  – –  ar biezumu 4,75 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 
10 mm  0 0  
7208 38 00 00  – –  3 mm biezi vai biez āki, bet ne biez āki par 4,75 mm  0  0  
7208 39 00 00  – –  pl ānāki par 3 mm  0  0  
7208 40 00 00  –  ru ļļos net īti, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, ar 
reljefu rakstu  0 0  
– cit ādi, ru ļļos net īti, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti 
7208 51  – –  biez āki par 10 mm  
7208 51 20 00  – – –  biez āks par 15 mm  0  0  
– – –  platum ā p ārsniedz 10 mm, bet nep ārsniedz 15 mm:  
7208 51 91 00  – – – –  ir 2 050 mm vai vair āk 0  0  
7208 51 98 00  – – – –  nep ārsniedz 2 050 mm  0  0  
7208 52  – –  4,75 mm biezi vai biez āki, bet ne biez āki par 10 mm  
7208 52 10 00  – – –  četrpus īgi vai sl ēgt ā taisnst ūra kalibr ā velm ēti, ar platumu 
ne vair āk k ā 1 250 mm  0 0  
– – –  p ārējie, ar platumu  
7208 52 91 00  – – – –  ir 2 050 mm vai vair āk 0  0  
7208 52 99 00  – – – –  nep ārsniedz 2 050 mm  0  0  
7208 53  – –  3 mm biezi vai biez āki, bet ne biez āki par 4,75 mm  
7208 53 10 00  – – –  četrpus īgi vai sl ēgt ā taisnst ūra kalibr ā velm ēti, ar platumu 
ne vair āk k ā 1 250 mm un ar biezumu 4 mm vai vair āk 0 0  
7208 53 90 00  – – –  cits  0  0  
7208 54 00 00  – –  pl ānāki par 3 mm  0  0  
7208 90  –  cits  
7208 90 20 00  – –  Perfor ēts 0  0  
7208 90 80 00  – –  cits  0  0  
7209  Plakani dzelzs vai nele ģētā t ērauda velm ējumi ar platumu 
600 mm vai vair āk, auksti velm ēti (pres ēti aukst ā st āvokl ī), 
nepla ķēti, bez galvaniska vai cita p ārkl ājumaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/641
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– ru ļļos, p ēc aukst ās velm ēšanas (pres ēšanas aukst ā st āvokl ī) 
tālāk neapstr ādāti 
7209 15 00 00  – –  3 mm biezi vai biez āki 0  0  
7209 16  – –  biez āki par 1 mm, bet ne biez āki par 3 mm  
7209 16 10 00  – – –  “elektrotehniskie”  0  0  
7209 16 90 00  – – –  cits  0  0  
7209 17  – –  ar biezumu 0,5 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 1 mm  
7209 17 10 00  – – –  “elektrotehniskie”  0  0  
7209 17 90 00  – – –  cits  0  0  
7209 18  – –  pl ānāki par 0,5 mm  
7209 18 10 00  – – –  “elektrotehniskie”  0  0  
– – –  cits  
7209 18 91 00  – – – –  ar biezumu 0,35 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 
0,5 mm  0 0  
7209 18 99 00  – – – –  ne biez āki par 0,35 mm  0  0  
– ne ru ļļos, p ēc aukst ās velm ēšanas (pres ēšanas aukst ā st āvokl ī) 
tālāk neapstr ādāti 
7209 25 00 00  – –  3 mm biezi vai biez āki 0  0  
7209 26  – –  biez āki par 1 mm, bet ne biez āki par 3 mm  
7209 26 10 00  – – –  “elektrotehniskie”  0  0  
7209 26 90 00  – – –  cits  0  0  
7209 27  – –  ar biezumu 0,5 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 1 mm  
7209 27 10 00  – – –  “elektrotehniskie”  0  0  
7209 27 90 00  – – –  cits  0  0  
7209 28  – –  pl ānāki par 0,5 mm  
7209 28 10 00  – – –  “elektrotehniskie”  0  0  
7209 28 90 00  – – –  cits  0  0  
7209 90  –  citsLV L 161/642 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7209 90 20 00  – –  Perfor ēts 0  0  
7209 90 80 00  – –  cits  0  0  
7210  Plakani dzelzs un nele ģētā t ērauda velm ējumi ar platumu 
600 mm vai vair āk, pla ķēti, ar elektrol ītisku vai citu p ārkl ā­
jumu  
– ar alvas p ārkl ājumu  
7210 11 00 00  – –  0,5 mm biezi vai biez āki 0  0  
7210 12  – –  pl ānāki par 0,5 mm  
7210 12 20 00  – – –  baltais sk ārds 0  0  
7210 12 80 00  – – –  cits  0  0  
7210 20 00 00  –  ar svina p ārkl ājumu, ieskaitot svina un alvas sakaus ējuma 
pārkl ājumu  0 0  
7210 30 00 00  –  elektrol ītiski cinkoti  0  0  
– cit ādā veid ā cinkoti  
7210 41 00 00  – –  rievoti  0  0  
7210 49 00 00  – –  cits  0  0  
7210 50 00 00  –  ar hroma oks īdu vai hroma un hroma oks īdu p ārkl ājumu  0  0  
– ar alum īnija p ārkl ājumu  
7210 61 00 00  – –  ar alum īnija un cinka sakaus ējumu p ārkl ājumu  0  0  
7210 69 00 00  – –  cits  0  0  
7210 70  –  ar kr āsas, lakas vai plastmasas p ārkl ājumu  
7210 70 10 00  – –  baltais sk ārds un izstr ādājumi ar hroma oks īdu vai hroma 
un hroma oks īdu p ārkl ājumu, lakoti  0 0  
7210 70 80 00  – –  cits  0  0  
7210 90  –  cits  
7210 90 30 00  – –  pla ķēti 0  0  
7210 90 40 00  – –  ar alvas p ārkl ājumu un iespiedumu  0  0  
7210 90 80 00  – –  cits  0  0  
7211  Plakani dzelzs un nele ģētā t ērauda velm ējumi, ar platumu 
maz āk nek ā 600 mm, nepla ķēti, bez elektrol ītiska vai cita 
pārkl ājumaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/643
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti 
7211 13 00 00  – –  četrpus ēji vai sl ēgt ā taisnst ūrveida kalibr ā velm ēti, plat āki 
par 150 mm, ar biezumu ne maz āk k ā 4 mm, ru ļļos net īti 
un bez reljefa raksta  0 0  
7211 14 00 00  – –  cit ādi, 4,75 mm biezi un biez āki 0  0  
7211 19 00 00  – –  cits  0  0  
– p ēc aukst ās velm ēšanas (aukst ās pres ēšanas) t ālāk neapstr ā­
dāti 
7211 23  – –  ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7211 23 20 00  – – –  “elektrotehniskie”  0  0  
– – –  cits  
7211 23 30 00  – – –  ar biezumu 0,35 mm vai biez āki 0  0  
7211 23 80 00  – – – –  ne biez āki par 0,35 mm  0  0  
7211 29 00 00  – –  cits  0  0  
7211 90  –  cits  
7211 90 20 00  – –  Perfor ēts 0  0  
7211 90 80 00  – –  cits  0  0  
7212  Plakani dzelzs un nele ģētā t ērauda velm ējumi, ar platumu 
maz āk nek ā 600 mm, pla ķēti, ar elektrol ītisku vai citu p ārkl ā­
jumu  
7212 10  –  ar alvas p ārkl ājumu  
7212 10 10 00  – –  baltais sk ārds, p ēc virsmas apstr ādes t ālāk neapstr ādāts 0  0  
7212 10 90 00  – –  cits  0  0  
7212 20 00 00  –  elektrol ītiski cinkoti  0  0  
7212 30 00 00  –  cit ādā veid ā cinkoti  0  0  
7212 40  –  ar kr āsas, lakas vai plastmasas p ārkl ājumu  
7212 40 20 00  – –  baltais sk ārds, p ēc lakošanas t ālāk neapstr ādāts; velm ēts 
met āls, ar hroma oks īdu vai hroma un hroma oks īdu 
pārkl ājumu, lakots  0 0  
7212 40 80 00  – –  cits  0  0  
7212 50  –  ar cita veida p ārkl ājumuLV L 161/644 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7212 50 20 00  – –  ar hroma oks īda vai hroma un hroma oks īda p ārkl ājumu  0  0  
7212 50 30 00  – –  ar hroma vai ni ķeļa p ārkl ājumu  0  0  
7212 50 40 00  – –  ar vara p ārkl ājumu  0  0  
– – ar alum īnija p ārkl ājumu  
7212 50 61 00  – – –  ar alum īnija un cinka sakaus ējumu p ārkl ājumu  0  0  
7212 50 69 00  – – –  cits  0  0  
7212 50 90 00  – –  cits  0  0  
7212 60 00 00  –  pla ķēti 0  0  
7213  Stie ņi, karsti velm ēti, br īvi t ītos saiš ķos, no dzelzs vai nele ģētā 
tērauda  
7213 10 00 00  –  ar velm ēšanas proces ā ieg ūtiem dobumiem, izci ļņiem, riev ām 
un cit ādām deform ācij ām 0 0  
7213 20 00 00  –  cit ādi, no autom ātu t ērauda  0  0  
– cits  
7213 91  – –  ar ap ļveida š ķērsgriezumu maz āk nek ā 14 mm diametr ā 
7213 91 10 00  – – –  izmantošanai betona stiegrojumam  0  0  
7213 91 20 00  – – –  izmantošanai riepu kordam  0  0  
– – –  cits  
7213 91 41 00  – – – –  ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,06 %  0  0  
7213 91 49 00  – – – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 0,06 %, bet maz āk 
nek ā 0,25 %  0 0  
7213 91 70 00  – – – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk, bet maz āk par 
0,75 %  0 0  
7213 91 90 00  – – – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 0,75 %  0  0  
7213 99  – –  cits  
7213 99 10 00  – – –  ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  0  0  
7213 99 90 00  – – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/645
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7214  Cit ādi dzelzs un nele ģētā t ērauda stie ņi, bez turpm ākas 
apstr ādes p ēc kalšanas, karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas 
vai karst ās pres ēšanas, ta ču ieskaitot p ēc velm ēšanas liektus 
stie ņus 
7214 10 00 00  –  kalti  0  0  
7214 20 00 00  –  ar velm ēšanas proces ā ieg ūtiem dobumiem, izci ļņiem, riev ām 
un cit ām deform ācij ām vai p ēc velm ēšanas liekti  0 0  
7214 30 00 00  –  cit ādi, no autom ātu t ērauda  0  0  
– cits  
7214 91  – –  ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātu) š ķērsgriezumu  
7214 91 10 00  – – –  ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  0  0  
7214 91 90 00  – – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk 0  0  
7214 99  – –  cits  
– – –  ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7214 99 10 00  – – – –  izmantošanai betona stiegrojumam  0  0  
– – – –  cit ādi, ar apa ļu š ķērsgriezumu diametr ā 
7214 99 31 00  – – – – –  80 mm vai vair āk 0  0  
7214 99 39 00  – – – – –  nep ārsniedz 80 mm  0  0  
7214 99 50 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk, bet maz āk par 
0,6 %  
– – – –  ar apa ļu š ķērsgriezumu diametr ā 
7214 99 71 00  – – – – –  80 mm vai vair āk 0  0  
7214 99 79 00  – – – – –  nep ārsniedz 80 mm  0  0  
7214 99 95 00  – – – –  cits  0  0  
7215  Cit ādi dzelzs un nele ģētā tērauda stie ņi 
7215 10 00 00  –  no autom ātu t ērauda, p ēc aukst ās form ēšanas vai aukst ās 
apdares t ālāk neapstr ādāti 0 0  
7215 50  –  cit ādi, p ēc aukst ās form ēšanas vai aukst ās apdares t ālāk 
neapstr ādāti 
– – ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %LV L 161/646 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7215 50 11 00  – – –  ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātu) š ķērsgriezumu  0  0  
7215 50 19 00  – – –  cits  0  0  
7215 50 80 00  – –  ar masas saturu 0,25 % vai vair āk 0  0  
7215 90 00 00  –  cits  0  0  
7216  Dzelzs un nele ģētā t ērauda le ņķi, fasonprofili un speci ālie 
profili  
7216 10 00 00  –  U, I vai H profili, p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas 
vai pres ēšanas t ālāk neapstr ādāti, augstum ā līdz 80 mm  0 0  
– L un T profili, p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai 
pres ēšanas t ālāk neapstr ādāti, augstum ā līdz 80 mm  
7216 21 00 00  – –  L profili  0  0  
7216 22 00 00  – –  T profili  0  0  
– U, I vai H profili, p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas 
vai pres ēšanas t ālāk neapstr ādāti, 80 mm augsti vai augst āki 
7216 31  – –  U profili  
7216 31 10 00  – – –  80 mm augsti vai augst āki, bet ne augst āki par 220 mm  0  0  
7216 31 90 00  – – –  augst āki par 220 mm  0  0  
7216 32  – –  I profili  
– – –  80 mm augsti vai augst āki, bet ne augst āki par 220 mm  
7216 32 11 00  – – – –  ar paral ēlām atloka mal ām 0  0  
7216 32 19 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  augst āki par 220 mm  
7216 32 91 00  – – – –  ar paral ēlām atloka mal ām 0  0  
7216 32 99 00  – – – –  cits  0  0  
7216 33  – –  H profili  
7216 33 10 00  – – –  80 mm augsti vai augst āki, bet ne augst āki par 180 mm  0  0  
7216 33 90 00  – – –  augst āki par 180 mm  0  0  
7216 40  –  L vai T profili, p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai 
pres ēšanas t ālāk neapstr ādāti, 80 mm augsti vai augst ākiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/647
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7216 40 10 00  – –  L profili  0  0  
7216 40 90 00  – –  T profili  0  0  
7216 50  –  cit ādi le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili, p ēc karst ās 
velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ēšanas t ālāk neapstr ā­
dāti 
7216 50 10 00  – –  ar š ķērsgriezumu, ko var ievietot kvadr ātā ar 80 mm garu 
malu  0 0  
– – cits  
7216 50 91 00  – – –  profila galvas plates  0  0  
7216 50 99 00  – – –  cits  0  0  
– le ņķi, profili un speci ālie profili, p ēc aukst ās form ēšanas vai 
aukst ās apdares t ālāk neapstr ādāti 
7216 61  – –  ieg ūti no plakaniem velm ējumiem  
7216 61 10 00  – – –  C, L, U, Z, vai nenosl ēgtie profili  0  0  
7216 61 90 00  – – –  cits  0  0  
7216 69 00 00  – –  cits  0  0  
– cits  
7216 91  – –  auksti veidoti vai apdarin āti plakanie velm ējumi  
7216 91 10 00  – – –  profil ētas (vi ļņotas) loksnes  0  0  
7216 91 80 00  – – –  cits  0  0  
7216 99 00 00  – –  cits  0  0  
7217  Dzelzs vai nele ģētā tērauda stieples  
7217 10  –  bez elektrol ītiska vai cita p ārkl ājuma, pul ētas vai nepul ētas 
– – ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7217 10 10 00  – – –  ar maksim ālo š ķērsgriezumu l īdz 0,8 mm  0  0  
– – –  ar maksim ālo š ķērsgriezumu 0,8 mm vai vair āk 
7217 10 31 00  – – – –  ar velm ēšanas proces ā ieg ūtiem dobumiem, izci ļņiem, 
riev ām un cit ādām deform ācij ām 0 0  
7217 10 39 00  – – – –  cits  0  0LV L 161/648 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7217 10 50 00  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk, bet maz āk par 
0,6 %  0 0  
7217 10 90 00  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,6 % vai vair āk 0  0  
7217 20  –  ar cinka p ārkl ājumu  
– – ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7217 20 10 00  – – –  ar maksim ālo š ķērsgriezumu l īdz 0,8 mm  0  0  
7217 20 30 00  – – –  ar maksim ālo š ķērsgriezumu 0,8 mm vai vair āk 0  0  
7217 20 50 00  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk, bet maz āk par 
0,6 %  0 0  
7217 20 90 00  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,6 % vai vair āk 0  0  
7217 30  –  ar citu parasto met ālu p ārkl ājumu  
– – ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7217 30 41 00  – – –  ar vara p ārkl ājumu  0  0  
7217 30 49 00  – – –  cits  0  0  
7217 30 50 00  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk, bet maz āk par 
0,6 %  0 0  
7217 30 90 00  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,6 % vai vair āk 0  0  
7217 90  –  cits  
7217 90 20 00  – –  ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  0  0  
7217 90 50 00  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk, bet maz āk par 
0,6 %  0 0  
7217 90 90 00  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,6 % vai vair āk 0  0  
III. NER ŪSĒJOŠAIS T ĒRAUDS  
7218  Ner ūsējošais t ērauds liet ņos vai cit ās pirmform ās; ner ūsējoš ā 
tērauda pusfabrik āti 
7218 10 00 00  –  liet ņi un citas pirmformas  0  0  
– cits  
7218 91  – –  ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātu) š ķērsgriezumu  
7218 91 10 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/649
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7218 91 80 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  0  0  
7218 99  – –  cits  
– – –  ar kvadr ātveida š ķērsgriezumu  
7218 99 11 00  – – – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 0  0  
7218 99 19 00  – – – –  kalti  0  0  
– – –  cits  
7218 99 20 00  – – – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 0  0  
7218 99 80 00  – – – –  kalti  0  0  
7219  Plakani ner ūsējoš ā tērauda velm ējumi, ar platumu 600 mm vai 
vair āk 
– p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, ru ļļos 
7219 11 00 00  – –  biez āki par 10 mm  0  0  
7219 12  – –  ar biezumu 4,75 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 
10 mm  
7219 12 10 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7219 12 90 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  0  0  
7219 13  – –  3 mm biezi vai biez āki, bet ne biez āki par 4,75 mm  
7219 13 10 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7219 13 90 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  0  0  
7219 14  – –  pl ānāki par 3 mm  
7219 14 10 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7219 14 90 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  0  0  
– p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, ru ļļos net īti 
7219 21  – –  biez āki par 10 mm  
7219 21 10 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7219 21 90 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  0  0  
7219 22  – –  ar biezumu 4,75 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 
10 mmLV L 161/650 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7219 22 10 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7219 22 90 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  0  0  
7219 23 00 00  – –  3 mm biezi vai biez āki, bet ne biez āki par 4,75 mm  0  0  
7219 24 00 00  – –  pl ānāki par 3 mm  0  0  
– p ēc aukst ās velm ēšanas (aukst ās pres ēšanas) t ālāk neapstr ā­
dāti 
7219 31 00 00  – –  4,75 mm biezi vai biez āki 0  0  
7219 32  – –  3 mm biezi vai biez āki, bet ne biez āki par 4,75 mm  
7219 32 10 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7219 32 90 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  0  0  
7219 33  – –  biez āki par 1 mm, bet ne biez āki par 3 mm  
7219 33 10 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7219 33 90 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  0  0  
7219 34  – –  ar biezumu 0,5 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 1 mm  
7219 34 10 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7219 34 90 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  0  0  
7219 35  – –  pl ānāki par 0,5 mm  
7219 35 10 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7219 35 90 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  0  0  
7219 90  –  cits  
7219 90 20 00  – –  Perfor ēts 0  0  
7219 90 80 00  – –  cits  0  0  
7220  Plakani ner ūsējoš ā tērauda velm ējumi, ar platumu 600 mm vai 
vair āk 
– p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti 
7220 11 00 00  – –  4,75 mm biezi vai biez āki 0  0  
7220 12 00 00  – –  pl ānāki par 4,75 mm  0  0  
7220 20  –  p ēc aukst ās velm ēšanas (aukst ās pres ēšanas) t ālāk neapstr ā­
dātiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/651
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – ar biezumu 3 mm vai biez āki, kas satur  
7220 20 21 00  – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli 0  0  
7220 20 29 00  – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa 0  0  
– – biez āki par 0,35 mm, bet ne biez āki par 3 mm, kas satur  
7220 20 41 00  – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli 0  0  
7220 20 49 00  – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa 0  0  
– – ne biez āki par 0,35 mm, kas satur  
7220 20 81 00  – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli 0  0  
7220 20 89 00  – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa 0  0  
7220 90  –  cits  
7220 90 20 00  – –  Perfor ēts 0  0  
7220 90 80 00  – –  cits  0  0  
7221 00  Ner ūsējoš ā tērauda stie ņi, karsti velm ēti, br īvi t ītos saiš ķos 
7221 00 10 00  –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7221 00 90 00  –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  0  0  
7222  Citi ner ūsējoš ā t ērauda stie ņi; le ņķi, fasonprofili un speci ālie 
profili no ner ūsējoš ā tērauda  
– stie ņi, p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ē­ 
šanas t ālāk neapstr ādāti 
7222 11  – –  ar apa ļu š ķērsgriezumu  
– – –  diametr ā 80 mm vai vair āk, kas satur  
7222 11 11 00  – – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7222 11 19 00  – – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa 0  0  
– – –  diametr ā maz āk nek ā 80 mm, kas satur  
7222 11 81 00  – – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7222 11 89 00  – – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa 0  0  
7222 19  – –  citsLV L 161/652 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7222 19 10 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7222 19 90 00  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  0  0  
7222 20  –  stie ņi, p ēc aukst ās form ēšanas vai aukst ās apdares t ālāk 
neapstr ādāti 
– – ar apa ļu š ķērsgriezumu  
– – –  diametr ā 80 mm vai vair āk, kas satur  
7222 20 11 00  – – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7222 20 19 00  – – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa 0  0  
– – –  diametr ā 25 mm vai vair āk, bet maz āk par 80 mm, kas 
satur  
7222 20 21 00  – – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7222 20 29 00  – – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa 0  0  
– – –  diametr ā maz āk nek ā 25 mm, kas satur  
7222 20 31 00  – – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 0  0  
7222 20 39 00  – – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa 0  0  
– – cit ādi, kas satur  
7222 20 81 00  – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli 0  0  
7222 20 89 00  – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa 0  0  
7222 30  –  cit ādi stie ņi 
– – kalti, kas satur  
7222 30 51 00  – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli 0  0  
7222 30 91 00  – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa 0  0  
7222 30 97 00  – –  cits  0  0  
7222 40  –  le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili  
7222 40 10 00  – –  p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ēšanas 
tālāk neapstr ādāti 0 0  
7222 40 50 00  – –  p ēc aukst ās form ēšanas vai aukst ās apdaries t ālāk neapstr ā­
dāti 0 0  
7222 40 90 00  – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/653
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7223 00  Ner ūsējoš ā tērauda stieple  
– ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 
7223 00 11 00  – –  ar ni ķeļa masas saturu 28 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
31 %, un hroma masas saturu 20 % vai vair āk, bet ne 
vair āk k ā 22 %  0 0  
7223 00 19 00  – –  cits  0  0  
– ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  
7223 00 91 00  – –  ar hroma masas saturu 13 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
25 % un ar alum īnija masas saturu 3,5 % vai vair āk, bet ne 
vair āk k ā 6 %  0 0  
7223 00 99 00  – –  cits  0  0  
IV. CIT ĀDS LE ĢĒTAIS T ĒRAUDS; DOBI LE ĢĒTĀ UN NELE ­ 
ĢĒTĀ T ĒRAUDA STIE ŅI URBŠANAI  
7224  Cit āds le ģētais t ērauds liet ņos vai cit ās pirmform ās; cit āda 
ner ūsējoš ā tērauda pusfabrik āti 
7224 10  –  liet ņi un citas pirmformas  
7224 10 10 00  – –  no instrumentu t ērauda  0  0  
7224 10 90 00  – –  cits  0  0  
7224 90  –  cits  
7224 90 02 00  – –  no instrumentu t ērauda  0  0  
– – cits  
– – –  ar taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) š ķērsgriezumu  
– – – –  karsti velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 
– – – – –  platum ā, kas maz āks par dubultu biezumu  
7224 90 03 00  – – – – – –  no ātrgriez ējtērauda  0  0  
7224 90 05 00  – – – – – –  ar oglek ļa masas saturu ne vair āk nek ā 0,7 %, ar 
mang āna masas saturu 0,5 % vai vair āk, bet ne vair āk 
par 1,2 %, ar sil īcija masas saturu 0,6 % vai vair āk, 
bet ne vair āk par 2,3 %; ar bora masas saturu 
0,0008 % vai vair āk un ar jebk ādu citu elementu, 
kura daudzums ir maz āks par š ās noda ļas 1. piez īmes 
f) apakšpunkt ā min ēto minim ālo saturu  0 0  
7224 90 07 00  – – – – – –  cits  0  0  
7224 90 14 00  – – – – –  cits  0  0LV L 161/654 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7224 90 18 00  – – – –  kalti  0  0  
– – –  cits  
– – – –  karsti velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 
7224 90 31 00  – – – – –  ar oglek ļa masas saturu ne maz āk k ā 0,9 %, bet ne 
vair āk k ā 1,15 %, ar hroma masas saturu ne maz āk 
kā 0,5 %, bet ne vair āk k ā 2 % un ar molibd ēna 
masas saturu ne vair āk k ā 0,5 %  0 0  
7224 90 38 00  – – – – –  cits  0  0  
7224 90 90 00  – – – –  kalti  0  0  
7225  Plakani cit ādu le ģēto t ēraudu velm ējumi ar platumu 600 mm 
vai vair āk 
– no elektrotehnisk ā sil īcijt ērauda  
7225 11 00 00  – –  ar orient ētu graudu  0  0  
7225 19  – –  cits  
7225 19 10 00  – – –  karst ā velm ējuma  0  0  
7225 19 90 00  – – –  aukst ā velm ējuma  0  0  
7225 30  –  cit ādi, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, ru ļļos 
7225 30 10 00  – –  no instrumentu t ērauda  0  0  
7225 30 30 00  –  no ātrgriez ējtērauda  0  0  
7225 30 90 00  – –  cits  0  0  
7225 40  –  cit ādi, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, ru ļļos net īti 
7225 40 12 00  – –  no instrumentu t ērauda  0  0  
7225 40 15 00  – –  no ātrgriez ējtērauda  0  0  
– – cits  
7225 40 40 00  – – –  biez āks par 10 mm  0  0  
7225 40 60 00  – – –  4,75 mm biezi vai biez āki, bet ne biez āki par 10 mm  0  0  
7225 40 90 00  – – –  ne biez āka par 4,75 mm  0  0  
7225 50  –  cit ādi, p ēc aukst ās velm ēšanas (pres ēšanas aukst ā st āvokl ī) 
tālāk neapstr ādāti 
7225 50 20 00  –  no ātrgriez ējtērauda  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/655
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7225 50 80 00  – –  cits  0  0  
– cits  
7225 91 00 00  – –  elektrol ītiski cinkoti  0  0  
7225 92 00 00  – –  cit ādā veid ā cinkoti  0  0  
7225 99 00 00  – –  cits  0  0  
7226  Plakani citu le ģēto t ēraudu velm ējumi, ar platumu maz āk nek ā 
600 mm  
– no elektrotehnisk ā sil īcijt ērauda  
7226 11 00 00  – –  ar orient ētu graudu  0  0  
7226 19  – –  cits  
7226 19 10 00  – – –  p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti 0  0  
7226 19 80 00  – – –  cits  0  0  
7226 20 00 00  –  no ātrgriez ējtērauda  0  0  
– cits  
7226 91  – –  p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti 
7226 91 20 00  – – –  no instrumentu t ērauda  0  0  
– – –  cits  
7226 91 91 00  – – –  ar biezumu 4,75 mm vai biez āki 0  0  
7226 91 99 00  – – – –  ne biez āki par 4,75 mm  0  0  
7226 92 00 00  – –  p ēc aukst ās velm ēšanas (aukst ās pres ēšanas) t ālāk neapstr ā­
dāti 0 0  
7226 99  – –  cits  
7226 99 10 00  – – –  elektrol ītiski cinkoti  0  0  
7226 99 30 00  – – –  cit ādā veid ā cinkoti  0  0  
7226 99 70 00  – – –  cits  0  0  
7227  Karsti velm ēti citu le ģēto t ēraudu stie ņi br īvi t ītos saiš ķos 
7227 10 00 00  –  no ātrgriez ējtērauda  0  0  
7227 20 00 00  –  no sil īcijmang ānt ērauda  0  0LV L 161/656 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7227 90  –  cits  
7227 90 10 00  – –  ar bora masas saturu 0,0008 % vai vair āk un ar jebk ādu 
citu elementu, kura daudzums ir maz āks par š ās noda ļas 1. 
piez īmes f) punkt ā min ēto minim ālo saturu  0 0  
7227 90 50 00  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,9 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
1,15 %, ar hroma masas saturu 0,5 % vai vair āk, bet ne 
vair āk k ā 2 % un ar molibd ēna, ja t āds ir, masas saturu 
ne vair āk k ā 0,5 %  0 0  
7227 90 95 00  – –  cits  0  0  
7228  Citu le ģēto t ēraudu stie ņi; citu le ģēto t ēraudu le ņķi, fasonpro ­
fili un speci ālie profili; dobi le ģētā un nele ģētā tērauda stie ņi 
7228 10  –  ātrgriez ējtērauda stie ņi 
7228 10 20 00  – –  p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ēšanas 
tālāk neapstr ādāti; karsti velm ēti, karsti stiepti vai pres ēti, 
pēc pla ķēšanas t ālāk neapstr ādāti 0 0  
7228 10 50 00  – –  kalti  0  0  
7228 10 90 00  – –  cits  0  0  
7228 20  –  sil īcijmang ānt ērauda stie ņi 
7228 20 10 00  – –  p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ēšanas 
tālāk neapstr ādāti 0 0  
– – cits  
7228 20 91 00  – – –  p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ēšanas 
tālāk neapstr ādāti; karsti velm ēti, karsti stiepti vai pres ēti, 
pēc pla ķēšanas t ālāk neapstr ādāti 0 0  
7228 20 99 00  – – –  cits  0  0  
7228 30  –  cit ādi stie ņi, p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai 
pres ēšanas t ālāk neapstr ādāti 
7228 30 20 00  – –  no instrumentu t ērauda  0  0  
– – ar oglek ļa masas saturu 0,9 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
1,15 %, ar hroma masas saturu 0,5 % vai vair āk, bet ne 
vair āk k ā 2 % un ar molibd ēna, ja t āds ir, masas saturu 
ne vair āk k ā 0,5 %  
7228 30 41 00  – – –  ar apa ļu š ķērsgriezumu 80 mm vai vair āk diametr ā 0  0  
7228 30 49 00  – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/657
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – cits  
– – –  ar apa ļu š ķērsgriezumu, diametr ā 
7228 30 61 00  – – – –  ir 80 mm vai vair āk 0  0  
7228 30 69 00  – – – –  nep ārsniedz 80 mm  0  0  
7228 30 70 00  – – –  ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātveida) š ķērsgriezumu, 
četrpus ēji velm ēti 0 0  
7228 30 89 00  – – –  cits  0  0  
7228 40  –  cit ādi stie ņi, p ēc kalšanas t ālāk neapstr ādāti 
7228 40 10 00  – –  no instrumentu t ērauda  0  0  
7228 40 90 00  – –  cits  0  0  
7228 50  –  cit ādi stie ņi, p ēc aukst ās veidošanas vai aukst ās apdares t ālāk 
neapstr ādāti 
7228 50 20 00  – –  no instrumentu t ērauda  0  0  
7228 50 40 00  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,9 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
1,15 %, ar hroma masas saturu 0,5 % vai vair āk, bet ne 
vair āk k ā 2 % un ar molibd ēna, ja t āds ir, masas saturu 
ne vair āk k ā 0,5 %  0 0  
– – cits  
– – –  ar apa ļu š ķērsgriezumu, diametr ā 
7228 50 61 00  – – – –  ir 80 mm vai vair āk 0  0  
7228 50 69 00  – – – –  nep ārsniedz 80 mm  0  0  
7228 50 80 00  – – –  cits  0  0  
7228 60  –  cit ādi stie ņi 
7228 60 20 00  – –  no instrumentu t ērauda  0  0  
7228 60 80 00  – –  cits  0  0  
7228 70  –  le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili  
7228 70 10 00  – –  p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ēšanas 
tālāk neapstr ādāti 0 0  
7228 70 90 00  – –  cits  0  0  
7228 80 00 00  –  dobi stie ņi 0  0  
7229  Citu le ģēto t ēraudu stieplesLV L 161/658 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7229 20 00 00  –  no sil īcijmang ānt ērauda  0  0  
7229 90  –  cits  
7229 90 20 00  –  no ātrgriez ējtērauda  0  0  
7229 90 50 00  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,9 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
1,15 %, ar hroma masas saturu 0,5 % vai vair āk, bet ne 
vair āk k ā 2 % un ar molibd ēna, ja t āds ir, masas saturu 
ne vair āk k ā 0,5 %  0 0  
7229 90 90 00  – –  cits  0  0  
73 NODA ĻA 73 - DZELZS VAI T ĒRAUDA IZSTR ĀDĀJUMI  
7301  Dzelzs vai t ērauda rievkonstrukcijas, urbtas vai neurbtas, 
perfor ētas vai neperfor ētas, monol ītas vai izgatavotas no salik ­
tiem elementiem; metin āti dzelzs vai t ērauda le ņķi, fasonprofili 
un speci ālie profili  
7301 10 00 00  –  rievkonstrukcijas  0  0  
7301 20 00 00  –  le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili  0  0  
7302  Dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi dzelzce ļiem un tramvaju 
ce ļiem: sliedes, pretsliedes un zobain ās sliedes, p ārmiju sliedes, 
sliežu mezgla kruste ņi, p ārmiju stie ņi un cit ādi š ķērssavieno ­
jumi, gulš ņi, uzlikt ņi, palikt ņi, ķīļi, balstpalikt ņi, sliežu āķskr ū­
ves, atbalsta pl āksnes un savilkt ņi un citas deta ļas sliežu savie ­
nošanai un nostiprin āšanai  
7302 10  –  sliedes  
7302 10 10 00  – –  str āvvadošas, ar kr āsain ā met āla da ļām 0  0  
– – cits  
– – –  jauni  
– – – –  Vignoles parauga:  
7302 10 21 00  – – – – –  kuru viens metrs sver 46 kg vai vair āk 0  0  
7302 10 23 00  – – – – –  kuru viens metrs sver 27 kg vai vair āk, bet maz āk par 
46 kg  0 0  
7302 10 29  – – – – –  kuru viens metrs sver maz āk par 27 kg  
7302 10 29 10  – – – – –  kuru viens metrs sver maz āk par 20 kg  0  0  
7302 10 29 90  – – – – – –  cits  0  0  
7302 10 40  – – – –  grop ētas: 
7302 10 40 10  – – – – –  kuru viens metrs sver maz āk par 20 kg  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/659
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7302 10 40 90  – – – – –  cits  0  0  
7302 10 50  – – – –  cits  
7302 10 50 10  – – – – –  kuru viens metrs sver maz āk par 20 kg  0  0  
7302 10 50 90  – – – – –  cits  0  0  
7302 10 90 00  – – –  lietoti  0  0  
7302 30 00 00  –  p ārmiju sliedes, sliežu mezgla kruste ņi, p ārmiju stie ņi un 
cit ādi š ķērssavienojumi  5 0  
7302 40 00 00  –  uzlikt ņi un balstpalikt ņi 0  0  
7302 90 00 00  –  cits  0  0  
7303 00  Caurules, caurul ītes un dobie profili, no čuguna  
7303 00 10 00  –  spiediena sist ēm ās lietojamas caurules un caurul ītes 0  0  
7303 00 90 00  –  cits  0  0  
7304  Dzelzs (iz ņemot čugunu) vai t ērauda bezšuvju caurules, cauru ­
lītes un dobie profili  
– caurules, kuras izmanto naftas vai g āzes cauru ļvadiem  
7304 11 00  – –  no ner ūsējoš ā tērauda  
7304 11 00 10  – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 11 00 90  – – –  cits  0  0  
7304 19  – –  cits  
7304 19 10  – – –  kuru ārējais diametrs nep ārsniedz 168,3 mm  
7304 19 10 10  – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 19 10 90  – – – –  cits  0  0  
7304 19 30  – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 168,3 mm, bet nep ār­
sniedz 406,4 mm  
7304 19 30 10  – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 19 30 90  – – – –  cits  0  0  
7304 19 90  – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 406,4 mm  
7304 19 90 10  – – – –  termiski izol ētas 0  0LV L 161/660 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7304 19 90 90  – – – –  cits  0  0  
– Urbumu nostiprin āšanas caurules, s ūkņu un kompresoru 
caurules, urbšanas caurules, ko izmanto naftas vai g āzes 
urbumu urbšan ā 
7304 22 00 00  – –  urbšanas caurules  0  0  
7304 23 00 00  – –  cit ādas urbšanas caurules  0  0  
7304 24 00 00  – –  cit ādas, no ner ūsējoš ā tērauda  0  0  
7304 29  – –  cits  
7304 29 10 00  – – –  kuru ārējais diametrs nep ārsniedz 406,4 mm  0  0  
7304 29 30 00  – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 406,4 mm  0  0  
7304 29 90 00  – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 406,4 mm  0  0  
– Cit ādi, dzelzs vai nele ģētā t ērauda, ar apa ļu š ķērsgriezumu  
7304 31  – –  auksti stieptas vai auksti velm ētas (pres ētas aukst ā st āvokl ī) 
7304 31 20 00  – – –  prec īzijas caurules  0  0  
7304 31 80  – – –  cits  
7304 31 80 10  – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 31 80 90  – – – –  cits  0  0  
7304 39  – –  cits  
7304 39 10 00  – – –  neapstr ādātas, taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu biezumu, 
izmantošanai galvenok ārt cita š ķērsgriezuma un sieni ņu 
biezuma cauru ļu ražošan ā 0 0  
– – –  cits  
7304 39 30 00  – – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 421 mm un sieni ņu 
biezums p ārsniedz 10,5 mm  0 0  
– – – –  cits  
– – – – –  caurules ar uzgrieztu v ītni vai caurules, kur ām var 
uzgriezt v ītni (g āzes caurules)  
7304 39 52  – – – – – –  ar cinka p ārkl ājumu  
7304 39 52 10  – – – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 39 52 90  – – – – – – –  cits  0  0  
7304 39 58  – – – – – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/661
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7304 39 58 10  – – – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 39 58 90  – – – – – – –  cits  0  0  
– – – – –  cit ādas, kuru ārējais diametrs  
7304 39 92  – – – – – –  nep ārsniedz 168,3 mm  
7304 39 92 10  – – – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 39 92 90  – – – – – – –  cits  0  0  
7304 39 93  – – – – – –  p ārsniedz 168,3 mm, bet nep ārsniedz 406,4 mm  
7304 39 93 10  – – – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 39 93 90  – – – – – – –  cits  0  0  
7304 39 99  – – – – – –  p ārsniedz 406,4 mm  
7304 39 99 10  – – – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 39 99 90  – – – – – – –  cits  0  0  
– Cit ādi, ner ūsējoš ā tērauda, ar apa ļu š ķērsgriezumu  
7304 41 00  – –  auksti stieptas vai auksti velm ētas (pres ētas aukst ā st āvokl ī) 
7304 41 00 10  – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 41 00 90  – – –  cits  0  0  
7304 49  – –  cits  
7304 49 10 00  – – –  neapstr ādātas, taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu biezumu, 
izmantošanai galvenok ārt cita š ķērsgriezuma un sieni ņu 
biezuma cauru ļu ražošan ā 0 0  
– – –  cits  
7304 49 92  – – – –  kuru ārējais diametrs nep ārsniedz 406,4 mm  
7304 49 92 10  – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 49 92 90  – – – – –  cits  0  0  
7304 49 99  – – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 406,4 mm  
7304 49 99 10  – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 49 99 90  – – – – –  cits  0  0  
– Cit ādi, no cit āda le ģētā tērauda, ar apa ļu š ķērsgriezumuLV L 161/662 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7304 51  – –  auksti stieptas vai auksti velm ētas (pres ētas aukst ā st āvokl ī) 
– – –  taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu biezumu, no le ģētā 
tērauda, ar oglek ļa masas saturu ne maz āk k ā 0,9 %, bet 
ne vair āk k ā 1,15 %, hroma masas saturu ne maz āk k ā 
0,5 %, bet ne vair āk k ā 2 % un molibd ēna, ja t āds ir, 
masas saturu ne vair āk k ā 0,5 %, kuru garums  
7304 51 12 00  – – – –  nep ārsniedz 4,5 m  0  0  
7304 51 18 00  – – – –  p ārsniedz 4,5 m  0  0  
– – –  cits  
7304 51 81 00  – – – –  prec īzijas caurules  0  0  
7304 51 89 00  – – – –  cits  0  0  
7304 59  – –  cits  
7304 59 10 00  – – –  neapstr ādātas, taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu biezumu, 
izmantošanai galvenok ārt cita š ķērsgriezuma un sieni ņu 
biezuma cauru ļu ražošan ā 0 0  
– – –  cit ādas, taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu biezumu, no 
leģētā t ērauda, ar oglek ļa masas saturu ne maz āk k ā 
0,9 %, bet ne vair āk k ā 1,15 %, hroma masas saturu ne 
maz āk k ā 0,5 %, bet ne vair āk k ā 2 % un molibd ēna, ja 
tāds ir, masas saturu ne vair āk k ā 0,5 %, kuru garums  
7304 59 32 00  – – – –  nep ārsniedz 4,5 m  0  0  
7304 59 38 00  – – – –  p ārsniedz 4,5 m  0  0  
– – –  cits  
7304 59 92  – – – –  kuru ārējais diametrs nep ārsniedz 168,3 mm  
7304 59 92 10  – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 59 92 90  – – – –  cits  0  0  
7304 59 93  – – – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 168,3 mm, bet nep ār­
sniedz 406,4 mm  
7304 59 93 10  – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 59 93 90  – – – – –  cits  0  0  
7304 59 99  – – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 406,4 mm  
7304 59 99 10  – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7304 59 99 90  – – – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/663
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7304 90 00 00  –  cits  0  0  
7305  Citas dzelzs vai t ērauda caurules un caurul ītes (piem ēram, 
metin ātas, knied ētas vai taml īdz īgi sastiprin ātas) ar apa ļu 
šķērsgriezumu, kuru ārējais diametrs p ārsniedz 406,4 mm  
– caurules, kuras izmanto naftas vai g āzes cauru ļvadiem  
7305 11 00  – –  zem kuš ņu k ārtas ar loka metin āšanu izgatavotas garenšu ­
ves 
7305 11 00 10  – – –  termiski izol ētas 0  0  
7305 11 00 90  – – –  cits  0  0  
7305 12 00  – –  cit ādas, metin ātas garenšuv ē 
7305 12 00 10  – – –  termiski izol ētas 0  0  
7305 12 00 90  – – –  cits  0  0  
7305 19 00 00  – –  cits  0  0  
7305 20 00 00  –  urbumu nostiprin āšanas caurules, ko izmanto naftas un 
gāzes urbumu urbšan ā 0 0  
– cit ādas metin ātās 
7305 31 00  – –  metin ātas garenšuv ē 
7305 31 00 10  – – –  termiski izol ētas 0  0  
7305 31 00 90  – – –  cits  0  0  
7305 39 00  – –  cits  
7305 39 00 10  – – –  termiski izol ētas 0  0  
7305 39 00 90  – – –  cits  0  0  
7305 90 00 00  –  cits  0  0  
7306  Cit ādi dzelzs vai t ērauda cauru ļvadi, caurules, un dobie profili 
(piem ēram, ar va ļējo šuvi vai metin āti, knied ēti vai cit ādi 
sastiprin āti) 
– caurules, kuras izmanto naftas vai g āzes cauru ļvadiem  
7306 11  – –  metin ātās, no ner ūsējoš ā tērauda  
7306 11 10  – – –  metin ātas garenšuv ē 
7306 11 10 10  – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 11 10 90  – – – –  cits  0  0LV L 161/664 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7306 11 90  – – –  metin ātas spir ālšuv ē 
7306 11 90 10  – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 11 90 90  – – – –  cits  0  0  
7306 19  – –  cits  
– – –  metin ātas garenšuv ē 
7306 19 11  – –  ne vair āk par 168,3 mm  
7306 19 11 10  – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 19 11 90  – – – – –  cits  0  0  
7306 19 19  – – – –  p ārsniedz 168,3 mm, bet nep ārsniedz 406,4 mm  
7306 19 19 10  – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 19 19 90  – – – – –  cits  0  0  
7306 19 90  – – –  metin ātas spir ālšuv ē 
7306 19 90 10  – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 19 90 90  – – – –  cits  0  0  
– urbumu nostiprin āšanas caurules, s ūkņu un kompresoru 
caurules, ko izmanto naftas vai g āzes urbumu urbšan ā 
7306 21 00 00  – –  metin ātās, no ner ūsējoš ā tērauda  0  0  
7306 29 00 00  – –  cits  0  0  
7306 30  –  Cit ādi, no dzelzs vai nele ģētā t ērauda, metin āti, ar apa ļu 
šķērsgriezumu  
– – prec īzijas caurules, kuru sieni ņu biezums  
7306 30 11 00  – – –  nep ārsniedz 2 mm  0  0  
7306 30 19 00  – – –  p ārsniedz 2 mm  0  0  
– – cits  
– – –  caurules ar uzgrieztu v ītni vai caurules, kur ām var 
uzgriezt v ītni (g āzes caurules)  
7306 30 41  – – – –  ar cinka p ārkl ājumu  
7306 30 41 10  – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 30 41 90  – – – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/665
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7306 30 49  – – – –  cits  
7306 30 49 10  – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 30 49 90  – – – – –  cits  0  0  
– – –  cit ādas, kuru ārējais diametrs  
– – – –  nep ārsniedz 168,3 mm  
7306 30 72  – – – – –  ar cinka p ārkl ājumu (cinkotas)  
7306 30 72 10  – – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 30 72 90  – – – – – –  cits  0  0  
7306 30 77  – – – – –  cits  
7306 30 77 10  – – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 30 77 90  – – – – – –  cits  0  0  
7306 30 80  – – – –  p ārsniedz 168,3 mm, bet nep ārsniedz 406,4 mm  
7306 30 80 10  – – – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 30 80 90  – – – – –  cits  0  0  
7306 40  –  cit ādas, ner ūsējoš ā t ērauda, metin ātas, ar apa ļu š ķērsgrie ­
zumu  
7306 40 20  – –  auksti stieptas vai auksti velm ētas (pres ētas aukst ā st āvokl ī) 
7306 40 20 10  – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 40 20 90  – – –  cits  0  0  
7306 40 80  – –  cits  
7306 40 80 10  – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 40 80 90  – – –  cits  0  0  
7306 50  –  cit ādi, no cit āda le ģētā tērauda, metin āti, ar apa ļu š ķērsgrie ­
zumu  
7306 50 20 00  – –  prec īzijas caurules  0  0  
7306 50 80  – –  cits  
7306 50 80 10  – – –  termiski izol ētas 0  0  
7306 50 80 90  – – –  cits  0  0  
– cit ādi, metin āti, ar neapa ļu š ķērsgriezumuLV L 161/666 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7306 61  – – –  ar taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) š ķērsgriezumu, 
kura sieni ņu biezums  
– – –  nep ārsniedz 2 mm  
7306 61 11 00  – – – –  no nekorod ējoš ā (ner ūsējoš ā) t ērauda  0  0  
7306 61 19 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  p ārsniedz 2 mm  
7306 61 91 00  – – – –  no nekorod ējoš ā (ner ūsējoš ā) t ērauda  0  0  
7306 61 99 00  – – – –  cits  0  0  
7306 69  – –  citu izm ēru: 
7306 69 10 00  – – –  no nekorod ējoš ā (ner ūsējoš ā) t ērauda  0  0  
7306 69 90 00  – – –  cits  0  0  
7306 90 00 00  –  cits  0  0  
7307  Dzelzs vai t ērauda savienot ājelementi caurul ēm (piem ēram, 
savienojumi, le ņķa gabali, uzmavas)  
– lieti cauru ļu piederumi  
7307 11  – –  no neka ļam ā čuguna  
7307 11 10 00  – – –  izmantošanai spiediena sist ēm ās 5  0  
7307 11 90 00  – – –  cits  5  0  
7307 19  – –  cits  
7307 19 10 00  – – –  no ka ļama čuguna  5  0  
7307 19 90 00  – – –  cits  5  0  
– cit ādi, no ner ūsējoš ā tērauda  
7307 21 00 00  – –  atloki  5  0  
7307 22  – –  le ņķa gabali, l īkumi un uzmavas ar iegrieztu v ītni 
7307 22 10 00  – – –  uzmavas  0  0  
7307 22 90 00  – – –  le ņķa gabali un l īkumi  0  0  
7307 23  – –  piederumi sadurmetin āšanai  
7307 23 10 00  – – –  le ņķa gabali un l īkumi  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/667
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7307 23 90 00  – – –  cits  5  0  
7307 29  – –  cits  
7307 29 10 00  – – –  ar iegrieztu v ītni 5  0  
7307 29 30 00  – – –  metin āšanai  5  0  
7307 29 90 00  – – –  cits  5  0  
– cits  
7307 91 00 00  – –  atloki  5  0  
7307 92  – –  le ņķa gabali, l īkumi un uzmavas ar iegrieztu v ītni 
7307 92 10 00  – – –  uzmavas  0  0  
7307 92 90 00  – – –  le ņķa gabali un l īkumi  0  0  
7307 93  – –  piederumi sadurmetin āšanai  
– – –  kuru maksim ālais ārējais diametrs nep ārsniedz 609,6 mm  
7307 93 11 00  – – – –  le ņķa gabali un l īkumi  5  0  
7307 93 19 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  kuru maksim ālais ārējais diametrs p ārsniedz 609,6 mm  
7307 93 91 00  – – – –  le ņķa gabali un l īkumi  5  0  
7307 93 99 00  – – – –  cits  5  0  
7307 99  – –  cits  
7307 99 10  – – –  ar iegrieztu v ītni 
7307 99 10 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7307 99 10 90  – – – –  cits  5  0  
7307 99 30 00  – – –  metin āšanai  5  0  
7307 99 90 00  – – –  cits  5  0  
7308  Met ālkonstrukcijas (iz ņemot poz īcij ā 9406 iek ļaut ās salie ­
kam ās b ūvkonstrukcijas) un to da ļas (piem ēram, tilti un to 
sekcijas, sl ūžu v ārti, tor ņi, rež ģu konstrukcijas, jumti, jumta 
konstrukcijas, durvis un logi un to r āmji, durvju sliekš ņi, sl ēģi, 
balustr ādes, balsti un kolonnas) no dzelzs vai t ērauda; dzelzs 
vai t ērauda pl āksnes, stie ņi, le ņķi, profili, fasonprofili, caurules 
un taml īdz īgi izstr ādājumi, kas sagatavoti izmantošanai kons ­
trukcij āsLV L 161/668 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7308 10 00 00  –  tilti un tiltu sekcijas  0  0  
7308 20 00 00  –  piloni un rež ģu masti  0  0  
7308 30 00 00  –  durvis, logi un to aplodas, durvju sliekš ņi 0  0  
7308 40  –  stat ņi un taml īdz īga iek ārta b ūvsastatn ēm, veid ņiem, nožo ­
gojumiem vai raktuvju balstiem  
7308 40 10 00  – –  raktuvju balsti  0  0  
7308 40 90 00  – –  cits  0  0  
7308 90  –  cits  
7308 90 10 00  – –  aizsprosti, sl ūžas, sl ūžu v ārti, peldošas ku ģu piest ātnes, 
stacion āri doki un cit ādas iek ārtas j ūras un ūdensce ļu kons ­
trukcij ām 0 0  
– – cits  
– – –  tikai vai galvenok ārt no loksn ēm 
7308 90 51 00  – – – –  pane ļi no div ām profil ētu (ribotu) lokš ņu sieni ņām ar 
izol ācijas pild ījumu  0 0  
7308 90 59 00  – – – –  cits  0  0  
7308 90 99 00  – – –  cits  0  0  
7309 00  Dzelzs vai t ērauda tvertnes, cisternas, rezervu āri un taml ī­
dz īgas tilpnes jebkuru materi ālu (iz ņemot saspiestu un saš ķid­
rin ātu g āzi) glab āšanai, ar ietilp ību vair āk nek ā 300 l, ar apšu ­
vumu vai siltumizol āciju vai bez t ās, bez meh ānisk ā vai 
siltumtehnisk ā apr īkojuma  
7309 00 10 00  –  gāzei (iz ņemot saspiestu un saš ķidrin ātu g āzi) 7  0  
– šķidrumiem  
7309 00 30 00  – –  ar apšuvumu vai siltumizol āciju 7  0  
– – cit ādas, kuru tilp ība 
7309 00 51 00  – – –  p ārsniedz 100 000 l  7  0  
7309 00 59 00  – – –  nep ārsniedz 100 000 l  7  0  
7309 00 90 00  –  ciet ām viel ām 7  0  
7310  Dzelzs vai t ērauda cisternas, mucas, cilindri, kannas, kastes un 
taml īdz īgas tilpnes jebkura materi āla (iz ņemot saspiestu un 
saš ķidrin ātu g āzi) glab āšanai, ar ietilp ību ne vair āk k ā 300 l, 
ar apšuvumu vai bez t ā, ar siltumizol āciju vai bez t ās, bez 
meh ānisk ā vai siltumtehnisk ā apr īkojuma  
7310 10 00 00  –  ar ietilp ību 50 l vai vair āk 5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/669
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– ar ietilp ību maz āk nek ā 50 l  
7310 21  – –  konservu k ārbas, kas aizv ākojamas lod ējot vai atlokojot  
7310 21 11 00  – – –  konservu k ārbas, kas izmantojamas p ārtikas produktu 
uzglab āšanai  5 0  
7310 21 19 00  – – –  konservu k ārbas, kas izmantojamas dz ērienu uzglab āšanai  5  0  
– – –  cit ādas, kuru sieni ņu biezums  
7310 21 91 00  – – – –  nep ārsniedz 0,5 mm  5  0  
7310 21 99 00  – – – –  ir 0,5 mm vai vair āk 5  0  
7310 29  – –  cits  
7310 29 10 00  – – –  ar sieni ņu biezumu l īdz 0,5 mm  5  0  
7310 29 90 00  – – –  ar sieni ņu biezumu 0,5 mm vai vair āk 5  0  
7311 00  Dzelzs vai t ērauda tilpnes saspiestai vai saš ķidrin ātai g āzei 
7311 00 10 00  –  bezšuvju  5  0  
– cit ādas, ar ietilp ību 
7311 00 91 00  – –  līdz 1 000 l  5  0  
7311 00 99 00  – –  1 000 l vai vair āk 5  0  
7312  Dzelzs vai t ērauda stiep ļu vijumi, troses, tauvas, p ītas lentas un 
taml īdz īgi izstr ādājumi bez elektroizol ācijas  
7312 10  –  stiep ļu vijumi, tauvas un troses  
7312 10 20 00  – –  no ner ūsējoš ā tērauda  0  0  
– – cit ādas, kuru maksim ālais š ķērsgriezums  
– – – –  nep ārsniedz 3 mm  
7312 10 41 00  – – – –  p ārkl ātas ar vara un cinka sakaus ējumu (misi ņu) 0  0  
7312 10 49 00  – – – –  cits  0  0  
– – – –  p ārsniedz 3 mm  
– – – –  stiep ļu vijumi  
7312 10 61 00  – – – – –  bez p ārkl ājuma  0  0  
– – – – –  ar p ārkl ājumuLV L 161/670 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7312 10 65 00  – – – – – –  ar cinka p ārkl ājumu  0  0  
7312 10 69 00  – – – – – –  cits  0  0  
– – – –  tauvas un troses (ieskaitot tauvas sl ēgtos ritu ļos) 
– – – – –  bez p ārkl ājuma vai tikai ar cinka p ārkl ājumu, kuru 
maksim ālais š ķērsgriezums  
7312 10 81 00  – – – – – –  p ārsniedz 3 mm, bet nep ārsniedz 12 mm  0  0  
7312 10 83 00  – – – – – –  p ārsniedz 12 mm, bet nep ārsniedz 24 mm  0  0  
7312 10 85 00  – – – – – –  p ārsniedz 24 mm, bet nep ārsniedz 48 mm  0  0  
7312 10 89 00  – – – – – –  p ārsniedz 48 mm  0  0  
7312 10 98 00  – – – – –  cits  0  0  
7312 90 00 00  –  cits  0  0  
7313 00 00 00  Dzelzs vai t ērauda dzelo ņstieples; dzelzs vai t ērauda v ītā st īpa 
vai vienk ārša plakana stieple, dzelo ņstieple vai parast ā, un 
br īvi v īta dubultstieple, k ādu izmanto žogu pinumiem  0 0  
7314  Stiep ļu pinumi (ieskaitot bezgalu lentes), rež ģi, sieti un žogi 
no dzelzs vai t ērauda stiepl ēm; dzelzs vai t ērauda perfor ētas 
vilktas loksnes  
– stiep ļu pinumi  
7314 12 00 00  – –  ner ūsējoš ā tērauda bezgalu lentes maš īnām 0  0  
7314 14 00 00  – –  cit ādi ner ūsējoš ā tērauda stiep ļu pinumi  0  0  
7314 19 00 00  – –  cits  0  0  
7314 20  –  rež ģi, sieti un žogi, krustojumu viet ās metin āti, no stieples ar 
maksim ālo š ķērsgriezumu 3 mm vai vair āk un sieta acu 
izm ēru 100 cm  2 vai vair āk 
7314 20 10 00  – –  no rievotas stieples  0  0  
7314 20 90 00  – –  cits  0  0  
– cit ādi rež ģi, sieti un žogi, krustojumu viet ās metin āti 
7314 31 00 00  – –  ar cinka p ārkl ājumu  0  0  
7314 39 00 00  – –  cits  0  0  
– cit ādi stiep ļu pinumi, rež ģi, sieti un žogi  
7314 41  – –  ar cinka p ārkl ājumuLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/671
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7314 41 10 00  – – –  sieti ar sešst ūrain ām ac īm 0  0  
7314 41 90 00  – – –  cits  0  0  
7314 42  – –  ar plastmasas p ārkl ājumu  
7314 42 10 00  – – –  sieti ar sešst ūrain ām ac īm 0  0  
7314 42 90 00  – – –  cits  0  0  
7314 49 00 00  – –  cits  0  0  
7314 50 00 00  –  perfor ētas vilktas loksnes  0  0  
7315  Dzelzs vai t ērauda ķēdes un to da ļas 
– šarn īrķēdes un to da ļas 
7315 11  – –  velt ņu ķēdes 
7315 11 10 00  – – –  ko izmanto velosip ēdiem un motocikliem  5  0  
7315 11 90 00  – – –  cits  5  0  
7315 12 00 00  – –  cit ādas ķēdes 5  0  
7315 19 00 00  – –  deta ļas 5  0  
7315 20 00 00  –  pretsl īdes ķēdes 5  0  
– cit ādas ķēdes 
7315 81 00 00  – –  spraiš ļotas plakanposmu ķēdes 5  0  
7315 82  – –  cit ādas, ar metin ātiem locek ļiem 
7315 82 10 00  – – –  veidotas no elementiem ar maksim ālo š ķērsgriezumu 
16 mm vai maz āk 5 0  
7315 82 90 00  – – –  veidotas no elementiem, kuru maksim ālais š ķērsgriezums 
pārsniedz 16 mm  5 0  
7315 89 00 00  – –  cits  5  0  
7315 90 00 00  –  cit ādas deta ļas 5  0  
7316 00 00 00  Dzelzs vai t ērauda enkuri, dreki un to da ļas 5  0  
7317 00  Dzelzs vai t ērauda naglas, smailnaglas, spraud ītes, rievotas 
naglas, U veida āķi (iz ņemot poz īcij ā 8305 min ētos) un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi, ar citu met ālu galvi ņām vai bez t ām, 
izņemot izstr ādājumus ar vara galvi ņām 
7317 00 10 00  –  ras ēšanas spraud ītes 0  0LV L 161/672 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– cits  
– – auksti štanc ētas no stieples  
7317 00 20 00  – – –  naglas st īpās vai ritu ļos 0  0  
7317 00 40 00  – – –  rūdītas t ērauda naglas ar oglek ļa masas saturu 0,5 % vai 
vair āk 0 0  
– – –  cits  
7317 00 61 00  – – – –  ar cinka p ārkl ājumu  0  0  
7317 00 69 00  – – – –  cits  0  0  
7317 00 90 00  – –  cits  0  0  
7318  Dzelzs vai t ērauda skr ūves, bultskr ūves, uzgriež ņi, kokskr ūves, 
ieskr ūvējamie āķi, kniedes, ierievji, š ķelttapas, papl ākš ņi 
(ieskaitot atsperpl āksnes) un taml īdz īgi izstr ādājumi  
– vītņoti izstr ādājumi  
7318 11 00 00  – –  kokskr ūves ar prizmatisku galvu  5  0  
7318 12  – –  cit ādas kokskr ūves 
7318 12 10 00  – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  5  0  
7318 12 90  – – –  cits  
7318 12 90 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 12 90 90  – – – –  cits  5  0  
7318 13 00 00  – –  ieskr ūvējami āķi un gredzeni  5  0  
7318 14  – –  pašv ītņgriezes skr ūves 
7318 14 10 00  – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  2  0  
– – –  cits  
7318 14 91  – – – –  skr ūves ar noteikta garuma v ītni 
7318 14 91 10  – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 14 91 90  – – – – –  cits  5  0  
7318 14 99  – – – –  cits  
7318 14 99 10  – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/673
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7318 14 99 90  – – – – –  cits  5  0  
7318 15  – –  cit ādas skr ūves un bultskr ūves ar saviem uzgriež ņiem un 
papl ākš ņiem vai bez tiem  
7318 15 10  – – –  no stie ņiem, š ķirņu velm ējumiem vai stieples virpotas 
skr ūves, kuru k āta diametrs nep ārsniedz 6 mm  
7318 15 10 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 15 10 90  – – – –  cits  5  0  
– – –  cits  
7318 15 20 00  – – – –  dzelzce ļa sliežu ce ļa konstrukcijas elementu sastiprin āša ­
nai 5 0  
– – – –  cits  
– – – – –  bezgalvas skr ūves 
7318 15 30 00  – – – – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  5  0  
– – – – – –  cit ādas, ar stiepes iztur ību 
7318 15 41  – – – – – – –  maz āk par 800 Mpa  
7318 15 41 10  – – – – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 15 41 90  – – – – – – – –  cits  5  0  
7318 15 49 00  – – – – – – –  800 Mpa vai vair āk 5  0  
– – – – –  galvskr ūves  
– – – – – –  skr ūves ar riev ām un krusti ņu 
7318 15 51 00  – – – – – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  5  0  
7318 15 59  – – – – – – –  cits  
7318 15 59 10  – – – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 15 59 90  – – – – – – –  cits  5  0  
– – – – – –  sešst ūrainas gremdgalvas skr ūves 
7318 15 61  – – – – – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  
7318 15 61 10  – – – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 15 61 90  – – – – – – –  cits  5  0  
7318 15 69  – – – – – – –  citsLV L 161/674 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7318 15 69 10  – – – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 15 69 90  – – – – – – –  cits  5  0  
– – – – – –  skr ūves ar sešst ūrain ām galv ām 
7318 15 70 00  – – – – – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  5  0  
– – – – – – –  cit ādas, ar stiepes iztur ību 
7318 15 81  – – – – – – – –  maz āk par 800 Mpa  
7318 15 81 10  – – – – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 15 81 90  – – – – – – – –  cits  5  0  
7318 15 89  – – – – – – – –  800 Mpa vai vair āk 
7318 15 89 10  – – – – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 15 89 90  – – – – – – – –  cits  5  0  
7318 15 90  – – – – – –  cits  
7318 15 90 10  – – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 15 90 90  – – – – – –  cits  5  0  
7318 16  – –  uzgriež ņi 
7318 16 10  – – –  izvirpoti no stie ņiem, profiliem vai stieples ar pilnu š ķērs­
griezumu, kuru cauruma diametrs nep ārsniedz 6 mm  
7318 16 10 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 16 10 90  – – – –  cits  5  0  
– – –  cits  
7318 16 30  – – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  
7318 16 30 10  – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 16 30 90  – – – – –  cits  5  0  
– – – –  cits  
7318 16 50  – – – – –  paškontr ējošie uzgriež ņi 
7318 16 50 10  – – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 16 50 90  – – – – – –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/675
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – – –  cit ādi, kuru iekš ējais diametrs  
7318 16 91  – – – – – –  nep ārsniedz 12 mm  
7318 16 91 10  – – – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 16 91 90  – – – – – – –  cits  5  0  
7318 16 99  – – – – – –  p ārsniedz 12 mm  
7318 16 99 10  – – – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 16 99 90  – – – – – – –  cits  5  0  
7318 19 00  – –  cits  
7318 19 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 19 00 90  – – –  cits  5  0  
– nev ītņoti izstr ādājumi  
7318 21 00  – –  atsperpapl āksnes un citas sl ēgpl āksnes  
7318 21 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 21 00 90  – – –  cits  5  0  
7318 22 00  – –  cit ādas papl āksnes  
7318 22 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 22 00 90  – – –  cits  5  0  
7318 23 00  – –  kniedes  
7318 23 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 23 00 90  – – –  cits  5  0  
7318 24 00  – –  ierievji un š ķelttapas  
7318 24 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 24 00 90  – – –  cits  5  0  
7318 29 00  – –  cits  
7318 29 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7318 29 00 90  – – –  cits  1  0LV L 161/676 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7319  Šujamadatas, ad āmadatas, īleni, tamboradatas, rokdarbu īleni 
un taml īdz īgi izstr ādājumi darbam ar roku, no dzelzs vai 
tērauda; saspraužam ās adatas un cit ādas adatas no dzelzs vai 
tērauda, kas citur nav min ētas un iek ļautas  
7319 20 00 00  –  saspraužam ās adatas  5  0  
7319 30 00 00  –  citas kniepadatas  5  0  
7319 90  –  cits  
7319 90 10 00  – –  šujam ās adatas, l āpām ās adatas un adatas izš ūšanai  5  0  
7319 90 90 00  – –  cits  5  0  
7320  Dzelzs vai t ērauda atsperes un atspersloksnes  
7320 10  –  slokš ņu atsperes un to sloksnes  
– – veidotas karst ā st āvokl ī 
7320 10 11 00  – – –  lamin ētas atsperes un to sloksnes  5  0  
7320 10 19 00  – – –  cits  5  0  
7320 10 90 00  – –  cits  5  0  
7320 20  –  spir ālatsperes  
7320 20 20 00  – –  veidotas karst ā st āvokl ī 5  0  
– – cits  
7320 20 81  – – –  vilces spir ālatsperes  
7320 20 81 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7320 20 81 90  – – – –  cits  5  0  
7320 20 85  – – –  stiepes spir ālatsperes  
7320 20 85 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7320 20 85 90  – – – –  cits  5  0  
7320 20 89  – – –  cits  
7320 20 89 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7320 20 89 90  – – – –  cits  5  0  
7320 90  –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/677
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7320 90 10  – –  plakan ās spir ālatsperes  
7320 90 10 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7320 90 10 90  – – –  cits  5  0  
7320 90 30  – –  diskveida spir ālatsperes  
7320 90 30 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7320 90 30 90  – – –  cits  5  0  
7320 90 90  – –  cits  
7320 90 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7320 90 90 90  – – –  cits  5  0  
7321  Dzelzs vai t ērauda apkures un virtuves kr āsnis, kam īni un 
pl ītis (ieskaitot kr āsnis ar ieb ūvētiem centr ālapkures katliem), 
restes cepšanai, og ļu pannas, pl īts deg ļi, š ķīvju sild ītāji un 
taml īdz īga neelektriska sadz īves aparat ūra un t ās da ļas 
– kulin ārās apstr ādes apr īkojums un š ķīvju sild ītāji 
7321 11  – –  ar degg āzi vai ar degg āzi un citu kurin āmo 
7321 11 10 00  – – –  ar cepeškr āsni, ieskaitot atseviš ķas cepeškr āsnis 10  0  
7321 11 90 00  – – –  cits  5  0  
7321 12 00 00  – –  ar š ķidro kurin āmo 5  0  
7321 19 00 00  – –  ar cieto kurin āmo 5  0  
– cit ādas ier īces 
7321 81  – –  ar degg āzi vai ar degg āzi un citu kurin āmo 
7321 81 10 00  – – –  ar izpl ūdes cauruli  5  0  
7321 81 90 00  – – –  cits  5  0  
7321 82  – –  ar š ķidro kurin āmo 
7321 82 10 00  – – –  ar izpl ūdes cauruli  5  0  
7321 82 90 00  – – –  cits  5  0  
7321 89 00 00  – –  ar cieto kurin āmo 5  0  
7321 90 00 00  –  da ļas 5  0LV L 161/678 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7322  Dzelzs vai t ērauda centr ālapkures radiatori, kuriem neizmanto 
elektrisko sild īšanu, k ā ar ī to da ļas; dzelzs vai t ērauda gaisa 
sild ītāji un karst ā gaisa sadal ītāji (ieskaitot sadal ītājus, kas var 
sadal īt ar ī svaigu vai kondicion ētu gaisu), kam neizmanto elek ­
trisko sild īšanu, kuros iestr ādāts ar motoru darbin āms venti ­
lators, un to da ļas 
– radiatori un to da ļas 
7322 11 00 00  – –  no čuguna  10  0  
7322 19 00 00  – –  cits  5  0  
7322 90 00  –  cits  
7322 90 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 1  0  
– – cits  
7322 90 00 91  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7322 90 00 98  – – –  cits  5  0  
7323  Galda piederumi, virtuves piederumi vai citi m ājsaimniec ības 
priekšmeti un to da ļas no dzelzs vai t ērauda; dzelzs vai 
tērauda skaidas; dzelzs vai t ērauda kas īkļi, skr āpji vai spilven ­
tiņi un cimdi saimniec ības piederumu t īrīšanai un pul ēšanai 
un taml īdz īgi izstr ādājumi  
7323 10 00 00  –  dzelzs vai t ērauda skaidas; kas īkļi un skr āpji vai v īšķi saim ­
niec ības piederumu t īrīšanai un pul ēšanai, cimdi un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi  5 0  
– cits  
7323 91 00 00  – –  no čuguna, neemalj ēti 5  0  
7323 92 00 00  – –  no čuguna, emalj ēti 5  0  
7323 93  – –  no ner ūsējoš ā tērauda  
7323 93 10 00  – – –  galda piederumi  5  0  
7323 93 90 00  – – –  cits  5  0  
7323 94  – –  dzelzs (iz ņemot čuguna) vai t ērauda, emalj ēti 
7323 94 10 00  – – –  galda piederumi  5  0  
7323 94 90 00  – – –  cits  5  0  
7323 99  – –  cits  
7323 99 10 00  – – –  galda piederumi  5  0  
– – –  cits  
7323 99 91 00  – – – –  lakoti vai kr āsoti 5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/679
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7323 99 99 00  – – – –  cits  5  0  
7324  Dzelzs vai t ērauda sanit ārtehnikas izstr ādājumi un to da ļas 
7324 10 00  –  ner ūsējoš ā tērauda izlietnes un mazg ājamie galdi  
7324 10 00 10  – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
7324 10 00 90  – –  cits  5  0  
– vannas  
7324 21 00 00  – –  no čuguna, neemalj ētas vai emalj ētas 10  0  
7324 29 00 00  – –  cits  10  0  
7324 90 00  –  cit ādi, ieskaitot da ļas 
7324 90 00 10  – –  sanit ārtehnikas izstr ādājumi (iz ņemot to da ļas), izmanto ­ 
šanai civilaj ā avi ācij ā 0,5 0  
7324 90 00 90  – –  cits  5  0  
7325  Cit ādi lietie dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi  
7325 10  –  no neka ļam ā čuguna  
7325 10 50 00  – –  vāki un v ārstu k ārbas  5  0  
– – cits  
7325 10 92 00  – – –  notek ūde ņu sist ēm ām un ūdensapg ādes sist ēm ām 5  0  
7325 10 99 00  – – –  cits  5  0  
– cits  
7325 91 00 00  – –  dzirnavu bumbas un taml īdz īgi izstr ādājumi dzirnav ām 5  0  
7325 99  – –  cits  
7325 99 10 00  – – –  no ka ļama čuguna  5  0  
7325 99 90 00  – – –  cits  5  0  
7326  Citi dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi  
– kalti vai štanc ēti, bet bez turpm ākās apstr ādes 
7326 11 00 00  – –  dzirnavu bumbas un taml īdz īgi izstr ādājumi dzirnav ām 5  0  
7326 19  – –  citsLV L 161/680 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7326 19 10 00  – – –  kalti  5  0  
7326 19 90  – – –  cits  
7326 19 90 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7326 19 90 90  – – – –  cits  5  0  
7326 20  –  izstr ādājumi no dzelzs vai t ērauda stiepl ēm 
7326 20 30 00  – –  nelieli b ūri un sprosti  5  0  
7326 20 50 00  – –  stiep ļu grozi  5  0  
7326 20 80  – –  cits  
7326 20 80 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
7326 20 80 90  – – –  cits  5  0  
7326 90  –  cits  
7326 90 10 00  – –  šņaucamtabakas dozes, cigarešu etvijas, kosm ētikas l īdzek ļu 
kārbas un p ūdern īcas un taml īdz īgi l īdzn ēsājami izstr ādā­
jumi  5 0  
7326 90 30 00  – –  kāpnes un k āpš ļi 5  0  
7326 90 40 00  – –  palikt ņi un taml īdz īgas platformas pre ču p ārvietošanai  5  0  
7326 90 50 00  – –  trošu spoles, cauru ļu sist ēmu trumu ļi un taml īdz īgi izstr ā­
dājumi  5 0  
7326 90 60 00  – –  b ūvniec ībā izmantojami nemeh āniskie ventilatori, teknes, 
āķi un taml īdz īgi izstr ādājumi  5 0  
7326 90 70 00  – –  perfor ēti aizvari un taml īdz īgi lokš ņu izstr ādājumi, kas 
izmantojami ūdens filtr ēšanai drenu sist ēmu ieej ā 5 0  
– – cit ādi dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi  
7326 90 91 00  – – –  kalti  5  0  
7326 90 93  – – –  štanc ēti 
7326 90 93 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
7326 90 93 90  – – – –  cits  5  0  
7326 90 95 00  – – –  sa ķepin āti 5  0  
7326 90 98  – – –  cits  
7326 90 98 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/681
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7326 90 98 90  – – – –  cits  5  0  
74 NODA ĻA 74 - VARŠ UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
7401 00 00 00  Vara kuš ņi; cementvarš (nogulsn ēts varš)  0  0  
7402 00 00 00  Nerafin ēts varš; vara anodi elektrol ītiskai rafin ēšanai  0  0  
7403  Rafin ēts varš un vara sakaus ējumi, neapstr ādāti 
– rafin ēts varš  
7403 11 00 00  – –  katodi un katodu sekcijas  0  0  
7403 12 00 00  – –  stiep ļu liet ņi 0  0  
7403 13 00 00  – –  taisnst ūrveida sagataves  0  0  
7403 19 00 00  – –  cits  0  0  
– vara sakaus ējumi  
7403 21 00 00  – –  vara un cinka sakaus ējumi (misi ņš) 0  0  
7403 22 00 00  – –  vara un alvas sakaus ējumi (bronza)  0  0  
7403 29 00 00  – –  cit ādi vara sakaus ējumi (iz ņemot poz īcij ā 7405 min ētās 
ligat ūras) 0 0  
7404 00  Vara atgriezumi un l ūžņi 
7404 00 10 00  –  no rafin ēta vara  0  0  
– no vara sakaus ējumiem  
7404 00 91 00  – –  no vara un cinka sakaus ējumiem (misi ņa) 0  0  
7404 00 99 00  – –  cits  0  0  
7405 00 00 00  Vara ligat ūras 0  0  
7406  Vara pulveri un pl ēksnes  
7406 10 00 00  –  nesl āņainas strukt ūras pulveri  0  0  
7406 20 00 00  –  sl āņainas strukt ūras pulveri; pl ēksnes  0  0  
7407  Vara stie ņi un profili  
7407 10 00 00  –  no rafin ēta vara  0  0  
– no vara sakaus ējumiemLV L 161/682 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7407 21  – –  no vara un cinka sakaus ējumiem (misi ņa) 
7407 21 10 00  – – –  stie ņi 0  0  
7407 21 90 00  – – –  profili  0  0  
7407 29  – –  cits  
7407 29 10 00  – – –  no vara un ni ķeļa sakaus ējumiem (melhiora) vai vara, 
ni ķeļa un cinka sakaus ējumiem (jaunsudraba)  0 0  
7407 29 90 00  – – –  cits  0  0  
7408  Vara stieples  
– no rafin ēta vara  
7408 11 00 00  – –  ar š ķērsgriezuma maksim ālo izm ēru vair āk nek ā 6 mm  0  0  
7408 19  – –  cits  
7408 19 10 00  – – –  kuru maksim ālais š ķērsgriezums p ārsniedz 0,5 mm  0  0  
7408 19 90 00  – – –  kuru maksim ālais š ķērsgriezums nep ārsniedz 0,5 mm  0  0  
– no vara sakaus ējumiem  
7408 21 00 00  – –  no vara un cinka sakaus ējumiem (misi ņa) 0  0  
7408 22 00 00  – –  no vara un ni ķeļa sakaus ējumiem (melhiora) vai vara, 
ni ķeļa un cinka sakaus ējumiem (jaunsudraba)  0 0  
7408 29 00 00  – –  cits  0  0  
7409  Vara loksnes un sloksnes, kas ir biez ākas par 0,15 mm  
– no rafin ēta vara  
7409 11 00 00  – –  ritu ļos 0  0  
7409 19 00 00  – –  cits  0  0  
– no vara un cinka sakaus ējumiem (misi ņa) 
7409 21 00 00  – –  ritu ļos 0  0  
7409 29 00 00  – –  cits  0  0  
– no vara un alvas sakaus ējumiem (bronzas)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/683
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7409 31 00 00  – –  ritu ļos 0  0  
7409 39 00 00  – –  cits  0  0  
7409 40  –  no vara un ni ķeļa sakaus ējumiem (melhiora) vai vara, ni ķeļa 
un cinka sakaus ējumiem (jaunsudraba)  
7409 40 10 00  – –  no vara un ni ķeļa sakaus ējumiem (melhiora)  0  0  
7409 40 90 00  – –  no vara, ni ķeļa un cinka sakaus ējumiem (jaunsudraba)  0  0  
7409 90 00 00  –  no citiem vara sakaus ējumiem  0  0  
7410  Vara folija (spiesta vai nespiesta, uz pap īra, kartona, plas ­
tmasas vai taml īdz īgu materi ālu pamatnes vai bez pamatnes), 
ar biezumu (neskaitot jebkuru pamatni) ne vair āk k ā 0,15 mm  
– bez pamatnes  
7410 11 00 00  – –  no rafin ēta vara  0  0  
7410 12 00 00  – –  no vara sakaus ējumiem  0  0  
– ar pamatni  
7410 21 00 00  – –  no rafin ēta vara  0  0  
7410 22 00 00  – –  no vara sakaus ējumiem  0  0  
7411  Liela un maza diametra vara caurules  
7411 10  –  no rafin ēta vara  
– – taisnas, kuru sieni ņu biezums  
7411 10 11 00  – – –  p ārsniedz 0,6 mm  0  0  
7411 10 19 00  – – –  nep ārsniedz 0,6 mm  0  0  
7411 10 90 00  – –  cits  0  0  
– no vara sakaus ējumiem  
7411 21  – –  no vara un cinka sakaus ējumiem (misi ņa) 
7411 21 10 00  – – –  taisnas  0  0  
7411 21 90 00  – – –  cits  0  0  
7411 22 00 00  – –  no vara un ni ķeļa sakaus ējumiem (melhiora) vai vara, 
ni ķeļa un cinka sakaus ējumiem (jaunsudraba)  0 0  
7411 29 00 00  – –  cits  0  0LV L 161/684 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7412  Vara cauru ļu savienot ājelementi (piem ēram, savienojumi, le ņķa 
gabali, uzmavas)  
7412 10 00 00  –  no rafin ēta vara  0  0  
7412 20 00 00  –  no vara sakaus ējumiem  0  0  
7413 00  Stiep ļu vijumi, troses, p ītas lentas un taml īdz īgi izstr ādājumi 
bez elektroizol ācijas  
7413 00 20 00  –  no rafin ēta vara  0  0  
7413 00 80 00  –  no vara sakaus ējumiem  0  0  
[7414]  
7415  Naglas, daž āda veida spraud ītes, skavas (iz ņemot poz īcijas 
8305 izstr ādājumus) un taml īdz īgi izstr ādājumi no vara vai 
no dzelzs un t ērauda ar vara galvi ņām; vara skr ūves, bultskr ū­
ves, uzgriež ņi, ieskr ūvējamie āķi, kniedes, ierievji, š ķelttapas, 
papl āksnes (ar ī atsperpapl āksnes) un taml īdz īgi izstr ādājumi  
7415 10 00 00  –  naglas, ras ēšanas spraud ītes, skavas un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi  0 0  
– cit ādi nev ītņotie izstr ādājumi  
7415 21 00 00  – –  papl āksnes (ieskaitot atsperpapl āksnes)  0  0  
7415 29 00 00  – –  cits  0  0  
– cit ādi v ītņotie izstr ādājumi  
7415 33 00 00  – –  skr ūves; bultskr ūves un uzgriež ņi 0  0  
7415 39 00 00  – –  cits  0  0  
[7416]  
[7417]  
7418  Galda piederumi, virtuves piederumi un citi m ājsaimniec ības 
priekšmeti un to da ļas no vara; vara kas īkļi virtuves trauku 
tīrīšanai, spilventi ņi saimniec ības piederumu t īrīšanai un pul ē­ 
šanai, cimdi un taml īdz īgi izstr ādājumi no vara; sanit ārteh ­
nikas izstr ādājumi un to da ļas no vara  
– galda piederumi, virtuves piederumi un citi m ājsaimniec ības 
priekšmeti un to da ļas; kas īkļi un skr āpji vai v īšķi saimnie ­
cības piederumu t īrīšanai un pul ēšanai, cimdi un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  
7418 11 00 00  – –  kas īkļi virtuves trauku t īrīšanai, spilventi ņi saimniec ības 
piederumu t īrīšanai un pul ēšanai, cimdi un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  0 0  
7418 19  – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/685
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7418 19 10 00  – – –  neelektriskas kulin ārās apstr ādes vai sild īšanas ier īces 
sadz īves vajadz ībām un to da ļas no vara  0 0  
7418 19 90 00  – – –  cits  0  0  
7418 20 00 00  –  sanit ārtehnikas izstr ādājumi un to da ļas 0  0  
7419  Citi vara izstr ādājumi  
7419 10 00 00  –  ķēdes un to da ļas 0  0  
– cits  
7419 91 00 00  – –  lieti, veidoti, štanc ēti vai kalti, bet bez turpm ākas apstr ādes 0  0  
7419 99  – –  cits  
7419 99 10 00  – – –  pinumi no vara stieplem (ari bezgalu lentes) ar ákersgrie ­
zumu, kas nav lielaks par 6 mm, re ġgi un sieti; perforetas 
vilktas loksnes no vara  0 0  
7419 99 30 00  – – –  vara atsperes  0  0  
7419 99 90 00  – – –  cits  0  0  
75 NODA ĻA 75 - NI ĶELIS UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
7501  Ni ķeļa kuš ņi, ni ķeļa oks īda aglomer āti un cit ādi ni ķeļa meta ­
lur ģijas starpprodukti  
7501 10 00 00  –  ni ķeļa kuš ņi 0  0  
7501 20 00 00  –  ni ķeļa oks īdu aglomer āti un cit ādi ni ķeļa metalur ģijas starp ­
produkti  0 0  
7502  Neapstr ādāts ni ķelis 
7502 10 00 00  –  nele ģētais ni ķelis 0  0  
7502 20 00 00  –  ni ķeļa sakaus ējumi  0  0  
7503 00  Ni ķeļa atgriezumi un l ūžņi 
7503 00 10 00  –  no nele ģētā ni ķeļa 0  0  
7503 00 90 00  –  no ni ķeļa sakaus ējumiem  0  0  
7504 00 00 00  Ni ķeļa pulveris un pl ēksnes  0  0  
7505  Ni ķeļa stie ņi, profili un stieples  
– stie ņi un profiliLV L 161/686 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7505 11 00 00  – –  no nele ģētā ni ķeļa 0  0  
7505 12 00 00  – –  no ni ķeļa sakaus ējumiem  0  0  
– stieples  
7505 21 00 00  – –  no nele ģētā ni ķeļa 0  0  
7505 22 00 00  – –  no ni ķeļa sakaus ējumiem  0  0  
7506  Ni ķeļa pl āksnes, loksnes, sloksnes un folija  
7506 10 00 00  –  no nele ģētā ni ķeļa 0  0  
7506 20 00 00  –  no ni ķeļa sakaus ējumiem  0  0  
7507  Ni ķeļa caurules un caurul ītes un to savienot ājelementi (piem ē­
ram, savienojumi, le ņķa gabali, uzmavas)  
– caurules un caurul ītes 
7507 11 00 00  – –  no nele ģētā ni ķeļa 0  0  
7507 12 00 00  – –  no ni ķeļa sakaus ējumiem  0  0  
7507 20 00 00  –  cauru ļu un caurul īšu savienot ājelementi  0  0  
7508  Cit ādi izstr ādājumi no ni ķeļa 
7508 10 00 00  –  ni ķeļa stiep ļu pinumi, rež ģi, sieti  0  0  
7508 90 00 00  –  cits  0  0  
76 NODA ĻA 76 - ALUM ĪNIJS UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
7601  Neapstr ādāts alum īnijs 
7601 10 00 00  –  nele ģētais alum īnijs 0  0  
7601 20  –  alum īnija sakaus ējumi  
7601 20 10 00  – –  pirm ējie 0  0  
– – sekund ārie 
7601 20 91 00  – – –  stie ņos vai š ķidr ā veid ā 0  0  
7601 20 99 00  – – –  cits  0  0  
7602 00  Alum īnija atgriezumi un l ūžņi 
– atgriezumiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/687
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7602 00 11 00  – –  virpošanas skaidas, atgriezumi, lauzt ās skaidas, fr ēzēšanas 
paliekas, z āģskaidas, sl īpēšanas da ļiņas; kr āsotu, p ārkl ātu vai 
sastiprin ātu lokš ņu un foliju, kuru biezums nep ārsniedz 
0,2 mm (neskaitot jebkuras pamatnes biezumu) atgriezumi.  0 0  
7602 00 19 00  – –  cit ādi (ieskaitot br āķētus izstr ādājumus)  0  0  
7602 00 90 00  –  lūžņi 0  0  
7603  Alum īnija pulveri un pl ēksnes  
7603 10 00 00  –  nesl āņainas strukt ūras pulveri  0  0  
7603 20 00 00  –  sl āņainas strukt ūras pulveri; pl ēksnes  0  0  
7604  Alum īnija stie ņi un profili  
7604 10  –  no nele ģētā alum īnija 
7604 10 10 00  – –  stie ņi 0  0  
7604 10 90 00  – –  profili  0  0  
– no alum īnija sakaus ējumiem  
7604 21 00 00  – –  dobie profili  0  0  
7604 29  – –  cits  
7604 29 10 00  – – –  stie ņi 0  0  
7604 29 90 00  – – –  profili  0  0  
7605  Alum īnija stieples  
– no nele ģētā alum īnija 
7605 11 00 00  – –  ar š ķērsgriezuma maksim ālo izm ēru vair āk nek ā 7 mm  0  0  
7605 19 00 00  – –  cits  0  0  
– no alum īnija sakaus ējumiem  
7605 21 00 00  – –  ar š ķērsgriezuma maksim ālo izm ēru vair āk nek ā 7 mm  0  0  
7605 29 00 00  – –  cits  0  0  
7606  Alum īnija pl ātnes, loksnes un sloksnes, kas ir biez ākas par 
0,2 mm  
– taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida)LV L 161/688 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7606 11  – –  no nele ģētā alum īnija 
7606 11 10 00  – – –  kr āsotas, lakotas vai p ārkl ātas ar plastmasu  0  0  
– – –  cit ādas, kuru biezums  
7606 11 91 00  – – – –  nep ārsniedz 3 mm  0  0  
7606 11 93 00  – – – –  nav maz āks par 3 mm, bet maz āks par 6 mm  0  0  
7606 11 99 00  – – – –  nav maz āks par 6 mm  0  0  
7606 12  – –  no alum īnija sakaus ējumiem  
7606 12 10 00  – – –  sloksnes žal ūzij ām 0  0  
– – –  cits  
7606 12 50 00  – – – –  kr āsotas, lakotas vai p ārkl ātas ar plastmasu  0  0  
– – – –  cit ādas, kuru biezums  
7606 12 91 00  – – – – –  nep ārsniedz 3 mm  0  0  
7606 12 93 00  – – – – –  nav maz āks par 3 mm, bet maz āks par 6 mm  0  0  
7606 12 99 00  – – – – –  nav maz āks par 6 mm  0  0  
– cits  
7606 91 00 00  – –  no nele ģētā alum īnija 0  0  
7606 92 00 00  – –  no alum īnija sakaus ējumiem  0  0  
7607  Alum īnija folija (spiesta vai nespiesta, uz pap īra, kartona, plas ­
tmasas vai taml īdz īgu materi ālu pamatnes vai bez pamatnes), 
ar biezumu (neskaitot jebkuru pamatni) ne vair āk k ā 0,2 mm  
– bez pamatnes  
7607 11  – –  velm ēta, bet t ālāk neapstr ādāta 
7607 11 10 00  – – –  ne biez āka par 0,021 mm  0  0  
7607 11 90 00  – – –  vismaz 0,021 mm bieza, bet ne biez āka par 0,2 mm  0  0  
7607 19  – –  cits  
7607 19 10 00  – – –  ne biez āka par 0,021 mm  0  0  
– – –  vismaz 0,021 mm bieza, bet ne biez āka par 0,2 mmLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/689
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7607 19 91 00  – – – –  pašl īm ējošas  0  0  
7607 19 99 00  – – – –  cits  0  0  
7607 20  –  ar pamatni  
7607 20 10 00  – –  ne biez āka (neskaitot jebkuru pamatni) par 0,021 mm  0  0  
– – vismaz 0,021 mm bieza (neskaitot jebkuru pamatni), bet 
ne biez āka par 0,2 mm  
7607 20 91 00  – – –  pašl īm ējoša  0  0  
7607 20 99 00  – – –  cits  0  0  
7608  Alum īnija caurules un caurul ītes 
7608 10 00 00  –  no nele ģētā alum īnija 0  0  
7608 20  –  no alum īnija sakaus ējumiem  
7608 20 20 00  – –  metin ātas 0  0  
– – cits  
7608 20 81 00  – – –  p ēc štanc ēšanas t ālāk neapstr ādātas 0  0  
7608 20 89 00  – – –  cits  0  0  
7609 00 00 00  Alum īnija cauru ļu savienot ājelementi (piem ēram, savienojumi, 
leņķa gabali, uzmavas)  0 0  
7610  Alum īnija konstrukcijas (iz ņemot saliekamas b ūvkonstrukcijas, 
kas min ētas poz īcij ā 9406) un to da ļas (piem ēram, tilti un to 
sekcijas, piloni, rež ģu masti, jumta p ārsegumi, b ūvkopnes, 
durvis, logi un to aplodas, durvju sliekš ņi, margas, balsti un 
kolonnas); alum īnija pl āksnes, stie ņi, profili, caurules un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi, kas sagatavoti izmantošanai konstrukcij ās 
7610 10 00 00  –  durvis, logi un to aplodas, durvju sliekš ņi 0  0  
7610 90  –  cits  
7610 90 10 00  – –  tilti un to sekcijas, piloni un rež ģu masti  0  0  
7610 90 90 00  – –  cits  0  0  
7611 00 00 00  Alum īnija cisternas, tvertnes, kubli un taml īdz īgas tilpnes no 
alum īnija jebkuras vielas (iz ņemot saspiestu vai saš ķidrin ātu 
gāzi) glab āšanai, ar ietilp ību vair āk nek ā 300 l, ar apšuvumu 
vai bez t ā, ar siltumizol āciju vai bez t ās, bez meh ānisk ā vai 
siltumtehnisk ā apr īkojuma  0 0LV L 161/690 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7612  Alum īnija cisternas, mucas, trumu ļi, kastes un taml īdz īgas 
tilpnes (ieskaitot neizjaucamas un saliekamas cilindriskas 
tilpnes) jebkuras vielas (iz ņemot saspiestu vai saš ķidrin ātu 
gāzi) glab āšanai, ar ietilp ību ne vair āk k ā 300 l, ar apdari 
vai bez t ās, ar siltumizol āciju vai bez t ās, bez meh ānisk ā vai 
siltumtehnisk ā apr īkojuma  
7612 10 00 00  –  cilindriskas saliekamas tilpnes  0  0  
7612 90  –  cits  
7612 90 10 00  – –  cilindriskas neizjaucamas tilpnes  0  0  
7612 90 20 00  – –  tilpnes aerosoliem  0  0  
– – cit ādas, ar ietilp ību 
7612 90 91 00  – – –  50 l vai vair āk 0  0  
7612 90 98 00  – – –  maz āk par 50 l  0  0  
7613 00 00 00  Alum īnija tilpnes saspiestai vai saš ķidrin ātai g āzei 0  0  
7614  Alum īnija stiep ļu vijumi, troses, p ītas lentas un taml īdz īgi 
izstr ādājumi bez elektroizol ācijas  
7614 10 00 00  –  ar t ērauda serdi  0  0  
7614 90 00 00  –  cits  0  0  
7615  Galda piederumi, virtuves piederumi un citi m ājsaimniec ības 
priekšmeti un to da ļas no alum īnija; alum īnija kas īkļi un 
skr āpji vai v īšķi, cimdi un taml īdz īgi izstr ādājumi saimniec ības 
piederumu t īrīšanai un pul ēšanai; sanit ārtehnikas izstr ādājumi 
un to da ļas no alum īnija  
– galda piederumi, virtuves piederumi un citi m ājsaimniec ības 
priekšmeti un to da ļas; kas īkļi un skr āpji vai v īšķi saimnie ­
cības piederumu t īrīšanai un pul ēšanai, cimdi un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  
7615 11 00 00  – –  kas īkļi virtuves trauku t īrīšanai, spilventi ņi saimniec ības 
piederumu t īrīšanai un pul ēšanai, cimdi un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  0 0  
7615 19  – –  cits  
7615 19 10 00  – – –  lieti  0  0  
7615 19 90 00  – – –  cits  0  0  
7615 20 00 00  –  sanit ārtehnikas izstr ādājumi un to da ļas 0  0  
7616  Cit ādi alum īnija izstr ādājumi  
7616 10 00 00  –  naglas, smailnaglas, skavas (iz ņemot poz īcij ā 8305 min ētās), 
skr ūves, bultskr ūves, uzgriež ņi, ieskr ūvējamie āķi, kniedes, 
ierievji, š ķelttapas, papl āksnes un taml īdz īgi izstr ādājumi  0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/691
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– cits  
7616 91 00 00  – –  stiep ļu pinumi, rež ģi, sieti un alum īnija stiep ļu žogi  0  0  
7616 99  – –  cits  
7616 99 10 00  – – –  lieti  0  0  
7616 99 90 00  – – –  cits  0  0  
78 NODA ĻA 78 - SVINS UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
7801  Neapstr ādāts svins  
7801 10 00 00  –  rafin ēts svins  0  0  
– cits  
7801 91 00 00  – –  ar antimonu k ā otru galveno elementu attiec ībā uz masu  0  0  
7801 99  – –  cits  
7801 99 10 00  – – –  rafin ēšanai, ar sudraba masas saturu 0,02 % vai vair āk 
(jēlsvins liet ņos) 0 0  
– – –  cits  
7801 99 91 00  – – – –  svina sakaus ējumi  0  0  
7801 99 99 00  – – – –  cits  0  0  
7802 00 00 00  Svina atkritumi un l ūžņi 0  0  
[7803]  
7804  Svina pl āksnes, loksnes, sloksnes, lentes un folija; svina pulveri 
un pl ēksnes  
– pl āksnes, loksnes, sloksnes, lentes un folija  
7804 11 00 00  – –  loksnes, sloksnes, lentes un folija, ne biez āka par 0,2 mm 
(bez jebk ādas pamatnes)  0 0  
7804 19 00 00  – –  cits  0  0  
7804 20 00 00  –  pulveri un pl ēksnes  0  0  
[7805]  
7806 00  Cit ādi svina izstr ādājumi  
7806 00 10 00  –  konteineri ar svina pretradi ācijas p ārkl ājumu radioakt īvu 
materi ālu transport ēšanai un glab āšanai (Euratom)  0 0LV L 161/692 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7806 00 30 00  –  Svina stie ņi, profili un stieples  0  0  
7806 00 50 00  –  svina caurules un caurul ītes un to savienot ājelementi (piem ē­
ram, savienojumi, le ņķa gabali, uzmavas)  0 0  
7806 00 80 00  –  cits  0  0  
79 NODA ĻA 79 - CINKS UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
7901  Neapstr ādāts cinks  
– nele ģēts cinks  
7901 11 00 00  – –  ar cinka masas saturu 99,99 % vai vair āk 0  0  
7901 12  – –  ar cinka masas saturu maz āk par 99,99 %  
7901 12 10 00  – – –  ar cinka masas saturu 99,95 % vai vair āk, bet maz āk par 
99,99 %  0 0  
7901 12 30 00  – – –  ar cinka masas saturu 98,5 % vai vair āk, bet maz āk par 
99,95 %  0 0  
7901 12 90 00  – – –  ar cinka masas saturu 97,5 % vai vair āk, bet maz āk par 
98,5 %  0 0  
7901 20 00 00  –  cinka sakaus ējumi  0  0  
7902 00 00 00  Cinka atkritumi un l ūžņi 0  0  
7903  Cinka putek ļi, pulveri un pl ēksnes  
7903 10 00 00  –  cinka putek ļi 0  0  
7903 90 00 00  –  cits  0  0  
7904 00 00 00  Cinka stie ņi, profili un stieples  0  0  
7905 00 00 00  Cinka pl ātnes, loksnes, sloksnes un folija  0  0  
[7906]  
7907 00  Cit ādi cinka izstr ādājumi  
7907 00 10 00  –  cinka caurules un caurul ītes un to savienot ājelementi (pie ­
m ēram, savienojumi, le ņķa gabali, uzmavas)  0 0  
7907 00 90 00  –  cits  0  0  
80 NODA ĻA 80 - ALVA UN T ĀS IZSTR ĀDĀJUMI  
8001  Neapstr ādāta alva  
8001 10 00 00  –  nele ģēta alva  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/693
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8001 20 00 00  –  alvas sakaus ējumi  0  0  
8002 00 00 00  Alvas atkritumi un l ūžņi 0  0  
8003 00 00 00  Alvas stie ņi, profili un stieples  0  0  
[8004]  
[8005]  
[8006]  
8007 00  Cit ādi alvas izstr ādājumi  
8007 00 10 00  –  Alvas pl ātnes, loksnes un sloksnes, kas ir biez ākas par 
0,2 mm  0 0  
8007 00 30 00  –  alvas folija (spiesta vai nespiesta, uz pap īra, kartona, plas ­
tmasas vai taml īdz īgu materi ālu pamatnes vai bez pamatnes), 
kas nav biez āka (bez jebk ādas pamatnes) par 0,2 mm; alvas 
pulveri un pl ēksnes  0 0  
8007 00 50 00  –  alvas caurules un caurul ītes un to savienot ājelementi (piem ē­
ram, savienojumi, le ņķa gabali, uzmavas)  0 0  
8007 00 90 00  –  cits  0  0  
81 NODA ĻA 81 - P ĀRĒJIE PARASTIE MET ĀLI; MET ĀLKERA ­
MIKA; TO IZSTR ĀDĀJUMI  
8101  Volframs un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8101 10 00 00  –  pulveri  0  0  
– cits  
8101 94 00 00  – –  neapstr ādāts volframs, ieskaitot ar vienk āršu sa ķepin āšanu 
izgatavotus stie ņus 0 0  
8101 96 00 00  – –  stieples  0  0  
8101 97 00 00  – –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8101 99  – –  cits  
8101 99 10 00  – – –  stie ņi, iz ņemot ar vienk āršu sa ķepin āšanu izgatavotus, 
profili, loksnes, sloksnes, lentes un folija  0 0  
8101 99 90 00  – – –  cits  0  0  
8102  Molibd ēns un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8102 10 00 00  –  pulveri  0  0LV L 161/694 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– cits  
8102 94 00 00  – –  neapstr ādāts molibd ēns, ieskaitot ar vienk āršu sa ķepin āšanu 
izgatavotus stie ņus 0 0  
8102 95 00 00  – –  stie ņi, iz ņemot ar vienk āršu sa ķepin āšanu izgatavotus, 
profili, loksnes, sloksnes, lentes un folija  0 0  
8102 96 00 00  – –  stieples  0  0  
8102 97 00 00  – –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8102 99 00 00  – –  cits  0  0  
8103  Tantals un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8103 20 00 00  –  neapstr ādāts tantals, ieskaitot ar vienk āršu sa ķepin āšanu 
izgatavotus stie ņus; pulveri  0 0  
8103 30 00 00  –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8103 90  –  cits  
8103 90 10 00  – –  stie ņi, iz ņemot ar vienk āršu sa ķepin āšanu izgatavotus, 
profili, loksnes, sloksnes, lentes un folija  0 0  
8103 90 90 00  – –  cits  0  0  
8104  Magnijs un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
– neapstr ādāts magnijs  
8104 11 00 00  – –  ar magnija masas saturu ne maz āk k ā 99,8 %  0  0  
8104 19 00 00  – –  cits  0  0  
8104 20 00 00  –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8104 30 00 00  –  skaidas, virpošanas skaidas un granulas, saš ķirotas p ēc 
lieluma; pulveri  0 0  
8104 90 00 00  –  cits  0  0  
8105  Kobalta kuš ņi un cit ādi kobalta metalur ģijas starpprodukti; 
kobalts un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8105 20 00 00  –  kobalta kuš ņi un cit ādi kobalta metalur ģijas starpprodukti; 
neapstr ādāts kobalts; pulveri  0 0  
8105 30 00 00  –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8105 90 00 00  –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/695
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8106 00  Bismuts un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8106 00 10 00  –  neapstr ādāts bismuts; atgriezumi un l ūžņi; pulveri  0  0  
8106 00 90 00  –  cits  0  0  
8107  Kadmijs un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8107 20 00 00  –  neapstr ādāts kadmijs; pulveri  0  0  
8107 30 00 00  –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8107 90 00 00  –  cits  0  0  
8108  Tit āns un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8108 20 00  –  neapstr ādāts tit āns; pulveri  
8108 20 00 10  – –  porainais tit āns 0  0  
8108 20 00 20  –  pulveri  0  0  
8108 20 00 90  – –  cits  0  0  
8108 30 00 00  –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8108 90  –  cits  
8108 90 30 00  – –  stie ņi, profili un stieples  0  0  
8108 90 50 00  – –  pl āksnes, loksnes, sloksnes, lentes un folija  0  0  
8108 90 60 00  – –  caurules un caurul ītes 0  0  
8108 90 90 00  – –  cits  0  0  
8109  Cirkonijs un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8109 20 00 00  –  neapstr ādāts cirkonijs; pulveri  0  0  
8109 30 00 00  –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8109 90 00 00  –  cits  0  0  
8110  Antimons un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8110 10 00 00  –  neapstr ādāts antimons; pulveri  0  0  
8110 20 00 00  –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8110 90 00 00  –  cits  0  0  
8111 00  Mang āns un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņusLV L 161/696 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– neapstr ādāts mang āns; atgriezumi un l ūžņi; pulveri  
8111 00 11 00  – –  neapstr ādāts mang āns; pulveri  0  0  
8111 00 19 00  – –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8111 00 90 00  –  cits  0  0  
8112  Berilijs, hroms, germ ānijs, van ādijs, gallijs, hafnijs, indijs, 
niobijs, r ēnijs, tallijs un izstr ādājumi no šiem met āliem, 
ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
– berilijs  
8112 12 00 00  – –  neapstr ādāti; pulveri  0  0  
8112 13 00 00  – –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8112 19 00 00  – –  cits  0  0  
– hroms  
8112 21  – –  neapstr ādāti; pulveri  
8112 21 10 00  – – –  sakaus ējumi ar ni ķeļa masas saturu vair āk par 10 %  0  0  
8112 21 90 00  – – –  cits  0  0  
8112 22 00 00  – –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8112 29 00 00  – –  cits  0  0  
– tallijs  
8112 51 00 00  – –  neapstr ādāti; pulveri  5  0  
8112 52 00 00  – –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8112 59 00 00  – –  cits  0  0  
– cits  
8112 92  – –  neapstr ādāti; atgriezumi un l ūžņi; pulveri  
8112 92 10 00  – – –  hafnijs  0  0  
– – –  niobijs; r ēnijs; gallijs; germ ānijs; indijs; van ādijs:  
8112 92 21 00  – – – –  atgriezumi un l ūžņi 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/697
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – –  cits  
8112 92 31 00  – – – – –  niobijs; r ēnijs 0  0  
8112 92 81 00  – – – – –  indijs  5  0  
8112 92 89 00  – – – – –  gallijs  0  0  
8112 92 91 00  – – – – –  van ādijs 0  0  
8112 92 95 00  – – – – –  germ ānijs 0  0  
8112 99  – –  cits  
8112 99 20 00  – – –  hafnijs; germ ānijs 0  0  
8112 99 30 00  – – –  niobijs; r ēnijs 0  0  
8112 99 70  – – –  gallijs; indijs; van ādijs:  
8112 99 70 10  – – – –  gallijs  0  0  
8112 99 70 90  – – – –  cits  0  0  
8113 00  Met ālkeramika un t ās izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un 
lūžņus 
8113 00 20 00  –  neapstr ādāti 0  0  
8113 00 40 00  –  atgriezumi un l ūžņi 0  0  
8113 00 90 00  –  cits  0  0  
82 NODA ĻA 82 - PARASTO MET ĀLU INSTRUMENTI, DARBA ­
RĪKI, GRIEŠANAS R ĪKI, KAROTES UN DAKŠI ŅAS; TO 
DA ĻAS NO PARASTAJIEM MET ĀLIEM  
8201  Š ādi rokas darbar īki: l āpstas un liekš ķeres, kap ļi, c ērtes, kapl īši, 
dakšas un gr ābek ļi; cirvji, d ārza naži un taml īdz īgi cirt ējrīki; 
jebkura veida d ārza š ķēres un zargrieži; izkaptis, sirpji, siena 
dakšas, dz īvžogu š ķēres, ķīļi malkas skald īšanai un citi instru ­
menti, kurus izmanto lauksaimniec ībā, d ārzkop ībā vai 
mežsaimniec ībā 
8201 10 00 00  –  lāpstas un liekš ķeres  10  3  
8201 20 00 00  –  dakšas  10  3  
8201 30 00 00  –  kap ļi, c ērtes, kapl īši un gr ābek ļi 10  3  
8201 40 00 00  –  cirvji, d ārza naži un taml īdz īgi cirt ējrīki 10  3  
8201 50 00 00  –  d ārza š ķēres un zargrieži darbam ar vienu roku (ieskaitot 
putnu grieznes)  10 3  
8201 60 00 00  –  dz īvžogu š ķēres, zargrieži un taml īdz īgas grieznes darbam ar 
ab ām rok ām 10 3LV L 161/698 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8201 90 00 00  –  cit ādi rokas darbar īki, kas izmantojami lauksaimniec ībā, 
dārzkop ībā un mežsaimniec ībā 10 3  
8202  rokas z āģi; visu veidu z āģu pl ātnes (ieskaitot pl ātnes garenz ā­ 
ģēšanai, rievu iez āģēšanai vai bezzobu z āģu pl ātnes)  
8202 10 00 00  –  rokas z āģi 10  3  
8202 20 00 00  –  lentz āģu lentes  10  3  
– ripz āģu diski (ieskaitot garenz āģēšanas un rievu iez āģēšanas 
diskus)  
8202 31 00 00  – –  ar t ērauda darbda ļu 2  0  
8202 39 00 00  – –  cits, ieskaitot da ļas 2  0  
8202 40 00 00  –  ķēdes z āģu pl ātnes  2  0  
– cit ādas z āģu pl ātnes  
8202 91 00 00  – –  met ālzāģu taisn ās pl ātnes  2  0  
8202 99  – –  cits  
– – –  ar t ērauda darbda ļu 
8202 99 11 00  – – – –  met āla apstr ādei 2  0  
8202 99 19 00  – – – –  cit ādu materi ālu apstr ādei 2  0  
8202 99 90 00  – – –  ar citu materi ālu darbda ļu 2  0  
8203  V īles, adatv īles, skr āpjv īles, knaibles (ieskaitot asknaibles), 
plakanknaibles, pincetes, knaibl ītes, met ālgrieznes, cauru ļu 
griešanas darbgaldi, skr ūvju grieznes, caurumsit ņi un taml ī­
dz īgi rokas darbar īki 
8203 10 00 00  –  vīles, adatv īles, skr āpjv īles un taml īdz īgi darbar īki 2  0  
8203 20  –  knaibles (ieskaitot asknaibles), plakanknaibles, pincetes, 
knaibl ītes un taml īdz īgi darbar īki 
8203 20 10 00  – –  pincetes  2  0  
8203 20 90 00  – –  cits  2  0  
8203 30 00 00  –  met ālgrieznes un taml īdz īgi darbar īki 2  0  
8203 40 00 00  –  cauru ļu griešanas darbgaldi, skr ūvju grieznes, caurumsit ņi un 
taml īdz īgi darbar īki 2 0  
8204  Uzgriež ņu atsl ēgas, rokas (ieskaitot torsiometrus, bet iz ņemot 
grieztavi ņas); uzgriež ņu atsl ēgu mai ņgalvi ņas, ar rokturiem vai 
bez tiemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/699
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– uzgriež ņu atsl ēgas, rokas  
8204 11 00 00  – –  parast ās 10  3  
8204 12 00  – –  regul ējamas (b īdatsl ēgas)  
8204 12 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 5  0  
8204 12 00 90  – – –  cits  10  3  
8204 20 00 00  –  uzgriež ņu atsl ēgu mai ņgalvi ņas, ar rokturiem vai bez tiem  10  3  
8205  Rokas darbar īki (ieskaitot dimanta stiklgriežus), kas citur nav 
min ēti un iek ļauti; lodlampas; skr ūvsp īles, sp īles un taml īdz īgi 
izstr ādājumi, iz ņemot darbmaš īnu piederumus un da ļas; laktas; 
pārn ēsājam ās ēzes; sl īpripas ar r āmi un ar rokas vai k ājas 
piedzi ņu 
8205 10 00 00  –  urbšanas instrumenti, v ītņgrieži un v ītņurbji  10  3  
8205 20 00 00  –  veseri un uzsit ējveseri  10  3  
8205 30 00 00  –  ēveles, cirt ņi, kalti un taml īdz īgi kokapstr ādes griez ējinstru ­
menti  10 3  
8205 40 00 00  –  skr ūvgrieži  10  3  
– cit ādi rokas darbar īki (ieskaitot dimanta stiklgriežus)  
8205 51 00 00  – –  darbar īki, ko lieto m ājsaimniec ībā 10  3  
8205 59  – –  cits  
8205 59 10 00  – – –  darbar īki m ūrniekiem, veidot ājiem, beton ētājiem, apmet ē­
jiem un kr āsot ājiem  8 3  
8205 59 30 00  – – –  knied ēšanas pistoles, elektroarmat ūras ier īkošanas un 
taml īdz īgi darbar īki 8 3  
8205 59 90  – – –  cits  
8205 59 90 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 5  0  
8205 59 90 90  – – – –  cits  8  3  
8205 60 00 00  –  lodlampas  10  3  
8205 70 00 00  –  skr ūvsp īles, sp īles un taml īdz īgi izstr ādājumi  10  3  
8205 80 00 00  –  laktas; p ārn ēsājam ās ēzes; sl īpripas ar r āmi un ar rokas vai 
kājas piedzi ņu 10 3  
8205 90 00 00  –  komplekti, kas sast āv no diviem vai vair ākiem iepriekš ējo 
apakšpoz īciju izstr ādājumiem  10 3LV L 161/700 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8206 00 00 00  Divu vai vair āku nosaukumu darbar īku, kas iek ļauti poz īcij ās 
8202 l īdz 8205, komplekti, iepakoti p ārdošanai mazumtird ­
zniec ībā 10 3  
8207  Main āmie instrumenti (ar meh ānisku piedzi ņu vai bez t ās) 
rokas darbar īkiem vai darbmaš īnām (piem ēram, pres ēšanai, 
štanc ēšanai, caurumošanai, v ītņgriešanai, v ītņurbšanai, urbša ­
nai, izvirpošanai, caurvilkšanai, fr ēzēšanai, virpošanai vai 
skr ūvju ieskr ūvēšanai), ieskaitot presformas met ālu vilkšanai 
vai pres ēšanai, un instrumenti klinšu vai grunts urbšanai  
– instrumenti klinšu un grunts urbšanai  
8207 13 00 00  – –  ar met ālkeramikas darbda ļu 2  0  
8207 19  – –  cit ādi, ieskaitot da ļas 
8207 19 10 00  – – –  ar dimanta vai aglomer ēta dimanta darbda ļu 2  0  
8207 19 90 00  – – –  cits  2  0  
8207 20  –  presformas met āla vilkšanai vai pres ēšanai  
8207 20 10 00  – –  ar dimanta vai aglomer ēta dimanta darbda ļu 2  0  
8207 20 90 00  – –  ar citu materi ālu darbda ļu 2  0  
8207 30  –  pres ēšanas, štanc ēšanas vai caurumošanas instrumenti  
8207 30 10  – –  met āla apstr ādei 
8207 30 10 10  – – –  main āmas štances t ādu caurul īšu štanc ēšanai, kuras 
izmanto apakškategorijas 8459 70 00 00 darbgaldiem  0 0  
8207 30 10 90  – – –  cits  2  0  
8207 30 90 00  – –  cits  2  0  
8207 40  –  vītņu griešanas un v ītņošanas instrumenti  
– – met āla apstr ādei 
8207 40 10 00  – – –  vītņurbji  2  0  
8207 40 30 00  – – –  vītņgriež ņi 2  0  
8207 40 90 00  – –  cits  2  0  
8207 50  –  urbšanas instrumenti, iz ņemot instrumentus klinšu urbšanai  
8207 50 10 00  – –  ar dimanta vai aglomer ēta dimanta darbda ļu 2  0  
– – ar citu materi ālu darbda ļu 
8207 50 30 00  – – –  m ūrniekurbji  2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/701
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  cits  
– – – –  met āla apstr ādei, ar darbda ļu 
8207 50 50 00  – – – – –  no met ālkeramikas  2  0  
8207 50 60 00  – – – – –  no ātrgriez ējtērauda  2  0  
8207 50 70 00  – – – – –  no cit ādiem materi āliem  2  0  
8207 50 90 00  – – – –  cits  2  0  
8207 60  –  instrumenti izvirpošanai un caurvilkšanai  
8207 60 10 00  – –  ar dimanta vai aglomer ēta dimanta darbda ļu 2  0  
– – ar citu materi ālu darbda ļu 
– – –  izvirpošanas instrumenti  
8207 60 30 00  – – – –  met āla apstr ādei 2  0  
8207 60 50 00  – – – –  cits  2  0  
– – –  caurvilkšanas instrumenti  
8207 60 70 00  – – – –  met āla apstr ādei 2  0  
8207 60 90 00  – – – –  cits  2  0  
8207 70  –  fr ēzēšanas instrumenti  
– – met āla apstr ādei, ar darbda ļu 
8207 70 10 00  – – –  no met ālkeramikas  2  0  
– – –  no citiem materiâliem:  
8207 70 31 00  – – – –  stobra tipa  2  0  
8207 70 35 00  – – – –  gliemežtipa  2  0  
8207 70 38 00  – – – –  cits  2  0  
8207 70 90 00  – –  cits  2  0  
8207 80  –  virpošanas instrumenti  
– – met āla apstr ādei, ar darbda ļu 
8207 80 11 00  – – –  no met ālkeramikas  2  0  
8207 80 19 00  – – –  no citiem materi āliem  2  0LV L 161/702 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8207 80 90 00  – –  cits  2  0  
8207 90  –  cit ādi main āmie instrumenti  
8207 90 10 00  – –  ar dimanta vai aglomer ēta dimanta darbda ļu 2  0  
– – ar citu materi ālu darbda ļu 
8207 90 30 00  – – –  sv īķurb ī ieliekami skr ūvgrieži  2  0  
8207 90 50 00  – – –  zobu iegriešanas instrumenti  2  0  
– – –  cit ādi, ar darbda ļu 
– – – –  no met ālkeramikas  
8207 90 71 00  – – – – –  met āla apstr ādei 2  0  
8207 90 78 00  – – – – –  cits  2  0  
– – – –  no cit ādiem materi āliem  
8207 90 91 00  – – – – –  met āla apstr ādei 2  0  
8207 90 99 00  – – – – –  cits  2  0  
8208  Naži un asme ņi maš īnām vai meh ānisk ām ier īcēm 
8208 10 00 00  –  met āla apstr ādei 2  0  
8208 20 00 00  –  kokapstr ādei 2  0  
8208 30  –  virtuves ier īcēs un p ārtikas r ūpniec ībā izmantojamie  
8208 30 10 00  – –  diska naži  2  0  
8208 30 90 00  – –  cits  2  0  
8208 40 00 00  –  lauksaimniec ībā, mežsaimniec ībā un d ārzkop ībā lietojam ām 
maš īnām paredz ētie 2 0  
8208 90 00 00  –  cits  2  0  
8209 00  Pl āksnes, stien īši, uzga ļi un taml īdz īgi instrumentu piederumi, 
atseviš ķi, no met ālkeramikas  
8209 00 20 00  –  meh āniski fiks ējami  2  0  
8209 00 80 00  –  cits  2  0  
8210 00 00 00  Rokas meh ānisk ās ier īces (ar masu 10 kg vai maz āk) ēdienu 
un dz ērienu pagatavošanai, apstr ādei un pasniegšanai  10 3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/703
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8211  Naži ar z āģveida vai cit ādiem griez ējasme ņiem (ar ī koku pot ē­
jamie naži), iz ņemot nažus, kas min ēti poz īcij ā 8208, un to 
asme ņi 
8211 10 00 00  –  nažu izstr ādājumu komplekti  10  3  
– cits  
8211 91  – –  galda naži ar nekust īgiem asme ņiem 
8211 91 30 00  – – –  galda naži ar rokturiem un asme ņiem no ner ūsējoš ā 
tērauda  10 3  
8211 91 80 00  – – –  cits  10  3  
8211 92 00 00  – –  cit ādi naži ar nekust īgiem asme ņiem 10  3  
8211 93 00 00  – –  naži, kuriem nav nekust īgu asme ņu 5  3  
8211 94 00 00  – –  asme ņi 10  3  
8211 95 00 00  – –  parast ā met āla rokturi  10  3  
8212  B ārdas naži un asmen īši (ieskaitot asmen īšu sagataves)  
8212 10  –  b ārdas naži  
8212 10 10 00  – –  asme ņskuvek ļi ar nemain āmiem asme ņiem 8  3  
8212 10 90 00  – –  cits  8  3  
8212 20 00 00  –  asmen īši asme ņskuvek ļiem, ieskaitot skuvek ļu asmen īšu 
slokš ņu sagataves  8 3  
8212 90 00 00  –  cit ādas deta ļas 10  3  
8213 00 00 00  Grieznes, ieskaitot dr ēbnieku grieznes, un to asme ņi 10  3  
8214  Cit ādi griez ējizstr ādājumi (piem ēram, matu griešanas maš īnas, 
lieli miesnieku naži vai virtuves naži ga ļas griešanai, kap ājamie 
naži, pap īrnaži); manik īra un pedik īra komplekti un instru ­
menti (ieskaitot nagu v īles) 
8214 10 00 00  –  pap īrnaži, naži aplokš ņu atv ēršanai un tekstu labošanai, 
zīmu ļu asin ātāji un to asme ņi 10 3  
8214 20 00 00  –  manik īra un pedik īra komplekti un instrumenti (ieskaitot 
nagu v īles) 10 3  
8214 90 00 00  –  cits  10  3  
8215  Karotes, dakši ņas, pav ārn īcas, putu karotes, toršu l āpsti ņas, 
zivju naži, sviesta naži, cukura standzi ņas un taml īdz īgi 
virtuves un galda piederumi  
8215 10  –  virtuves un galda piederumu komplekti, kuros ir vismaz 
viens izstr ādājums ar d ārgmet āla p ārkl ājumuLV L 161/704 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8215 10 20 00  – –  kuros ietilpst tikai izstr ādājumi ar d ārgmet āla p ārkl ājumu  10  3  
– – cits  
8215 10 30 00  – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  10  3  
8215 10 80 00  – – –  cits  10  3  
8215 20  –  cit ādi virtuves un galda piederumu komplekti  
8215 20 10 00  – –  no ner ūsējoš ā tērauda  10  3  
8215 20 90 00  – –  cits  10  3  
– cits  
8215 91 00 00  – –  ar d ārgmet āla p ārkl ājumu  10  3  
8215 99  – –  cits  
8215 99 10 00  – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  10  3  
8215 99 90 00  – – –  cits  10  3  
83 NODA ĻA 83 - DAŽ ĀDI PARASTO MET ĀLU IZSTR ĀDĀJUMI  
8301  Sl ēdzenes, piekaram ās un ieka ļam ās (kas sl ēdzamas ar atsl ēgu 
vai koda kombin āciju, elektriskas vai neelektriskas) no parast ā 
met āla; parast ā met āla skavas un ietvari ar skav ām, kur ās 
iestr ādātas sl ēdzenes; atsl ēgas min ētajiem izstr ādājumiem no 
parast ā met āla 
8301 10 00 00  –  piekaram ās atsl ēgas 10  3  
8301 20 00  –  sl ēdzenes transportl īdzek ļiem 
8301 20 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8301 20 00 90  – –  cits  10  3  
8301 30 00 00  –  sl ēdzenes m ēbel ēm 10  3  
8301 40  –  cit ādas sl ēdzenes  
– – sl ēdzenes izmantošanai ēku durv īs 
8301 40 11 00  – – –  cilindrisk ās 10  3  
8301 40 19 00  – – –  cits  10  3  
8301 40 90 00  – –  cit ādas sl ēdzenes  10  3  
8301 50 00 00  –  skavas un ietvari ar skav ām, kur ās iestr ādātas sl ēdzenes  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/705
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8301 60 00  –  daïas:  
8301 60 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8301 60 00 90  – –  cits  10  3  
8301 70 00 00  –  atseviš ķas atsl ēgas 10  3  
8302  Pier īces, stiprin ājumi un taml īdz īgi parast ā met āla izstr ādā­
jumi, kurus izmanto m ēbel ēs, durv īs, k āpn ēs, logos, žal ūzij ās, 
transportl īdzek ļu virsb ūvēs, zirgliet ās, koferos, kast ēs, l ādītēs 
un taml īdz īgos izstr ādājumos; cepuru pakaramie, vadži, 
konsoles un taml īdz īgi izstr ādājumi no parastajiem met āliem; 
parast ā met āla skritu ļi ar stiprin ājumiem; parast ā met āla auto ­
m ātiskie durvju aizv ērēji 
8302 10 00  –  viras  
8302 10 00 10  – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8302 10 00 90  – –  cits  10  3  
8302 20 00  –  skritu ļi 
8302 20 00 10  – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8302 20 00 90  – –  cits  10  3  
8302 30 00  –  cit ādas pier īces, stiprin ājumi un taml īdz īgas deta ļas autotran ­
sporta l īdzek ļiem 
8302 30 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8302 30 00 90  – –  cits  10  3  
– cit ādas pier īces, stiprin ājumi un taml īdz īgas deta ļas 
8302 41 00  – –  izmantošanai ēkās 
8302 41 00 10  – – –  elementi, stiprin ājuma elementi un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi, ko izmanto ēku logu šarn īrsavienojuma atv ēršanai 
un šarn īrsavienojuma – atv āžamai atv ēršanai  2 0  
8302 41 00 90  – – –  cits  10  3  
8302 42 00  – –  cit ādas, izmantošanai m ēbel ēs 
8302 42 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8302 42 00 90  – – –  cits  10  3  
8302 49 00  – –  cits  
8302 49 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0LV L 161/706 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8302 49 00 90  – – –  cits  10  3  
8302 50 00 00  –  cepuru pakaramie, vadži, konsoles un taml īdz īgi izstr ādājumi  10  3  
8302 60 00  –  autom ātiskie durvju aizv ērēji 
8302 60 00 10  – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8302 60 00 90  – –  cits  10  3  
8303 00  Bru ņotas vai stiprin ātas parast ā met āla glab ātavas, seifi un 
durvis, ieskaitot banku noliktavu durvis un seifus, naudas 
skapjus un kastes, un taml īdz īgi parast ā met āla izstr ādājumi  
8303 00 10 00  –  bru ņotas vai stiprin ātas glab ātavas un seifi  10  3  
8303 00 30 00  –  bru ņotas vai stiprin ātas durvis un banku noliktavu sl ēdzamie 
seifi  10 3  
8303 00 90 00  –  naudas skapji, kastes un taml īdz īgi izstr ādājumi  10  3  
8304 00 00 00  Dokumentu un kart īšu skapji, papl ātes un palikt ņi pap īriem 
un pildspalv ām, spiedogu palikt ņi un taml īdz īgi biroja piede ­
rumi no parast ā met āla, iz ņemot poz īcij ā 9403 min ētās biroja 
m ēbeles  10 3  
8305  Pier īces ātršuv ējiem vai dokumentu map ēm, kancelejas spailes 
un saspraudes, spraudes, indeksatori un taml īdz īgi kancelejas 
piederumi no parast ā met āla; šuv ēju stiep ļu skavas blokos 
(piem ēram, kancelejas vajadz ībām, m ēbe ļu taps ēšanai, sai ņoša ­
nai) no parast ā met āla 
8305 10 00 00  –  ātršuv ēju vai dokumentu mapju piederumi  10  3  
8305 20 00 00  –  stiep ļu skavas blokos  10  3  
8305 90 00 00  –  cit ādi, ieskaitot da ļas 10  3  
8306  Parast ā met āla zvani, gongi un taml īdz īgi neelektriski izstr ā­
dājumi; parast ā met āla statuetes un citi dekorat īvi izstr ādājumi; 
parast ā met āla ietvari fotogr āfij ām, glezn ām un taml īdz īgi 
ietvari; parast ā met āla spogu ļi 
8306 10 00 00  –  zvani, gongi un taml īdz īgi izstr ādājumi  10  3  
– statuetes un citi dekorat īvi izstr ādājumi  
8306 21 00 00  – –  ar d ārgmet āla p ārkl ājumu  10  3  
8306 29  – –  cits  
8306 29 10 00  – – –  vara  10  3  
8306 29 90 00  – – –  no citiem parastajiem met āliem  10  3  
8306 30 00 00  –  ietvari fotogr āfij ām, glezn ām un taml īdz īgi ietvari; spogu ļi 10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/707
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8307  Lokanas parast ā met āla caurules ar savienot ājelementiem vai 
bez tiem  
8307 10 00  –  no dzelzs vai t ērauda:  
8307 10 00 10  – –  ar savienot ājelementiem, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8307 10 00 90  – –  cits  2  0  
8307 90 00  –  no citiem parastajiem met āliem  
8307 90 00 10  – –  ar savienot ājelementiem, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8307 90 00 90  – –  cits  2  0  
8308  Aizdares, ietvari ar spr ādz ēm, spr ādzes, aizdares spr ādzes, 
āķīši, acti ņas, cilpi ņas un taml īdz īgi parast ā met āla izstr ādā­
jumi, kas izmantojami ap ģērbiem, apaviem, mark īzēm, 
som ām, ce ļa piederumiem vai citiem gataviem ražojumiem, 
parast ā met āla cauru ļkniedes vai dubultkniedes; parast ā met āla 
krelles un sp īgu ļi 
8308 10 00 00  –  āķīši, acti ņas un cilpi ņas 10  3  
8308 20 00 00  –  cauru ļkniedes un dubultkniedes  10  3  
8308 90 00 00  –  cit ādi, ieskaitot da ļas 10  3  
8309  Aizb āžņi un v āciņi (ieskaitot pude ļu v āciņus, uzgriežamos 
vāciņus un aizb āžņus), pude ļu v āciņi, v ītņoti nosl ēgi, aizb āžņu 
apvalki, plombas un citi iepakošanas piederumi no parast ā 
met āla 
8309 10 00 00  –  pude ļu v āciņi 10  3  
8309 90  –  cits  
8309 90 10 00  – –  svina kapsulas; alum īnija kapsulas, kuru diametrs p ārsniedz 
21 mm  5 0  
8309 90 90 00  – –  cits  15  3  
8310 00 00 00  Parast ā met āla pl āksn ītes un izk ārtnes ar nor ādēm, nosauku ­
miem, adres ēm un taml īdz īgas pl āksn ītes, numuri, burti un 
taml īdz īgi simboli, iz ņemot poz īcij ā 9405 min ētos izstr ādāju­
mus  10 3  
8311  Stieples, stie ņi, caurules, pl āksnes, elektrodi un taml īdz īgi 
izstr ādājumi no parast ā met āla vai no met āla karb īdiem, ar 
pārkl ājumu vai serdi no kuš ņu materi āla, izmantojami lod ē­ 
šanai ar m īkstlodi, cietlodi, metin āšanai vai met āla un met āla 
karb īdu uzkl āšanai; parast ā met āla aglomer ēta pulvera stieples, 
kuras izmanto metaliz ēšan ā izsmidzinot  
8311 10  –  parast ā met āla elektrodi ar p ārkl ājumu, izmantojami loka 
elektrometin āšan ā 
8311 10 10  – –  metin āšanas elektrodi ar dzelzs vai t ērauda serdi un ugun ­
siztur īga materi āla p ārkl ājumuLV L 161/708 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8311 10 10 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8311 10 10 90  – – –  cits  10  3  
8311 10 90 00  – –  cits  10  3  
8311 20 00  –  parast ā met āla stieple ar serdi, izmantojama loka elektrome ­
tin āšan ā 
8311 20 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8311 20 00 90  – –  cits  10  3  
8311 30 00 00  –  parast ā met āla stie ņi ar p ārkl ājumu un stieple ar serdi, pare ­
dz ēti lod ēšanai ar m īkstlodi vai cietlodi, vai g āzmetin āšanai  10 3  
8311 90 00 00  –  cit ādi, ieskaitot da ļas 10  3  
XVI XVI SADA ĻA - MEH ĀNISMI UN MEH ĀNISKAS IER ĪCES; 
ELEKTROIEK ĀRTAS; TO DETA ĻAS; SKA ŅU IERAKST Ī­ 
ŠANAS UN ATSKA ŅOŠANAS APARAT ŪRA, TELEV ĪZIJAS 
ATT ĒLA UN SKA ŅAS IERAKST ĪŠANAS UN REPRODUC Ē­ 
ŠANAS APARAT ŪRA UN Š ĀDU IZSTR ĀDĀJUMU DETA ĻAS 
UN PIEDERUMI  
84 NODA ĻA 84 - KODOLREAKTORI, KATLI, MEH ĀNISMI UN 
MEH ĀNISKAS IER ĪCES; TO DETA ĻAS 
8401  Kodolreaktori; neapstaroti degvielas elementi (kasetes) kodol ­
reaktoriem; iek ārtas un apar āti izotopu separ ācijai  
8401 10 00 00  –  kodolreaktori (Euratom)  0  0  
8401 20 00 00  –  iek ārtas un apar āti izotopu separ ācijai un to da ļas (Euratom)  0  0  
8401 30 00 00  –  neapstaroti degvielas elementi (kasetes) (Euratom)  0  0  
8401 40 00 00  –  kodolreaktoru da ļas (Euratom)  0  0  
8402  Ūdens tvaika vai cit ādi tvaika katli (iz ņemot centr ālapkures 
karst ā ūdens katlus, kas sp ēj ražot ar ī zemspiediena tvaiku); 
ūdens p ārkars ēšanas katli:  
– ūdens tvaika vai cit ādi tvaika katli  
8402 11 00 00  – –  ūdenscauru ļu katli ar raž īgumu vair āk nek ā 45 t tvaika 
stund ā 2 0  
8402 12 00 00  – –  ūdenscauru ļu katli ar raž īgumu l īdz 45 t tvaika stund ā 10  3  
8402 19  – –  cit ādi tvaika ģener ēšanas katli, ieskaitot kombin ētos 
8402 19 10 00  – – –  dūmcauru ļu katli  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/709
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8402 19 90 00  – – –  cits  5  0  
8402 20 00 00  –  ūdens p ārkars ēšanas katli  5  0  
8402 90 00 00  –  da ļas 2  0  
8403  Centr ālapkures katli, iz ņemot poz īcij ā 8402 min ētos 
8403 10  –  katli  
8403 10 10 00  – –  no čuguna  0  0  
8403 10 90  – –  cits  
8403 10 90 10  – – –  centr ālapkures katli ar jaudu virs 100 kW, bet ne liel āku 
kā 10 000 kW  10 3  
8403 10 90 20  – – –  centr ālapkures katli ar jaudu l īdz 100 kW  8  3  
8403 10 90 90  – – –  cits  5  0  
8403 90  –  da ļas: 
8403 90 10 00  – –  no čuguna  0  0  
8403 90 90 00  – –  cits  0  0  
8404  Pal īgiek ārtas izmantošanai poz īcij ās 8402 un 8403 min ētajos 
katlos (piem ēram, ekonomaizeri, p ārkars ētāji, kv ēpu atdal ītāji, 
gāzes rekuperatori); ūdens tvaika un citu tvaika sp ēkiek ārtu 
dzes ētāji 
8404 10 00  –  pal īgiek ārtas izmantošanai poz īcij ās 8402 un 8403 min ē­
tajos katlos  
8404 10 00 10  – –  apakškategorijai 8402 12 00 00 un kategorijai 8403 10 90  8  3  
8404 10 00 90  – –  cits  5  0  
8404 20 00 00  –  dzes ētāji ūdens tvaika un cit ādām tvaika sp ēkiek ārtām 5  0  
8404 90 00 00  –  da ļas 5  0  
8405  G āzģeneratori vai ūdens g āzģeneratori ar vai bez att īrīšanas 
ier īcēm; acetil ēna g āzģeneratori un taml īdz īgi ūdens p ārstr ādes 
gāzģeneratori ar att īrīšanas ier īcēm vai bez t ām 
8405 10 00 00  –  gāzģeneratori vai ūdens g āzģeneratori ar att īrīšanas ier īcēm 
vai bez t ām; acetil ēna g āzģeneratori un taml īdz īgi ūdens 
pārstr ādes g āzģeneratori ar att īrīšanas ier īcēm vai bez t ām 2 0  
8405 90 00 00  –  da ļas 2  0  
8406  Ūdens tvaika un cit ādas tvaika turb īnasLV L 161/710 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8406 10 00 00  –  turb īnas ku ģu dzin ējiek ārtām 5  0  
– cit ādas turb īnas 
8406 81  – –  kuru jauda p ārsniedz 40 MW  
8406 81 10 00  – – –  tvaika turb īnas elektro ģeneratoriem  2  0  
8406 81 90 00  – – –  cits  2  0  
8406 82  – –  ar jaudu l īdz 40 MW  
– – –  ūdens tvaika turb īnas elektro ģeneratoriem, ar jaudu  
8406 82 11 00  – – – –  līdz 10 MW  2  0  
8406 82 19 00  – – – –  vair āk par 10 MW  5  0  
8406 82 90 00  – – –  cits  2  0  
8406 90  –  da ļas: 
8406 90 10 00  – –  statoru l āpsti ņas, rotori un to l āpsti ņas 2  0  
8406 90 90 00  – –  cits  5  0  
8407  Dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes motori ar divpus ējiem vai rot ē­
jošiem virzu ļiem 
8407 10 00  –  gaisa ku ģu dzin ēji 
8407 10 00 10  – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8407 10 00 90  – –  cits  3  3  
– ku ģu dzin ējiek ārtas 
8407 21  – –  piekarin āmie motori  
8407 21 10 00  – – –  ar darba tilpumu l īdz 325 cm  3 5 0  
– – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 325 cm  3 
8407 21 91 00  – – – –  kuru jauda nep ārsniedz 30 kW  5  0  
8407 21 99 00  – – – –  kuru jauda p ārsniedz 30 kW  5  0  
8407 29  – –  cits  
8407 29 20 00  – – –  kuru jauda nep ārsniedz 200 kW  5  0  
8407 29 80 00  – – –  kuru jauda p ārsniedz 200 kW  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/711
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– abvirzienu darb ības virzu ļdzin ēji izmantošanai 87. noda ļā 
min ētajos transportl īdzek ļos 
8407 31 00 00  – –  ar darba tilpumu l īdz 50 cm  3 5 0  
8407 32  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 50 cm  3 , bet nep ārsniedz 
250 cm  3 . 
8407 32 10 00  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 50 cm  3 , bet nep ārsniedz 
125 cm  3 . 5 0  
8407 32 90 00  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 125 cm  3 , bet nep ārsniedz 
250 cm  3 . 5 0  
8407 33  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 250 cm  3 , bet nep ārsniedz 
1 000 cm  3 . 
8407 33 10 00  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īciju 8703, 8704 un 
8705 meh āniskie transportl īdzek ļi 5 0  
8407 33 90 00  – – –  cits  5  0  
8407 34  – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 1 000 cm  3 
8407 34 10 00  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 meh āniskie 
transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 meh āniskie transportl ī­
dzek ļi, kuru dzin ēja darba tilpums nep ārsniedz 
2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 meh āniskie transportl īdzek ļi 0 0  
– – –  cits  
8407 34 30 00  – – – –  lietotas  5  0  
– – – –  jauni, kuru darba tilpums  
8407 34 91  – – – – –  nep ārsniedz 1 500 cm  3 
8407 34 91 10  – – – – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: 0  0  
8407 34 91 90  – – – – – –  cits  5  0  
8407 34 99  – – – –  p ārsniedz 1 500 cm  3 
8407 34 99 10  – – – – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: 0  0  
8407 34 99 90  – – – – – –  cits  5  0  
8407 90  –  cit ādi dzin ēji 
8407 90 10 00  – –  ar darba tilpumu l īdz 250 cm  3 5 0  
– – kuru darba tilpums p ārsniedz 250 cm  3LV L 161/712 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8407 90 50 00  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 meh āniskie 
transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 meh āniskie transportl ī­
dzek ļi, kuru dzin ēja darba tilpums nep ārsniedz 
2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 meh āniskie transportl īdzek ļi 2 0  
– – –  cits  
8407 90 80 00  – – – –  kuru jauda nep ārsniedz 10 kW  5  0  
8407 90 90 00  – – – –  kuru jauda p ārsniedz 10 kW  5  0  
8408  Kompresijaizdedzes iekšdedzes virzu ļdzin ēji (d īze ļi un pusd īze ­ 
ļi) 
8408 10  –  ku ģu dzin ējiek ārtas  
– – lietoti  
8408 10 11 00  – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10 00 10, un 
karaku ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00 00  5 0  
8408 10 19 00  – – –  cits  5  0  
– – jaunas, kuru jauda  
– – –  nep ārsniedz 15 kW  
8408 10 22 00  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10 00, un kara ­
ku ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00 00  5 0  
8408 10 24 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  p ārsniedz 15 kW, bet nep ārsniedz 50 kW  
8408 10 26 00  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10 00, un kara ­
ku ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00 00  5 0  
8408 10 28 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  p ārsniedz 50 kW, bet nep ārsniedz 100 kW  
8408 10 31 00  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10 00, un kara ­
ku ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00 00  5 0  
8408 10 39 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  p ārsniedz 100 kW, bet nep ārsniedz 200 kWLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/713
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8408 10 41 00  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10 00, un kara ­
ku ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00 00  5 0  
8408 10 49 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  p ārsniedz 200 kW, bet nep ārsniedz 300 kW  
8408 10 51 00  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10 00, un kara ­
ku ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00 00  5 0  
8408 10 59 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  p ārsniedz 300 kW, bet nep ārsniedz 500 kW  
8408 10 61 00  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10 00, un kara ­
ku ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00 00  5 0  
8408 10 69 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  p ārsniedz 500 kW, bet nep ārsniedz 1 000 kW  
8408 10 71 00  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10 00, un kara ­
ku ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00 00  5 0  
8408 10 79 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  p ārsniedz 1 000 kW, bet nep ārsniedz 5 000 kW  
8408 10 81 00  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10 00, un kara ­
ku ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00 00  5 0  
8408 10 89 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  p ārsniedz 5 000 kW  
8408 10 91 00  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10 00, un kara ­
ku ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00 00  5 0  
8408 10 99 00  – – – –  cits  5  0  
8408 20  –  dzin ēji, kas izmantojami 87. noda ļā min ētajos transportl ī­
dzek ļos 
8408 20 10 00  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 meh āniskie 
transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 meh āniskie transportl ī­
dzek ļi, kuru dzin ēja darba tilpums nep ārsniedz 
2 500 cm  3 ; poz īcijas 8705 meh āniskie transportl īdzek ļi 0 0  
– – citsLV L 161/714 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  lauksaimniec ības un mežsaimniec ības rite ņtraktoriem, 
kuru jauda  
8408 20 31 00  – – – –  nep ārsniedz 50 kW  5  5  
8408 20 35 00  – – – –  p ārsniedz 50 kW, bet nep ārsniedz 100 kW  5  5  
8408 20 37 00  – – – –  p ārsniedz 100 kW  5  5  
– – –  cit ādiem 87. noda ļas transportl īdzek ļiem, kuru jauda  
8408 20 51 00  – – – –  nep ārsniedz 50 kW  5  0  
8408 20 55  – – – –  p ārsniedz 50 kW, bet nep ārsniedz 100 kW  
8408 20 55 10  – – – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: 0  0  
8408 20 55 90  – – – – –  cits  5  0  
8408 20 57  – – – –  p ārsniedz 100 kW, bet nep ārsniedz 200 kW  
8408 20 57 10  – – – – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: 0  0  
8408 20 57 90  – – – – –  cits  5  0  
8408 20 99  – – – –  p ārsniedz 200 kW  
8408 20 99 10  – – – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: 2  0  
8408 20 99 90  – – – – –  cits  5  0  
8408 90  –  cit ādi dzin ēji 
8408 90 21 00  – –  sliežu transportam  5  0  
– – cits  
8408 90 27 00  – – –  lietoti  2  0  
– – –  jauni, kuru jauda  
8408 90 41 00  – – – –  nep ārsniedz 15 kW  5  0  
8408 90 43 00  – – – –  p ārsniedz 15 kW, bet nep ārsniedz 30 kW  5  0  
8408 90 45 00  – – – –  p ārsniedz 30 kW, bet nep ārsniedz 50 kW  5  0  
8408 90 47 00  – – – –  p ārsniedz 50 kW, bet nep ārsniedz 100 kW  5  0  
8408 90 61 00  – – – –  p ārsniedz 100 kW, bet nep ārsniedz 200 kW  5  0  
8408 90 65 00  – – – –  p ārsniedz 200 kW, bet nep ārsniedz 300 kW  5  0  
8408 90 67 00  – – – –  p ārsniedz 300 kW, bet nep ārsniedz 500 kW  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/715
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8408 90 81 00  – – – –  p ārsniedz 500 kW, bet nep ārsniedz 1 000 kW  5  0  
8408 90 85  – – –  p ārsniedz 1 000 kW, bet nep ārsniedz 5 000 kW  
8408 90 85 10  – – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,4  0  
8408 90 85 90  – – – – –  cits  5  0  
8408 90 89  – – – –  p ārsniedz 5 000 kW  
8408 90 89 10  – – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,4  0  
8408 90 89 90  – – – – –  cits  5  0  
8409  Deta ļas, kas paredz ētas vien īgi vai galvenok ārt dzin ējiem, kas 
iek ļauti poz īcij ās 8407 un 8408  
8409 10 00 00  –  gaisa ku ģu dzin ējiem  0  0  
– cits  
8409 91 00 00  – –  izmantošanai vien īgi vai galvenok ārt dzirkste ļaizdedzes 
iekšdedzes virzu ļmotoros  0 0  
8409 99 00 00  – –  cits  0  0  
8410  Hidroturb īnas, ūdensrati un to regulatori  
– hidroturb īnas un ūdensrati  
8410 11 00 00  – –  kuru jauda nep ārsniedz 1 000 kW  5  0  
8410 12 00 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 1 000 kW, bet nep ārsniedz 
10 000 kW  5 0  
8410 13 00 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 10 000 kW  5  0  
8410 90  –  deta ļas, ieskaitot regulatorus  
8410 90 10 00  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  5  0  
8410 90 90 00  – –  cits  5  0  
8411  Turboreakt īvie dzin ēji, turbopropelleru dzin ēji un cit ādas 
gāzturb īnas  
– turboreakt īvie dzin ēji 
8411 11 00 00  – –  kuru vilces sp ēks nep ārsniedz 25 kN  0  0  
8411 12  – –  kuru vilces sp ēks p ārsniedz 25 kN  
8411 12 10 00  – – –  kuru vilces sp ēks p ārsniedz 25 kN, bet nep ārsniedz 44 
kN 0 0LV L 161/716 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8411 12 30 00  – – –  kuru vilces sp ēks p ārsniedz 44 kN, bet nep ārsniedz 
132 kN  0 0  
8411 12 80 00  – – –  kuru vilces sp ēks p ārsniedz 132 kN  0  0  
– turbopropelleru dzin ēji 
8411 21 00 00  – –  kuru jauda nep ārsniedz 1 100 kW  0  0  
8411 22  – –  kuru jauda p ārsniedz 1 100 kW  
8411 22 20 00  – – –  kuru jauda p ārsniedz 1 100 kW, bet nep ārsniedz 
3 730 kW  0 0  
8411 22 80 00  – – –  kuru jauda p ārsniedz 3 730 kW  0  0  
– cit ādas g āzturb īnas 
8411 81 00 00  – –  kuru jauda nep ārsniedz 5 000 kW  0  0  
8411 82  – –  kuru jauda p ārsniedz 5 000 kW  
8411 82 20 00  – – –  kuru jauda p ārsniedz 5 000 kW, bet nep ārsniedz 
20 000 kW  0 0  
8411 82 60 00  – – –  kuru jauda p ārsniedz 20 000 kW, bet nep ārsniedz 
50 000 kW  0 0  
8411 82 80 00  – – –  kuru jauda p ārsniedz 50 000 kW  0  0  
– da ļas: 
8411 91 00 00  – –  turboreakt īvajiem un turbopropelleru dzin ējiem  0  0  
8411 99 00 00  – –  cits  0  0  
8412  Cit ādi dzin ēji un motori  
8412 10 00  –  reakt īvie dzin ēji, kas nav turboreakt īvie dzin ēji 
8412 10 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8412 10 00 90  – –  cits  2  0  
– hidraulisk ās sp ēkiek ārtas un hidrodzin ēji 
8412 21  – –  line ārās darb ības (cilindri)  
8412 21 20 00  – – –  hidrosist ēmas  1  0  
8412 21 80  – – –  cits  
8412 21 80 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/717
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8412 21 80 90  – – – –  cits  5  0  
8412 29  – –  cits  
8412 29 20 00  – – –  hidrosist ēmas  5  0  
– – –  cits  
8412 29 81 00  – – – –  sp ēka hidrodzin ēji 5  0  
8412 29 89  – – – –  cits  
8412 29 89 10  – – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8412 29 89 90  – – – – –  cits  5  0  
– pneimatisk ās sp ēkiek ārtas un pneimodzin ēji 
8412 31 00  – –  line ārās darb ības (cilindri)  
8412 31 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 2  0  
– – –  cits  
8412 31 00 91  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8412 31 00 98  – – – –  cits  5  0  
8412 39 00  – –  cits  
8412 39 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8412 39 00 90  – – –  cits  5  0  
8412 80  –  cits  
8412 80 10 00  – –  ūdens tvaika vai cit ādi tvaika dzin ēji 0,5  0  
8412 80 80  – –  cits  
8412 80 80 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8412 80 80 90  – – –  cits  5  0  
8412 90  –  da ļas: 
8412 90 20  – –  reakt īvajiem dzin ējiem, iz ņemot turboreakt īvos 
8412 90 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8412 90 20 90  – – –  cits  5  0  
8412 90 40 00  – –  hidrauliskaj ām sp ēkiek ārtām un hidrodzin ējiem  5  0LV L 161/718 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8412 90 80  – –  cits  
8412 90 80 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8412 90 80 90  – – –  cits  5  0  
8413  Š ķidruma s ūkņi ar caurpl ūduma m ērītāju vai bez t ā; š ķidrumu 
cēlāji 
– sūkņi, kas apr īkoti ar caurpl ūduma m ērītāju vai tos iesp ē­
jams apr īkot ar š ādu m ērītāju 
8413 11 00 00  – –  degvielas uzpildes stacij ās un gar āžās izmantojamie 
degvielas un e ļļas s ūkņi 0 0  
8413 19 00 00  – –  cits  0  0  
8413 20 00 00  –  rokas s ūkņi, iz ņemot tos, kas min ēti apakšpoz īcij ās 8413 11 
vai 8413 19  0 0  
8413 30  –  iekšdedzes dzin ēju degvielas, e ļļas un dzes ētājvielas s ūkņi 
8413 30 20 00  – –  inžektori (str ūklas s ūkņi) 0  0  
8413 30 80 00  – –  cits  0  0  
8413 40 00 00  –  betona s ūkņi 0  0  
8413 50  –  cit ādi abvirzienu darb ības virzu ļsūkņi 
8413 50 20 00  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8413 50 40 00  – –  cits  0  0  
– – cits  
– – –  virzu ļsūkņi 
8413 50 61 00  – – – –  ar hidraulisko š ķidrumu  0  0  
8413 50 69 00  – – – –  cits  0  0  
8413 50 80 00  – – –  cits  0  0  
8413 60  –  cit ādi rotors ūkņi: 
8413 60 20 00  – –  hidroagreg āti 0  0  
– – cits  
– – –  zobratu s ūkņi 
8413 60 31 00  – – – –  ar hidraulisko š ķidrumu  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/719
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8413 60 39 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  lāpsti ņsūkņi 
8413 60 61 00  – – – –  ar hidraulisko š ķidrumu  0  0  
8413 60 69 00  – – – –  cits  0  0  
8413 60 70 00  – – –  vītņsūkņi 0  0  
8413 60 80 00  – – –  cits  0  0  
8413 70  –  cit ādi centrb ēdzes s ūkņi 
– – iegremd ējamie s ūkņi 
8413 70 21 00  – – –  vienpak āpes 0  0  
8413 70 29 00  – – –  daudzpak āpju 0  0  
8413 70 30 00  – –  centrb ēdzes s ūkņi bez bl īvsl ēgiem siltumsist ēm ām un 
karst ā ūdens apg ādei 0 0  
– – cit ādi, kuru izpl ūdes caurules diametrs  
8413 70 35 00  – – –  nep ārsniedz 15 mm  0  0  
– – – –  p ārsniedz 15 mm  
8413 70 45 00  – – – –  centrb ēdzes kan ālsūkņi un virpu ļsūkņi ar s ānkan āliem  0  0  
– – – –  radi ālas pl ūsmas s ūkņi 
– – – – –  vienpak āpes  
– – – – – –  ar vienas ieejas darbratu  
8413 70 51 00  – – – – – – –  monoblok ā 0  0  
8413 70 59 00  – – – – – – –  cits  0  0  
8413 70 65 00  – – – – – –  ar vair āk nek ā vienu ieejas darbratu  0  0  
8413 70 75 00  – – – – –  daudzpak āpju 0  0  
– – – –  cit ādi centrb ēdzes s ūkņi 
8413 70 81 00  – – – – –  vienpak āpes 0  0  
8413 70 89 00  – – – – –  daudzpak āpju 0  0LV L 161/720 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– cit ādi s ūkņi; š ķidrumu c ēlāji 
8413 81 00 00  – –  sūkņi 0  0  
8413 82 00 00  – –  šķidrumu c ēlāji 0  0  
– Parts:  
8413 91 00  – –  sūkņiem 
8413 91 00 10  – – –  sūkņu iek ārtām ar caurlaides sp ēju 3,2-12,5 t  10  3  
8413 91 00 90  – – –  cits  0  0  
8413 92 00 00  – –  šķidrumu c ēlājiem  0  0  
8414  Gaisa vai vakuums ūkņi, gaisa vai citas g āzes kompresori un 
ventilatori; ventil ācijas vai velkmes skapji ar ventilatoru, apr ī­
koti ar filtru vai bez t ā 
8414 10  –  vakuums ūkņi 
8414 10 20 00  – –  izmantošanai pusvad ītāju ražošan ā 5  0  
– – cits  
8414 10 25 00  – – –  rotorvirzu ļsūkņi, rotors ūkņi ar sl īdlāpsti ņām, molekul ār­
sūkņi un Rutsa s ūkņi 2 0  
– – –  cits  
8414 10 81 00  – – – –  difuzors ūkņi, kriog ēnie un adsorbcijas s ūkņi 2  0  
8414 10 89  – – – –  cits  
8414 10 89 10  – – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8414 10 89 90  – – – – –  cits  2  0  
8414 20  –  pneimatiskie rokas vai k ājas s ūkņi 
8414 20 20 00  – –  rokas s ūkņi velosip ēdiem  5  0  
8414 20 80  – –  cits  
8414 20 80 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8414 20 80 90  – – –  cits  5  0  
8414 30  –  sald ētavu iek ārtās izmantojamie kompresori  
8414 30 20  – –  kuru jauda nep ārsniedz 0,4 kW  
8414 30 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/721
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8414 30 20 90  – – –  cits  5  0  
– – kuru jauda p ārsniedz 0,4 kW  
8414 30 81  – – –  hermetiz ēti vai pushermetiz ēti 
8414 30 81 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8414 30 81 90  – – – –  cits  5  0  
8414 30 89  – – –  cits  
8414 30 89 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8414 30 89 90  – – – –  cits  5  0  
8414 40  –  velkami gaisa kompresori uz rite ņšasijas  
8414 40 10 00  – –  ar raž īgumu l īdz 2 m  3 min ūtē 5  0  
8414 40 90 00  – –  ar raž īgumu vair āk par 2 m  3 min ūtē 5  0  
– ventilatori  
8414 51 00  – –  galda, sienas, gr īdas, griestu, jumta vai loga ventilatori, kuru 
elektromotora jauda nep ārsniedz 125 W  
8414 51 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8414 51 00 90  – – –  cits  5  0  
8414 59  – –  cits  
8414 59 20  – – –  aksi ālie ventilatori  
8414 59 20 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
– – – –  cits  
8414 59 20 91  – – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8414 59 20 98  – – – – –  cits  2  0  
8414 59 40  – – –  centrb ēdzes ventilatori  
8414 59 40 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8414 59 40 90  – – – –  cits  2  0  
8414 59 80  – – –  cits  
8414 59 80 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0LV L 161/722 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8414 59 80 90  – – – –  cits  2  0  
8414 60 00 00  –  velkmes skapji, kuru liel ākais horizont ālais izm ērs nep ār­
sniedz 120 cm  5 0  
8414 80  –  cits  
– – turbokompresori  
8414 80 11  – – –  vienpak āpes 
8414 80 11 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8414 80 11 90  – – – –  cits  3  0  
8414 80 19  – – –  daudzpak āpju 
8414 80 19 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8414 80 19 90  – – – –  cits  1  0  
– – abvirzienu darb ības apjoma kompresori, kuru manometris ­
kais spiediens  
– – –  nep ārsniedz 15 bar, ar raž īgumu stund ā 
8414 80 22  – – – –  nep ārsniedz 60 m  3 
8414 80 22 10  – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
– – – – –  cits  
8414 80 22 91  – – – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8414 80 22 98  – – – – – –  cits  1  0  
8414 80 28  – – – –  p ārsniedz 60  3 
8414 80 28 10  – – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8414 80 28 90  – – – – –  cits  1  0  
– – –  p ārsniedz 15 bar, ar raž īgumu stund ā 
8414 80 51 00  – – – –  nep ārsniedz 120 m  3 1 0  
8414 80 59 00  – – – –  p ārsniedz 120 m  3 1 0  
– – rot ācijas kompresori  
8414 80 73  – – –  vienass  
8414 80 73 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/723
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – –  cits  
8414 80 73 91  – – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8414 80 73 98  – – – – –  cits  2  0  
– – –  daudzasu  
8414 80 75 00  – – – –  skr ūves kompresori  2  0  
8414 80 78 00  – – – –  cits  2  0  
8414 80 80 00  – –  cits  2  0  
8414 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8415  Gaisa kondicion ēšanas iek ārtas, kam ir ventilators ar motoru 
un ier īces gaisa mitruma un temperat ūras main īšanai; ieskaitot 
apar ātus, kuros mitrumu atseviš ķi neregul ē 
8415 10  –  sienas vai loga, autonomie vai sadal ītās (divbloku) sist ēmas  
8415 10 10 00  – –  autonomie  0,5  0  
8415 10 90 00  – –  sadal ītās (divbloku) sist ēmas  0,5  0  
8415 20 00  –  izmantošanai meh āniskajos transportl īdzek ļos pasažieru ērtī­
bām 
8415 20 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8415 20 00 90  – –  cits  5  0  
– cits  
8415 81 00  – –  ar ieb ūvētu dzeses agreg ātu un ier īci rež īma p ārsl ēgšanai 
(revers īvie siltums ūkņi) 
8415 81 00 10  – – –  rūpniecisk ā autonom ā gaisa kondicion ēšanas iek ārta ar 
jaudu liel āku par 5 kW, bet ne liel āku k ā 50 kW  10 3  
8415 81 00 30  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8415 81 00 90  – – –  cits  2  0  
8415 82 00  – –  cit ādi, ar ieb ūvētu dzeses agreg ātu 
8415 82 00 10  – – –  rūpniecisk ā autonom ā gaisa kondicion ēšanas iek ārta ar 
jaudu liel āku par 5 kW, bet ne liel āku k ā 50 kW  10 3  
8415 82 00 30  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8415 82 00 90  – – –  cits  5  0LV L 161/724 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8415 83 00  – –  bez dzeses agreg āta 
8415 83 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8415 83 00 90  – – –  cits  3  0  
8415 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8416  Kurtuvju sprauslas š ķidrai degvielai, deg ļi cietai putek ļveida 
degvielai un g āzes deg ļi; meh ānisk ās un autom ātisk ās kurtu ­
ves, meh āniski rež ģi, ārdi, ier īces pelnu aizv ākšanai un citas 
taml īdz īgas ier īces 
8416 10  –  sprauslas š ķidrajai degvielai  
8416 10 10 00  – –  ar autom ātisk ās vad ības ier īci 5  0  
8416 10 90 00  – –  cits  5  0  
8416 20  –  cit ādi deg ļi, ieskaitot kombin ētos 
8416 20 10 00  – –  tikai g āzes, monobloka deg ļi, ar ventilatoru un vad ības 
ier īci 5 0  
8416 20 90 00  – –  cits  5  0  
8416 30 00 00  –  autom ātiskas un meh āniskas kurtuves, meh āniski rež ģi un 
ārdi, ier īces pelnu aizv ākšanai un taml īdz īgas ier īces 0 0  
8416 90 00 00  –  da ļas 5  0  
8417  R ūpn īcu vai laboratoriju kr āsnis un kurtuves, ieskaitot neelek ­
triskas atkritumu sadedzin āšanas kr āsnis 
8417 10 00 00  –  kr āsnis un kameras apdedzin āšanai, kaus ēšanai vai cit ādai 
rūdu, pir ītu vai met ālu termiskai apstr ādei 5 0  
8417 20  –  maizes kr āsnis, ieskaitot konditorejas kr āsnis 
8417 20 10 00  – –  tune ļkr āsnis 2  5  
8417 20 90 00  – –  cits  2  5  
8417 80  –  cits  
8417 80 10 00  – –  atkritumu dedzin āšanai  2  0  
8417 80 20 00  – –  tune ļkr āsnis un mufe ļkr āsnis keramikas izstr ādājumu apde ­
dzin āšanai  0 0  
8417 80 80 00  – –  cits  2  0  
8417 90 00  –  da ļas:LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/725
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8417 90 00 10  – –  cauru ļu siltuma apmain ītājiem, ar jaudu 2 800 – 
19 000  3 /h 10 3  
8417 90 00 90  – –  cits  2  0  
8418  Ledusskapji, sald ētavas un citas dzes ēšanas vai sald ēšanas 
iek ārtas, elektriskas vai cita veida; siltums ūkņi, iz ņemot gaisa 
kondicion ēšanas iek ārtas poz īcij ā 8415  
8418 10  –  kombin ētas dzesin ātājsald ētavas ar atseviš ķām ārdurv īm 
8418 10 20  – –  ar vair āk nek ā 340 l ietilp ību 
8418 10 20 10  – – –  m ājsaimniec ības 5  0  
– – –  cits  
8418 10 20 91  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8418 10 20 98  – – – –  cits  5  0  
8418 10 80  – –  cits  
8418 10 80 10  – – –  m ājsaimniec ības 5  0  
– – –  cits  
8418 10 80 91  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8418 10 80 98  – – – –  cits  5  0  
– m ājsaimniec ības ledusskapji  
8418 21  – –  kompresijas tipa  
8418 21 10 00  – – –  ar vair āk nek ā 340 l ietilp ību 10  3  
– – –  cits  
8418 21 51 00  – – – –  galdveid īgie 5  0  
8418 21 59 00  – – – –  ieb ūvējamie  5  0  
– – – –  cit ādi, kuru tilp ība 
8418 21 91 00  – – – – –  nep ārsniedz 250 litrus  10  3  
8418 21 99 00  – – – – –  p ārsniedz 250 l, bet nep ārsniedz 340 l  7  3  
8418 29 00 00  – –  cits  5  0  
8418 30  –  skapjveida sald ētavas ar ietilp ību l īdz 800 lLV L 161/726 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8418 30 20  – –  ar ietilp ību l īdz 400 l  
8418 30 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8418 30 20 90  – – –  cits  5  0  
8418 30 80  – –  ar ietilp ību vair āk par 400 l, bet ne vair āk par 800 l  
8418 30 80 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8418 30 80 90  – – –  cits  5  0  
8418 40  –  vertik ālie sald ētājskapji ar ietilp ību l īdz 900 l  
8418 40 20 00  – –  ar ietilp ību l īdz 250 l  0  0  
8418 40 80 00  – –  ar ietilp ību vair āk par 250 l, bet ne vair āk par 900 l  2,5  0  
8418 50  –  citas atdzes ēšanas vai sald ēšanas kastes, skapji, vitr īnas, letes 
un taml īdz īgas atdzes ēšanas un sald ēšanas m ēbeles:  
– – atdzes ēšanas vitr īnas un letes (ar dzes ētājagreg ātu vai iztvai ­
cētāju) 
8418 50 11 00  – – –  sald ētas p ārtikas glab āšanai  5  0  
8418 50 19 00  – – –  cits  5  0  
– – cit ādas atdzes ēšanas iek ārtas 
8418 50 91 00  – – –  sasald ēšanai zem ā temperat ūrā, iz ņemot apakšpoz īcij ās 
8418 30 un 8418 40 min ētās 5 0  
8418 50 99 00  – – –  cits  5  0  
– cit ādas atdzes ēšanas vai sald ēšanas iek ārtas; siltums ūkņi 
8418 61 00 00  – –  siltums ūkņi, iz ņemot gaisa kondicion ēšanas iek ārtas, kas 
min ētas apakšpoz īcij ā 8415  5 0  
8418 69 00  – –  cits  
8418 69 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8418 69 00 90  – – –  cits  3  0  
– da ļas: 
8418 91 00 00  – –  m ēbeles, kas īpaši paredz ētas atdzes ēšanas un sald ēšanas 
iek ārtu ier īkošanai taj ās 6 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/727
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8418 99  – –  cits  
8418 99 10 00  – – –  iztvaic ētāji un kondensatori, iz ņemot m ājsaimniec ības 
ledusskapjiem paredz ētos 6 0  
8418 99 90  – – –  cits  
8418 99 90 10  – – – –  atdzes ēšanas vai sald ēšanas iek ārtu da ļas m ājas ledus ­
skapjiem un sald ētāvām 5 0  
8418 99 90 90  – – – –  cits  6  0  
8419  R ūpn īcu un laboratoriju iek ārtas ar elektrisku un neelektrisku 
kars ēšanu (iz ņemot kurtuves, kr āsnis un citas iek ārtas, kas 
iek ļautas poz īcij ā 8514) materi ālu termiskai apstr ādei (kars ē­ 
šanai, v ārīšanai, apdedzin āšanai vai kaus ēšanai, destil ācijai, 
rektifik ācijai, steriliz ācijai, pasteriz ācijai, ž āvēšanai, tvaic ēšanai, 
kondens ācijai vai atdzes ēšanai), iz ņemot m ājsaimniec ības vaja ­
dz ībām izmantojam ās; neelektriskie caurpl ūdes un termoaku ­
mul ācijas ūdenssild ītāji 
– neelektriskie caurpl ūdes un termoakumul ācijas ūdenssild ītāji 
8419 11 00 00  – –  moment ānie (caurteces) ūdens g āzsild ītāji 2  0  
8419 19 00 00  – –  cits  5  0  
8419 20 00 00  –  medic īniskie, ķirur ģiskie un laboratoriju sterilizatori  0  0  
– žāvētavas  
8419 31 00 00  – –  lauksaimniec ības produktiem  0  0  
8419 32 00 00  – –  koksnei, pap īra masai, pap īram vai kartonam  0  0  
8419 39  – –  cits  
8419 39 10 00  – – –  keramikas izstr ādājumiem  2  0  
8419 39 90 00  – – –  cits  0  0  
8419 40 00 00  –  destil ācijas vai rektifik ācijas iek ārtas 0  0  
8419 50 00 00  –  siltummai ņi 0  0  
8419 60 00 00  –  meh ānismi gaisa vai g āzu saš ķidrin āšanai  2  0  
– cit ādi meh ānismi, iek ārtas un ier īces 
8419 81  – –  karsto dz ērienu gatavošanai, ēdiena gatavošanai vai uzsild ī­ 
šanai  
8419 81 20  – – –  perkolatori un citas ier īces kafijas un citu karsto dz ērienu 
gatavošanaiLV L 161/728 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8419 81 20 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8419 81 20 90  – – – –  cits  3  0  
8419 81 80  – – –  cits  
8419 81 80 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8419 81 80 90  – – – –  cits  3  0  
8419 89  – –  cits  
8419 89 10 00  – – –  dzes ēšanas tor ņi un taml īdz īgas iek ārtas tiešai dzes ēšanai 
(bez sadales sienas) ar cirkul ējošu ūdeni  0 0  
8419 89 30 00  – – –  vakuuma tvaic ēšanas iek ārtas met āla nogulsn ēšanai  2  0  
8419 89 98 00  – – –  cits  0  0  
8419 90  –  da ļas: 
8419 90 15 00  – –  sterilizatoriem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8419 20 00 00  0  0  
8419 90 85 00  – –  cits  0  0  
8420  Kalandri un cit ādas velmju (ru ļļu) maš īnas, iz ņemot maš īnas 
met ālam un stiklam, un to cilindri  
8420 10  –  kalandri un citas velmju (ru ļļu) maš īnas 
8420 10 10 00  – –  izmantošanai tekstilr ūpniec ībā 5  0  
8420 10 30 00  – –  izmantošanai pap īrrūpniec ībā 5  0  
8420 10 50 00  – –  izmantošanai gumijas vai plastmasas r ūpniec ībā 5  0  
8420 10 90 00  – –  cits  0  0  
– da ļas: 
8420 91  – –  cilindri  
8420 91 10 00  – – –  no čuguna  5  0  
8420 91 80 00  – – –  cits  5  0  
8420 99 00 00  – –  cits  0  0  
8421  Centrif ūgas, ar ī centrb ēdzes ž āvētavas; š ķidrumu un g āzu 
filtr ēšanas vai att īrīšanas ier īces  
– centrif ūgas, ieskaitot centrb ēdzes ž āvētavasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/729
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8421 11 00 00  – –  piena separatori  10  5  
8421 12 00 00  – –  iek ārtas dr ēbju sausin āšanai un ž āvēšanai  5  0  
8421 19  – –  cits  
8421 19 20 00  – – –  laboratorij ās izmantojamas centrif ūgas 2  0  
8421 19 70  – – –  cits  
8421 19 70 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8421 19 70 90  – – – –  cits  0  0  
– šķidrumu filtr ēšanas vai att īrīšanas ier īces 
8421 21 00 00  – –  ūdens filtr ēšanai vai att īrīšanai  0  0  
8421 22 00 00  – –  dz ērienu, iz ņemot ūdeni, filtr ēšanai un att īrīšanai  
8421 23 00  – –  eļļas vai degvielas filtr ēšanai iekšdedzes dzin ējos 
8421 23 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8421 23 00 30  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8421 23 00 90  – – –  cits  2  0  
8421 29 00 00  – –  cits  0  0  
– gāzu filtr ēšanas vai att īrīšanas ier īces 
8421 31 00 00  – –  gaisa filtri iekšdedzes dzin ējiem  0  0  
8421 39  – –  cits  
8421 39 20 00  – – –  gaisa filtr ēšanas un att īrīšanas ier īces 0  0  
– – –  ier īces cit ādu g āzu filtr ēšanai vai att īrīšanai  
8421 39 40 00  – – – –  ar š ķidrumu  2  0  
8421 39 60  – – – –  ar katal īzi 
8421 39 60 10  – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8421 39 60 90  – – – – –  cits  2  0  
8421 39 90 00  – – – –  cits  0,5  0  
– da ļas:LV L 161/730 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8421 91 00 00  – –  centrif ūgām, ieskaitot centrb ēdzes ž āvētavas  0  0  
8421 99 00 00  – –  cits  0  0  
8422  Trauku mazg ājam ās maš īnas; iek ārtas pude ļu un citu trauku 
mazg āšanai un ž āvēšanai; iek ārtas pude ļu, kannu, k ārbu, 
maisi ņu un citu tilp ņu pild īšanai, aizv ākošanai, nosl ēgšanai, 
kapsul ēšanai vai mar ķēšanai; iek ārtas pude ļu, burku, t ūbiņu 
un taml īdz īgas taras aizkapsul ēšanai; cit ādas iek ārtas iepako ­ 
šanai un iesai ņošanai (ieskaitot karst ās vakuuma iesai ņošanas 
iek ārtas); iek ārtas dz ērienu g āzēšanai  
– trauku mazg ājam ās maš īnas 
8422 11 00 00  – –  m ājsaimniec ības 5  0  
8422 19 00 00  – –  cits  5  0  
8422 20 00 00  –  iek ārtas pude ļu un citu trauku mazg āšanai un ž āvēšanai  5  5  
8422 30 00  –  iek ārtas pude ļu, kannu, k ārbu, maisi ņu un citu trauku pild ī­ 
šanai, aizv ākošanai, nosl ēgšanai, kapsul ēšanai vai mar ķēšanai; 
iek ārtas pude ļu, burku, t ūbiņu un taml īdz īgas taras aizkap ­
sul ēšanai; iek ārtas dz ērienu g āzēšanai  
8422 30 00 10  – –  iek ārtas pude ļu pild īšanai; iek ārtas pude ļu aizkapsul ēšanai 
vai mar ķēšanai izmantošanai p ārtikas ražošan ā, ar ražo ­ 
šanas apjomu l īdz 12 000 pudel ēm/stund ā 5 5  
– – cits  
8422 30 00 91  – – –  iek ārtas stikla pude ļu aizv ēršanai ar met āla aizgriežamiem 
kor ķiem, izmantošanai p ārtikas ražošan ā, ar ražošanas 
apjomu l īdz 9600 pudel ēm/stund ā 2 5  
8422 30 00 99  – – –  cits  2  0  
8422 40 00  –  cit ādas iek ārtas iepakošanai un iesai ņošanai (ieskaitot karst ās 
vakuuma iesai ņošanas iek ārtas)  
8422 40 00 10  – –  iepakošanas un iesai ņošanas iek ārtas (ieskaitot karst ās 
vakuuma iesai ņošanas iek ārtas), izmantošanai p ārtikas ražo ­ 
šan ā, ar ražošanas apjomu l īdz 12 000 pudel ēm/stund ā 5 5  
8422 40 00 90  – –  cits  0  0  
8422 90  –  da ļas: 
8422 90 10 00  – –  trauku mazg ājamaj ām maš īnām 2  0  
8422 90 90 00  – –  cits  0  0  
8423  Iek ārtas sv ēršanai (iz ņemot svarus ar 0,05 g un liel āku preci ­
zit āti), ar ī svari, kas apg ādāti ar ier īcēm masas kontrolei un 
apr ēķin āšanai; jebkura veida svaru atsvariLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/731
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8423 10  –  svari cilv ēku sv ēršanai, ieskaitot z īdai ņu svarus; m ājsaimnie ­
cības svari  
8423 10 10 00  – –  m ājsaimniec ības svari  5  0  
8423 10 90 00  – –  cits  5  0  
8423 20 00 00  –  svari izstr ādājumu nep ārtrauktai sv ēršanai uz konveijera  5  0  
8423 30 00 00  –  past āvīgas masas svari un svari noteiktu materi āla porciju 
iepild īšanai tilpn ēs un konteineros, ieskaitot bunkura svarus  5 0  
– cit ādas sv ēršanas iek ārtas 
8423 81  – –  ne vair āk k ā 30 kg sv ēršanai  
8423 81 10 00  – – –  masas kontroles iek ārtas un autom ātisk ās vad ības iek ārtas, 
kas rea ģē uz noteiktas masas sasniegšanu  5 0  
8423 81 30 00  – – –  iek ārtas fas ētu pre ču sv ēršanai un mar ķēšanai  5  0  
8423 81 50 00  – – –  veikalu svari  5  0  
8423 81 90 00  – – –  cits  5  0  
8423 82  – –  vair āk nek ā 30 kg, bet ne vair āk k ā 5 t sv ēršanai  
8423 82 10 00  – – –  masas kontroles iek ārtas un autom ātisk ās vad ības iek ārtas, 
kas rea ģē uz noteiktas masas sasniegšanu  5 0  
8423 82 90  – – –  cits  
8423 82 90 10  – – – –  liellopu svari  0  0  
8423 82 90 90  – – – –  cits  5  0  
8423 89 00 00  – –  cits  5  0  
8423 90 00 00  –  atsvari visu tipu svariem; svaru deta ļas 5  0  
8424  Meh āniskas ier īces (ar roku darbin āmas vai cit ādas) š ķidrumu 
un pulverveida vielu izsmidzin āšanai vai izklied ēšanai; uguns ­
dz ēšamie apar āti, uzpild īti vai neuzpild īti; pulverizatori un 
taml īdz īgas ier īces; smilšu str ūklas vai tvaikstr ūklas maš īnas 
un taml īdz īgi smidzin āšanas apar āti 
8424 10  –  ugunsdz ēšamie apar āti, uzpild īti vai neuzpild īti 
8424 10 20  – –  svar ā līdz 21 kgLV L 161/732 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8424 10 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8424 10 20 90  – – –  cits  2  0  
8424 10 80  – –  cits  
8424 10 80 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8424 10 80 90  – – –  cits  2  0  
8424 20 00  –  pulverizatori un taml īdz īgas ier īces 
8424 20 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 2  0  
8424 20 00 90  – –  cits  5  0  
8424 30  –  smilšstr ūklas vai tvaikstr ūklas maš īnas un taml īdz īgi smidzi ­
nāšanas apar āti 
– – ūdens t īrīšanas ier īces ar ieb ūvētu motoru  
8424 30 01 00  – – –  ar sildier īci 5  0  
– – –  cit ādas, kuru motora jauda  
8424 30 05  – – – –  nep ārsniedz 7,5 kW  
8424 30 05 10  – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8424 30 05 90  – – – – –  cits  5  0  
8424 30 09 00  – – – –  p ārsniedz 7,5 kW  5  0  
– – cit ādas maš īnas 
8424 30 10 00  – – –  ko darbina saspiests gaiss  2  0  
8424 30 90  – – –  cits  
8424 30 90 10  – – –  ier īces og ļu putek ļu ievad īšanai domn ā 10  3  
8424 30 90 20  – – – –  pulvera ugunsdz ēsības apar ātu uzpildes stacija  1  0  
8424 30 90 90  – – – –  cits  2  0  
– cit ādas ier īces 
8424 81  – –  lauksaimniec ībai vai d ārzkop ībai 
8424 81 10 00  – – –  laist īšanas ier īces 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/733
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  cits  
8424 81 30 00  – – – –  p ārn ēsājamas ier īces 0  0  
– – – –  cits  
8424 81 91 00  – – – – –  smidzin ātāji un izklied ētāji, kas paredz ēti uzst ādīšanai 
uz traktoriem vai piekabin āšanai traktoriem  0 0  
8424 81 99 00  – – – – –  cits  0  0  
8424 89 00 00  – –  cits  2  0  
8424 90 00 00  –  da ļas 2  0  
8425  Celšanas tr īši un c ēlāji, iz ņemot liftc ēlājus; vin čas un kabest āni; 
domkrati  
– tr īši un c ēlāji (iz ņemot liftc ēlājus un automobi ļu pac ēlājus) 
8425 11 00 00  – –  darbin āmi ar elektromotoru  0  0  
8425 19  – –  cits  
8425 19 20 00  – – –  rokas ķēžc ēlāji 0  0  
8425 19 80 00  – – –  cits  0  0  
– cit ādas vin čas; kabest āni 
8425 31 00 00  – –  darbin āmi ar elektromotoru  0  0  
8425 39  – –  cits  
8425 39 30 00  – – –  ar iekšdedzes virzu ļmotora piedzi ņu 0  0  
8425 39 90 00  – – –  cits  0  0  
– domkrati; pac ēlāji transportl īdzek ļu pacelšanai  
8425 41 00 00  – –  stacion ārie automobi ļu pac ēlāji gar āžās 0  0  
8425 42 00 00  – –  citi hidrauliskie domkrati un pac ēlāji 0  0  
8425 49 00 00  – –  cits  0  0  
8426  Derikcelt ņi; celt ņi, ieskaitot kabe ļcelt ņus; p ārvietojam ās ce ļam ­
kāpnes, stat ņu transportieri un celt ņautomobi ļi 
– tilta celt ņi, pastat ņu celt ņi, port ālcelt ņi, p ārvietojam ās ce ļam ­
kāpnes un stat ņu transportieri  
8426 11 00 00  – –  tilta celt ņi ar nekust īgiem balstiem  0  0LV L 161/734 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8426 12 00 00  – –  p ārvietojam ās ce ļamk āpnes uz rite ņiem un stat ņu transpor ­
tieri  0 0  
8426 19 00 00  – –  cits  0  0  
8426 20 00 00  –  tor ņcelt ņi 0  0  
8426 30 00 00  –  port ālcelt ņi un tor ņcelt ņi ar izlici  0  0  
– cit ādas pašg ājējas maš īnas un meh ānismi  
8426 41 00 00  – –  ar rite ņiem 0  0  
8426 49 00 00  – –  cits  0  0  
– cit ādas maš īnas 
8426 91  – –  uzst ādīšanai sauszemes transportl īdzek ļos 
8426 91 10 00  – – –  hidrauliskie celt ņi, kas paredz ēti transportl īdzek ļu piekrau ­ 
šanai un izkraušanai  0 0  
8426 91 90 00  – – –  cits  0  0  
8426 99 00 00  – –  cits  0  0  
8427  Autokr āvēji ar dakšu; citi kravas transport ētāji ar celšanas un 
takel āžas ier īcēm 
8427 10  –  pašg ājēji kr āvēji ar elektromotoru  
8427 10 10 00  – –  kam pacelšanas augstums ir 1 m vai vair āk 2  0  
8427 10 90 00  – –  cits  5  0  
8427 20  –  cit ādi pašg ājēji kr āvēji 
– – kam pacelšanas augstums ir 1 m vai vair āk 
8427 20 11 00  – – –  autokr āvēji ar dakšu darbam nel īdzen ā apvid ū un citi 
autokraut ņot āji 5 0  
8427 20 19 00  – – –  cits  0  0  
8427 20 90 00  – –  cits  5  0  
8427 90 00 00  –  citi kravas transport ētāji 5  0  
8428  Citas maš īnas un iek ārtas celšanai, p ārvietošanai, iekraušanai 
un izkraušanai (piem ēram, lifti, eskalatori, konveijeri, telferi)  
8428 10  –  lifti un liftc ēlāji 
8428 10 20 00  – –  elektriskie  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/735
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8428 10 80 00  – –  cits  0  0  
8428 20  –  pneimatiskie elevatori un transportieri  
8428 20 30 00  – –  īpaši paredz ēti lauksaimniec ības darbiem  0  0  
– – cits  
8428 20 91 00  – – –  beram ām krav ām 0  0  
8428 20 98 00  – – –  cits  0  0  
– cit ādi nep ārtrauktas darb ības elevatori un transportieri 
prec ēm un materi āliem  
8428 31 00 00  – –  īpaši paredz ēti pazemes darbiem  0  0  
8428 32 00 00  – –  cit ādi, kausa tipa  0  0  
8428 33 00 00  – –  cit ādi, lentes tipa  0  0  
8428 39  – –  cits  
8428 39 20 00  – – –  velt ņu transportieri  0  0  
8428 39 90 00  – – –  cits  0  0  
8428 40 00 00  –  eskalatori un kust īgie g ājēju celi ņi 0  0  
8428 60 00 00  –  trošu ce ļi, pac ēlējkr ēsli, sl ēpot āju pac ēlāji; funikulieru vilces 
meh ānismi  0 0  
8428 90  –  cit ādas maš īnas 
8428 90 30 00  – –  velm ēšanas st āvu iek ārtas; ritu ļce ļi produkcijas padevei un 
aizv ākšanai; st ūres groz īkļi un manipulatori liet ņiem, 
lod ēm, stie ņiem un pl ātn ēm 0 0  
– – cits  
– – –  īpaši lauksaimniec ības darbiem paredz ēti kr āvēji 
8428 90 71 00  – – – –  lauksaimniec ības traktoru uzkar ēm 0  0  
8428 90 79 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  cits  
8428 90 91 00  – – – –  meh āniskie kr āvēji beramkrav ām 0  0  
8428 90 95 00  – – – –  cits  0  0LV L 161/736 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8429  Pašg ājēji buldozeri ar main āmu v ērstuvi, autogreideri, plan ē­
tāji, skr ēperi, meh ānisk ās l āpstas, ekskavatori, vienkausa 
kr āvēji, bliet ēšanas maš īnas un ce ļa velt ņi 
– buldozeri un buldozeri ar main āmu v ērstuvi  
8429 11 00 00  – –  kāpur ķēžu 0  0  
8429 19 00 00  – –  cits  0  0  
8429 20 00 00  –  greideri un plan ētāji 0  0  
8429 30 00 00  –  skr ēperi  0  0  
8429 40  –  bliet ēšanas maš īnas un ce ļa velt ņi: 
– – ce ļa velt ņi: 
8429 40 10 00  – – –  vibr ācijas  0  0  
8429 40 30 00  – – –  cits  0  0  
8429 40 90 00  – –  bliet ēšanas maš īnas 0  0  
– meh ānisk ās l āpstas, ekskavatori un vienkausa kr āvēji 
8429 51  – –  front ālie vienkausa kr āvēji 
8429 51 10 00  – – –  kas īpaši paredz ēti pazemes darbiem  0  0  
– – –  cits  
8429 51 91 00  – – – –  vienkausa kr āvēji ar k āpur ķēdēm 0  0  
8429 51 99 00  – – – –  cits  0  0  
8429 52  – –  maš īnas ar pilnapgrieziena virsb ūvi: 
8429 52 10 00  – – –  kāpur ķēžu ekskavatori  0  0  
8429 52 90 00  – – –  cits  0  0  
8429 59 00 00  – –  cits  0  0  
8430  Citas maš īnas un meh ānismi grunts, miner ālu un r ūdu p ārvie ­
tošanai, plan ēšanai, profil ēšanai, rakšanai, izstr ādāšanai, bliet ē­ 
šanai, bl īvēšanai, iz ņemšanai un urbšanai; iek ārtas p āļu 
dz īšanai un iek ārtas p āļu izvilkšanai; sniega arkli un sniega 
rotort īrītāji 
8430 10 00 00  –  iek ārtas p āļu dz īšanai un p āļu izvilkšanai  0  0  
8430 20 00 00  –  sniega arkli un sniega rotort īrītāji 0  0  
– ieciršan ās maš īnas og ļu un iežu ieguvei un tune ļu izb ūves 
maš īnasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/737
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8430 31 00 00  – –  pašg ājēji 0  0  
8430 39 00 00  – –  cits  0  0  
– citas urbšanas un tunel ēšanas maš īnas 
8430 41 00 00  – –  pašg ājēji 0  0  
8430 49 00 00  – –  cits  0  0  
8430 50 00 00  –  cit ādas pašg ājējas maš īnas un meh ānismi  0  0  
– cit ādas maš īnas, kas nav pašg ājēji 
8430 61 00 00  – –  iek ārtas un meh ānismi bliet ēšanai un bl īvēšanai  0  0  
8430 69 00 00  – –  cits  0  0  
8431  Deta ļas, kas paredz ētas vien īgi vai galvenok ārt poz īciju 8425 
līdz 8430 meh ānismiem  
8431 10 00 00  –  meh ānismiem, kas min ēti poz īcij ā 8425  0  0  
8431 20 00 00  –  meh ānismiem, kas min ēti poz īcij ā 8427  0  0  
– meh ānismiem, kas min ēti poz īcij ā 8428  
8431 31 00 00  – –  liftiem, liftc ēlājiem vai eskalatoriem  0  0  
8431 39  – –  cits  
8431 39 10 00  – – –  velmju st āvu iek ārtām, kas min ētas apakšpoz īcij ā 
8428 90 30 00  0 0  
8431 39 70 00  – – –  cits  0  0  
– meh ānismiem, kas min ēti poz īcij ā 8426, 8429 vai 8430  
8431 41 00 00  – –  kausi, greiferi un satv ērēji 0  0  
8431 42 00 00  – –  buldozeru front ālās un pagriežam ās v ērstuves  0  0  
8431 43 00 00  – –  deta ļas apakšpoz īcijas 8430 41 un 8430 49 urbšanas un 
izciršanas maš īnām 0 0  
8431 49  – –  cits  
8431 49 20 00  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  0  0  
8431 49 80 00  – – –  cits  0  0  
8432  Lauksaimniec ības, d ārzkop ības un mežsaimniec ības tehnika 
augsnes sagatavošanai un apstr ādei; mauri ņu vai sporta 
laukumu velt ņiLV L 161/738 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8432 10  –  arkli  
8432 10 10 00  – –  ar v ērstuvi  0  0  
8432 10 90 00  – –  cits  0  0  
– ec ēšas, irdin ātāji, kultivatori, rav ētāji, kapl ētāji 
8432 21 00 00  – –  šķīvju ec ēšas 0  0  
8432 29  – –  cits  
8432 29 10 00  – – –  irdin ātāji un kultivatori  0  0  
8432 29 30 00  – – –  ec ēšas 0  0  
8432 29 50 00  – – –  rotovatori  0  0  
8432 29 90 00  – – –  cits  0  0  
8432 30  –  sējmaš īnas, st ādīšanas maš īnas un d ēstu st ādīšanas maš īnas  
– – sējmaš īnas 
8432 30 11 00  – – –  prec īzās izs ējas s ējmaš īnas ar centr ālo piedzi ņu 0  0  
8432 30 19 00  – – –  cits  0  0  
8432 30 90 00  – –  st ādīšanas maš īnas un d ēstu st ādīšanas maš īnas 0  0  
8432 40  –  kūtsm ēslu izklied ētāji un miner ālm ēslu s ējmaš īnas 
8432 40 10 00  – –  miner ālā un ķīmisk ā m ēslojuma izklied ēšanai  0  0  
8432 40 90 00  – –  cits  0  0  
8432 80 00 00  –  cit ādas maš īnas 0  0  
8432 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8433  Maš īnas un meh ānismi lauksaimniec ības kult ūru nov ākšanai 
vai kulšanai, ieskaitot salmu vai lopbar ības preses; z āles vai 
siena p ļaujmaš īnas; maš īnas olu, aug ļu vai citu lauksaimnie ­
cības produktu t īrīšanai, š ķirošanai vai br āķēšanai, iz ņemot 
maš īnas, kas ietvertas poz īcij ā 8437  
– p ļāvēji z ālieniem, parkiem un sporta laukumiem  
8433 11  – –  motoriz ēti p ļāvēji ar horizont ālā plakn ē rot ējošu griez ējda ļu 
8433 11 10 00  – – –  elektriskie  0  0  
– – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/739
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – –  pašg ājējas 
8433 11 51 00  – – – – –  ar s ēdekli  0  0  
8433 11 59 00  – – – – –  cits  0  0  
8433 11 90 00  – – – –  cits  0  0  
8433 19  – –  cits  
– – –  ar motoru  
8433 19 10 00  – – – –  elektriskie  0  0  
– – – –  cits  
– – – – –  pašg ājēji 
8433 19 51 00  – – – – – –  ar s ēdekli  0  0  
8433 19 59 00  – – – – – –  cits  0  0  
8433 19 70 00  – – – – –  cits  0  0  
8433 19 90 00  – – –  bez motora  0  0  
8433 20  –  cit ādas p ļaušanas maš īnas, ieskaitot traktoriem uzmont ē­
jamos griez ējagreg ātus 
8433 20 10 00  – –  ar motoru  0  0  
– – cits  
– – –  traktorvilces, uzkarin ām ās vai piekabin ām ās 
8433 20 51 00  – – – –  ar horizont ālā plakn ē rot ējošu griez ējda ļu 0  0  
8433 20 59 00  – – – –  cits  0  0  
8433 20 90 00  – – –  cits  0  0  
8433 30  –  cit ādas siena nov ācam ās maš īnas 
8433 30 10 00  – –  vālu apv ērsēji, s āngr ābek ļi un siena ārd ītāji 0  0  
8433 30 90 00  – –  cits  0  0  
8433 40  –  salmu un siena preses, ieskaitot sav ācējpreses  
8433 40 10 00  – –  sav ācējpreses  0  0  
8433 40 90 00  – –  cits  0  0  
– cit ādas ražas nov ākšanas maš īnas; ku ļmaš īnasLV L 161/740 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8433 51 00 00  – –  lab ības kombaini  0  0  
8433 52 00 00  – –  cit ādas ku ļmaš īnas 0  0  
8433 53  – –  maš īnas bumbu ļaugu un sak ņaugu nov ākšanai  
8433 53 10 00  – – –  kartupe ļu kombaini un kartupe ļu nov ākšanas maš īnas 0  0  
8433 53 30 00  – – –  biešu lakstu griez ēji un biešu nov ākšanas maš īnas 0  0  
8433 53 90 00  – – –  cits  0  0  
8433 59  – –  cits  
– – –  rupj ās lopbar ības p ļaujmaš īnas 
8433 59 11 00  – – – –  pašg ājējas 0  0  
8433 59 19 00  – – – –  cits  0  0  
8433 59 30 00  – – –  maš īnas v īnogu nov ākšanai  0  0  
8433 59 80 00  – – –  cits  0  0  
8433 60 00 00  –  maš īnas olu, aug ļu vai citu lauksaimniec ības produktu t īrīša ­
nai, š ķirošanai un br āķēšanai  0 0  
8433 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8434  Slaukšanas apar āti un piena p ārstr ādes iek ārtas 
8434 10 00 00  –  slaukšanas apar āti 0  0  
8434 20 00 00  –  piena p ārstr ādes iek ārtas 0  0  
8434 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8435  Preses, smalcin ātāji un taml īdz īgas maš īnas v īna, sidra, aug ļu 
sulu un taml īdz īgu dz ērienu ražošanai  
8435 10 00 00  –  iek ārtas 5  5  
8435 90 00 00  –  da ļas 5  5  
8436  Cit ādas maš īnas lauksaimniec ībai, d ārzkop ībai, mežkop ībai, 
putnkop ībai un biškop ībai, ieskaitot iek ārtas s ēklu diedz ēšanai 
(ar meh ānisk ām ier īcēm vai sildier īcēm); m ājputnu inkubatori 
un br ūderi 
8436 10 00 00  –  maš īnas dz īvnieku bar ības sagatavošanai  0  0  
– iek ārtas putnkop ībai; m ājputnu inkubatori un br ūderiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/741
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8436 21 00 00  – –  m ājputnu inkubatori un br ūderi 0  0  
8436 29 00  – –  cits  
8436 29 00 10  – – –  sprostu baterijas un gr īdas iek ārtas putnkop ībai un 
m ājputnu pavairošanai  10 3  
8436 29 00 90  – – –  cits  0  0  
8436 80  –  cit ādas maš īnas 
8436 80 10 00  – –  mežsaimniec ības maš īnas 0  0  
– – cits  
8436 80 91 00  – – –  autom ātisk ās dzirdin ātavas  0  0  
8436 80 99 00  – – –  cits  0  0  
– da ļas: 
8436 91 00 00  – –  putnkop ības iek ārtām, inkubatoriem un br ūderiem  0  0  
8436 99 00 00  – –  cits  0  0  
8437  Maš īnas s ēklu, graudu vai kalt ētu p ākšu d ārze ņu t īrīšanai, 
šķirošanai vai sij āšanai; maš īnas, ko izmanto miltr ūpniec ībā 
vai lab ības un kalt ētu p ākšu d ārze ņu apstr ādei, iz ņemot 
maš īnas lauku saimniec ībām 
8437 10 00 00  –  maš īnas s ēklu, graudu vai kalt ētu p ākšu d ārze ņu t īrīšanai, 
šķirošanai vai sij āšanai  0 0  
8437 80 00 00  –  cit ādas maš īnas 0  0  
8437 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8438  Cit ādas iek ārtas p ārtikas r ūpniec ībai, dz ērieniem, kas citur šaj ā 
noda ļā nav min ētas, iz ņemot iek ārtas dz īvnieku un augu tauku 
un e ļļu ekstrakcijai vai apstr ādei 
8438 10  –  iek ārtas maizes un makaronu, spageti vai taml īdz īgu 
produktu izgatavošanai  
8438 10 10 00  – –  maizes cepšanas iek ārtas 3  5  
8438 10 90 00  – –  iek ārtas makaronu, spageti vai taml īdz īgu (pastas) produktu 
izgatavošanai  3 5  
8438 20 00 00  –  iek ārtas konditorejas izstr ādājumu, kakao un šokol ādes ražo ­ 
šanai  0 0  
8438 30 00 00  –  iek ārtas cukura ražošanai  10  5LV L 161/742 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8438 40 00 00  –  alus dar ītavu iek ārtas 1  0  
8438 50 00 00  –  ga ļas un m ājputnu ga ļas p ārstr ādes iek ārtas 10  5  
8438 60 00 00  –  aug ļu, riekstu un d ārze ņu p ārstr ādes iek ārtas 5  5  
8438 80  –  cit ādas maš īnas 
8438 80 10 00  – –  tējas vai kafijas pagatavošanai  1  0  
– – cits  
8438 80 91 00  – – –  dz ērienu pagatavošanai vai ražošanai  5  5  
8438 80 99 00  – – –  cits  1  0  
8438 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8439  Iek ārtas pap īra masas ražošanai no celulozes š ķiedrmateri āliem 
vai pap īra un kartona ražošanai un apdarei  
8439 10 00 00  –  iek ārtas pap īra masas ražošanai no celulozes š ķiedrmateri ā­
liem  5 0  
8439 20 00 00  –  pap īra un kartona ražošanas iek ārtas 2  0  
8439 30 00 00  –  pap īra un kartona apdares iek ārtas 5  0  
– da ļas: 
8439 91  – –  iek ārtām pap īra masas ražošanai no celulozes š ķiedrmate ­
riāliem  
8439 91 10 00  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  5  0  
8439 91 90 00  – – –  cits  5  0  
8439 99  – –  cits  
8439 99 10 00  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  5  0  
8439 99 90 00  – – –  cits  5  0  
8440  Iek ārtas gr āmatu iesiešanai, ieskaitot broš ēšanas maš īnas 
8440 10  –  iek ārtas 
8440 10 10 00  – –  ielokošanas apar āti 4  0  
8440 10 20 00  – –  šķirošanas un komplekt ēšanas ier īces 4  0  
8440 10 30 00  – –  šūšanas, stiep ļu stiprin āšanas un skavošanas ier īces 4  0  
8440 10 40 00  – –  bezšuves iesiešanas maš īnas 4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/743
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8440 10 90 00  – –  cits  4  0  
8440 90 00 00  –  da ļas 5  0  
8441  Citas iek ārtas pap īra masas, pap īra un kartona izstr ādājumu 
ražošanai, ieskaitot visdaž ādākās maš īnas pap īra un kartona 
griešanai  
8441 10  –  griešanas maš īnas 
8441 10 10 00  – –  kombin ētas darbmaš īnas ru ļļu gareniskai griešanai un 
pārtīšanai  5 0  
8441 10 20 00  – –  cit ādas garengriešanas un š ķērsgriešanas maš īnas 5  0  
8441 10 30 00  – –  griešanas maš īnas 5  0  
8441 10 40 00  – –  tr īsasme ņu st ūru l īdzin ātāji 5  0  
8441 10 80 00  – –  cits  5  0  
8441 20 00 00  –  maisu, turzu un aplokš ņu izgatavošanas maš īnas 5  0  
8441 30 00 00  –  maš īnas kartona k ārbu, kastu, kast īšu, t ūbiņu, spo ļu un 
taml īdz īgas taras izgatavošanai bez form ēšanas  0 0  
8441 40 00 00  –  maš īnas izstr ādājumu veidošanai no pap īra masas, pap īra vai 
kartona  0 0  
8441 80 00 00  –  cit ādas maš īnas 0  0  
8441 90  –  da ļas: 
8441 90 10 00  – –  griešanas maš īnām 0  0  
8441 90 90 00  – –  cits  0  0  
8442  Iek ārtas, aparat ūra un apr īkojums (iz ņemot poz īcij ā 8456 un 
8465 min ētos darbgaldus) burtu liešanai un salikšanai, iespied ­
formu, plašu, cilindru vai citu tipogr āfijas elementu sagatavo ­ 
šanai vai izgatavošanai; tipogr āfijas burti, iespiedformas, plates, 
cilindri un cit ādi tipogr āfijas elementi; iespiedformas, plates, 
cilindri un litogr āfijas akme ņi, kas sagatavoti iespiešanai (pie ­
m ēram, apvirpoti, sl īpēti vai pul ēti): 
8442 30  –  cit ādas iek ārtas, aparat ūra un apr īkojums  
8442 30 10 00  – –  fotosalikšanas un maket ēšanas ier īces 5  0  
– – cits  
8442 30 91 00  – – –  burtu liešanai un salikšanai (piem., linotipi, monotipi, 
intertipi)  5 0  
8442 30 99 00  – – –  cits  5  0LV L 161/744 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8442 40 00 00  –  iepriekš min ēto maš īnu, aparat ūras un apr īkojuma deta ļas 5  0  
8442 50  –  tipogr āfijas burti, iespiedformas, plates, cilindri un cit ādi 
tipogr āfijas elementi; iespiedformas, plates, cilindri un litog ­
rāfijas akme ņi, kas sagatavoti iespiešanai (piem ēram, apvir ­
poti, sl īpēti vai pul ēti): 
– – ar iespiedatt ēlu 
8442 50 21 00  – – –  augstspiedumam  5  0  
8442 50 23 00  – – –  gludspiedumam  5  0  
8442 50 29 00  – – –  cits  5  0  
8442 50 80 00  – –  cits  3  0  
8443  Iespiedmaš īnas, izmantojot tipogr āfijas burtus, iespiedformas, 
plates, cilindrus un citus tipogr āfijas komponentus, kas min ēti 
poz īcij ā 8442; - cit ādas iespiedmaš īnas, kop ēšanas maš īnas un 
faksa apar āti, komplekt ā vai atseviš ķi to da ļas un piederumi  
– tipogr āfijas maš īnas, ko izmanto iespiešanai ar plašu, cilindru 
un citu tipogr āfijas komponentu pal īdz ību, kas min ēti poz ī­
cij ā 8442:  
8443 11 00 00  – –  ofseta iespiešanas iek ārtas, velt ņu 5  0  
8443 12 00 00  – –  Ofseta iespiešanas iek ārtas, ar lokš ņu padevi, biroja tipa 
(izmantojot loksnes, kur ām viena puse nep ārsniedz 
22 cm un otra puse nep ārsniedz 36 cm)  5 0  
8443 13  – –  cit ādas ofseta iespiešanas iek ārtas  
– – –  ar lokš ņu padevi  
8443 13 10 00  – – – –  lietotas  3  0  
– – – –  jaunas, kur ās izmantoto lokš ņu izm ērs 
8443 13 31 00  – – – – –  nep ārsniedz 52 × 74 cm  3  0  
8443 13 35 00  – – – – –  p ārsniedz 52 × 74 cm, bet nep ārsniedz 74 × 107 cm  3  0  
8443 13 39 00  – – – – –  p ārsniedz 74 × 107 cm  3  0  
8443 13 90 00  – – –  cits  3  0  
8443 14 00 00  – –  augstspiedes iek ārtas, velt ņu, iz ņemot fleksogr āfisk ās 
iespiedmaš īnas 5 0  
8443 15 00 00  – –  augstspiedes iek ārtas, cit ādas nek ā velt ņu, iz ņemot fleksog ­
rāfisk ās iespiedmaš īnas 5 0  
8443 16 00 00  – –  fleksogr āfisk ās iespiedmaš īnas 3  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/745
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8443 17 00 00  – –  dobspiedes iek ārtas 3  0  
8443 19  – –  cits  
8443 19 20 00  – – –  tekstilmateri ālu apdruk āšanai  4  0  
8443 19 40 00  – – –  izmantošanai pusvad ītāju ražošan ā 4  0  
8443 19 70 00  – – –  cits  3  0  
– cit ādas iespiedmaš īnas, kop ēšanas maš īnas un faksa apar āti, 
komplekt ā vai atseviš ķi 
8443 31  – –  maš īnas, kas veic divas vai vair ākas iespiešanas, kop ēšanas 
vai faksa nos ūtīšanas darb ības, sp ējīgas pievienoties digit ālai 
autom ātiskai datu apstr ādes iek ārtai vai t īklam  
8443 31 10 00  – – –  maš īnas, kam ir kop ēšanas un faksimila nos ūtīšanas 
funkcija un ar ko nevar nokop ē vair āk par 12 melnbalt ām 
lap ām min ūtē, ar ī iespiešanas funkciju  0 0  
– – –  cits  
8443 31 91 00  – – – –  maš īnas, kas kop ē, sken ējot ori ģin ālu un druk ājot 
kopijas ar elektrostatisko iespiedmaš īnu 0 0  
8443 31 99 00  – – – –  cits  0  0  
8443 32  – –  citas, sp ējīgas pievienoties autom ātiskai datu apstr ādes 
iek ārtai vai t īklam:  
8443 32 10 00  – – –  printeri  3  0  
8443 32 30 00  – – –  faksa apar āti 0  0  
– – –  cits  
8443 32 91 00  – – – –  maš īnas, kas kop ē, sken ējot ori ģin ālu un druk ājot 
kopijas ar elektrostatisko iespiedmaš īnu 0 0  
8443 32 93 00  – – – –  citas maš īnas, kas kop ē ori ģin ālu uz kopijas, ar optisko 
sist ēmu 0 0  
8443 32 99 00  – – – –  cits  10  3  
8443 39  – –  cits  
8443 39 10 00  – – –  maš īnas, kas kop ē, sken ējot ori ģin ālu un druk ājot kopijas 
ar elektrostatisko iespiedmaš īnu 0 0  
– – –  citi fotokop ēšanas apar āti: 
8443 39 31 00  – – – –  ar optisko sist ēmu 0  0LV L 161/746 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8443 39 39 00  – – – –  cits  10  3  
8443 39 90  – – –  cits  
8443 39 90 10  – – – –  autom ātisk ā rakst āmmaš īna 10  3  
8443 39 90 90  – – – –  cits  3  0  
– da ļas un piederumi:  
8443 91  – –  iespiedmaš īnu da ļas un piederumi, ko izmanto iespiešanai 
ar tipogr āfijas burtu, iespiedformu, plašu, cilindru un citu 
tipogr āfijas elementu pal īdz ību, kas min ēti poz īcij ā 8442:  
8443 91 10 00  – – –  iek ārtām, kas min ētas apakškategorij ā 8443 19 40  2  0  
– – –  cits:  
8443 91 91  – – – –  no čuguna vai lieta t ērauda:  
8443 91 91 10  – – – – –  pal īgmeh ānismi  3  0  
8443 91 91 90  – – – – –  cits  2  0  
8443 91 99  – – – –  cits  
8443 91 99 10  – – – – –  pal īgmeh ānismi  3  0  
8443 91 99 90  – – – – –  cits  2  0  
8443 99  – –  cits  
8443 99 10 00  – – –  elektronisk ās sast āvda ļas 0  0  
8443 99 90  – – –  cits  
8443 99 90 10  – – – – –  pal īgmeh ānismi  3  0  
8443 99 90 90  – – – –  cits  0  0  
8444 00  Maš īnas m āksl īgo tekstilmateri ālu ekstrud ēšanai, stiepšanai, 
tekstur ēšanai un griešanai  
8444 00 10 00  –  ekstrud ēšanas maš īnas 5  0  
8444 00 90 00  –  cits  5  0  
8445  Maš īnas tekstilš ķiedru sagatavošanai; v ērpšanas, k ārtošanas vai 
šķeter ēšanas maš īnas un cit ādas iek ārtas tekstildziju ražošanai; 
tīšanas un spol ēšanas (ieskaitot audu spol ēšanas) maš īnas un 
maš īnas, kas sagatavo tekstilpavedienus izmantošanai poz īcijas 
8446 vai 8447 maš īnās 
– maš īnas tekstilš ķiedru sagatavošanaiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/747
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8445 11 00 00  – –  uzk āršanas maš īnas 0  0  
8445 12 00 00  – –  ķemm ēšanas maš īnas 0  0  
8445 13 00 00  – –  lenšu vai priekšv ērpšanas maš īnas 0  0  
8445 19 00 00  – –  cits  0  0  
8445 20 00 00  –  tekstilmateri ālu v ērpšanas maš īnas 0  0  
8445 30  –  tekstilmateri ālu k ārtošanas un š ķeter ēšanas maš īnas 
8445 30 10 00  – –  tekstilmateri ālu k ārtošanas maš īnas 0  0  
8445 30 90 00  – –  tekstilmateri ālu š ķeter ēšanas maš īnas 0  0  
8445 40 00 00  –  spol ēšanas maš īnas (ieskaitot audu spol ēšanas maš īnas) vai 
uzt īšanas maš īnas 0 0  
8445 90 00 00  –  cits  0  0  
8446  Aušanas maš īnas (stelles)  
8446 10 00 00  –  audumam platum ā līdz 30 cm  0  0  
– atspo ļu stelles audumam, kas plat āks par 30 cm  
8446 21 00 00  – –  motorstelles  0  0  
8446 29 00 00  – –  cits  0  0  
8446 30 00 00  –  bezatspo ļu stelles audumam, kas plat āks par 30 cm  0  0  
8447  Ad āmmaš īnas, ķetel ēšanas maš īnas, maš īnas fasondzijas, poza ­
menta pavediena, tilla, mež ģīņu, izšuvumu ieg ūšanai, lenšu 
izgatavošanai, t īklu siešanai, malu apstr ādāšanai un step ēšanai  
– apa ļad īšanas maš īnas 
8447 11  – –  kuru cilindra diametrs nep ārsniedz 165 mm  
8447 11 10 00  – – –  ar nostiprin ātām adat ām 0  0  
8447 11 90 00  – – –  cits  0  0  
8447 12  – –  kuru cilindra diametrs p ārsniedz 165 mm  
8447 12 10 00  – – –  ar nostiprin ātām adat ām 0  0  
8447 12 90 00  – – –  cits  0  0  
8447 20  –  plakanad īšanas maš īnas; ķetel ēšanas maš īnasLV L 161/748 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8447 20 20 00  – –  pamatnes ad īšanas maš īnas (ieskaitot rašeltipa); ķetel ēšanas 
maš īnas 0 0  
8447 20 80 00  – –  cits  0  0  
8447 90 00 00  –  cits  0  0  
8448  Pal īgier īces izmantošanai poz īcij ās 8444, 8445, 8446 vai 
8447 min ētaj ās maš īnās (piem ēram n īšu pac ēlāji, žakardmaš ī­
nas, autom ātisk ās kust ības aptures, atspo ļu mai ņas meh ānis ­
mi); da ļas un piederumi izmantošanai vien īgi vai galvenok ārt 
šaj ā poz īcij ā vai poz īcij ās 8444, 8445, 8446 un 8447 min ē­
taj ās maš īnās (piem ēram v ārpsti ņas un v ārpsti ņu sp ārni ņi, 
adatu garnit ūras, ķemmes, izvilkšanas sprauslas, atspoles, 
nīšst āvi un n īšst āvu r āmji, trikot āžas adatas)  
– pal īgmeh ānismi un ier īces poz īcij ā 8444, 8445, 8446 un 
8447 min ētaj ām maš īnām 
8448 11 00 00  – –  n īšu pac ēlāji un žakardmaš īnas; k āršanas, kop ēšanas, perfo ­
rēšanas vai savienošanas maš īnas, kas izmantojamas kop ā 
ar t ām 0 0  
8448 19 00 00  – –  cits  0  0  
8448 20 00 00  –  deta ļas un piederumi poz īcij ā 8444 min ētaj ām maš īnām vai 
to pal īgier īcēm 0 0  
– deta ļas un piederumi poz īcij ā 8445 min ētaj ām maš īnām vai 
to pal īgier īcēm 
8448 31 00 00  – –  adatu garnit ūras 0  0  
8448 32 00 00  – –  tekstilš ķiedru sagatavošanas maš īnu deta ļas, iz ņemot adatu 
garnit ūras 0 0  
8448 33  – –  vārpsti ņas, v ārpsti ņu sp ārni ņi, v ērpšanas maš īnu gredzeni 
un gredzenu skr ējēji 
8448 33 10 00  – – –  vārpsti ņas un v ārpsti ņu sp ārni ņi 0  0  
8448 33 90 00  – – –  vērpšanas ma īnu gredzeni un gredzenu skr ējēji 0  0  
8448 39 00 00  – –  cits  0  0  
– deta ļas un piederumi aušanas maš īnām (stell ēm) vai to pal ī­
gier īcēm 
8448 42 00 00  – –  ste ļļu š ķieti, n īšst āvi un n īšst āvu r āmji 0  0  
8448 49 00 00  – –  cits  0  0  
– deta ļas un piederumi poz īcij ā 8447 min ētaj ām maš īnām vai 
to pal īgier īcēm 
8448 51  – –  svari ņi, adatas un citi elementi valdzi ņu un d ūrienu veido ­ 
šanaiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/749
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8448 51 10 00  – – –  svari ņi 0  0  
8448 51 90 00  – – –  cits  0  0  
8448 59 00 00  – –  cits  0  0  
8449 00 00 00  Iek ārtas t ūbas un filca vai neaustu dr ānu ražošanai un apdarei 
gabalos vai p ēc formas, ieskaitot iek ārtas filca cepuru ražoša ­
nai; veid ņi cepuru izgatavošanai  0 0  
8450  Ve ļas mazg ājam ās maš īnas m ājsaimniec ībai vai ve ļas mazg āta­
vām, ieskaitot maš īnas ar sausin āšanas ier īcēm 
– maš īnas ar sausve ļas ietilp ību l īdz 10 kg  
8450 11  – –  piln īgi autom ātiskas maš īnas  
– – –  ar sausve ļas ietilp ību l īdz 6 kg  
8450 11 11 00  – – – –  ar ve ļas iel ādi no priekšas  5  0  
8450 11 19 00  – – – –  ar ve ļas iel ādi no augšas  5  0  
8450 11 90 00  – – –  ar sausve ļas ietilp ību vair āk nek ā 6 kg, bet ne vair āk par 
10 kg  5 0  
8450 12 00 00  – –  cit ādas maš īnas, ar ieb ūvētu centrb ēdzes ž āvējamo apar ātu 5  0  
8450 19 00 00  – –  cits  10  3  
8450 20 00 00  –  maš īnas ar sausve ļas ietilp ību vair āk nek ā 10 kg  5  0  
8450 90 00 00  –  da ļas 5  0  
8451  Iek ārtas (iz ņemot poz īcij ā 8450 min ētās maš īnas) tekstildzijas, 
audumu un gatavo tekstilizstr ādājumu mazg āšanai, t īrīšanai, 
žāvēšanai, gludin āšanai, pres ēšanai (ieskaitot sakaus ēšanas 
preses), balin āšanai, kr āsošanai, apret ēšanai, apdarin āšanai, 
pies ūcin āšanai vai impregn ēšanai un maš īnas, ko izmanto 
linoleju vai taml īdz īgu gr īdas segumu ražošan ā pastas uzkl ā­ 
šanai uz pamatdr ānas vai cit ādas pamatnes; maš īnas audumu 
sat īšanai, att īšanai, loc īšanai, griešanai un robošanai  
8451 10 00 00  –  ķīmisk ās t īrīšanas iek ārtas 0  0  
– žāvēšanas maš īnas 
8451 21  – –  ar sausve ļas ietilp ību l īdz 10 kg  
8451 21 10 00  – – –  ar sausve ļas ietilp ību l īdz 6 kg  0  0  
8451 21 90 00  – – –  ar sausve ļas ietilp ību vair āk nek ā 6 kg, bet ne vair āk par 
10 kg  0 0  
8451 29 00 00  – –  cits  0  0LV L 161/750 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8451 30  –  gludin āšanas maš īnas un preses (ieskaitot sakaus ēšanas 
preses)  
– – elektriski kars ējamas, kuru jauda  
8451 30 10 00  – – –  nep ārsniedz 2 500 W  0  0  
8451 30 30 00  – – –  p ārsniedz 2 500 W  0  0  
8451 30 80 00  – –  cits  0  0  
8451 40 00 00  –  maš īnas mazg āšanai, balin āšanai vai kr āsošanai  0  0  
8451 50 00 00  –  maš īnas tekstildr ānu sat īšanai, att īšanai, loc īšanai, griešanai 
un robošanai  0 0  
8451 80  –  cit ādas maš īnas 
8451 80 10 00  – –  maš īnas, ko izmanto linoleju vai citu gr īdas segumu ražo ­ 
šan ā pastas uzkl āšanai uz pamatauduma vai cit ādas pamat ­
nes 0 0  
8451 80 30 00  – –  apreta maš īnas 0  0  
8451 80 80 00  – –  cits  0  0  
8451 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8452  Šujmaš īnas, iz ņemot poz īcijas 8440 broš ēšanas maš īnas; 
skap īši, pamatnes un p ārsegi, kas īpaši paredz ēti šujmaš īnām; 
šujmaš īnu adatas  
8452 10  –  šujmaš īnas lietošanai m ājsaimniec ībā 
– – šujmaš īnas (tikai sl ēgd ūrienam), kuru korpusa masa nep ār­
sniedz 16 kg bez motora vai 17 kg ar motoru; šujmaš īnu 
korpusi (tikai sl ēgd ūrienam), kuru svars nep ārsniedz 16 kg 
bez motora vai 17 kg ar motoru  
8452 10 11 00  – – –  šujmaš īnas, kuru v ērtība (bez ietvariem, galdi ņiem un 
skap īšiem) p ārsniedz EUR 65  0 0  
8452 10 19 00  – – –  cits  0  0  
8452 10 90 00  – –  cit ādas šujmaš īnas un cit ādi šujmaš īnu korpusi  0  0  
– cit ādas šujmaš īnas 
8452 21 00 00  – –  autom ātisk ās 0  0  
8452 29 00 00  – –  cits  0  0  
8452 30  –  šujmaš īnu adatas  
8452 30 10 00  – –  ar vienu plakanu š ķautni  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/751
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8452 30 90 00  – –  cits  0  0  
8452 40 00 00  –  šujmaš īnu skap īši, pamatnes un p ārsegi un to deta ļas 0  0  
8452 90 00 00  –  cit ādas šujmaš īnu deta ļas 0  0  
8453  Iek ārtas j ēlādu, kail ādu un ādas pirmapstr ādei, miec ēšanai un 
apstr ādei, ādas apavu un citu ādas izstr ādājumu izgatavošanai 
vai labošanai, iz ņemot šujmaš īnas 
8453 10 00 00  –  iek ārtas j ēlādu, kail ādu un ādas pirmapstr ādei, miec ēšanai un 
apstr ādei 0 0  
8453 20 00 00  –  iek ārtas apavu izgatavošanai un labošanai  0  0  
8453 80 00 00  –  cit ādas maš īnas 0  0  
8453 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8454  Konverteri, liešanas kausi, liet ņu veidnes un liešanas maš īnas, 
kuras izmanto metalur ģijā vai met ālliešan ā 
8454 10 00  –  konverteri  
8454 10 00 10  – –  ar ietilp ību 130 – 300 t  10  3  
8454 10 00 90  – –  cits  5  0  
8454 20 00 00  –  liet ņu veidnes un kausi  5  0  
8454 30  –  liešanas maš īnas 
8454 30 10 00  – –  spiedliešanai  5  0  
8454 30 90 00  – –  cits  5  0  
8454 90 00  –  da ļas: 
8454 90 00 10  – –  konverteru  0  0  
8454 90 00 90  – –  cits  5  0  
8455  Velm ēšanas st āvi un to velmji  
8455 10 00 00  –  cauru ļu velm ēšanas st āvi 2  0  
– cit ādi velm ēšanas st āvi 
8455 21 00 00  – –  karstvelm ēšanas un kombin ētie karstas un aukstas velm ē­ 
šanas  10 3  
8455 22 00 00  – –  aukst ās velm ēšanas  10  3  
8455 30  –  velm ēšanas st āvu velt ņiLV L 161/752 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8455 30 10 00  – –  no čuguna  5  0  
– – kalti, t ērauda  
8455 30 31  – – –  karstvelm ēšanas darbvelt ņi; karstvelm ēšanas un aukstvel ­
m ēšanas balstvelt ņi 
8455 30 31 10  – – –  karst ā velm ējuma  10  3  
8455 30 31 90  – – – –  cits  5  0  
8455 30 39 00  – – –  aukstvelm ēšanas darba velt ņi 5  0  
8455 30 90  – –  tērauda, lieti vai kalti  
8455 30 90 10  – – –  lieta t ērauda pilgervelt ņi 10  3  
8455 30 90 90  – – –  cits  1  0  
8455 90 00 00  –  cit ādas deta ļas 5  0  
8456  Darbgaldi daž ādu materi ālu apstr ādei, pielietojot materi ālu 
absorbciju, l āzera vai citu gaismas vai kvantu starojumu, ar 
ultraska ņu, elektrisk ā loka izl ādi, elektro ķīmiskus procesus, 
elektronu starojumu, joniz ējošo starojumu vai apstr ādi 
plazmas lok ā 
8456 10 00 00  –  kuros izmanto l āzera vai cit ādu gaismas vai kvantu staro ­
jumu  4 0  
8456 20 00 00  –  kuros izmanto ultraska ņas procesus  2  0  
8456 30  –  kuros izmanto elektrisk ā loka izl ādi 
– – ar programm ētu ciparvad ību 
8456 30 11 00  – – –  ar p ārtrauc ējvadu  2  0  
8456 30 19 00  – – –  cits  2  0  
8456 30 90 00  – –  cits  2  0  
8456 90 00 00  –  cits  2  0  
8457  Daudzfunkcion āli darbgaldi, vienpoz īcijas un daudzpoz īciju 
agreg ātu darbgaldi met āla apstr ādei 
8457 10  –  daudzfunkcion āli darbgaldi  
8457 10 10 00  – –  horizont āli 4  0  
8457 10 90 00  – –  cits  4  0  
8457 20 00 00  –  vienpoz īcijas agreg ātu darbgaldi  2  0  
8457 30  –  daudzpoz īciju agreg ātu darbgaldiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/753
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8457 30 10 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 2  0  
8457 30 90 00  – –  cits  2  0  
8458  Met ālgriešanas virpas (ieskaitot daudzfunkcion ālas virpas)  
– horizont ālās virpas  
8458 11  – –  ar programm ētu ciparvad ību 
8458 11 20 00  – – –  daudzfunkcion ālas virpas  3  0  
– – –  autom ātisk ās virpas  
8458 11 41 00  – – – –  vienv ārpstas  3  0  
8458 11 49 00  – – – –  daudzv ārpstu  3  0  
8458 11 80 00  – – –  cits  0  0  
8458 19  – –  cits  
8458 19 20 00  – – –  centru virpas (ar dzin ēju vai griež ņu telpu)  2  0  
8458 19 40 00  – – –  autom ātisk ās virpas  4  0  
8458 19 80 00  – – –  cits  4  0  
– cit ādas virpas  
8458 91  – –  ar programm ētu ciparvad ību 
8458 91 20 00  – – –  daudzfunkcion ālas virpas  2  0  
8458 91 80 00  – – –  cits  4  0  
8458 99 00 00  – –  cits  5  0  
8459  Met ālgriešanas darbgaldi (ar ī line āro agreg ātu darbgaldi), 
urbšanas, virpošanas, fr ēzēšanas, v ītņgriešanas un v ītņurbšanas 
darbgaldi, iz ņemot poz īcij ā 8458 min ētās virpas (ieskaitot 
daudzfunkcion ālās virpas)  
8459 10 00 00  –  line ārie agreg ātu darbgaldi  2  0  
– cit ādas urbjmaš īnas 
8459 21 00 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 2  0  
8459 29 00 00  – –  cits  2  0  
– cit ādi darbgaldi virpošanai un fr ēzēšanaiLV L 161/754 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8459 31 00 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 2  0  
8459 39 00 00  – –  cits  2  0  
8459 40  –  cit ādi darbgaldi virpošanai  
8459 40 10 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 2  0  
8459 40 90 00  – –  cits  2  0  
– konsolfr ēzmaš īnas 
8459 51 00 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 2  0  
8459 59 00 00  – –  cits  2  0  
– cit ādas fr ēzmaš īnas 
8459 61  – –  ar programm ētu ciparvad ību 
8459 61 10 00  – – –  instrumentu fr ēzmaš īnas 4  0  
8459 61 90 00  – – –  cits  2  0  
8459 69  – –  cits  
8459 69 10 00  – – –  instrumentu fr ēzmaš īnas 4  0  
8459 69 90 00  – – –  cits  2  0  
8459 70 00 00  –  cit ādas v ītņgriešanas un v ītņurbšanas darbmaš īnas 2  0  
8460  Atskarpju no ņemšanas, asin āšanas, sl īpēšanas, tr īšanas, piesl ī­
pēšanas, pul ēšanas un taml īdz īgu t īrapstr ādes oper āciju veik ­ 
šanas darbgaldi met ālu vai met ālkeramikas apdarei, lietojot 
slīpakme ņus, abraz īvus un pul ēšanas l īdzek ļus, iz ņemot poz ī­
cij ā 8461 min ētos zobu iegriešanas, zobu asin āšanas vai zobu 
apdares darbgaldus  
– plakansl īpmaš īnas, kur ām jebkur ā as ī deta ļas var iestat īt ar 
precizit āti vismaz 0,01 mm  
8460 11 00 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 0,5  0  
8460 19 00 00  – –  cits  2  0  
– cit ādas sl īpmaš īnas, kur ām jebkur ā as ī deta ļas var iestat īt ar 
precizit āti vismaz 0,01 mm  
8460 21  – –  ar programm ētu ciparvad ību 
– – –  apa ļslīpēšanai  
8460 21 11 00  – – – –  iekš ēju cilindrisku virsmu sl īpēšanai  2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/755
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8460 21 15 00  – – – –  bezcentra sl īpmaš īnas 2  0  
8460 21 19 00  – – – –  cits  2  0  
8460 21 90 00  – – –  cits  2  0  
8460 29  – –  cits  
– – –  apa ļslīpēšanai  
8460 29 11 00  – – – –  iekš ēju cilindrisku virsmu sl īpēšanai  2  0  
8460 29 19 00  – – – –  cits  2  0  
8460 29 90 00  – – –  cits  2  0  
– asin āšanas (instrumentu vai griež ņu sl īpēšanas) darbmaš īnas 
8460 31 00 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 5  0  
8460 39 00 00  – –  cits  1  0  
8460 40  –  hon ēšanas, piesl īpēšanas un pul ēšanas darbmaš īnas 
8460 40 10  – –  ar programm ētu ciparvad ību 
8460 40 10 10  – – –  ar atv ēruma precizit āti l īdz 0,01 mm  0,5  0  
8460 40 10 90  – – –  cits  2  0  
8460 40 90 00  – –  cits  2  0  
8460 90  –  cits  
8460 90 10 00  – –  mikrometrisk ās regul ēšanas sist ēmas darbgaldi, kuriem 
jebkur ā as ī deta ļas var iestat īt ar precizit āti vismaz 
0,01 mm  4 0  
8460 90 90 00  – –  cits  2  0  
8461  Garen ēvelmaš īnas, š ķērsēvelmaš īnas, vertik ālās ēvelmaš īnas; 
caurvilkšanas un zobu iegriešanas darbgaldi, zobu sl īpmaš īnas, 
zobu apdares maš īnas, apgriešanas, z āģēšanas un cit ādi darb ­
galdi met āla un met ālkeramikas apstr ādei, kas citur nav min ēti 
un iek ļauti 
8461 20 00 00  –  šķērsēvelmaš īnas un t ēsējmaš īnas 3  0  
8461 30  –  caurvilkšanas maš īnas 
8461 30 10 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 0  0  
8461 30 90 00  – –  cits  0  0LV L 161/756 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8461 40  –  zobu iegriešanas, zobu sl īpēšanas un zobu apdares darbgaldi  
– – zobu iegriešanas darbgaldi (ieskaitot abraz īvos)  
– – –  cilindriskiem zobratiem  
8461 40 11 00  – – – –  ar programm ētu ciparvad ību 0  0  
8461 40 19 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  cit ādiem zobratiem  
8461 40 31 00  – – – –  ar programm ētu ciparvad ību 0  0  
8461 40 39 00  – – – –  cits  0  0  
– – zobu apdares darbgaldi  
– – –  mikrometrisk ās regul ēšanas sist ēmas darbgaldi, kuriem 
jebkur ā as ī deta ļas var iestat īt ar precizit āti vismaz 
0,01 mm  
8461 40 71 00  – – – –  ar programm ētu ciparvad ību 0  0  
8461 40 79 00  – – – –  cits  0  0  
8461 40 90 00  – – –  cits  0  0  
8461 50  –  zāģēšanas vai apgriešanas darbgaldi  
– – zāģmaš īnas 
8461 50 11 00  – – –  ripz āģi 0  0  
8461 50 19 00  – – –  cits  4  0  
8461 50 90 00  – –  apgriešanas darbgaldi  4  0  
8461 90 00 00  –  cits  5  0  
8462  Met ālu kalšanas, pres ēšanas vai štanc ēšanas darbgaldi (ieskaitot 
preses); liekšanas, loc īšanas, iztaisnošanas, l īdzin āšanas maš ī­
nas, lokš ņu griez ējmaš īnas, caurumošanas un izciršanas darb ­
galdi (ieskaitot preses); preses met āla vai met āla karb īdu 
apstr ādei, kas nav min ētas iepriekš  
8462 10  –  kalšanas un štanc ēšanas maš īnas (ieskaitot preses) un veseri  
8462 10 10 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 5  0  
8462 10 90 00  – –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/757
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– liekšanas, loc īšanas, iztaisnošanas vai l īdzin āšanas maš īnas 
(ieskaitot preses)  
8462 21  – –  ar programm ētu ciparvad ību 
8462 21 10 00  – – –  no lokš ņu materi āla gatavotu deta ļu apstr ādei 5  0  
8462 21 80 00  – – –  cits  5  0  
8462 29  – –  cits  
8462 29 10 00  – – –  no lokš ņu materi āla gatavotu deta ļu apstr ādei 2  0  
– – –  cits  
8462 29 91 00  – – – –  hidraulisk ās 5  0  
8462 29 98 00  – – – –  cits  5  0  
– lokš ņu griez ējmaš īnas (ieskaitot preses), iz ņemot kombin ētās 
caurumošanas un lokš ņu griez ējmaš īnas 
8462 31 00 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 5  0  
8462 39  – –  cits  
8462 39 10 00  – – –  no lokš ņu materi āla gatavotu deta ļu apstr ādei 5  0  
– – –  cits  
8462 39 91 00  – – – –  hidraulisk ās 2  0  
8462 39 99 00  – – – –  cits  5  0  
– caurumošanas un izciršanas maš īnas (ieskaitot preses), 
ieskaitot kombin ētās caurumošanas un lokš ņu griez ējmaš ī­
nas 
8462 41  – –  ar programm ētu ciparvad ību 
8462 41 10 00  – – –  no lokš ņu materi āla gatavotu deta ļu apstr ādei 5  0  
8462 41 90 00  – – –  cits  5  0  
8462 49  – –  cits  
8462 49 10 00  – – –  no lokš ņu materi āla gatavotu deta ļu apstr ādei 4  0  
8462 49 90 00  – – –  cits  4  0  
– cits  
8462 91  – –  hidraulisk ās presesLV L 161/758 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8462 91 10 00  – – –  preses met āliska pulvera veidošanai sa ķepinot un preses 
met āllūžņu pres ēšanai briket ēs 5 0  
– – –  cits  
8462 91 50 00  – – – –  ar programm ētu ciparvad ību 5  0  
8462 91 90 00  – – – –  cits  5  0  
8462 99  – –  cits  
8462 99 10 00  – – –  preses met āliska pulvera veidošanai sa ķepinot un preses 
met āllūžņu pres ēšanai briket ēs 4 0  
– – –  cits  
8462 99 50 00  – – – –  ar programm ētu ciparvad ību 4  0  
8462 99 90 00  – – – –  cits  4  0  
8463  Cit ādi darbgaldi met āla vai met ālkeramikas apstr ādei bez 
materi āla absorbcijas  
8463 10  –  stie ņu, cauru ļu, profilu, stiep ļu un taml īdz īgu izstr ādājumu 
vilkšanas darbgaldi  
8463 10 10 00  – –  stiep ļu vilkšanas darbgaldi  5  0  
8463 10 90 00  – –  cits  5  0  
8463 20 00 00  –  vītņu velm ēšanas darbgaldi  5  0  
8463 30 00 00  –  stiep ļu apstr ādes darbmaš īnas 5  0  
8463 90 00 00  –  cits  5  0  
8464  Darbgaldi akme ņu, keramikas, betona, azbestcementa un 
taml īdz īgu miner ālu materi ālu apstr ādei vai stikla aukstai 
apstr ādei 
8464 10 00 00  –  zāģmaš īnas 5  0  
8464 20  –  sl īpēšanas un pul ēšanas darbgaldi  
– – stikla apstr ādei 
8464 20 11 00  – – –  optisk ā stikla apstr ādei 5  0  
8464 20 19 00  – – –  cits  5  0  
8464 20 20 00  – –  keramikas apstr ādei 5  0  
8464 20 95 00  – –  cits  5  0  
8464 90  –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/759
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8464 90 20 00  – –  keramikas apstr ādei 5  0  
8464 90 80 00  – –  cits  5  0  
8465  Darbgaldi koka, kor ķa, kaula, ciet ā kau čuka, cietu plastmasu 
un taml īdz īgu cietu materi ālu apstr ādei (ieskaitot darbgaldus 
naglošanai, skavošanai, l īm ēšanai un cit ādai mont āžai) 
8465 10  –  darbgaldi, kas var izpild īt daž ādas meh ānisk ās apstr ādes 
oper ācijas, nemainot instrumentus  
8465 10 10 00  – –  p ēc katras oper ācijas p ārvietojot apstr ādājamo izstr ādājumu 
ar roku  5 0  
8465 10 90 00  – –  p ēc katras oper ācijas p ārvietojot apstr ādājamo izstr ādājumu 
autom ātiski  5 0  
– cits  
8465 91  – –  zāģmaš īnas 
8465 91 10 00  – – –  lentz āģi 5  0  
8465 91 20 00  – – –  ripz āģi 5  0  
8465 91 90 00  – – –  cits  1  0  
8465 92 00 00  – –  ēvel ēšanas, fr ēzēšanas un profil ēšanas darbmaš īnas 1  0  
8465 93 00 00  – –  sl īpmaš īnas, maš īnas sl īpēšanai ar abraz īviem materi āliem 
un pul ēšanas maš īnas 1 0  
8465 94 00 00  – –  darbmaš īnas liekšanai un mont āžai 5  0  
8465 95 00  – –  urbjmaš īnas un maš īnas grop ēšanai vai tapošanai:  
8465 95 00 10  – – –  daudzv ārpstu, le ģētas 1  0  
8465 95 00 90  – – –  cits  5  0  
8465 96 00 00  – –  skald īšanas, drupin āšanas un lob īšanas maš īnas 2  0  
8465 99  – –  cits  
8465 99 10 00  – – –  virpas  5  0  
8465 99 90  – – –  cits  
8465 99 90 10  – – – –  vienpus ēji iek ārtu instrumenti malu savienošanai ar 
termoplastisku l īmi 1 0  
8465 99 90 90  – – – –  cits  5  0LV L 161/760 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8466  Da ļas un piederumi, kas paredz ēti tikai vai galvenok ārt poz ī­
cij ās 8456 – 8465 min ētaj ām iek ārtām, ieskaitot ier īces instru ­
mentu un deta ļu nostiprin āšanai, pašatveres v ītņgalvas, dal ītāj­
galvas un cit ādu speci ālo apr īkojumu darbgaldiem; instru ­
mentu nostiprin āšanas ier īces visu veidu rokas instrumentiem  
8466 10  –  instrumentu nostiprin āšanas ier īces un pašatveres v ītņgalvas  
– – instrumentu nostiprin āšanas ier īces 
8466 10 20 00  – – –  tap ņi, sp īļpatronas, bukses  2  0  
– – –  cits  
8466 10 31 00  – – – –  virp ām 2  0  
8466 10 38 00  – – – –  cits  2  0  
8466 10 80 00  – –  izjaucam ās (pašatveres) v ītņgalvas  2  0  
8466 20  –  deta ļu stiprin āšanas ier īces 
8466 20 20 00  – –  īpašas sp īļier īces un to piederumi; sp īļier īču un piederumu 
komplekti  2 0  
– – cits  
8466 20 91 00  – – –  virp ām 2  0  
8466 20 98 00  – – –  cits  2  0  
8466 30 00 00  –  dal ītājgalvas un cit āds darbagaldu speci ālais apr īkojums  2  0  
– cits  
8466 91  – –  poz īcij ā 8464 min ētajiem darbgaldiem  
8466 91 20 00  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  2  0  
8466 91 95 00  – – –  cits  2  0  
8466 92  – –  poz īcij ā 8465 min ētajiem darbgaldiem  
8466 92 20 00  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  2  0  
8466 92 80 00  – – –  cits  2  0  
8466 93 00 00  – –  poz īcij ās 8456–8461 min ētajiem darbgaldiem  2  0  
8466 94 00 00  – –  poz īcij ā 8462 vai 8463 min ētajiem darbgaldiem  2  0  
8467  Rokas instrumenti, pneimatiski, hidrauliski vai ar ieb ūvētu 
elektrisku vai neelektrisku motoruLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/761
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– pneimatiski  
8467 11  – –  rot ējoši (ar ī ar rot ācijas un trieciena darb ību) 
8467 11 10 00  – – –  met ālapstr ādes 5  0  
8467 11 90 00  – – –  cits  5  0  
8467 19 00 00  – –  cits  5  0  
– ar ieb ūvētu elektromotoru  
8467 21  – –  visu veidu urbjmaš īnas 
8467 21 10 00  – – –  no ārējiem barošanas avotiem neatkar īgas 2  0  
– – –  cits  
8467 21 91 00  – – – –  elektropneimatisk ās 2  0  
8467 21 99 00  – – – –  cits  2  0  
8467 22  – –  zāģi 
8467 22 10 00  – – –  ķēdes z āģi 5  0  
8467 22 30 00  – – –  ripz āģi 2  0  
8467 22 90 00  – – –  cits  2  0  
8467 29  – –  cits  
8467 29 10 00  – – –  tekstilmateri ālu apstr ādei 2  0  
– – –  cits  
8467 29 30 00  – – – –  no ārējiem barošanas avotiem neatkar īgi 2  0  
– – – –  cits  
– – – – –  asin āšanas un sl īpēšanas apar āti 
8467 29 51 00  – – – – – –  le ņķu sl īpmaš īnas 2  0  
8467 29 53 00  – – – – – –  sl īplentes  2  0  
8467 29 59 00  – – – – – –  cits  5  0  
8467 29 70 00  – – – – –  ēvelsoli  2  0  
8467 29 80 00  – – – – –  dz īvžogu apgriešanas maš īnas un z āliena apgriešanas 
maš īnas 2 0LV L 161/762 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8467 29 90 00  – – – – –  cits  2  0  
– cit ādi instrumenti  
8467 81 00 00  – –  ķēdes z āģi 2  0  
8467 89 00 00  – –  cits  5  0  
– da ļas: 
8467 91 00  – –  ķēdes z āģu: 
8467 91 00 10  – – –  ar elektromotoru  2  0  
8467 91 00 90  – – –  cits  4  0  
8467 92 00 00  – –  pneimatiskajiem instrumentiem  5  0  
8467 99 00  – –  cits  
8467 99 00 10  – – –  ar elektromotoru  2  0  
8467 99 00 90  – – –  cits  5  0  
8468  Iek ārtas un apar āti lod ēšanai ar m īkstlodi un cietlodi vai meti ­
nāšanai, der īgi vai neder īgi griešanai, iz ņemot poz īcij ā 8515 
min ētos; ar g āzi darbin āmas iek ārtas un apar āti virsmas 
termiskai apstr ādei 
8468 10 00 00  –  rokas g āzpl ūsmas deg ļi 5  0  
8468 20 00 00  –  citas ar g āzi darbin ām ās iek ārtas un apar āti 5  0  
8468 80 00 00  –  cit ādas iek ārtas un apar āti 5  0  
8468 90 00 00  –  da ļas 5  0  
8469  Rakst āmmaš īnas, cit ādas nek ā printeri, kas min ēti poz īcij ā 
8443; teksta apstr ādes maš īnas 
8469 00 10 00  –  autom ātisk ās rakst āmmaš īnas un teksta apstr ādes maš īnas 0  0  
– cits  
8469 00 91 00  – –  elektriskas  10  3  
8469 00 99 00  – –  cits  10  3  
8470  Kalkulatori un kabatas form āta ier īces ar skait ļošanas 
funkcij ām datu ierakst īšanai, reproduc ēšanai un demonstr ēša ­
nai; skait ļošanas maš īnas, ier īces pasta s ūtījumu frank ēšanai, 
bi ļešu izsniegšanas maš īnas un citas l īdz īgas ier īces, kur ās 
iestr ādātas skait ļošanas ier īces; kases apar ātiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/763
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8470 10 00 00  –  elektroniskie kalkulatori, kas var darboties bez ārēja baro ­ 
šanas avota, un kabatas form āta ier īces ar apr ēķinu 
funkcij ām datu ierakst īšanai, reproduc ēšanai un demonstr ē­ 
šanai  0 0  
– cit ādi elektroniskie kalkulatori  
8470 21 00 00  – –  ar ieb ūvētu iespiedier īci 0  0  
8470 29 00 00  – –  cits  0  0  
8470 30 00 00  –  cit ādi kalkulatori  0  0  
8470 50 00 00  –  kases apar āti 0  0  
8470 90 00 00  –  cits  0  0  
8471  Autom ātisk ās datu apstr ādes iek ārtas un to bloki; magn ētiskie 
vai optiskie las ītāji, iek ārtas datu ierakst īšanai kod ētā veid ā 
datu vid ē un iek ārtas š ādu datu apstr ādei, kas nav nor ādītas 
vai iek ļautas citur  
8471 30 00 00  –  portat īvas digit ālās datu autom ātisk ās apstr ādes iek ārtas, kas 
sver ne vair āk k ā 10 kg, vismaz ar centr ālo procesoru, 
tastat ūru un ekr ānu 0 0  
– citas digit ālās autom ātisk ās datu apstr ādes iek ārtas:  
8471 41 00 00  – –  kur ām vien ā korpus ā ir vismaz centr ālais procesors un datu 
ievades un izvades iek ārta, ar ī apvienotas  0 0  
8471 49 00 00  – –  cit ādas, sist ēmu veid ā 0  0  
8471 50 00 00  –  ciparapstr ādes bloki, iz ņemot apakšpoz īcij ās 8471 41 un 
8471 49 min ētos blokus, ar ī vien ā korpus ā ar vienu vai 
diviem š ādiem blokiem: atmi ņas bloku, datu ievadbloku, 
datu izvadbloku  0 0  
8471 60  –  datu ievadbloki un izvadbloki, ar ī vien ā korpus ā ar atmi ņas 
bloku  
8471 60 60 00  – –  tastat ūras 0  0  
8471 60 70 00  – –  cits  0  0  
8471 70  –  atmi ņas bloki  
8471 70 20 00  – –  centr ālie atmi ņas bloki  0  0  
– – cits  
– – –  diskatmi ņas blokiLV L 161/764 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8471 70 30 00  – – – –  optiskie, ieskaitot magn ētoptisko disku atmi ņas blokus  0  0  
– – – –  cits  
8471 70 50 00  – – – – –  cieto disku diskdzi ņi 0  0  
8471 70 70 00  – – – – –  cits  0  0  
8471 70 80 00  – – –  magn ētisko lenšu atmi ņas bloki  0  0  
8471 70 98 00  – – –  cits  0  0  
8471 80 00 00  –  cit ādi autom ātisk ās datu apstr ādes iek ārtu bloki  0  0  
8471 90 00 00  –  cits  0  0  
8472  Cit ādas biroja iek ārtas (piem ēram, hektogr āfi un trafaretu 
pavairošanas apar āti, adrešu maš īnas, banknošu izsniegšanas 
autom āti, mon ētu š ķirošanas, skait īšanas un iesai ņošanas 
maš īnas, z īmu ļu asin ām ās maš īnas, perfor ācijas maš īnas un 
skavošanas maš īnas)  
8472 10 00 00  –  kop ēšanas un pavairošanas maš īnas 10  3  
8472 30 00 00  –  pasta s ūtījumu š ķirošanas, sai ņošanas, aploksn ēšanas vai 
pārsiešanas maš īnas, maš īnas pasta s ūtījumu atv ēršanai, 
aizv ēršanai vai z īmogošanai un maš īnas pastmarku uzl īm ē­ 
šanai vai dz ēšanai  10 3  
8472 90  –  cits  
8472 90 10 00  – –  mon ētu š ķirošanas, skait īšanas un iesai ņošanas maš īnas 10  3  
8472 90 30 00  – –  banku autom āti (ATM)  0  0  
8472 90 70 00  – –  cits  10  3  
8473  Da ļas un piederumi (iz ņemot p ārsegus, futr āļus, un taml īdz ī­
gus), kas paredz ēti tikai vai galvenok ārt poz īcij ās 8469–8472 
min ētaj ām maš īnām 
8473 10  –  da ļas un piederumi maš īnām, kas min ētas poz īcij ā 8469  
– – elektroniskie bloki  
8473 10 11 00  – – –  apakšpoz īcijas 8469 11 00 maš īnām 0  0  
8473 10 19 00  – – –  cits  0  0  
8473 10 90 00  – –  cits  0  0  
– da ļas un piederumi maš īnām, kas min ētas poz īcij ā 8470  
8473 21  – –  elektroniskajiem kalkulatoriem, kas min ēti apakšpoz īcij ās 
8470 10, 8470 21 un 8470 29  
8473 21 10 00  – – –  elektroniskie bloki  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/765
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8473 21 90 00  – – –  cits  0  0  
8473 29  – –  cits  
8473 29 10 00  – – –  elektroniskie bloki  0  0  
8473 29 90 00  – – –  cits  0  0  
8473 30  –  da ļas un piederumi maš īnām, kas min ētas poz īcij ā 8471  
8473 30 20 00  – –  elektroniskie bloki  0  0  
8473 30 80 00  – –  cits  0  0  
8473 40  –  da ļas un piederumi maš īnām, kas min ētas poz īcij ā 8472  
– – elektroniskie bloki  
8473 40 11 00  – – –  apakšpoz īcijas 8472 90 30 maš īnām 0  0  
8473 40 18 00  – – –  cits  0  0  
8473 40 80 00  – –  cits  0  0  
8473 50  –  da ļas un piederumi, kas vienl īdz der īgi maš īnām, kuras 
min ētas div ās vai vair ākās poz īcij ās 8469–8472  
8473 50 20 00  – –  elektroniskie bloki  0  0  
8473 50 80 00  – –  cits  0  0  
8474  Iek ārtas grunts, akme ņu, r ūdu un citu cieta agreg ātst āvok ļa 
miner ālvielu (ar ī pulvera un pastas veid ā) š ķirošanai, sij āšanai, 
atdal īšanai, skalošanai, drupin āšanai, sl īpēšanai, jaukšanai vai 
m īcīšanai; iek ārtas cieta miner ālā kurin ām ā, keramisk ās masas, 
necietin āta cementa, apmešanas materi ālu un citu pulverveida 
vai pastas veida miner ālproduktu aglomer ācijai, veidošanai vai 
form ēšanai; iek ārtas liešanas veid ņu form ēšanai no smilt īm 
8474 10 00 00  –  šķirošanas, sij āšanas, atdal īšanas vai skalošanas iek ārtas 1  0  
8474 20  –  drupin āšanas un sl īpēšanas iek ārtas 
8474 20 10 00  – –  keramikas r ūpniec ībā izmantojam ām miner ālviel ām 7  0  
8474 20 90 00  – –  cits  7  0  
– maš īnas un meh ānismi jaukšanai un m īcīšanai  
8474 31 00 00  – –  cementa vai javas mais ītāji 0  0LV L 161/766 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8474 32 00 00  – –  maš īnas miner ālvielu sajaukšanai ar bitumu  0  0  
8474 39  – –  cits  
8474 39 10 00  – – –  maš īnas keramikas r ūpniec ībā izmantojamo miner ālvielu 
sajaukšanai vai mais īšanai  0 0  
8474 39 90 00  – – –  cits  0  0  
8474 80  –  cit ādas maš īnas 
8474 80 10 00  – –  maš īnas keramikas pastas aglomer ēšanai, veidošanai vai 
form ēšanai  0 0  
8474 80 90 00  – –  cits  0  0  
8474 90  –  da ļas: 
8474 90 10 00  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  5  0  
8474 90 90  – –  cits  
8474 90 90 10  – – –  apr īkojums miner ālu, augsnes, akme ņu un citu der īgo 
izrakte ņu š ķirošanai, skalošanai, drupin āšanai un jaukša ­
nai 2 0  
8474 90 90 90  – – –  cits  5  0  
8475  Maš īnas elektrisko spuldžu, elektronisko, elektronstaru un 
gāzizl ādes lampu mont ēšanai stikla kolb ās; maš īnas stikla vai 
tā izstr ādājumu izgatavošanai vai karstai apstr ādei 
8475 10 00 00  –  maš īnas elektrisko spuldžu, elektronisko, elektronstaru un 
gāzizl ādes lampu mont ēšanai stikla kolb ās 5 0  
– maš īnas stikla vai t ā izstr ādājumu izgatavošanai vai karstai 
apstr ādei 
8475 21 00 00  – –  maš īnas optisko š ķiedru un to sagatavju izgatavošanai  5  0  
8475 29 00 00  – –  cits  5  0  
8475 90 00 00  –  da ļas 5  0  
8476  Tirdzniec ības autom āti (piem ēram, pastmarku, cigarešu, 
pārtikas pre ču vai dz ērienu p ārdošanai), ieskaitot naudas 
mai ņas autom ātus 
– dz ērienu tirdzniec ības autom āti 
8476 21 00 00  – –  ar sild īšanas vai dzes ēšanas ier īcēm 5  0  
8476 29 00 00  – –  cits  5  0  
– cit ādi autom ātiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/767
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8476 81 00 00  – –  ar sild īšanas vai dzes ēšanas ier īcēm 5  0  
8476 89 00 00  – –  cits  5  0  
8476 90 00 00  –  da ļas 5  0  
8477  Iek ārtas gumijas vai plastmasas apstr ādei vai šo materi ālu 
izstr ādājumu ražošanai, kas citur šaj ā noda ļā nav min ētas 
8477 10 00 00  –  iesmidzin āšanas liešanas maš īnas 5  0  
8477 20 00 00  –  ekstr ūderi 5  0  
8477 30 00 00  –  pneimoveidošanas maš īnas 5  0  
8477 40 00 00  –  vakuumveidošanas un cit ādas termisk ās veidošanas maš īnas 5  0  
– cit ādas liešanas vai veidošanas maš īnas 
8477 51 00 00  – –  pneimatisko riepu protektoru liešanai vai atjaunošanai vai 
pneimatisko riepu kameru liešanai vai cit ādai form ēšanai  5 0  
8477 59  – –  cits  
8477 59 10  – – –  preses  
8477 59 10 10  – – – –  hidraulisk ās, vulkaniz ācijai  1  0  
8477 59 10 90  – – – –  cits  5  0  
8477 59 80 00  – – –  cits  5  0  
8477 80  –  cit ādas maš īnas  
– – maš īnas izstr ādājumu ražošanai no porainiem materi āliem  
8477 80 11 00  – – –  iek ārtas ķīmiski akt īvu sve ķu p ārstr ādei 5  0  
8477 80 19 00  – – –  cits  5  0  
– – cits  
8477 80 91 00  – – –  iek ārtas izm ēra samazin āšanai  0  0  
8477 80 93 00  – – –  jauc ēji, m īcītāji un mais ītāji 0  0  
8477 80 95 00  – – –  griešanas, sadal īšanas un atsl āņošanas vai mizošanas 
iek ārtas 0 0  
8477 80 99 00  – – –  cits  0  0  
8477 90  –  da ļas:LV L 161/768 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8477 90 10 00  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  0  0  
8477 90 80 00  – –  cits  0  0  
8478  Tabakas p ārstr ādes un tabakas mais ījumu gatavošanas iek ārtas, 
kas citur šaj ā noda ļā nav min ētas 
8478 10 00 00  –  iek ārtas 1  0  
8478 90 00 00  –  da ļas 1  0  
8479  Speci āli meh ānismi un meh āniskas ier īces, kas citur šaj ā 
noda ļā nav min ētas 
8479 10 00 00  –  iek ārtas publiskiem darbiem, b ūvniec ībai un taml īdz īgiem 
darbiem  0 0  
8479 20 00 00  –  dz īvnieku tauku un kaulu e ļļas un augu tauku un negaistošu 
eļļu ekstrakcijas un izgatavošanas iek ārtas 0 0  
8479 30  –  preses kokskaidu vai kokš ķiedru pl ātņu vai citu š ķiedrmate ­
riālu pl ātņu izgatavošanai un citas maš īnas koksnes vai 
kor ķa apstr ādei 
8479 30 10 00  – –  preses  0  0  
8479 30 90 00  – –  cits  0  0  
8479 40 00 00  –  maš īnas virvju vai trošu izgatavošanai  2  0  
8479 50 00 00  –  rūpnieciskie roboti, kas citur nav min ēti un iek ļauti 5  0  
8479 60 00 00  –  gaisa dzes ētāji, kuros izmanto iztvaikošanu  5  0  
– cit ādi meh ānismi un meh ānisk ās ier īces 
8479 81 00 00  – –  met āla apstr ādei, ieskaitot maš īnas stieples t īšanai elektros ­
pol ēs 2 0  
8479 82 00 00  – –  iek ārtas jaukšanai, m īcīšanai, drupin āšanai, malšanai, sij āša ­
nai, homogeniz ēšanai, emul ģēšanai un mais īšanai  0 0  
8479 89  – –  cits  
8479 89 30 00  – – –  p ārvietojamie šahtu nostiprin ājumi ar hidropiedzi ņu 2  0  
8479 89 60  – – –  centr ālās e ļļošanas sist ēmas:  
8479 89 60 10  – – – –  ultraska ņas disper ģētājs 5  0  
8479 89 60 90  – – – –  cits  0  0  
8479 89 91 00  – – –  maš īnas keramikas izstr ādājumu glaz ēšanai un dekor ēša ­
nai 5 0  
8479 89 97  – – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/769
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8479 89 97 10  – – – –  iek ārtas domnas čuguna l ūku atv ēršanai un aizv ēršanai  5  0  
8479 89 97 30  – – – –  meh ānismi un meh ānisk ās ier īces z āļu iekapsul ēšanai, 
dehidr ēšanai un granul ēšanai  1 0  
8479 89 97 50  – – – –  meh ānismi un meh ānisk ās ier īces kapsulu un tablešu 
pārkl āšanai  1 0  
8479 89 97 90  – – – –  cits  0  0  
8479 90  –  da ļas: 
8479 90 20 00  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  0  0  
8479 90 80 00  – –  cits  0  0  
8480  Met ālliešanas veidkastes; koki ļu pl ātnes; liešanas veidu ļi; 
veidnes met ālam (iz ņemot liet ņu veidnes), met ālu karb īdiem, 
stiklam, neorganiskiem materi āliem, gumijai vai plastmasai  
8480 10 00 00  –  met ālliešanas veidkastes  2  0  
8480 20 00 00  –  koki ļu pl ātnes  2  0  
8480 30  –  liešanas veidu ļi 
8480 30 10 00  – –  koka  2  0  
8480 30 90 00  – –  cits  2  0  
– veidnes met āla un met āla karb īdu liešanai  
8480 41 00 00  – –  iesmidzin āšanas vai kompresijas tipa  2  0  
8480 49 00 00  – –  cits  2  0  
8480 50 00 00  –  veidnes stiklam  2  0  
8480 60  –  veidnes miner ālu materi āliem  
8480 60 10 00  – –  kompresijas tipa  2  0  
8480 60 90 00  – –  cits  2  0  
– veidnes gumijai un plastmas ām 
8480 71 00  – –  iesmidzin āšanas vai kompresijas tipa  
8480 71 00 10  – – –  veidnes plastmas ām (PET pude ļu kapsulu spiedliešanai)  0  0  
8480 71 00 90  – – –  cits  0  0LV L 161/770 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8480 79 00 00  – –  cits  0  0  
8481  Kr āni, v ārsti, venti ļi un citi piederumi cauru ļvadiem, katlu 
korpusiem, rezervu āriem, cistern ām, tvertn ēm un taml īdz īgām 
tilpn ēm, ieskaitot redukcijas un termoregul ācijas v ārstus  
8481 10  –  redukcijas v ārsti 
8481 10 05 00  – –  apvienoti ar filtriem vai e ļļot ājiem  0  0  
– – cits  
8481 10 19 00  – – –  no čuguna vai t ērauda  0  0  
8481 10 99 00  – – –  cits  0  0  
8481 20  –  eļļas hidraulisko vai pneimatisko transmisiju v ārsti 
8481 20 10 00  – –  eļļas hidraulisk ās sp ēka transmisijas kontroles v ārsti 0  0  
8481 20 90 00  – –  pneimatisk ās sp ēka transmisijas kontroles v ārsti 0  0  
8481 30  –  kontroles pretv ārsti 
8481 30 91 00  – –  no čuguna vai t ērauda  0  0  
8481 30 99 00  – –  cits  0  0  
8481 40  –  droš ības v ārsti 
8481 40 10 00  – –  no čuguna vai t ērauda  0  0  
8481 40 90 00  – –  cits  0  0  
8481 80  –  cit ādas ier īces  
– – kr āni, v ārsti un venti ļi izlietn ēm, mazg ājamiem galdiem, 
bid ē, rezervu āriem, vann ām un taml īdz īga armat ūra 
8481 80 11 00  – – –  jauc ējkr āni 0  0  
8481 80 19 00  – – –  cits  0  0  
– – centr ālapkures radiatoru venti ļi 
8481 80 31 00  – – –  termoregul ācijas venti ļi 0  0  
8481 80 39 00  – – –  cits  0  0  
8481 80 40 00  – –  venti ļi pneimatiskaj ām riep ām un kamer ām 0  0  
– – citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/771
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  tehnolo ģisko procesu vad ības venti ļi 
8481 80 51 00  – – – –  termoregul ācijas venti ļi 0  0  
8481 80 59 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  cits  
– – – –  sl ēgv ārsti 
8481 80 61 00  – – – – –  no čuguna  0  0  
8481 80 63 00  – – – – –  no t ērauda  0  0  
8481 80 69 00  – – – – –  cits  0  0  
– – – –  caurpl ūdes venti ļi 
8481 80 71 00  – – – – –  no čuguna  0  0  
8481 80 73 00  – – – – –  no t ērauda  0  0  
8481 80 79 00  – – – – –  cits  0  0  
8481 80 81 00  – – – –  lodv ārsti un koniskie v ārsti 0  0  
8481 80 85 00  – – – –  drose ļvārsti 0  0  
8481 80 87 00  – – – –  membr ānv ārsti 0  0  
8481 80 99 00  – – – –  cits  0  0  
8481 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8482  Lod īšu vai rull īšu gult ņi 
8482 10  –  lod īšu gult ņi 
8482 10 10 00  – –  kuru maksim ālais ārējais diametrs nep ārsniedz 30 mm  4  0  
8482 10 90 00  – –  cits  4  0  
8482 20 00 00  –  koniskie rull īšu gult ņi, ieskaitot konusu un konisko rull īšu 
komplektus  5 0  
8482 30 00 00  –  sf ēriskie rull īšu gult ņi 6  0  
8482 40 00 00  –  rull īšu adatgult ņi 10  3  
8482 50 00 00  –  cit ādi cilindrisko rull īšu gult ņi 10  3  
8482 80 00 00  –  cit ādi, ieskaitot kombin ētos lod īšu/rull īšu gult ņus 2  0  
– da ļas:LV L 161/772 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8482 91  – –  lod ītes, adatas un rull īši 
8482 91 10 00  – – –  koniskie rull īši 0  0  
8482 91 90 00  – – –  cits  0  0  
8482 99 00 00  – –  cits  5  0  
8483  Transmisijas v ārpstas (ieskaitot sadales v ārpstas un klo ķvārp ­
stas) un klo ķi; gult ņu korpusi un sl īdgult ņi; zobrati un zobp ār­
vadi; lod īšu gaitas skr ūves vai rull īšu skr ūves; p ārnesumk ārbas 
un cit ādi ātruma regulatori, ieskaitot hidrotransformatorus; 
spararati un tr īši, ieskaitot polispastus; saj ūgi un v ārpstu 
sakabes (ieskaitot univers ālus savienojumus)  
8483 10  –  transmisijas v ārpstas (ieskaitot izci ļņvārpstas un klo ķvārpstas) 
un klo ķi 
– – klo ķi un klo ķvārpstas  
8483 10 21  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  
8483 10 21 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,2  0  
8483 10 21 90  – – – –  cits  5  0  
8483 10 25  – – –  kalti, t ērauda  
8483 10 25 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,2  0  
8483 10 25 90  – – – –  cits  5  0  
8483 10 29  – – –  cits  
8483 10 29 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,2  0  
8483 10 29 90  – – – –  cits  5  0  
8483 10 50  – –  šarn īrveida v ārpstas  
8483 10 50 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,2  0  
8483 10 50 90  – – –  cits  5  0  
8483 10 95  – –  cits  
8483 10 95 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,2  0  
8483 10 95 90  – – –  cits  5  0  
8483 20  –  gult ņu korpusi ar lod īšu vai rull īšu gult ņiemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/773
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8483 20 10 00  – –  izmantošanai gaisa ku ģos un kosmosa ku ģos 5  0  
8483 20 90 00  – –  cits  5  0  
8483 30  –  gult ņu korpusi bez lod īšu vai rull īšu gult ņiem; sl īdgult ņi 
– – gult ņu korpusi  
8483 30 32  – – –  lod īšu vai rull īšu gult ņiem 
8483 30 32 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,2  0  
8483 30 32 90  – – – –  cits  5  0  
8483 30 38  – – –  cits  
8483 30 38 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,2  0  
8483 30 38 90  – – – –  cits  5  0  
8483 30 80  – –  sl īdgult ņi 
8483 30 80 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,2  0  
8483 30 80 90  – – –  cits  5  0  
8483 40  –  atseviš ķi p ārnesumi un sazobes, iz ņemot zobratus, ķēžrati 
un cit ādi transmisijas elementi; lod īšu gaitas skr ūves vai 
rull īšu skr ūves; p ārnesumk ārbas un cit ādi ātruma regulatori, 
ieskaitot hidrotransformatorus  
– – zobp ārvadi un sazobes (iz ņemot berzes p ārvadus)  
8483 40 21 00  – – –  cilindriskie un spir ālveida  0  0  
8483 40 23 00  – – –  konusveida un konusveida/cilindriskie  0  0  
8483 40 25 00  – – –  gliemežp ārvadi  0  0  
8483 40 29 00  – – –  cits  0  0  
8483 40 30 00  – –  lod īšu vai rull īšu gaitas skr ūves 0  0  
– – p ārnesumk ārbas un citi ātruma regulatori  
8483 40 51 00  – – –  p ārnesumk ārbas  0  0  
8483 40 59 00  – – –  cits  0  0  
8483 40 90 00  – –  cits  0  0  
8483 50  –  spararati un skrieme ļi, ieskaitot polispastusLV L 161/774 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8483 50 20 00  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  0  0  
8483 50 80 00  – –  cits  0  0  
8483 60  –  saj ūgi un v ārpstu sakabes (ieskaitot univers ālus savienoju ­
mus)  
8483 60 20 00  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  0  0  
8483 60 80 00  – –  cits  0  0  
8483 90  –  zobrati, ķēžrati un citi transmisijas elementi atseviš ķi; da ļas 
8483 90 20 00  – –  gult ņu korpusu da ļas 0  0  
– – cits  
8483 90 81 00  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  0  0  
8483 90 89  – –  cits  
8483 90 89 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8483 90 89 90  – – – –  cits  5  0  
8484  Starplikas un salaidumi no met āla loksn ēm savienojum ā ar 
citu materi ālu vai no div ām un vair ākām met āla k ārtām; starp ­
liku un taml īdz īgu savienojumu komplekti un sortimenti ar 
atš ķirīgu sast āvu, kas iesai ņoti maisi ņos, aploksn ēs vai cit ā 
līdz īgā iesai ņojum ā; meh āniskas nosl ēgier īces 
8484 10 00  –  starplikas un bl īves no lokš ņu met āla savienojum ā ar citu 
materi ālu vai no div ām un vair ākām met āla k ārtām 
8484 10 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8484 10 00 90  – –  cits  0  0  
8484 20 00 00  –  meh ānisk ās plombas  0  0  
8484 90 00  –  cits  
8484 90 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8484 90 00 90  – –  cits  0  0  
[8485]  
8486  T āda veida iek ārtas un apar āti, kas tikai vai vien īgi izmantoti 
krist ālu vai krist ālos nesagrieztu pusvad ītājpl ākš ņu, pusvad ītā­
jier īču, elektronisko integr ālo sh ēmu vai plakano ekr ānu 
pane ļu ražošanai, k ā noteikts š īs grupas 9. pielikuma C da ļā; 
da ļas un piederumi:  
8486 10 00 00  –  krist ālu vai krist ālos nesagrieztu pusvad ītājpl ākš ņu ražošanai  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/775
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8486 20  –  pusvad ītājier īču vai elektronisko integr ālo sh ēmu ražošanai:  
8486 20 10 00  – –  kuros izmanto ultraska ņas procesus  2  0  
8486 20 90 00  – –  cits  0  0  
8486 30  –  plakano ekr ānu pane ļu ražošanai:  
8486 30 10 00  – –  iek ārtas ķīmiskai tvaiku nogulsn ēšanai uz LCD substr ātiem  2  0  
8486 30 30 00  – –  šablonu sausai kodin āšanai uz pusvad ītāju materi āliem  2  0  
8486 30 50 00  – –  aparat ūra fiziskai tvaiku nogulsn ēšanai uz pusvad ītājpl āk­
sn ēm, izmantojot elektronu staru vai iztvaikošanu  0 0  
8486 30 90  – –  cits:  
8486 30 90 10  – – –  projekcijas apar āts vai apar āts att ēla p ārnešanai uz 
plakano ekr ānu gaismjut īgiem p ārkl ājiem  10 3  
8486 30 90 90  – – –  cits  0  0  
8486 40 00 00  –  iek ārtas un apar āti, kas min ēti š īs grupas 9. pielikuma C da ļā 0  0  
8486 90  –  da ļas un piederumi:  
8486 90 10 00  – –  instrumentu nostiprin āšanas ier īces un pašatveres v ītņgal ­
vas; deta ļu stiprin āšanas ier īces 2 0  
– – cits  
8486 90 20 00  – – –  apar ātiem fotoemulsijas uzkl āšanai LCD substr ātam  2  0  
8486 90 30 00  – – –  da ļas pretuzliesmošanas ier īcēm pusvad ītāju pakešu 
met āla vad ītāju t īrīšanai pirms elektrogalvaniz ācijas  0 0  
8486 90 40 00  – – –  aparat ūras da ļas un piederumi fiziskai tvaiku nogulsn ē­ 
šanai uz pusvad ītājpl āksn ēm, izmantojot elektronu staru 
vai iztvaikošanu  5 0  
8486 90 50 00  – – –  da ļas un piederumi aparat ūrai šablonu sausai kodin āšanai 
uz LCD substr ātiem  2 0  
8486 90 60 00  – – –  da ļas un piederumi aparat ūrai ķīmiskai tvaiku nogulsn ē­ 
šanai g āzveida f āzē uz LCD substr ātiem  2 0  
8486 90 70 00  – – –  da ļas un piederumi apar ātiem, kuros izmanto ultraska ņas 
procesus  2 0  
8486 90 90  – – –  citsLV L 161/776 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8486 90 90 10  – – – –  apar ātiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 9010 50 10 00  5  0  
8486 90 90 90  – – – –  cits  0  0  
8487  Daž ādu maš īnu un meh ānismu da ļas, kam nav elektrotehnisko 
kabe ļuzmavu, izolatoru, spo ļu, kontaktu vai cit ādu elektroteh ­
nisko deta ļu un kas citur šaj ā noda ļā nav min ētas 
8487 10  –  ku ģu vai laivu dzenskr ūves un to l āpsti ņas 
8487 10 10 00  – –  no bronzas  5  0  
8487 10 90 00  – –  cits  5  0  
8487 90  –  cits  
8487 90 10 00  – –  no neka ļam ā čuguna  5  0  
8487 90 30 00  – –  no ka ļama čuguna  5  0  
– – no dzelzs vai t ērauda:  
8487 90 51 00  – – –  no lieta t ērauda  5  0  
8487 90 53 00  – – –  no melno met ālu kaluma  5  0  
8487 90 55 00  – – –  no melno met ālu štanc ējuma  5  0  
8487 90 59 00  – – –  cits  0  0  
8487 90 90 00  – –  cits  5  0  
85 NODA ĻA 85 - ELEKTROIER ĪCES UN ELEKTROIEK ĀRTAS 
UN TO DETA ĻAS; SKA ŅU IERAKST ĪŠANAS UN ATSKA ŅO­ 
ŠANAS APARAT ŪRA, TELEV ĪZIJAS ATT ĒLA UN SKA ŅAS 
IERAKST ĪŠANAS UN REPRODUC ĒŠANAS APARAT ŪRA UN 
ŠĀDU IZSTR ĀDĀJUMU DETA ĻAS UN PIEDERUMI  
8501  Elektromotori un elektro ģeneratori (iz ņemot ģeneratoriek ārtas)  
8501 10  –  kuru jauda nep ārsniedz 37,5 W  
8501 10 10 00  – –  sinhronie motori, kuru jauda nep ārsniedz 18 W  2  0  
– – cits  
8501 10 91 00  – – –  univers ālie mai ņstr āvas/l īdzstr āvas motori  2  0  
8501 10 93 00  – – –  mai ņstr āvas motori  0  0  
8501 10 99  – – –  līdzstr āvas motori  
8501 10 99 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/777
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8501 10 99 90  – – – –  cits  2  0  
8501 20 00  –  univers ālie mai ņstr āvas/l īdzstr āvas motori, kuru jauda 
pārsniedz 37,5 W  
8501 20 00 10  – –  kuru jauda p ārsniedz 750 W, bet nep ārsniedz 75 kW, 
izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5 0  
8501 20 00 90  – –  cits  5  3  
– cit ādi l īdzstr āvas motori; l īdzstr āvas ģeneratori  
8501 31 00  – –  ar jaudu l īdz 750 MW  
8501 31 00 10  – – –  motori, kuru jauda p ārsniedz 735W, l īdzstr āvas ģenera ­
tori, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5 0  
– – –  cits  
8501 31 00 91  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8501 31 00 98  – – – –  cits  5  3  
8501 32  – –  kuru jauda p ārsniedz 750 kW, bet nep ārsniedz 75 kW  
8501 32 20  – – –  kuru jauda p ārsniedz 750 W, bet nep ārsniedz 7,5 kW  
8501 32 20 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8501 32 20 90  – – – –  cits  5  3  
8501 32 80  – – –  kuru jauda p ārsniedz 7,5 kW, bet nep ārsniedz 75 kW  
8501 32 80 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8501 32 80 90  – – – –  cits  5  3  
8501 33 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 75 kW, bet nep ārsniedz 375 kW  
8501 33 00 10  – – –  motori, kuru jauda nep ārsniedz 150W, un ģeneratori, 
izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5 0  
8501 33 00 90  – – –  cits  0,1  0  
8501 34  – –  kuru jauda p ārsniedz 375 kW  
8501 34 50 00  – – –  vilces motori  10  3  
– – –  cit ādi, kuru jauda  
8501 34 92  – – –  p ārsniedz 375 kW, bet nep ārsniedz 750 kWLV L 161/778 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8501 34 92 10  – – – – –  ģeneratori izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8501 34 92 90  – – – – –  cits  5  3  
8501 34 98  – – – –  p ārsniedz 750 kW  
8501 34 98 10  – – – – –  ģeneratori izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8501 34 98 90  – – – – –  cits  5  3  
8501 40  –  cit ādi mai ņstr āvas vienf āzes motori  
8501 40 20  – –  kuru jauda nep ārsniedz 750 W  
8501 40 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8501 40 20 90  – – –  cits  5  3  
8501 40 80  – –  kuru jauda p ārsniedz 750 W  
8501 40 80 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8501 40 80 90  – – –  cits  5  3  
– cit ādi mai ņstr āvas daudzf āzu motori  
8501 51 00  – –  ar jaudu l īdz 750 W  
8501 51 00 10  – – –  kuru jauda p ārsniedz 735W, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8501 51 00 90  – – –  cits  5  3  
8501 52  – –  kuru jauda p ārsniedz 750 kW, bet nep ārsniedz 75 kW  
8501 52 20  – – –  kuru jauda p ārsniedz 750 W, bet nep ārsniedz 7,5 kW  
8501 52 20 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8501 52 20 90  – – – –  cits  2,5  0  
8501 52 30  – – –  kuru jauda p ārsniedz 7,5 kW, bet nep ārsniedz 37 kW  
8501 52 30 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8501 52 30 90  – – – –  cits  2,5  0  
8501 52 90  – – –  kuru jauda p ārsniedz 37 kW, bet nep ārsniedz 75 kW  
8501 52 90 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/779
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8501 52 90 90  – – – –  cits  2,5  0  
8501 53  – –  kuru jauda p ārsniedz 75 kW  
8501 53 50 00  – – –  vilces motori  0  0  
– – –  cit ādi, kuru jauda  
8501 53 81 00  – – – –  p ārsniedz 75 kW, bet nep ārsniedz 375 kW  0  0  
8501 53 94 00  – – – –  p ārsniedz 375 kW, bet nep ārsniedz 750 kW  0  0  
8501 53 99 00  – – – –  p ārsniedz 750 kW  0  0  
– mai ņstr āvas ģeneratori (sinhro ģeneratori)  
8501 61  – –  kuru jauda nep ārsniedz 75 kVA  
8501 61 20  – – –  kuru jauda nep ārsniedz 7,5 kVA  
8501 61 20 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8501 61 20 90  – – – –  cits  3  0  
8501 61 80  – – –  kuru jauda p ārsniedz 7,5 kVA, bet nep ārsniedz 75 kVA  
8501 61 80 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8501 61 80 90  – – – –  cits  3  0  
8501 62 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 75 kVA, bet nep ārsniedz 375 kVA  
8501 62 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8501 62 00 90  – – –  cits  5  3  
8501 63 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 375 kVA, bet nep ārsniedz 750 kVA  
8501 63 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8501 63 00 90  – – –  cits  5  3  
8501 64 00 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 750 kVA  5  3  
8502  Elektro ģeneratoru iek ārtas un rot ējošie p ārveidot āji 
– ģeneratoru iek ārtas ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes 
virzu ļdzin ējiem (d īze ļu vai pusd īze ļu dzin ējiem)  
8502 11  – –  kuru jauda nep ārsniedz 75 kVALV L 161/780 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8502 11 20  – – –  kuru jauda nep ārsniedz 7,5 kVA  
8502 11 20 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 11 20 90  – – – –  cits  5  3  
8502 11 80  – – –  kuru jauda p ārsniedz 7,5 kVA, bet nep ārsniedz 75 kVA  
8502 11 80 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 11 80 90  – – – –  cits  5  3  
8502 12 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 75 kVA, bet nep ārsniedz 375 kVA  
8502 12 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 12 00 90  – – –  cits  5  3  
8502 13  – –  kuru jauda p ārsniedz 375 kVA  
8502 13 20  – – –  kuru jauda p ārsniedz 375 kVA, bet nep ārsniedz 
750 kVA  
8502 13 20 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 13 20 90  – – – –  cits  5  3  
8502 13 40  – – –  kuru jauda p ārsniedz 750 kVA, bet nep ārsniedz 
2 000 kVA  
8502 13 40 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 13 40 90  – – – –  cits  5  3  
8502 13 80  – – –  kuru jauda p ārsniedz 2 000 kVA  
8502 13 80 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 13 80 90  – – – –  cits  5  3  
8502 20  –  ģeneratoru iek ārtas ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļ­
dzin ējiem  
8502 20 20  – –  kuru jauda nep ārsniedz 7,5 kVA  
8502 20 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 20 20 90  – – –  cits  5  3  
8502 20 40  – –  kuru jauda p ārsniedz 7,5 kVA, bet nep ārsniedz 375 kVALV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/781
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8502 20 40 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 20 40 90  – – –  cits  5  3  
8502 20 60  – –  kuru jauda p ārsniedz 375 kVA, bet nep ārsniedz 750 kVA  
8502 20 60 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 20 60 90  – – –  cits  5  3  
8502 20 80  – –  kuru jauda p ārsniedz 750 kVA  
8502 20 80 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 20 80 90  – – –  cits  5  3  
– cit ādas ģeneratoru iek ārtas 
8502 31 00 00  – –  ar v ēju darbin āmas  0,5  0  
8502 39  – –  cits  
8502 39 20  – – –  turbo ģeneratori  
8502 39 20 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 39 20 90  – – – –  cits  5  3  
8502 39 80  – – –  cits  
8502 39 80 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 39 80 90  – – – –  cits  5  3  
8502 40 00  –  elektriskie rot ējošie p ārveidot āji 
8502 40 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8502 40 00 90  – –  cits  5  3  
8503 00  Deta ļas, kas paredz ētas tikai vai galvenok ārt iek ārtām, kas 
min ētas poz īcij ās 8501 vai 8502  
8503 00 10 00  –  nemagn ētiski sprostgredzeni  5  3  
– cits  
8503 00 91 00  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  5  3  
8503 00 99 00  – –  cits  10  3LV L 161/782 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8504  Elektr ības transformatori, statiskie p ārveidot āji (piem ēram, 
taisngrieži) un indukcijas spoles  
8504 10  –  balasti g āzizl ādes spuldz ēm 
8504 10 20  – –  ar kondensatoru savienotas vai nesavienotas indukcijas 
spoles un droseles  
8504 10 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
– – –  cits  
8504 10 20 91  – – – –  indukcijas spoles  10  3  
8504 10 20 98  – – – –  cits  5  3  
8504 10 80  – –  cits  
8504 10 80 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
– – –  cits  
8504 10 80 91  – – – –  balasti g āzizl ādes spuldz ēm 10  3  
8504 10 80 99  – – – –  cits  5  3  
– transformatori ar š ķidru dielektri ķi 
8504 21 00 00  – –  kuru jauda nep ārsniedz 650 kVA  10  3  
8504 22  – –  kuru jauda p ārsniedz 650 kVA, bet nep ārsniedz 
10 000 kVA  
8504 22 10 00  – – –  p ārsniedz 650 kVA, bet nep ārsniedz 1 600 kVA  10  3  
8504 22 90 00  – – –  p ārsniedz 1 600 kVA, bet nep ārsniedz 10 000 kVA  10  3  
8504 23 00 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 10 000 kVA  10  3  
– cit ādi transformatori  
8504 31  – –  kuru jauda nep ārsniedz 1 kVA  
– – –  m ērtransformatori  
8504 31 21 00  – – – –  sprieguma m ērīšanai  0  0  
8504 31 29 00  – – – –  cits  0  0  
8504 31 80 00  – – –  cits  0  0  
8504 32  – –  kuru jauda p ārsniedz 1 kVA, bet nep ārsniedz 16 kVALV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/783
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8504 32 20  – – –  m ērtransformatori  
8504 32 20 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8504 32 20 90  – – – –  cits  5  3  
8504 32 80  – – –  cits  
8504 32 80 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8504 32 80 90  – – – –  cits  5  3  
8504 33 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 16 kVA, bet nep ārsniedz 500 kVA  
8504 33 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8504 33 00 90  – – –  cits  5  3  
8504 34 00 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 500 kVA  5  3  
8504 40  –  statiskie p ārveidot āji 
8504 40 30 00  – –  izmantošanai sakaru iek ārtās, datu autom ātisk ās apstr ādes 
iek ārtās un to blokos  0 0  
– – cits  
8504 40 40 00  – – –  polikrist ālisko pusvad ītāju taisngrieži  0  0  
– – –  cits  
8504 40 55 00  – – – –  akumulatoru uzl ādes ier īces 0  0  
– – – –  cits  
8504 40 81 00  – – – – –  taisngrieži  0  0  
– – – – –  invertori  
8504 40 84 00  – – – – – –  kuru jauda nep ārsniedz 7,5 kVA  0  0  
8504 40 88 00  – – – – – –  kuru jauda p ārsniedz 7,5 kVA  0  0  
8504 40 90 00  – – – – –  cits  0  0  
8504 50  –  cit ādas indukcijas spoles un droseles  
8504 50 20  – –  izmantošanai sakaru iek ārtās un str āvas pieg ādei datu auto ­
m ātisk ās apstr ādes iek ārtām un to blokiemLV L 161/784 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8504 50 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8504 50 20 90  – – –  cits  0  0  
8504 50 95 00  – –  cits  0  0  
8504 90  –  da ļas: 
– – transformatoriem un indukcijas spol ēm 
8504 90 05 00  – – –  elektroniskie bloki iek ārtām, kas min ētas apakšpoz īcij ā 
8504 50 20 00  0 0  
– – –  cits  
8504 90 11 00  – – – –  fer īta serdes  5  3  
8504 90 18 00  – – – –  cits  5  3  
– – statiskiem p ārveidot ājiem  
8504 90 91 00  – – –  elektroniskie bloki iek ārtām, kas min ētas apakšpoz īcij ā 
8504 40 30 00  0,5 0  
8504 90 99 00  – – –  cits  5  3  
8505  Elektromagn ēti; past āvīgie magn ēti un izstr ādājumi, kas pare ­
dz ēti p ārv ēršanai past āvīgajos magn ētos p ēc to magnetiz ēša ­
nas; elektromagn ētiskas patronas, sp īles un taml īdz īgas stipri ­
nājuma ier īces vai š ādas ier īces ar past āvīgajiem magn ētiem; 
elektromagn ētisk ās sakabes, saj ūgi un bremzes; elektromagn ē­
tiskas celšanas ier īces  
– past āvīgie magn ēti un izstr ādājumi, kas paredz ēti p ārv ēršanai 
past āvīgajos magn ētos p ēc to magnetiz ēšanas  
8505 11 00 00  – –  no met āla 5  3  
8505 19  – –  cits  
8505 19 10 00  – – –  past āvīgie magn ēti no aglomer ēta fer īta 5  3  
8505 19 90 00  – – –  cits  5  3  
8505 20 00 00  –  elektromagn ētisk ās sakabes, saj ūgi un bremzes  5  3  
8505 90  –  cit ādi, ieskaitot da ļas 
8505 90 10 00  – –  elektromagn ēti 1  0  
8505 90 30 00  – –  elektromagn ētiskas patronas, sp īles un taml īdz īgas stiprin ā­
juma ier īces vai š ādas ier īces ar past āvīgajiem magn ētiem  5 3  
8505 90 50 00  – –  elektromagn ētiskas celšanas ier īces 5  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/785
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8505 90 90 00  – –  deta ļas 5  3  
8506  Galvaniskie elementi un galvanisk ās baterijas  
8506 10  –  mang āna dioks īda 
– – sārmu  
8506 10 11 00  – – –  cilindriskie elementi  5  3  
8506 10 15 00  – – –  elektrodu elementi  5  3  
8506 10 19 00  – – –  cits  5  3  
– – cits  
8506 10 91 00  – – –  cilindriskie elementi  5  3  
8506 10 95 00  – – –  elektrodu elementi  5  3  
8506 10 99 00  – – –  cits  5  3  
8506 30  –  dz īvsudraba oks īda 
8506 30 10 00  – –  cilindriskie elementi  5  3  
8506 30 30 00  – –  elektrodu elementi  5  3  
8506 30 90 00  – –  cits  5  3  
8506 40  –  sudraba oks īda 
8506 40 10 00  – –  cilindriskie elementi  5  3  
8506 40 30 00  – –  elektrodu elementi  5  3  
8506 40 90 00  – –  cits  5  3  
8506 50  –  litija  
8506 50 10 00  – –  cilindriskie elementi  5  3  
8506 50 30 00  – –  elektrodu elementi  5  3  
8506 50 90 00  – –  cits  5  3  
8506 60  –  aerocinka  
8506 60 10 00  – –  cilindriskie elementi  5  3  
8506 60 30 00  – –  elektrodu elementi  5  3  
8506 60 90 00  – –  cits  5  3LV L 161/786 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8506 80  –  cit ādi galvaniskie elementi un galvanisk ās baterijas  
8506 80 05 00  – –  saus ās cinka-oglek ļa baterijas ar spriegumu 5,5 V vai 
vair āk, bet ne vair āk k ā 6,5 V  5 3  
– – cits  
8506 80 11 00  – – –  cilindriskie elementi  5  3  
8506 80 15 00  – – –  elektrodu elementi  5  3  
8506 80 90 00  – – –  cits  5  3  
8506 90 00 00  –  da ļas 5  3  
8507  Elektriskie akumulatori, ieskaitot to separatorus, taisnst ūra 
form ā (ieskaitot kvadr ātu) vai cit ā form ā 
8507 10  –  svina–sk ābes, izmantojami virzu ļdzin ēju iedarbin āšanai  
– – svar ā līdz 5 kg  
8507 10 41  – – –  kas darbojas ar š ķidro elektrol ītu 
8507 10 41 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8507 10 41 90  – – – –  cits  10  3  
8507 10 49  – – –  cits  
8507 10 49 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8507 10 49 90  – – – –  cits  10  3  
– – kuru svars p ārsniedz 5 kg  
8507 10 92  – – –  kas darbojas ar š ķidro elektrol ītu 
8507 10 92 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8507 10 92 90  – – – –  cits  10  3  
8507 10 98  – – –  cits  
8507 10 98 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8507 10 98 90  – – – –  cits  8  3  
8507 20  –  cit ādi svina–sk ābes akumulatoriLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/787
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – vilces akumulatori  
8507 20 41  – – –  kas darbojas ar š ķidro elektrol ītu 
8507 20 41 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8507 20 41 90  – – – –  cits  2  0  
8507 20 49  – – –  cits  
8507 20 49 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8507 20 49 90  – – – –  cits  8  3  
– – cits  
8507 20 92  – – –  kas darbojas ar š ķidro elektrol ītu 
8507 20 92 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8507 20 92 90  – – – –  cits  10  3  
8507 20 98  – – –  cits  
8507 20 98 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8507 20 98 90  – – – –  cits  8  3  
8507 30  –  ni ķeļa–kadmija akumulatori  
8507 30 20 00  – –  herm ētiski nosl ēgti 0  0  
– – cits  
8507 30 81 00  – – –  vilces akumulatori  0  0  
8507 30 89 00  – – –  cits  0  0  
8507 40 00 00  –  dzelzs–ni ķeļa akumulatori  0  0  
8507 80  –  cit ādi akumulatori  
8507 80 20 00  – –  ni ķeļa–met ālhidr īda akumulatori  0  0  
8507 80 30 00  – –  litija–jonu akumulatori  0  0  
8507 80 80 00  – –  cits  0  0  
8507 90  –  da ļas: 
8507 90 20 00  – –  akumulatoru plates  0  0  
8507 90 30 00  – –  separatori  0  0  
8507 90 90 00  – –  cits  0  0LV L 161/788 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8508  Putek ļsūcēji: 
– ar ieb ūvētu elektromotoru  
8508 11 00 00  – –  nep ārsniedz 100 W spriegumu un ietver putek ļu maisi ņu 
vai cit ādu sav ācējier īci, kuras tilpums nep ārsniedz 20 l  10 3  
8508 19 00 00  – –  cits  10  3  
8508 60 00 00  –  cit ādi putek ļsūcēji 0  0  
8508 70 00 00  –  da ļas 0  0  
8509  M ājsaimniec ības elektromeh ānisk ās ier īces ar ieb ūvētu elektro ­
motoru, iz ņemot, kas min ētas poz īcij ā 8508  
8509 40 00 00  –  p ārtikas produktu smalcin ātāji un mikseri; aug ļu un d ārze ņu 
sulu spiedes  10 3  
8509 80 00 00  –  cit ādas ier īces 10  3  
8509 90 00  –  da ļas: 
8509 90 00 10  – –  putek ļsūcēju un gr īdas pul ēšanas iek ārtu 5  3  
8509 90 00 90  – –  cits  10  3  
8510  Sk ūšanas, matu griešanas un atmatošanas ier īces ar ieb ūvētu 
elektromotoru  
8510 10 00 00  –  skuvek ļi 10  3  
8510 20 00 00  –  matu griešanas maš īnas 10  3  
8510 30 00 00  –  atmatošanas ier īces 5  3  
8510 90 00 00  –  da ļas 2  0  
8511  Elektroier īces dzirkste ļaizdedzes vai kompresijas aizdedzes 
iekšdedzes motoru iedarbin āšanai (piem ēram, magneto, l īdz ­
str āvas magn ētelektriskie ģeneratori, indukcijas spoles, aizde ­
dzes sveces, kv ēlsveces, starteri); ģeneratori (piem ēram, l īdz ­
str āvas un mai ņstr āvas) un autom ātiskie izsl ēdz ēji, ko izmanto 
šādos dzin ējos 
8511 10 00  –  aizdedzes sveces  
8511 10 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
– – cits  
8511 10 00 91  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8511 10 00 98  – – –  cits  4  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/789
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8511 20 00  –  aizdedzes magneto; l īdzstr āvas magn ētelektriskie ģeneratori; 
magn ētiskie spararati  
8511 20 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8511 20 00 90  – –  cits  5  3  
8511 30 00  –  sadal ītāji; indukcijas spoles  
8511 30 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
– – cits  
8511 30 00 91  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8511 30 00 98  – – –  cits  5  3  
8511 40 00  –  motoru starteri un divfunkciju starter ģeneratori  
8511 40 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
– – cits  
8511 40 00 91  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8511 40 00 98  – – –  cits  5  3  
8511 50 00  –  cit ādi ģeneratori  
8511 50 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
– – cits  
8511 50 00 91  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8511 50 00 98  – – –  cits  1  0  
8511 80 00  –  cit ādas iek ārtas 
8511 80 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
– – cits  
8511 80 00 91  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8511 80 00 98  – – –  cits  5  3  
8511 90 00  –  da ļas: 
8511 90 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8511 90 00 90  – –  cits  5  3LV L 161/790 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8512  Elektrisk ās apgaismošanas vai signaliz ēšanas apr īkojums 
(iz ņemot poz īcij ā 8539 min ētos), priekš ējā stikla t īrītāji, pret ­
sarmas un pretsv īduma apr īkojums, kurus izmanto velosi ­
pēdos vai meh āniskajos transportl īdzek ļos 
8512 10 00 00  –  apgaismošanas vai vizu ālās signaliz ēšanas apr īkojums, kuru 
izmanto velosip ēdos 5 3  
8512 20 00  –  cit ādas apgaismošanas vai vizu ālās signaliz ēšanas apr īkojums  
8512 20 00 10  – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8512 20 00 90  – –  cits  8  3  
8512 30  –  ska ņas signaliz ācijas ier īces 
8512 30 10  – –  pretaizbraukšanas signaliz ācijas ier īces izmantošanai meh ā­
niskajos transportl īdzek ļos: 
8512 30 10 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8512 30 10 90  – – –  cits  10  3  
8512 30 90 00  – –  cits  10  3  
8512 40 00  –  priekš ējā stikla t īrītāji, pretsarmas un pretsv īduma ier īces  
– – priekš ējā stikla t īrītāji 
8512 40 00 11  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8512 40 00 19  – – –  cits  2  0  
8512 40 00 30  – –  piederumi, pretsarmas  10  3  
8512 40 00 90  – –  piederumi, pretsv īduma  10  3  
8512 90  –  da ļas: 
8512 90 10  – –  poz īcij ā 8512 30 10 min ētaj ām apr īkojumam:  
8512 90 10 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8512 90 10 90  – – –  cits  10  3  
8512 90 90  – –  cits  
8512 90 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8512 90 90 90  – – –  cits  10  3  
8513  P ārn ēsājamas elektrisk ās lampas, kas darbojas ar autonomu 
ener ģijas avotu (sausaj ām baterij ām, akumulatoriem, magneto), 
izņemot poz īcij ā 8512 min ētās apgaismes ier īcesLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/791
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8513 10 00 00  –  lampas  10  3  
8513 90 00 00  –  da ļas 10  3  
8514  R ūpn īcu vai laboratoriju elektrisk ās kr āsnis un kurtuves (ar ī 
tās, kas darbojas ar indukciju vai dielektriskiem zudumiem); 
cit ādas r ūpn īcu vai laboratoriju iek ārtas materi ālu termiskai 
apstr ādei ar indukciju vai dielektriskiem zudumiem  
8514 10  –  ar reostatu kars ējamas kurtuves un kr āsnis 
8514 10 10 00  – –  maizes un konditorejas kr āsnis 5  3  
8514 10 80 00  – –  cits  5  3  
8514 20  –  kr āsnis un kurtuves, kas darbojas ar indukciju vai dielektris ­
kiem zudumiem  
8514 20 10 00  – –  indukcijas kr āsnis un kurtuves  5  3  
8514 20 80 00  – –  dielektrisk ās kr āsnis un kurtuves  5  3  
8514 30  –  cit ādas kr āsnis un kurtuves  
8514 30 19 00  – –  kr āsnis ar infrasarkano starojumu  5  3  
8514 30 99 00  – –  cits  2  0  
8514 40 00 00  –  cit ādas iek ārtas materi ālu termiskai apstr ādei ar indukciju vai 
dielektriskiem zudumiem  5 3  
8514 90 00 00  –  da ļas 5  3  
8515  Elektrisk ās (ieskaitot elektrog āzsildes), l āzera vai cit āda gaismas 
vai fotonu starojuma, ultraska ņas, elektronstaru, magn ētim ­
pulsu, plazmas loka un citas lod ēšanas (ar m īkstlodi vai ciet ­
lodi) vai metin āšanas maš īnas un apar āti neatkar īgi no t ā, vai 
tie sp ēj izdar īt griešanas oper ācijas; elektrisk ās maš īnas un 
apar āti met āla vai met ālkeramikas karstai uzsmidzin āšanai  
– maš īnas un apar āti lod ēšanai ar m īkstlodi un cietlodi  
8515 11 00 00  – –  lod āmuri un lod ēšanas pistoles  5  3  
8515 19 00 00  – –  cits  5  3  
– maš īnas un apar āti met ālu rezistences metin āšanai  
8515 21 00 00  – –  autom ātiskie un pusautom ātiskie  5  3  
8515 29  – –  cits  
8515 29 10 00  – – –  sadurmetin āšanai  5  3  
8515 29 90 00  – – –  cits  5  3LV L 161/792 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– maš īnas un apar āti met āla loka (ieskaitot plazmas loku) 
metin āšanai:  
8515 31 00 00  – –  autom ātiskie un pusautom ātiskie  5  3  
8515 39  – –  cits  
– – –  rokas metin āšanai ar segtiem elektrodiem komplekt ā ar 
metin āšanas vai griešanas ier īcēm, kas savienotas ar  
8515 39 13 00  – – – –  transformatoriem  5  3  
8515 39 18 00  – – – –  ģeneratoriem vai rot ējošiem vai statiskiem p ārveidot ā­
jiem un taisngriežiem  5 3  
8515 39 90 00  – – –  cits  5  3  
8515 80  –  cit ādas maš īnas un apar āti 
– – met ālapstr ādei 
8515 80 11 00  – – –  metin āšanai  5  3  
8515 80 19 00  – – –  cits  5  3  
– – cits  
8515 80 91 00  – – –  plastmasas rezistences metin āšanai  5  3  
8515 80 99 00  – – –  cits  5  3  
8515 90 00 00  –  da ļas 2  0  
8516  Elektriskie caurpl ūdes un termoakumul ācijas ūdenssild ītāji un 
iegremdes sild ītāji; elektroier īces telpu apsild īšanai un augsnes 
sild īšanai; elektriskas ier īces matu veidošanai (piem ēram, matu 
žāvētāji, matu cirtot āji, matu cirtojam ās knaibles) un roku 
žāvētāji; elektriskie gludek ļi; cit ādas elektrotermisk ās ier īces 
m ājsaimniec ības vajadz ībām; sildier īču pretest ību elementi, 
izņemot poz īcij ā 8545 min ētos 
8516 10  –  elektriskie caurpl ūdes un termoakumul ācijas ūdenssild ītāji un 
iegremdes sild ītāji 
– – ūdens sild ītāji 
8516 10 11 00  – – –  caurpl ūdes ūdenssild ītāji 2  0  
8516 10 19 00  – – –  cits  5  3  
8516 10 90 00  – –  iegremdes sild ītāji 5  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/793
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– elektroier īces telpu apsild īšanai un augsnes sild īšanai  
8516 21 00 00  – –  termoakumul ācijas radiatori  10  3  
8516 29  – –  cits  
8516 29 10 00  – – –  ar š ķidrumu pild īti radiatori  10  3  
8516 29 50 00  – – –  konvekcijas sild ītāji 10  3  
– – –  cits  
8516 29 91 00  – – – –  ar ieb ūvētu ventilatoru  10  3  
8516 29 99 00  – – – –  cits  10  3  
– elektrotermiskie matu veidošanas un roku ž āvēšanas apar āti 
8516 31  – –  matu ž āvētāji 
8516 31 10 00  – – –  žāvēšanas kupoli  10  3  
8516 31 90 00  – – –  cits  2  0  
8516 32 00 00  – –  cit ādi matu veidošanas apar āti 2  0  
8516 33 00 00  – –  roku ž āvētāji 10  3  
8516 40  –  elektriskie gludek ļi 
8516 40 10 00  – –  tvaika gludek ļi 10  3  
8516 40 90 00  – –  cits  10  3  
8516 50 00 00  –  mikrovi ļņu kr āsnis 8  3  
8516 60  –  cit ādas kr āsnis; pl ītis, pl ītiņas, ri ņķi v ārīšanai; grili un kr ās­
ni ņas apcepšanai  
8516 60 10 00  – –  pl ītis (kas apr īkotas vismaz ar kr āsni un cepešplauktu)  10  3  
– – pl ītiņas, ri ņķi v ārīšanai un cepešplaukti  
8516 60 51 00  – – –  ieb ūvējamie cepešplaukti  10  3  
8516 60 59 00  – – –  cits  10  3  
8516 60 70 00  – –  grili un kr āsni ņas apcepšanai  10  3  
8516 60 80 00  – –  ieb ūvējam ās kr āsnis 10  3  
8516 60 90 00  – –  cits  10  3  
– cit ādas elektrotermisk ās ier īcesLV L 161/794 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8516 71 00 00  – –  ier īces kafijas vai t ējas pagatavošanai  10  3  
8516 72 00 00  – –  tosteri  10  3  
8516 79  – –  cits  
8516 79 20 00  – – –  dzi ļās taukv āres pannas  10  3  
8516 79 70 00  – – –  cits  10  3  
8516 80  –  sildier īču pretest ības elementi  
8516 80 20  – –  samont ēti izol ētā karkas ā 
8516 80 20 10  – – –  sast āv tikai no vienk ārša izol ēta form ētāja un elektris ­
kajiem savienojumiem, pretaizsalšanai un atkaus ēšanai, 
izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 2 0  
8516 80 20 90  – – –  cits  10  3  
8516 80 80  – –  cits  
8516 80 80 10  – – –  vieglajiem automobi ļiem 1  0  
8516 80 80 30  – – –  tramvaju vagoniem  1  0  
8516 80 80 90  – – –  cits  10  3  
8516 90 00 00  –  da ļas 5  3  
8517  Telefonu apar āti, ieskaitot telefonus š ūnu t īkliem vai citiem 
bezvadu t īkliem; cit ādi apar āti balss, att ēlu vai citu datu 
pārraidei vai uztveršanai, ieskaitot apar ātus sazi ņai l īniju vai 
bezvadu t īklā (t āds k ā lok ālais vai teritori ālais t īkls), iz ņemot 
pārraides vai uztveršanas apar ātus, kas min ēti poz īcij ā 8443, 
8225, 8527 vai 8528:  
– telefonu apar āti, ieskaitot telefonus š ūnu t īkliem vai citiem 
bezvadu t īkliem:  
8517 11 00 00  – –  līnijtelefonijas apar āti ar bezvadu klausul ēm 0  0  
8517 12 00 00  – –  telefonu apar āti š ūnu t īkliem vai citiem bezvadu t īkliem  0  0  
8517 18 00 00  – –  cits  0  0  
– cit ādi apar āti balss, att ēlu vai citu datu p ārraidei vai uztver ­ 
šanai, ieskaitot apar ātus sazi ņai l īniju vai bezvadu t īklā (t āds 
kā lok ālais vai teritori ālais t īkls):  
8517 61 00 00  – –  b āzes stacijas  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/795
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8517 62 00 00  – –  apar āti balss, att ēlu vai citu datu p ārraidei vai uztveršanai, 
ieskaitot komut ācijas un maršrut ēšanas apar ātus 0 0  
8517 69  – –  cits  
8517 69 10 00  – – –  videotelefoni  0  0  
8517 69 20 00  – – –  namdurvju t ālrunas sist ēmas  0  0  
– – –  līnijtelefonijas vai l īnijtelegr āfijas sakaru uztv ērējaparat ūra: 
8517 69 31 00  – – – –  portat īvie uztv ērēji izsaukšanai, br īdin āšanai un peidžeru 
sist ēmas uztv ērēji 0 0  
8517 69 39  – – – –  cits  
8517 69 39 10  – – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8517 69 39 90  – – – – –  cits  5  3  
8517 69 90 00  – – –  cits  0  0  
8517 70  –  da ļas: 
– – visu veidu antenas un reflektori; un ar šo apr īkojumu 
izmantojam ās da ļas: 
8517 70 11 00  – – –  antenas radiotelegr āfa vai radiotelefona apar ātiem  0  0  
8517 70 15 00  – – –  teleskopisk ās un lokanas stie ņa antenas p ārn ēsājam ām un 
transportl īdzek ļos uzst ādītām ier īcēm 10 3  
8517 70 19  – – –  cits  
8517 70 19 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8517 70 19 90  – – – –  cits  10  3  
8517 70 90 00  – –  cits  0  0  
8518  Mikrofoni un to stat īvi; korpusos iemont ēti vai neiemont ēti 
ska ļru ņi; galvas telefoni un austi ņas, ar ī komplekt ā ar mikro ­
fonu, un komplekti, kuros ir mikrofons un viens vai vair āki 
ska ļru ņi; zemfrekvences elektriskie pastiprin ātāji; elektroier īces 
ska ņas pastiprin āšanai  
8518 10  –  mikrofoni un to stat īvi 
8518 10 30 00  – –  sakariem izmantojamie mikrofoni ar frekven ču diapazonu 
no 300 Hz l īdz 3,4 KHz, diametr ā ne vair āk k ā 10 mm un 
ne augst āki par 3 mm  0 0  
8518 10 95  – –  citsLV L 161/796 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8518 10 95 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8518 10 95 90  – – –  cits  0,1  0  
– korpusos iemont ēti vai neiemont ēti ska ļru ņi 
8518 21 00  – –  atseviš ķi korpusos iemont ēti ska ļru ņi 
8518 21 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8518 21 00 90  – – –  cits  10  3  
8518 22 00  – –  vair āki vien ā korpus ā iemont ēti ska ļru ņi 
8518 22 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8518 22 00 90  – – –  cits  10  3  
8518 29  – –  cits  
8518 29 30 00  – – –  sakariem izmantojamie ska ļru ņi ar frekven ču diapazonu 
no 300 Hz l īdz 3,4 KHz, diametr ā ne vair āk k ā 50 mm 
un ne augst āki par 3 mm  0 0  
8518 29 95  – – –  cits  
8518 29 95 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8518 29 95 90  – – – –  cits  10  3  
8518 30  –  galvas telefoni un austi ņas, ar ī komplekt ā ar mikrofonu, un 
komplekti, kuros ir mikrofons un viens vai vair āki ska ļru ņi; 
8518 30 20  – –  līnijtelefonijas apar ātu klausules  
8518 30 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8518 30 20 90  – – –  cits  0  0  
8518 30 95  – –  cits  
8518 30 95 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8518 30 95 90  – – –  cits  10  3  
8518 40  –  zemfrekvences elektriskie pastiprin ātāji 
8518 40 30  – –  telefona un m ērapar ātu pastiprin ātāji 
8518 40 30 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8518 40 30 90  – – –  cits  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/797
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – cits  
8518 40 81  – – –  vienkan āla 
8518 40 81 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8518 40 81 90  – – – –  cits  10  3  
8518 40 89  – – –  cits  
8518 40 89 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8518 40 89 90  – – – –  cits  10  3  
8518 50 00  –  ska ņas pastiprin āšanas elektroier īces 
8518 50 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8518 50 00 90  – –  cits  0,1  0  
8518 90 00 00  –  da ļas 10  3  
8519  Ska ņuplašu atska ņot āji, atska ņot āji, kasešu atska ņot āji un cita 
ska ņas atska ņošanas aparat ūra, kurai nav ska ņas ierakst īšanas 
ier īces: 
8519 20  –  apar āti, kas darbojas ar mon ētām, naudas z īm ēm, banku 
kart ēm, žetoniem vai citiem maks āšanas l īdzek ļiem 
8519 20 10 00  – –  atska ņot āji, kas iedarbin āmi ar mon ētu vai žetonu  10  3  
– – citi atska ņot āji: 
8519 20 91 00  – – –  ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 10  5  
8519 20 99 00  – – –  cits  10  3  
8519 30 00 00  –  ska ņu plašu atska ņot āji 10  3  
8519 50 00 00  –  telefonu autom ātiskie atbild ētāji 0  0  
– cit āda aparat ūra 
8519 81  – –  kas izmanto magn ētiskos, optiskos vai pusvad ītāju datu 
nes ējus:  
– – –  atska ņošanas aparat ūra (ar ī kasešu atska ņot āji), kurai nav 
ska ņu ierakst īšanas ier īces 
8519 81 11 00  – – – –  ier īces diktofona ierakstu atska ņošanai  10  3  
– – – –  cit āda atska ņošanas aparat ūra 
8519 81 15 00  – – – – –  kabatas form āta kasešu atska ņot āji 10  3LV L 161/798 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – – –  citi, kasešu  
8519 81 21 00  – – – – – –  ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 8  5  
8519 81 25 00  – – – – – –  cits  8  3  
– – – – –  cits  
– – – – – –  ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 
8519 81 31 00  – – – – – –  meh āniskajiem transportl īdzek ļiem, paredz ēti diskiem, 
kuru diametrs nep ārsniedz 6,5 cm  10 5  
8519 81 35 00  – – – – – –  cits  10  5  
8519 81 45 00  – – – – –  cits  10  3  
– – –  cit ādi apar āti 
8519 81 51 00  – – – –  diktofoni, kas nevar darboties bez ārēja ener ģijas avota  10  3  
– – – –  cit ādi magn ētisk ās lentas rakst ītāji, kuros ieb ūvēta atska ­ 
ņošanas iek ārta 
– – – – –  kasešu  
– – – – – –  ar ieb ūvētu pastiprin ātāju un vienu vai vair ākiem 
ieb ūvētiem ska ļru ņiem 
8519 81 55 00  – – – – – – –  kas var darboties bez ārēja barošanas avota  10  3  
8519 81 61 00  – – – – – – –  cits  10  3  
8519 81 65 00  – – – – – –  kabatas form āta magnetofoni  10  3  
8519 81 75 00  – – – – – –  cits  10  3  
– – – – –  cits  
8519 81 81 00  – – – – – –  kas izmanto magn ētisk ās lentes spol ēs un ļauj ierak ­
stīt vai atska ņot ar vienu ātrumu 19 cm/s vai ar vair ā­
kiem ātrumiem, kas nep ārsniedz 19 cm/s………  10 3  
8519 81 85 00  – – – – – –  cits  0  0  
8519 81 95  – – – –  cits  
8519 81 95 10  – – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8519 81 95 90  – – – – –  cits  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/799
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8519 89  – –  cits  
– – –  atska ņošanas aparat ūra, kurai nav ska ņas ierakst īšanas 
ier īces: 
8519 89 11 00  – – – –  gramafoni, iz ņemot apakšpoz īcij ā 8519 20 min ētos 10  3  
8519 89 15 00  – – – –  ier īces diktofona ierakstu atska ņošanai  10  3  
8519 89 19 00  – – – –  cits  10  3  
8519 89 90  – – –  cits  
8519 89 90 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8519 89 90 90  – – – –  cits  10  3  
[8520]  
8521  Videoieraksta vai video reproduc ēšanas aparat ūra, ar ska ņot āju 
vai bez t ā 
8521 10  –  magn ētisk ās lentes tipa  
8521 10 20  – –  kas izmanto lentes, kuras nav plat ākas par 1,3 cm, ar sp ēju 
ierakst īt un reproduc ēt, ja lentes kust ības ātrums nep ār­
sniedz 50 mm/s  
8521 10 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8521 10 20 90  – – –  cits  5  3  
8521 10 95  – –  cits  
8521 10 95 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8521 10 95 90  – – –  cits  0  0  
8521 90 00 00  –  cits  5  3  
8522  Deta ļas un piederumi, kas piem ēroti lietošanai vien īgi vai 
galvenok ārt kop ā ar poz īcij ās 8519–8521 min ēto aparat ūru 
8522 10 00 00  –  ska ņas no ņēm ēji 10  3  
8522 90  –  cits  
8522 90 30 00  – –  ska ņas nolas īšanas adatas; dimanti, saf īri un citi d ārgakme ņi 
un pusd ārgakme ņi (dabiskie, sint ētiskie vai re ģener ētie) 
adat ām, iestiprin āti vai neiestiprin āti… 10 3  
– – citsLV L 161/800 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  elektroniskie bloki  
8522 90 41 00  – – – –  iek ārtām, kas min ētas apakšpoz īcij ā 8519 50 00  0  0  
8522 90 49 00  – – – –  cits  1  0  
8522 90 70 00  – – –  ska ņu ierakst īšanas un atska ņošanas apar ātos izmantojami 
vienkasetes bloki ar kop ējo biezumu ne vair āk k ā 53 mm  5 3  
8522 90 80  – – –  cits  
8522 90 80 10  – – – –  savienoti vai saj ūgti divu vai vair āku komponentu bloki 
un mezgli 8519 81 95 un 8519 89 90 apakšpoz īcij ās 
min ētās aparat ūras sast āvā, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1 0  
8522 90 80 90  – – – –  cits  0  0  
8523  Gatavi neierakst īti nes ēji ska ņu vai citu l īdz īgu par ādību ierak ­
stīšanai, iz ņemot 37. noda ļā min ētos izstr ādājumus:  
– magn ētiskie datu nes ēji 
8523 21 00 00  – –  kartes ar magn ētisko sv ītru 0  0  
8523 29  – –  cits  
– – –  magn ētisk ās sv ītras; magn ētiskie diski  
8523 29 15  – – – –  neierakst īti 
8523 29 15 10  – – – – –  audioieraksi  0  0  
8523 29 15 30  – – – – –  videoieraksti  0  0  
8523 29 15 90  – – – – –  cits  0  0  
– – – –  cits  
8523 29 31 00  – – – – –  citu par ādību, bet ne ska ņas vai att ēla, reproduc ēšanai  0  0  
8523 29 33 00  – – – – –  instrukciju, datu, ska ņas un att ēla maš īnlas āmo bitu 
reproduc ēšanai, kuri ar datu autom ātisk ās apstr ādes 
maš īnu ir manipul ējami vai nodrošina lietot ājam inte ­
rakt īvu darb ību 0 0  
8523 29 39 00  – – – – –  cits  10  3  
8523 29 90 00  – – –  cits  5  3  
8523 40  –  optiskie datu nes ējiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/801
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – neierakst īti 
8523 40 11 00  – – –  diski l āzera nolas īšanas sist ēm ām ar ierakst īšanas jaudu ne 
vair āk k ā 900 megabaiti, iz ņemot p ārrakst āmus  0 0  
8523 40 13 00  – – –  diski l āzera nolas īšanas sist ēm ām ar ierakst īšanas jaudu 
vair āk nek ā 900 megabaiti, bet ne vair āk k ā 18 gigabaiti, 
izņemot p ārrakst āmus  0 0  
8523 40 19 00  – – –  cits  0  0  
– – cits  
– – –  diski l āzera nolas īšanas sist ēm ām: 
8523 40 25 00  – – – –  citu par ādību, bet ne ska ņas vai att ēla, reproduc ēšanai  0  0  
– – – –  tikai ska ņas reproduc ēšanai  
8523 40 31 00  – – – – –  kuru diametrs nep ārsniedz 6,5 cm  5  3  
8523 40 39 00  – – – – –  kuru diametrs p ārsniedz 6,5 cm  5  3  
– – – –  cits  
8523 40 45 00  – – – – –  instrukciju, datu, ska ņas un att ēla maš īnlas āmo bitu 
reproduc ēšanai, kuri ar datu autom ātisk ās apstr ādes 
maš īnu ir manipul ējami vai nodrošina lietot ājam inte ­
rakt īvu darb ību 0 0  
– – – – –  cits  
8523 40 51 00  – – – – – –  DVD diski  10  3  
8523 40 59 00  – – – – – –  cits  10  3  
– – –  cits  
8523 40 91 00  – – – –  citu par ādību, bet ne ska ņas vai att ēla, reproduc ēšanai  0  0  
8523 40 93 00  – – – –  instrukciju, datu, ska ņas un att ēla maš īnlas āmo bitu 
reproduc ēšanai, kuri ar datu autom ātisk ās apstr ādes 
maš īnu ir manipul ējami vai nodrošina lietot ājam interak ­
tīvu darb ību 0 0  
8523 40 99 00  – – – –  cits  5  3  
– pusvad ītāju datu nes ēji 
8523 51  – –  energoneatkar īgas datu uzglab āšanas ier īces: 
8523 51 10 00  – – –  neierakst īti 0  0LV L 161/802 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  cits  
8523 51 91 00  – – – –  citu par ādību, bet ne ska ņas vai att ēla, reproduc ēšanai  0  0  
8523 51 93 00  – – – –  instrukciju, datu, ska ņas un att ēla maš īnlas āmo bitu 
reproduc ēšanai, kuri ar datu autom ātisk ās apstr ādes 
maš īnu ir manipul ējami vai nodrošina lietot ājam interak ­
tīvu darb ību 0 0  
8523 51 99 00  – – – –  cits  5  3  
8523 52  – –  “viedkartes”  
8523 52 10 00  – – –  ar div ām vai vair ākām elektroniskaj ām integr ālaj ām 
sh ēm ām 0 0  
8523 52 90 00  – – –  cits  0  0  
8523 59  – –  cits  
8523 59 10 00  – – –  neierakst īti 0  0  
– – –  cits  
8523 59 91 00  – – – –  citu par ādību, bet ne ska ņas vai att ēla, reproduc ēšanai  0  0  
8523 59 93 00  – – – –  instrukciju, datu, ska ņas un att ēla maš īnlas āmo bitu 
reproduc ēšanai, kuri ar datu autom ātisk ās apstr ādes 
maš īnu ir manipul ējami vai nodrošina lietot ājam interak ­
tīvu darb ību 0 0  
8523 59 99 00  – – – –  cits  5  3  
8523 80  –  cits  
8523 80 10 00  – –  neierakst īti 0  0  
– – cits  
8523 80 91 00  – – –  citu par ādību, bet ne ska ņas vai att ēla, reproduc ēšanai  0  0  
8523 80 93 00  – – –  instrukciju, datu, ska ņas un att ēla maš īnlas āmo bitu 
reproduc ēšanai, kuri ar datu autom ātisk ās apstr ādes 
maš īnu ir manipul ējami vai nodrošina lietot ājam interak ­
tīvu darb ību 0 0  
8523 80 99 00  – – –  cits  5  3  
[8524]LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/803
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8525  Radiotelefonijas, radiotelegr āfijas, radiofonijas un telev īzijas 
raidaparat ūra, kas ietver vai neietver uztveršanas, ska ņas ierak ­
stīšanas vai atska ņošanas aparat ūru; telev īzijas kameras; nekus ­
tīgā att ēla viodekameras un citas digit ālās videokameras; digi ­
tālās kameras:  
8525 50 00  –  raidaparat ūra 
8525 50 00 10  – –  līnijtelefonijas vai l īnijtelegr āfijas sakaru aparat ūra 0  0  
8525 50 00 90  – –  cits  3  3  
8525 60 00 00  –  raidaparat ūra ar uztveres iek ārtu 0  0  
8525 80  –  telev īzijas kameras, digit ālās fotokameras un videokameras  
– – telev īzijas kameras  
8525 80 11 00  – – –  ar trim un vair ākām p ārraides lamp ām 10  3  
8525 80 19 00  – – –  cits  10  3  
8525 80 30 00  – –  digit ālās 0  0  
– – cit ādas digit ālās videokameras:  
8525 80 91 00  – – –  kas sp ēj ierakst īt tikai ar telev īzijas kameru uz ņemtu 
ska ņu un att ēlus 0 0  
8525 80 99 00  – – –  cits  0  0  
8526  Radiolok ācijas, radionavig ācijas aparat ūra un t ālvad ības radioa ­
parat ūra 
8526 10 00  –  radiolok ācijas aparat ūra 
8526 10 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8526 10 00 90  – –  cits  0  0  
– cits  
8526 91  – –  radionavig ācijas aparat ūra 
8526 91 20  – – –  radionavig ācijas uztv ērējaparat ūra 
8526 91 20 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8526 91 20 90  – – – –  cits  0  0  
8526 91 80  – – –  cits  
8526 91 80 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0LV L 161/804 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8526 91 80 90  – – – –  cits  0  0  
8526 92 00  – –  radio t ālvad ības aparat ūra 
8526 92 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8526 92 00 90  – – –  cits  10  3  
8527  Radiotelefonijas, radiotelegr āfijas vai radiofonijas uztv ērējapa ­
rat ūra, kas atrodas vai neatrodas vien ā korpus ā ar ska ņas 
ierakst īšanas vai atska ņošanas aparat ūru vai pulksteni:  
– radiofonijas uztv ērēji, kas darbojas bez ārējā ener ģijas avota, 
ieskaitot aparat ūru, kas sp ēj uztvert ar ī radiotelefoniju un 
radiotelegr āfiju: 
8527 12  – –  kabatas form āta audiokasešu atska ņot āji: 
8527 12 10 00  – – –  ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 10  5  
8527 12 90 00  – – –  cits  10  5  
8527 13  – –  Cit ādi apar āti, kas apvienoti ar ska ņas ierakst īšanas vai 
atska ņošanas iek ārtu 
8527 13 10 00  – – –  ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 25  7  
– – –  cits  
8527 13 91 00  – – – –  kasešu, ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 25  7  
8527 13 99 00  – – – –  cits  25  5  
8527 19 00 00  – –  cits  10  3  
– radiofonijas uztv ērēji, kas nedarbojas bez ārējā ener ģijas 
avota, ieskaitot aparat ūru, ko izmanto meh āniskajos trans ­
portl īdzek ļos, ieskaitot aparat ūru, kas sp ēj uztvert ar ī radio ­
telefoniju un radiotelegr āfiju: 
8527 21  – –  Apvienota ar ska ņas ierakst īšanas vai atska ņošanas iek ārtu 
– – –  kas sp ēj uztvert un dekod ēt radio datu sist ēmas ciparsig ­
nālus 
8527 21 20  – – – –  ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 
8527 21 20 10  – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 6  3  
8527 21 20 90  – – – – –  cits  10  5  
– – – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/805
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8527 21 52 00  – – – – –  kasešu, ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 10  5  
8527 21 59 00  – – – – –  cits  10  5  
– – –  cits  
8527 21 70 00  – – – –  ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 10  5  
– – – –  cits  
8527 21 92  – – – – –  kasešu, ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 
8527 21 92 10  – – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 6  3  
8527 21 92 90  – – – – – –  cits  10  5  
8527 21 98 00  – – – – –  cits  10  5  
8527 29 00 00  – –  cits  10  5  
– cits  
8527 91  – –  Apvienota ar ska ņas ierakst īšanas vai atska ņošanas iek ārtu 
– – –  ar vienu vai vair ākiem tai paš ā korpus ā ieb ūvētiem ska ļ­
ru ņiem 
8527 91 11 00  – – – –  kasešu, ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 10  5  
8527 91 19 00  – – – –  cits  10  5  
– – –  cits  
8527 91 35 00  – – – –  ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 10  5  
– – – –  cits  
8527 91 91 00  – – – – –  kasešu, ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 10  5  
8527 91 99 00  – – – – –  cits  10  5  
8527 92  – –  Neapvienota ar ska ņas ierakst īšanas vai atska ņošanas 
iek ārtu, bet apvienota ar pul  
8527 92 10 00  – – –  modin ātājradio  10  3  
8527 92 90 00  – – –  cits  10  5  
8527 99 00 00  – –  cits  10  5LV L 161/806 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8528  Telev īzijas uztv ērējaparat ūra, ar ī apvienoti ar radiouztv ērēju 
vai ska ņas vai video ierakst īšanas vai reproduc ēšanas apara ­
tūru; videomonitori un videoprojektori:  
– monitori, ar elektronstaru lampu:  
8528 41 00 00  – –  izmanto p ārsvar ā poz īcijas 8471datu autom ātisk ās 
apstr ādes maš īnās 0 0  
8528 49  – –  cits  
8528 49 10 00  – – –  melnbalta vai cit āda monohroma att ēla 2  3  
– – –  kr āsu 
8528 49 35 00  – – – –  kura platuma/augstuma attiec ība ir maz āka nek ā 1,5  10  5  
– – – –  cits  
8528 49 91 00  – – – – –  kam att ēla izv ērse nep ārsniedz 625 l īnijas  0  0  
8528 49 99 00  – – – – –  kam att ēla izv ērse p ārsniedz 625 l īnijas  10  5  
– cit ādi monitori  
8528 51 00 00  – –  izmanto p ārsvar ā poz īcijas 8471datu autom ātisk ās 
apstr ādes maš īnās 0 0  
8528 59  – –  cits  
8528 59 10 00  – – –  melnbalta vai cit āda monohroma att ēla 2  3  
8528 59 90 00  – – –  kr āsu 10  5  
– projektori  
8528 61 00 00  – –  izmanto p ārsvar ā poz īcijas 8471datu autom ātisk ās 
apstr ādes maš īnās 0 0  
8528 69  – –  cits  
8528 69 10 00  – – –  kas darbojas ar plakano ekr ānu (piem ēram, š ķidro krist ālu 
ier īci) un sp ēj par ādīt datu autom ātisk ās apstr ādes iek ārtās 
ģener ētu ciparu inform āciju 0 0  
– – –  cits  
8528 69 91 00  – – – –  melnbalta vai cit āda monohroma att ēla 10  3  
8528 69 99 00  – – – –  kr āsu 10  5LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/807
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– telev īzijas uztv ērējaparat ūra, ar ī apvienoti ar radiouztv ērēju 
vai ska ņas vai video ierakst īšanas vai reproduc ēšanas apara ­
tūru 
8528 71  – –  bez displeja vai ekr āna: 
– – –  videoska ņot āji 
8528 71 11 00  – – – –  elektroniskie bloki datu autom ātisk ās apstr ādes iek ārtām 0  0  
8528 71 13 00  – – – –  aparat ūra ar mikroprocesoru, kas apvienota ar modemu 
pieejai internetam un kas veic interakt īvu inform ācijas 
apmai ņu un kas var uztvert telev īzijas sign ālus (p ārvei ­
dot ājier īču un dekod ētājier īču bloks ar komunik āciju 
funkciju)  10 3  
8528 71 19 00  – – – –  cits  10  5  
8528 71 90 00  – – –  cits  10  5  
8528 72  – –  cit ādi, kr āsu 
8528 72 10 00  – – –  telev īzijas projic ēšanas iek ārtas 10  5  
8528 72 20 00  – – –  apar āti, kuros ir ierakst īšanas vai reproduc ēšanas videoa ­
parat ūra 10 5  
– – –  cits  
– – – –  ar integr ālu lampu  
– – – – –  kam ekr āna platuma/augstuma attiec ība ir maz āka 
nek ā 1,5 un ekr āna diagon ālais izm ērs 
8528 72 31  – – – – – –  nep ārsniedz 42 cm  
8528 72 31 10  – – – – – – –  nep ārsniedz 37 cm  10  5  
8528 72 31 30  – – – – – – –  p ārsniedz 37 cm, bet nep ārsniedz 42 cm  10  5  
8528 72 33 00  – – – – – –  p ārsniedz 42 cm, bet nep ārsniedz 52 cm  10  5  
8528 72 35  – – – – – –  p ārsniedz 52 cm, bet nep ārsniedz 72 cm  
8528 72 35 10  – – – – – – –  p ārsniedz 52 cm, bet nep ārsniedz 62 cm  10  5  
8528 72 35 30  – – – – – – –  p ārsniedz 62 cm, bet nep ārsniedz 72 cm  10  5  
8528 72 39 00  – – – – – –  p ārsniedz 72 cm  10  5  
– – – – –  cits  
– – – – – –  kam att ēla izv ērse nep ārsniedz 625 l īnijas un ekr āna 
diagon ālais izm ērsLV L 161/808 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8528 72 51  – – – – – – –  nep ārsniedz 75 cm  
8528 72 51 10  – – – – – – – –  nep ārsniedz 37 cm  10  5  
8528 72 51 30  – – – – – – – –  p ārsniedz 37 cm, bet nep ārsniedz 54 cm  10  5  
8528 72 51 50  – – – – – – – –  p ārsniedz 54 cm, bet nep ārsniedz 72 cm  10  5  
8528 72 51 70  – – – – – – – –  p ārsniedz 72 cm  10  5  
8528 72 59 00  – – – – – – –  p ārsniedz 75 cm  10  5  
8528 72 75  – – – – – –  kam att ēla izv ērse p ārsniedz 625 l īnijas  
8528 72 75 10  – – – – – – –  nep ārsniedz 37 cm  10  5  
8528 72 75 30  – – – – – – –  p ārsniedz 37 cm, bet nep ārsniedz 54 cm  10  5  
8528 72 75 50  – – – – – – –  p ārsniedz 54 cm  10  5  
– – – –  cits  
8528 72 91 00  – – – – –  kura platuma/augstuma attiec ība ir maz āka nek ā 1,5  10  5  
8528 72 99 00  – – – – –  cits  10  5  
8528 73 00 00  – –  melnbalta vai cit āda monohroma att ēla 10  3  
8529  Deta ļas, kas piem ērotas lietošanai vien īgi vai galvenok ārt kop ā 
ar aparat ūru poz īcij ās 8525–8528  
8529 10  –  visu veidu antenas un reflektori; da ļas, kas izmantojamas 
kop ā ar šiem izstr ādājumiem  
– – antenas  
8529 10 11 00  – – –  teleskopisk ās un stie ņa antenas p ārn ēsājamiem un trans ­
portl īdzek ļos uzst ādāmiem apar ātiem  10 3  
– – –  radio un televizoru āra antenas  
8529 10 31 00  – – – –  satel ītantenas  10  3  
8529 10 39 00  – – – –  cits  10  3  
8529 10 65 00  – – –  radio un televizoru istabas antenas, ieskaitot ieb ūvētās 10  3  
8529 10 69  – – –  cits  
8529 10 69 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8529 10 69 90  – – – –  cits  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/809
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8529 10 80  – –  antenu filtri un separatori  
8529 10 80 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8529 10 80 90  – – –  cits  10  3  
8529 10 95  – –  cits  
8529 10 95 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
8529 10 95 90  – – –  cits  5  3  
8529 90  –  cits  
8529 90 20 00  – – –  deta ļas apar ātiem, kas min ēti apakšpoz īcij ās 
8525 60 00 00, 8525 80 30 00, 8528 41 00 00, 
8528 51 00 00 un 8528 61 00 00  0 0  
– – cits  
– – –  korpusi un apvalki  
8529 90 41 00  – – – –  koka  5  3  
8529 90 49 00  – – – –  no cit ādiem materi āliem  5  3  
8529 90 65 00  – – –  elektroniskie bloki  5  3  
– – –  cits  
8529 90 92 00  – – – –  telev īzijas kamer ām, kas min ētas apakšpoz īcij ā 
8525 80 11 00 un 8525 80 19 00, un apar ātiem, kas 
min ēti poz īcij ās 8527 un 8528  5 3  
8529 90 97  – – – –  cits  
8529 90 97 10  – – – – –  savienoti vai saj ūgti divu vai vair āku komponentu bloki 
un mezgli 8526 10 10, 8526 91 20, 8526 91 80 10 
un 8526 92 00 10 apakšpoz īcij ās min ētās aparat ūras 
sast āvā, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0 0  
8529 90 97 90  – – – – –  cits  1  0  
8530  Elektrosignaliz ācijas, satiksmes droš ības, vad ības un regul ē­ 
šanas iek ārtas dzelzce ļiem, tramvaju ce ļiem, autoce ļiem, iekš ē­
jiem ūdensce ļiem, piest ātn ēm, ostu iek ārtām vai lidlaukiem 
(iz ņemot poz īcij ā 8608 min ētās) 
8530 10 00 00  –  iek ārtas dzelzce ļiem vai tramvaju ce ļiem.  10  3  
8530 80 00 00  –  cit ādas iek ārtas 10  3  
8530 90 00 00  –  da ļas 10  3LV L 161/810 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8531  Ska ņas vai vizu ālās signaliz ācijas elektroiek ārtas (piem ēram, 
zvani, sir ēnas, indikatoru pane ļi, ielaušan ās vai ugunsgr ēka 
signaliz ācija), iz ņemot poz īcij ās 8512 vai 8530 min ētās 
8531 10  –  ielaušan ās vai ugunsgr ēka signaliz ācija un taml īdz īgas iek ār­
tas 
8531 10 30 00  – –  izmantošanai ēkās 10  3  
8531 10 95  – –  cits  
8531 10 95 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
8531 10 95 90  – – –  cits  10  3  
8531 20  –  indikatoru pane ļi, kuros ietilpst š ķidr ā krist āla ier īces (LCD) 
vai gaismas diodes (LED)  
8531 20 20  – –  ar gaismas diod ēm (LED)  
8531 20 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 3  0  
8531 20 20 90  – – –  cits  0  0  
– – ar š ķidro krist ālu ier īcēm (LCD)  
8531 20 40  – – –  ar š ķidro krist ālu ier īcēm ar akt īvu matrici  
8531 20 40 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 3  0  
– – – –  cits  
8531 20 40 91  – – – – –  kr āsu 0  0  
8531 20 40 98  – – – – –  cits  0  0  
8531 20 95  – – –  cits  
8531 20 95 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 3  0  
8531 20 95 90  – – – –  cits  0  0  
8531 80  –  cit ādas iek ārtas 
8531 80 20  – –  plakan ā ekr āna iek ārtas 
8531 80 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 3  0  
8531 80 20 90  – – –  cits  0  0  
8531 80 95  – –  cits  
8531 80 95 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 3  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/811
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8531 80 95 90  – – –  cits  10  3  
8531 90  –  da ļas: 
8531 90 20 00  – –  iek ārtām, kas iek ļautas apakšpoz īcij ā 8531 20 un 
8531 80 20  0 0  
8531 90 85 00  – –  cits  7  3  
8532  Blokkondensatori, mai ņkondensatori un trimeri  
8532 10 00 00  –  blokkondensatori 50/60 Hz mai ņstr āvas ķēdēm ar reakt īvo 
jaudu ne maz āku par 0,5 kvar (elektriskie kondensatori)  0 0  
– cit ādi blokkondensatori  
8532 21 00 00  – –  tantala  0  0  
8532 22 00 00  – –  elektrol ītiskie, alum īnija 0  0  
8532 23 00 00  – –  vienk ārtas keramiska dielektri ķa 0  0  
8532 24 00 00  – –  daudzk ārtu keramiska dielektri ķa 0  0  
8532 25 00 00  – –  pap īra vai plastmasas dielektri ķa 0  0  
8532 29 00 00  – –  cits  0  0  
8532 30 00 00  –  mai ņkondensatori un kondensatori ar regul ējamu (iest ā­
dāmu) kapacit āti 0 0  
8532 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8533  Elektrorezistori (ieskaitot reostatus un potenciometrus), 
izņemot termorezistorus  
8533 10 00 00  –  past āvīgie oglek ļa rezistori, salikti vai pl ēves tipa  0  0  
– cit ādi past āvīgie rezistori  
8533 21 00 00  – –  jaudai l īdz 20 W  0  0  
8533 29 00 00  – –  cits  0  0  
– stiep ļu tinuma mai ņrezistori (ieskaitot reostatus un potencio ­
metrus)  
8533 31 00 00  – –  jaudai l īdz 20 W  0  0  
8533 39 00 00  – –  cits  0  0  
8533 40  –  cit ādi mai ņrezistori, ieskaitot reostatus un potenciometrus  
8533 40 10 00  – –  jaudai l īdz 20 W  0  0LV L 161/812 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8533 40 90 00  – –  cits  0  0  
8533 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8534 00  Iespiedsh ēmas  
– kas sast āv tikai no str āvas vad ītājiem elementiem un kontak ­
tiem  
8534 00 11 00  – –  daudzsl āņu sh ēmas  0  0  
8534 00 19 00  – –  cits  0  0  
8534 00 90 00  –  ar citiem pas īviem elementiem  0  0  
8535  Elektroaparat ūra str āvas iesl ēgšanai, p ārtraukšanai, izsl ēgšanai 
un aizsardz ībai vai piesl ēgšanai elektriskaj ām ķēdēm (sl ēdži, 
pārsl ēgi, p ārtrauc ēji, drošin ātāji, zibensnoved ēji, sprieguma 
ierobežot āji, sv ārst ību sl āpētāji, kontaktdakšas, sadales k ārbas 
u.c.), spriegumam, kas p ārsniedz 1 000 V  
8535 10 00 00  –  drošin ātāji 5  3  
– autom ātsl ēdži 
8535 21 00 00  – –  spriegumam, kas maz āks par 72,5 kV  2  0  
8535 29 00 00  – –  cits  5  3  
8535 30  –  izol ējoši sl ēdži un iesl ēgšanas/p ārtraukšanas sl ēdži 
8535 30 10 00  – –  spriegumam, kas maz āks par 72,5 kV  0  0  
8535 30 90 00  – –  cits  0  0  
8535 40 00 00  –  zibensnoved ēji, sprieguma ierobežot āji un sv ārst ību sl āpētāji 5  3  
8535 90 00 00  –  cits  5  3  
8536  Elektroaparat ūra str āvas iesl ēgšanai, p ārtraukšanai, aizsardz ībai 
vai piesl ēgšanai elektriskajam t īklam (piem ēram, sl ēdži, releji, 
pārsl ēgi, p ārtrauc ēji, sv ārst ību sl āpētāji, kontaktdakšas, rozetes, 
elektrisko spuldžu ietveres un citi savienot āji, sadales k ārbas) 
pie sprieguma, kas nep ārsniedz 1 000 V:  
8536 10  –  drošin ātāji 
8536 10 10  – –  līdz 10 A stiprai str āvai 
8536 10 10 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 10 10 90  – – –  cits  5  3  
8536 10 50  – –  str āvai, kuras stiprums p ārsniedz 10 A, bet nep ārsniedz 63 
ALV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/813
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8536 10 50 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 10 50 90  – – –  cits  5  3  
8536 10 90  – –  str āvai, kuras stiprums p ārsniedz 63 A  
8536 10 90 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 10 90 90  – – –  cits  5  3  
8536 20  –  autom ātsl ēdži 
8536 20 10 00  – –  līdz 63 A stiprai str āvai 5  3  
8536 20 90 00  – –  str āvai, kuras stiprums p ārsniedz 63 A  5  3  
8536 30  –  cit ādas ier īces elektro ķēžu aizsardz ībai 
8536 30 10  – –  līdz 16 A stiprai str āvai 
8536 30 10 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 30 10 90  – – –  cits  5  3  
8536 30 30  – –  str āvai, kuras stiprums p ārsniedz 16 A, bet nep ārsniedz 
125 A  
8536 30 30 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 2  0  
8536 30 30 90  – – –  cits  5  3  
8536 30 90 00  – –  str āvai, kuras stiprums p ārsniedz 125 A  5  3  
– releji  
8536 41  – –  spriegumam, kas nep ārsniedz 60 V  
8536 41 10  – – –  līdz 2 A stiprai str āvai 
8536 41 10 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 41 10 90  – – – –  cits  5  3  
8536 41 90  – – –  str āvai, kuras stiprums p ārsniedz 2 A  
8536 41 90 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 41 90 90  – – – –  cits  5  3  
8536 49 00  – –  cits  
8536 49 00 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 49 00 90  – – –  cits  5  3LV L 161/814 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8536 50  –  cit ādi sl ēdži 
8536 50 03 00  – –  no optiski savienot ām ieejas un izejas sh ēm ām sast āvoši 
elektroniski mai ņstr āvas sl ēdži (izol ēti mai ņstr āvas tiristoru 
slēdži) 0 0  
8536 50 05 00  – –  elektroniski sl ēdži, ieskaitot elektroniskus sl ēdžus ar tempe ­
rat ūras aizsardz ību, kas sast āv no tranzistora un lo ģiskas 
mikrosh ēmas (tehnolo ģija chip-on-chip)  0 0  
8536 50 07 00  – –  elektromeh āniski moment āni sasl ēdzoši sl ēdži str āvai, kas 
nep ārsniedz 11 A  0 0  
– – cits  
– – –  spriegumam, kas nep ārsniedz 60 V  
8536 50 11  – – – –  spiedpogas sl ēdži 
8536 50 11 10  – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 50 11 90  – – – – –  cits  5  3  
8536 50 15  – – – –  pagriežami sl ēdži 
8536 50 15 10  – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 50 15 90  – – – – –  cits  5  3  
8536 50 19  – – – –  cits  
8536 50 19 10  – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 50 19 90  – – – – –  cits  5  3  
8536 50 80 00  – – –  cits  5  3  
– spuldžu ietveres, kontaktdakšas un kontaktligzdas  
8536 61  – –  spuldžu ietveres  
8536 61 10  – – –  kv ēlspuldžu ietveres  
8536 61 10 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 61 10 90  – – – –  cits  5  3  
8536 61 90 00  – – –  cits  5  3  
8536 69  – –  cits  
8536 69 10 00  – – –  koaksi ālajiem kabe ļiem 0  0  
8536 69 30 00  – – –  iespiedsh ēm ām 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/815
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8536 69 90  – – –  cits  
8536 69 90 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 69 90 90  – – – –  cits  5  3  
8536 70 00 00  –  optisko š ķiedru, optisko š ķiedru k ūļu vai kabe ļu savienot āji 0  0  
8536 90  –  cit ādas iek ārtas 
8536 90 01  – –  samont ēti elementi elektriskaj ām ķēdēm 
8536 90 01 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8536 90 01 90  – – –  cits  0,1  0  
8536 90 10 00  – –  ier īces vadu un kabe ļu savienošanai  0  0  
8536 90 20 00  – –  pusvad ītāju plašu tausti  0  0  
8536 90 85 00  – –  cits  0  0  
8537  Elektriskai kontrolei vai elektr ības sadalei paredz ētas pultis, 
pane ļi, konsoles, stendi, korpusi un citas pamatnes, kas apr ī­
kotas ar diviem vai vair ākiem poz īciju 8535 un 8536 apar ā­
tiem, ieskaitot t ās ier īces vai apar ātus, kas min ētas 90. noda ļā, 
un ciparu kontroles apar ātus, kas ir cit ādi nek ā poz īcij ās 8517 
komut ācijas apar āti 
8537 10  –  spriegumam, kas nep ārsniedz 1 000 V  
8537 10 10 00  – –  ciparvad ības pane ļi ar ieb ūvētām autom ātisk ās datu 
apstr ādes iek ārtām 0 0  
– – cits  
8537 10 91 00  – – –  programm ējamie atmi ņas kontrolieri  0  0  
8537 10 99  – – –  cits  
8537 10 99 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 2  0  
8537 10 99 90  – – – –  cits  5  3  
8537 20  –  spriegumam, kas p ārsniedz 1 000 V  
8537 20 91 00  – –  spriegumam, kas p ārsniedz 1 000 V, bet nep ārsniedz 
72,5 kV  0,1 0  
8537 20 99 00  – –  spriegumam, kas p ārsniedz 72,5 kV  5  3  
8538  Da ļas, kas piem ērotas lietošanai vien īgi vai galvenok ārt kop ā 
ar poz īcij ā 8535, 8536 vai 85 min ētaj ām iek ārtāmLV L 161/816 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8538 10 00 00  –  pultis, pane ļi, konsoles, skapji un citas pamatnes poz īcij ā 
8537 min ētaj ām prec ēm, kas nav komplekt ā ar aparat ūru 0 0  
8538 90  –  cits  
– – pusvad ītāju plašu taustiem, kas min ētas apakšpoz īcij ā 
8536 90 20 00  
8538 90 11 00  – – –  elektroniskie bloki  0  0  
8538 90 19 00  – – –  cits  4  3  
– – cits  
8538 90 91 00  – – –  elektroniskie bloki  4  3  
8538 90 99 00  – – –  cits  4  3  
8539  Elektrisk ās kv ēlspuldzes un g āzizl ādes spuldzes, ieskaitot 
virz ītas gaismas herm ētisk ās spuldzes, k ā ar ī ultraviolet ās un 
infrasarkan ās spuldzes; lokspuldzes  
8539 10 00  –  virz ītas gaismas herm ētisk ās spuldzes  
8539 10 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
8539 10 00 90  – –  cits  5  3  
– cit ādas kv ēlspuldzes, iz ņemot ultraviolet ās un infrasarkan ās 
spuldzes  
8539 21  – –  halog ēna-volframa  
8539 21 30  – – –  motocikliem un citiem meh āniskajiem transportl īdzek ļiem 
8539 21 30 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8539 21 30 90  – – – –  cits  3  3  
– – –  cit ādas, spriegumam, kas  
8539 21 92 00  – – – –  p ārsniedz 100 V  3  3  
8539 21 98 00  – – – –  nep ārsniedz 100 V  3  3  
8539 22  – –  cit ādas, ar jaudu l īdz 200 W, spriegumam, kas p ārsniedz 
100 V  
8539 22 10 00  – – –  reflektorspuldzes  3  3  
8539 22 90  – – –  cits  
8539 22 90 10  – – – –  elektrisk ās kv ēlspuldzes, ar jaudu l īdz 200 W, spriegu ­
mam, kas p ārsniedz 100 V  10 3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/817
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8539 22 90 90  – – – –  cits  3  3  
8539 29  – –  cits  
8539 29 30  – – –  motocikliem un citiem meh āniskajiem transportl īdzek ļiem 
8539 29 30 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8539 29 30 90  – – – –  cits  5  3  
– – –  cit ādas, spriegumam, kas  
8539 29 92 00  – – – –  p ārsniedz 100 V  5  3  
8539 29 98 00  – – – –  nep ārsniedz 100 V  5  3  
– gāzizl ādes spuldzes, iz ņemot ultraviolet ās spuldzes  
8539 31  – –  luminiscences, ar termokatodu  
8539 31 10 00  – – –  divcokolu  3  3  
8539 31 90 00  – – –  cits  3  3  
8539 32  – –  dz īvsudraba tvaiku vai n ātrija tvaiku spuldzes; met ālu halo ­
gen īdu spuldzes  
8539 32 10 00  – – –  dz īvsudraba tvaiku spuldzes  5  3  
8539 32 50 00  – – –  n ātrija tvaiku spuldzes  5  3  
8539 32 90 00  – – –  met ālu halogen īdu spuldzes  5  3  
8539 39 00 00  – –  cits  5  3  
– ultraviolet ās un infrasarkan ās spuldzes; lokspuldzes  
8539 41 00 00  – –  lokspuldzes  5  3  
8539 49  – –  cits  
8539 49 10 00  – – –  ultraviolet ās spuldzes  5  3  
8539 49 30 00  – – –  infrasarkan ās spuldzes  5  3  
8539 90  –  da ļas: 
8539 90 10 00  – –  spuldžu cokoli  5  3  
8539 90 90 00  – –  cits  5  3  
8540  Elektronlampas ar termokatodu, auksto katodu vai fotokatodu 
(piem ēram, vakuuma, tvaikpiln ās vai g āzpiln ās lampas, dz īv­
sudraba taisngrieži un elektronstaru lampas, telev īzijas kameru 
kineskopi)LV L 161/818 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– elektronstaru lampas telev īzijas p ārraidei, ieskaitot videomo ­
nitoru katodstaru lampas  
8540 11  – –  kr āsu 
– – –  kam ekr āna platuma/augstuma attiec ība ir maz āka nek ā 
1,5 un ekr āna diagon ālais izm ērs 
8540 11 11 00  – – – –  nep ārsniedz 42 cm  0  0  
8540 11 13 00  – – – –  p ārsniedz 42 cm, bet nep ārsniedz 52 cm  0  0  
8540 11 15 00  – – – –  p ārsniedz 52 cm, bet nep ārsniedz 72 cm  0  0  
8540 11 19 00  – – – –  p ārsniedz 72 cm  0  0  
– – –  cit ādas, kam ekr āna diagon ālais izm ērs 
8540 11 91 00  – – – –  nep ārsniedz 75 cm  0  0  
8540 11 99 00  – – – –  p ārsniedz 75 cm  0  0  
8540 12 00 00  – –  melnbalta vai cit āda monohroma att ēla 5  3  
8540 20  –  telev īzijas kameru kineskopi; p ārveidot ājlampas un pastipri ­
nātāji; citas fotokatodes lampas:  
8540 20 10 00  – –  telev īzijas kameru kineskopi  5  3  
8540 20 80 00  – –  cits  5  3  
8540 40 00 00  –  datu/grafikas demonstr ēšanas kineskopi, kr āsu, kam fosfora 
punktu ekr āna solis maz āks par 0,4 mm  5 3  
8540 50 00 00  –  datu/grafikas demonstr ēšanas kineskopi, melnbalta vai cita 
monohromatiska att ēla 5 3  
8540 60 00 00  –  cit ādas katodstaru lampas  5  3  
– mikrovi ļņu lampas (piem ēram, magnetroni, klistroni, skrej ­
viļņa lampas, pretvi ļņa lampas), iz ņemot t īkli ņvad ības 
lampas  
8540 71 00 00  – –  magnetroni  5  3  
8540 72 00 00  – –  klistroni  0  0  
8540 79 00 00  – –  cits  5  3  
– cit ādas lampas  
8540 81 00 00  – –  uztv ērējlampas vai pastiprin ātājlampas  5  3  
8540 89 00 00  – –  cits  5  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/819
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– da ļas: 
8540 91 00 00  – –  katodstaru lamp ām 5  3  
8540 99 00 00  – –  cits  5  3  
8541  Diodes, tranzistori un citas l īdz īgas pusvad ītāju ier īces; gais ­
mjut īgas pusvad ītāju ier īces, ieskaitot fotoelementus, kas ir vai 
nav samont ēti modu ļos vai iemont ēti pane ļos; gaismas diodes; 
samont ēti pjezoelektriskie krist āli 
8541 10 00  –  diodes, iz ņemot fotodiodes un gaismas diodes  
8541 10 00 10  – –  pusvad ītāju sagataves, v ēl nesagrieztas krist ālos; diodes 
str āvas iztaisnošanai  0 0  
8541 10 00 90  – –  cits  0  0  
– tranzistori, iz ņemot fototranzistorus  
8541 21 00  – –  ar izkliedes jaudu l īdz 1 W  
8541 21 00 10  – – –  pusvad ītāju sagataves, v ēl nesagrieztas krist ālos 0  0  
8541 21 00 90  – – –  cits  0  0  
8541 29 00  – –  cits  
8541 29 00 10  – – –  lauktranzistori, jaud īgi, kramaini, n-kan āla, ar izol ētu 
aizvaru  0 0  
8541 29 00 90  – – –  cits  0  0  
8541 30 00  –  tiristori, dinistori (diodtiristori) un simistori (triaki), iz ņemot 
gaismjut īgās ier īces 
8541 30 00 10  – –  tiristori  0  0  
8541 30 00 90  – –  cits  0  0  
8541 40  –  gaismjut īgas pusvad ītāju ier īces, ieskaitot fotoelementus, kas 
ir vai nav samont ēti modu ļos vai iemont ēti pane ļos; gaismas 
diodes  
8541 40 10 00  – –  gaismas diodes, ieskaitot l āzerdiodes  0  0  
8541 40 90 00  – –  cits  0  0  
8541 50 00  –  cit ādas pusvad ītāju ier īces 
8541 50 00 10  – –  pusvad ītāju sagataves, v ēl nesagrieztas krist ālos 0  0  
8541 50 00 90  – –  cits  0  0LV L 161/820 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8541 60 00 00  –  samont ēti pjezoelektriskie krist āli 0  0  
8541 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8542  Elektronisk ās integr ālās sh ēmas un mikrosh ēmas:  
– elektronisk ās integr ālās sh ēmas  
8542 31  – –  procesori un kontrolieri, savienojum ā ar datu uzglab āšanas 
ier īcēm vai n ē, p ārveidot āji, lo ģisk ās sh ēmas, pastiprin ātāji, 
sinhroniz ētājier īces, vai citas sh ēmas:  
8542 31 10 00  – – –  preces, kas min ētas š īs grupas 9. pielikuma b) punkta 3) 
apakšpunkt ā 0 0  
8542 31 90 00  – – –  cits  0  0  
8542 32  – –  datu uzglab āšanas ier īces: 
8542 32 10 00  – – –  preces, kas min ētas š īs grupas 9. pielikuma b) punkta 3) 
apakšpunkt ā 0 0  
– – –  cits  
– – – –  dinamisk ā br īvpieejas atmi ņa (D-RAM)  
8542 32 31 00  – – – – –  ar ietilp ību l īdz 512 Mbit  0  0  
8542 32 39 00  – – – – –  ar ietilp ību vair āk par 512 Mbit  0  0  
8542 32 45 00  – – – –  statisk ā br īvpieejas atmi ņa (S-RAM), ieskaitot br īvpieejas 
kešatmi ņu (cache RAM)  0 0  
8542 32 55 00  – – – –  p ārprogramm ējam ā las āmatmi ņa ar ultravioleto dz ēšanu 
(EPROM)  0 0  
– – – –  elektriski p ārprogramm ējam ā las āmatmi ņa (EEPROM), 
ieskaitot elektroneatkar īgo p ārprogramm ējamo las āmo 
zibatmi ņu 
– – – – –  elektroneatkar īgā p ārprogramm ējam ā las āma zibatmi ņa 
(FLASH E2 PROMs)  
8542 32 61 00  – – – – – –  ar ietilp ību l īdz 512 Mbit  0  0  
8542 32 69 00  – – – – – –  ar ietilp ību vair āk par 512 Mbit  0  0  
8542 32 75 00  – – – – –  cits  0  0  
8542 32 90 00  – – – –  citas datu uzglab āšanas ier īces 0  0  
8542 33 00 00  – –  pastiprin ātāji 0  0  
8542 39  – –  cits  
8542 39 10 00  – – –  preces, kas min ētas š īs grupas 8. pielikuma b) punkta 3) 
apakšpunkt ā 0 0  
8542 39 90 00  – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/821
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8542 90 00 00  –  da ļas 0  0  
8543  Speci ālas elektrisk ās maš īnas un iek ārtas, kas citur šaj ā noda ļā 
nav min ētas 
8543 10 00 00  –  element ārda ļiņu pa ātrin ātāji 5  3  
8543 20 00 00  –  sign ālu ģeneratori  5  3  
8543 30 00 00  –  maš īnas un iek ārtas galvaniskai p ārkl āšanai, elektrol īzei vai 
elektrofor ēzei 5 3  
8543 70  –  cit ādas maš īnas un apar āti 
8543 70 10 00  – –  elektrisk ās maš īnas ar tulkošanas vai v ārdn īcas funkcij ām 0  0  
8543 70 30 00  – –  antenu pastiprin ātāji 0  0  
– – sau ļošan ās gultas, sau ļošan ās lampas un taml īdz īgi sau ļo­ 
šan ās pal īglīdzek ļi 
– – –  ar luminiscences spuldz ēm, kur ās izmanto ultravioletos A 
starus  
8543 70 51 00  – – – –  kuru maksim ālais garums ir 100 cm  0  0  
8543 70 55 00  – – – –  cits  0  0  
8543 70 59 00  – – –  cits  0  0  
8543 70 60 00  – –  elektrisko žogu aktivatori  5  3  
8543 70 90 00  – –  cits  0  0  
8543 90 00  –  da ļas: 
8543 90 00 10  – –  savienoti vai saj ūgti divu vai vair āku komponentu bloki un 
mezgli, lidojuma re ģistratoriem, izmantošanai civilaj ā avi ā­
cij ā 0,5 0  
8543 90 00 90  – –  cits  0  0  
8544  Izol ēti vadi (ieskaitot emalj ētus vai anod ētus), kabe ļi (ieskaitot 
koaksi ālos kabe ļus) un citi izol ēti elektr ības vad ītāji ar vai bez 
savienot ājiem; optisk ās š ķiedras kabe ļi, kas izgatavoti no atse ­
viš ķām š ķiedr ām aizsargapvalkos, samont ēti vai nesamont ēti 
ar elektr ības vad ītājiem, vai ar kabe ļuzmav ām vai bez t ām 
– vadi tinumiem  
8544 11  – –  no vara  
8544 11 10  – – –  lakoti vai emalj ēti 
8544 11 10 10  – – – – –  kuru diametrs nep ārsniedz 0,1 mm  10  3LV L 161/822 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8544 11 10 90  – – – –  cits  10  3  
8544 11 90  – – –  cits  
8544 11 90 10  – – – –  ar poliim īda un poliim īda fluora izol āciju 10  3  
8544 11 90 90  – – – –  cits  2  0  
8544 19  – –  cits  
8544 19 10  – – –  lakoti vai emalj ēti 
8544 19 10 10  – – – –  alum īnija 10  3  
8544 19 10 90  – – – –  cits  2  0  
8544 19 90 00  – – –  cits  2  0  
8544 20 00  –  koaksi ālais kabelis un citi koaksi ālie elektr ības vad ītāji 
8544 20 00 10  – –  ar savienot ājiem  0  0  
8544 20 00 90  – –  cits  0  0  
8544 30 00  –  aizdedzes sve ču vadu komplekti un cit ādi vadu komplekti 
izmantošanai sp ēkratos, gaisa ku ģos un ku ģos 
8544 30 00 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,2  0  
– – cits  
8544 30 00 91  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8544 30 00 98  – – –  cits  2  0  
– cit ādi elektr ības vad ītāji, spriegumam ne vair āk k ā 1 000 V  
8544 42  – –  apr īkoti ar uzmav ām 
8544 42 10 00  – – –  izmantošanai telekomunik ācij ās 0  0  
8544 42 90  – – –  cits  
8544 42 90 10  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
– – – –  cits  
8544 42 90 91  – – – – –  cit ādi elektr ības vad ītāji, spriegumam ne vair āk k ā 80 V  2  0  
8544 42 90 98  – – – – –  cits  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/823
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8544 49  – –  cits  
8544 49 20 00  – – –  izmantošanai telekomunik ācij ās, spriegumam ne vair āk k ā 
80 V  0 0  
– – –  cits  
8544 49 91 00  – – – –  vadi un kabe ļi ar izol ētām dz īslām, kuru diametrs 
pārsniedz 0,51 mm  7 3  
– – – –  cits  
8544 49 93  – – – – –  spriegumam ne vair āk k ā 80 V  
8544 49 93 10  – – – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
– – – – – –  cits  
8544 49 93 91  – – – – – – –  ar izol āciju no fluorplasta, sil īcijorganiskas gumijas, 
stikla š ķiedras, keramikas š ķiedras  10 3  
8544 49 93 93  – – – – – – –  ar miner ālizol āciju 10  3  
8544 49 93 98  – – – – – – –  cits  10  3  
8544 49 95 00  – – – – –  spriegumam, kas p ārsniedz 80 V, bet nep ārsniedz 
1 000 V  7 3  
8544 49 99 00  – – – – –  1 000 V spriegumam  7  3  
8544 60  –  cit ādi elektr ības vad ītāji, spriegumam vair āk nek ā 1 000 V  
8544 60 10  – –  ar vara dz īslām 
8544 60 10 10  – – –  spriegumam, kas nep ārsniedz 10 000 V  10  3  
– – –  spriegumam, kas p ārsniedz 10 000 V  
8544 60 10 91  – – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8544 60 10 98  – – – –  cits  2  0  
8544 60 90  – –  ar cit ādām dz īslām 
8544 60 90 10  – – –  spriegumam, kas nep ārsniedz 10 000 V  10  5  
8544 60 90 90  – – –  spriegumam, kas p ārsniedz 10 000 V  2  0  
8544 70 00  –  optisk ās š ķiedras kabe ļi 
8544 70 00 10  – –  sakariem, ārējie vai komun ālie pamatt īkli 0  0  
8544 70 00 90  – –  cits  0  0LV L 161/824 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8545  Ogles elektrodi, ogles sukas, loka lampas ogle, ogle baterij ām 
un cit ādi elektrotehnik ā lietojamie izstr ādājumi no graf īta vai 
citiem oglek ļa veidiem, ar met ālu vai bez t ā 
– elektrodi  
8545 11 00 00  – –  izmantošanai kr āsn īs un kurtuv ēs 2  0  
8545 19  – –  cits  
8545 19 10 00  – – –  elektrodi elektrol īzes iek ārtām 2  0  
8545 19 90 00  – – –  cits  2  0  
8545 20 00 00  –  sukas  2  0  
8545 90  –  cits  
8545 90 10 00  – –  termorezistori  0,1  0  
8545 90 90 00  – –  cits  2  0  
8546  Elektroizolatori no jebkura materi āla 
8546 10 00 00  –  no stikla  5  3  
8546 20  –  no keramikas  
8546 20 10 00  – –  bez met āla deta ļām 5  3  
– – ar met āla deta ļām 
8546 20 91 00  – – –  elektrop ārvades vai kontaktt īklu gaisa l īnij ām 5  3  
8546 20 99  – – –  cits  
8546 20 99 10  – – – –  elektroizolatori no keramikas ar met āla da ļām (augst ­
sprieguma savienot āji transformatoriem)  1 0  
8546 20 99 90  – – – –  cits  5  3  
8546 90  –  cits  
8546 90 10 00  – –  no plastmasas  5  3  
8546 90 90 00  – –  cits  5  3  
8547  Vien īgi no izol ācijas materi āla izgatavoti elektrisko maš īnu, 
ier īču un iek ārtu izol ācijas piederumi, neskaitot mont āžai 
paredz ētās met āla da ļas (piem ēram, v ītņotas ligzdas), iz ņemot 
izolatorus, kas iek ļauti poz īcij ā 8546; ar izol ācijas materi ālu 
apvilkta parast ā met āla elektroizol ācijas caurules un to savie ­
not ājelementiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/825
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8547 10  –  izol ācijas elementi no keramikas  
8547 10 10 00  – –  ar met ālu oks īdu saturu 80 % no svara vai vair āk 5  3  
8547 10 90 00  – –  cits  5  3  
8547 20 00 00  –  izol ācijas elementi no plastmasas  5  3  
8547 90 00 00  –  cits  5  3  
8548  Galvanisko elementu, galvanisko bateriju un elektrisko akumu ­
latoru atkritumi un l ūžņi; izlietoti galvaniskie elementi, izlie ­
totas galvanisk ās baterijas un izlietoti elektriskie akumulatori; 
maš īnu un iek ārtu elektrisk ās da ļas, kas citur šaj ā noda ļā nav 
min ētas 
8548 10  –  galvanisko elementu, galvanisko bateriju un elektrisko 
akumulatoru atkritumi un l ūžņi; izlietoti galvaniskie 
elementi, izlietotas galvanisk ās baterijas un izlietoti elek ­
triskie akumulatori  
8548 10 10 00  – –  izlietoti galvaniskie elementi, izlietotas galvanisk ās baterijas  5  3  
– – izlietoti elektriskie akumulatori  
8548 10 21 00  – – –  svina-sk ābes akumulatori  5  3  
8548 10 29 00  – – –  cits  5  3  
– – galvanisko elementu, galvanisko bateriju un elektrisko 
akumulatoru atkritumi un l ūžņi 
8548 10 91 00  – – –  kas satur svinu  5  3  
8548 10 99 00  – – –  cits  5  3  
8548 90  –  cits  
8548 90 20 00  – –  atmi ņas daudzkombin āciju form ās, k ā dinamisk ās br īv­
pieejas atmi ņas (D-RAM) bloki un modu ļi 5 3  
8548 90 90 00  – –  cits  5  3  
XVII  XVII SADA ĻA - SATIKSMES L ĪDZEK ĻI UN TO APR ĪKOJUMS  
86 NODA ĻA 86 - DZELZCE ĻA VAI TRAMVAJU LOKOMOT Ī­
VES, RITOŠAIS SAST ĀVS UN TO DA ĻAS; DZELZCE ĻA VAI 
TRAMVAJU CE ĻA APR ĪKOJUMS UN T Ā DA ĻAS; VISU 
VEIDU MEH ĀNISK ĀS (IESKAITOT ELEKTROMEH ĀNISK ĀS) 
SATIKSMES SIGNALIZ ĀCIJAS IEK ĀRTAS  
8601  Dzelzce ļa lokomot īves, kas darbojas ar ārēju elektroener ģijas 
avotu vai elektroakumulatoriem  
8601 10 00 00  –  kas darbojas ar ārēju elektroener ģijas avotu  0  0LV L 161/826 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8601 20 00 00  –  ar elektroakumulatoriem.  0  0  
8602  Cit ādas dzelzce ļa lokomot īves; tenderi  
8602 10 00 00  –  d īze ļelektrisk ās lokomot īves. 0  0  
8602 90 00 00  –  cits  0  0  
8603  Vilcienu vai tramvaju motorvagoni, automotrisas un autodre ­
zīnas, iz ņemot poz īcij ā 8604 min ētās 
8603 10 00  –  kas darbojas ar ārēju elektroener ģijas avotu  
8603 10 00 10  – –  platsliežu tramvaju vagoni  10  3  
8603 10 00 90  – –  cits  0  0  
8603 90 00 00  –  cits  0  0  
8604 00 00 00  Vilcienu vai tramvaju vagoni, kas paredz ēti ce ļa darbu meha ­
niz ācijai, remontam vai tehniskaj ām apkop ēm, ar ī t ādi, kas 
nav pašg ājēji (piem ēram, darbn īcvagoni, celt ņi, gulš ņu blietes, 
ce ļa l āgot āji, balans ēšanas un kontrolm ērījumu vagoni)  0 0  
8605 00 00 00  Dzelzce ļa vai tramvaja pasažieru vagoni; bag āžas vagoni, pasta 
vagoni un citi dzelzce ļa vai tramvaju vagoni īpaš ām vajadz ī­
bām, kas nav pašg ājēji (iz ņemot poz īcij ā 8604 min ētos) 0 0  
8606  Vilciena vai tramvaja pre ču vagoni, kas nav pašg ājēji 
8606 10 00 00  –  cisternvagoni un taml īdz īgi vagoni  0  0  
8606 30 00 00  –  pašizg āzēji vagoni, iz ņemot apakšpoz īcij ās 8606 10 min ētos 0  0  
– cits  
8606 91  – –  segtie un sl ēgtie 
8606 91 10 00  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  0 0  
8606 91 80 00  – – –  cits  0  0  
8606 92 00 00  – –  va ļējie, ar vair āk nek ā 60 cm augstiem neno ņemamiem 
bortiem  0 0  
8606 99 00 00  – –  cits  0  0  
8607  Dzelzce ļa un tramvaju lokomot īvju un cit āda ritoš ā sast āva 
mezgli un da ļas 
– visu tipu rati ņi, asis un rite ņi, to da ļasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/827
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8607 11 00 00  – –  motorrati ņi 0  0  
8607 12 00 00  – –  cit ādi rati ņi 0  0  
8607 19  – –  cit ādi, ieskaitot da ļas 
– – –  samont ētas vai nesamont ētas asis; rite ņi un to da ļas 
8607 19 01 00  – – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  0  0  
8607 19 11 00  – – – –  no štanc ēta t ērauda  0  0  
8607 19 18 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  visu tipu rati ņu da ļas 
8607 19 91 00  – – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  0  0  
8607 19 99 00  – – – –  cits  0  0  
– bremzes un to deta ļas 
8607 21  – –  pneimatisk ās bremzes un to deta ļas 
8607 21 10 00  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  0  0  
8607 21 90 00  – – –  cits  0  0  
8607 29  – –  cits  
8607 29 10 00  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  0  0  
8607 29 90 00  – – –  cits  0  0  
8607 30  –  jūgk āši un citas j ūgier īces, buferi, to da ļas 
8607 30 01 00  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  0  0  
8607 30 99 00  – –  cits  0  0  
– cits  
8607 91  – –  lokomot īvēm 
8607 91 10 00  – – –  bukses un to da ļas 0  0  
– – –  cits  
8607 91 91 00  – – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  0  0  
8607 91 99 00  – – – –  cits  0  0LV L 161/828 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8607 99  – –  cits  
8607 99 10 00  – – –  bukses un to da ļas 0  0  
8607 99 30 00  – – –  virsb ūves un to da ļas 0  0  
8607 99 50 00  – – –  šasijas un to da ļas. 0  0  
8607 99 90 00  – – –  cits  0  0  
8608 00  Dzelzce ļa vai tramvaju ce ļa apr īkojums un t ā deta ļas; meh ā­
nisk ās (ieskaitot elektromeh ānisk ās) signaliz ācijas iek ārtas, 
iek ārtas kust ības droš ības vai vad ības nodrošin āšanai uz dzelz ­
ce ļa, tramvaju ce ļiem, autoce ļiem, iekš ējiem ūdensce ļiem, st āv­
viet ās, ost ās vai lidlaukos; to da ļas 
8608 00 10 00  –  iek ārtas dzelzce ļiem vai tramvaju ce ļiem.  0  0  
8608 00 30 00  –  cit ādas iek ārtas 0  0  
8608 00 90 00  –  da ļas 0  0  
8609 00  Konteineri (ieskaitot konteinerus š ķidrumu p ārvad āšanai), kas 
īpaši paredz ēti un iek ārtoti p ārvad āšanai vien ā vai vair ākos 
transporta veidos  
8609 00 10 00  –  tilpnes ar svina pretradi ācijas p ārkl ājumu radioakt īvu vielu 
pārvad āšanai  2 0  
8609 00 90 00  –  cits  2  0  
87 NODA ĻA 87 - TRANSPORTL ĪDZEK ĻI, IZ ŅEMOT DZELZ ­
CE ĻA VAI TRAMVAJU RITOŠO SAST ĀVU, UN TO DA ĻAS 
UN PIEDERUMI  
8701  Traktori (iz ņemot poz īcij ā 8709 min ētos) 
8701 10 00 00  –  kājniektraktori  10  5  
8701 20  –  vilc ēji ar puspiekabi  
8701 20 10 00  – –  jauni  5  0  
8701 20 90 00  – –  lietoti  10  3  
8701 30  –  kāpur ķēžu traktori  
8701 30 10 00  – –  sniega nov ācēji 0  0  
8701 30 90 00  – –  cits  0  0  
8701 90  –  cits  
– – lauksaimniec ības rite ņtraktori (iz ņemot k ājniektraktorus) un 
mežsaimniec ības rite ņtraktoriLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/829
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  jauni, kuru motora jauda  
8701 90 11 00  – – – –  nep ārsniedz 18 kW  0  0  
8701 90 20  – – –  p ārsniedz 18 kW, bet nep ārsniedz 37 kW  
8701 90 20 10  – – – – –  p ārsniedz 18 kW, bet nep ārsniedz 25 kW  10  5  
8701 90 20 30  – – – – –  p ārsniedz 25 kW, bet nep ārsniedz 37 kW  0  0  
8701 90 25 00  – – – –  p ārsniedz 37 kW, bet nep ārsniedz 59 kW  10  5  
8701 90 31 00  – – – –  p ārsniedz 59 kW, bet nep ārsniedz 75 kW  10  5  
8701 90 35 00  – – – –  p ārsniedz 75 kW, bet nep ārsniedz 90 kW  0  0  
8701 90 39 00  – – – –  p ārsniedz 90 kW  0  0  
8701 90 50 00  – – –  lietoti  10  5  
8701 90 90 00  – –  cits  0  0  
8702  Meh āniskie transportl īdzek ļi 10 vai vair āk cilv ēku p ārvad āša ­
nai, ieskaitot vad ītāju 
8702 10  –  ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īze ļi vai 
pusd īze ļi) 
– – kuru darba tilpums p ārsniedz 250 cm  3 
8702 10 11  – – –  jauni  
8702 10 11 10  – – – –  ar darba tilpumu l īdz 5 000 cm  3 10 7  
8702 10 11 30  – – – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 5 000 cm  3 20 7  
8702 10 19  – – –  lietoti  
8702 10 19 10  – – – –  ar darba tilpumu l īdz 5 000 cm  3 10 7  
8702 10 19 90  – – – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 325 cm  3 20 7  
– – ar darba tilpumu l īdz 2 500 cm  3 
8702 10 91 00  – – –  jauni  10  7  
8702 10 99 00  – – –  lietoti  10  7  
8702 90  –  cits  
– – ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru  
– – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 2 800 cm  3LV L 161/830 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8702 90 11 00  – – – –  jaunas  10  7  
8702 90 19 00  – – – –  lietotas  10  7  
– – –  ar darba tilpumu l īdz 2 800 cm  3 
8702 90 31 00  – – – –  jaunas  10  7  
8702 90 39 00  – – – –  lietotas  10  7  
8702 90 90  – –  ar cit ādiem dzin ējiem  
8702 90 90 10  – – –  trolejbusi  15  7  
8702 90 90 90  – – –  cits  10  7  
8703  Automobi ļi un citi meh āniskie transportl īdzek ļi, kas paredz ēti 
galvenok ārt cilv ēku p ārvad āšanai (iz ņemot poz īcij ā 8702 
min ētos), ieskaitot autofurgonus un sac īkšu automobi ļus 
8703 10  –  meh āniskie transporta l īdzek ļi, kas īpaši paredz ēti braukšanai 
pa sniegu; golfa automobi ļi un taml īdz īgi transportl īdzek ļi 
8703 10 11 00  – –  transportl īdzek ļi, kas īpaši paredz ēti braukšanai pa sniegu, 
ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli 
vai pusd īzeli) vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmo ­
toru  12 7  
8703 10 18 00  – –  cits  12  7  
– cit ādi transportl īdzek ļi ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes 
virzu ļmotoru, kuram ir taisnas mai ņvirziena kust ības virzulis  
8703 21  – –  ar darba tilpumu l īdz 1 000 cm  3 
8703 21 10 00  – – –  jauni  10  7  
8703 21 90  – –  lietoti  
8703 21 90 10  – – – –  ne vair āk par 5 gadi  10  10  
8703 21 90 30  – – – –  vair āk par 5 gadi  10  10  
8703 22  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 1 000 cm  3 , bet nep ārsniedz 
1 500 cm  3 . 
8703 22 10 00  – – –  jauni  10  10  
8703 22 90  – – –  lietoti  
8703 22 90 10  – – – –  nep ārsniedz 5 gadi  10  10  
8703 22 90 30  – – – –  p ārsniedz 5 gadi  10  10LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/831
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8703 23  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 1 500 cm  3 , bet nep ārsniedz 
3 000 cm  3 . 
– – –  jauni  
8703 23 11  – – – –  dz īvojamie autofurgoni  
8703 23 11 10  – – – –  kura darba tilpums p ārsniedz 1 500 cm  3 , bet nep ār­
sniedz 2 200 cm  3 . 9 7  
8703 23 11 30  – – – –  kura darba tilpums p ārsniedz 2 200 cm  3 , bet nep ār­
sniedz 3 000 cm  3 . 9 7  
8703 23 19  – – – –  cits  
8703 23 19 10  – – – –  kura darba tilpums p ārsniedz 1 500 cm  3 , bet nep ār­
sniedz 2 200 cm  3 10 10  
8703 23 19 30  – – – –  kura darba tilpums p ārsniedz 2 200 cm  3 , bet nep ār­
sniedz 3 000 cm  3 . 10 7  
8703 23 90  – – –  lietoti  
– – – –  kura darba tilpums p ārsniedz 1 500 cm  3 , bet nep ār­
sniedz 2 200 cm  3 
8703 23 90 11  – – – – – –  nep ārsniedz 5 gadus  10  10  
8703 23 90 13  – – – – –  p ārsniedz 5 gadus  10  10  
– – – –  kura darba tilpums p ārsniedz 2 200 cm  3 , bet nep ār­
sniedz 3 000 cm  3 . 
8703 23 90 31  – – – – –  nep ārsniedz 5 gadus  10  10  
8703 23 90 33  – – – – –  p ārsniedz 5 gadus  10  10  
8703 24  – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 3 000 cm  3 
8703 24 10 00  – – –  jauni  9  7  
8703 24 90  – – –  lietoti  
8703 24 90 10  – – – –  nep ārsniedz 5 gadus  10  10  
8703 24 90 30  – – – –  p ārsniedz 5 gadus  10  10  
– cit ādi automobi ļi ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļ­
motoru (d īzeli vai pusd īzeli)  
8703 31  – –  ar darba tilpumu l īdz 1 500 cm  3 
8703 31 10 00  – – –  jauni  10  10LV L 161/832 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8703 31 90  – – –  lietoti  
8703 31 90 10  – – – –  nep ārsniedz 5 gadus  10  10  
8703 31 90 30  – – – –  p ārsniedz 5 gadus  10  10  
8703 32  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 1 500 cm  3 , bet nep ārsniedz 
2 500 cm  3 
– – –  jauni  
8703 32 11 00  – – – –  dz īvojamie autofurgoni  10  7  
8703 32 19 00  – – – –  cits  10  10  
8703 32 90  – – –  lietoti  
8703 32 90 10  – – – –  nep ārsniedz 5 gadus  10  10  
8703 32 90 30  – – – –  p ārsniedz 5 gadus  10  10  
8703 33  – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 2 500 cm  3 
– – –  jauni  
8703 33 11 00  – – – –  dz īvojamie autofurgoni  10  7  
8703 33 19 00  – – – –  cits  10  7  
8703 33 90  – – –  lietoti  
8703 33 90 10  – – – –  nep ārsniedz 5 gadus  10  10  
8703 33 90 30  – – – –  p ārsniedz 5 gadus  10  10  
8703 90  –  cits  
8703 90 10 00  – –  ar elektromotoru  10  7  
8703 90 90 00  – –  cits  10  7  
8704  Meh āniskie transportl īdzek ļi pre ču p ārvad āšanai  
8704 10  –  pašizg āzēji, kas nav paredz ēti braukšanai pa automa ģistr ālēm 
8704 10 10  – –  ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli 
vai pusd īzeli) vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmo ­
toru  
8704 10 10 10  – – –  pašizg āzēji virs 75 t  0  0  
8704 10 10 90  – – –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/833
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8704 10 90  – –  cits  
8704 10 90 10  – – –  pašizg āzēji l īdz 5 t  0  0  
8704 10 90 90  – – –  cits  0  0  
– cit ādi, ar kompresijaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli 
vai pusd īzeli)  
8704 21  – –  kuru pilna masa nep ārsniedz 5 t  
8704 21 10 00  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  10 7  
– – –  cits  
– – – –  kuru dzin ēja darba tilpums p ārsniedz 2 500 cm  3 
8704 21 31 00  – – – – –  jauni  10  7  
8704 21 39 00  – – – – –  lietoti  10  7  
– – – –  kuru dzin ēja darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 
8704 21 91 00  – – – – –  jauni  10  7  
8704 21 99 00  – – – – –  lietoti  10  7  
8704 22  – –  kuru pilna masa p ārsniedz 5 t, bet nep ārsniedz 20 t  
8704 22 10 00  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  10 7  
– – –  cits  
8704 22 91 00  – – – –  jaunas  10  7  
8704 22 99 00  – – – –  lietotas  10  7  
8704 23  – –  kuru pilna masa p ārsniedz 20 t  
8704 23 10 00  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  10 7  
– – –  cits  
8704 23 91 00  – – – –  jaunas  10  7  
8704 23 99 00  – – – –  lietotas  10  7LV L 161/834 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– cit ādi, ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru  
8704 31  – –  kuru pilna masa nep ārsniedz 5 t  
8704 31 10 00  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  5 7  
– – –  cits  
– – – –  kuru dzin ēja darba tilpums p ārsniedz 2 500 cm  3 
8704 31 31 00  – – – – –  jauni  5  7  
8704 31 39 00  – – – – –  lietoti  5  7  
– – – –  kuru dzin ēja darba tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 
8704 31 91 00  – – – – –  jauni  5  7  
8704 31 99 00  – – – – –  lietoti  5  7  
8704 32  – –  kuru pilna masa p ārsniedz 5 t  
8704 32 10 00  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  10 7  
– – –  cits  
8704 32 91 00  – – – –  jaunas  10  7  
8704 32 99 00  – – – –  lietotas  10  7  
8704 90 00 00  –  cits  10  7  
8705  Speci ālie meh āniskie transportl īdzek ļi, iz ņemot pasažieru vai 
kravas p ārvad āšanai paredz ētos (piem ēram, tehnisk ās pal ī­
dz ības automobi ļi, autocelt ņi, ugunsdz ēsības automobi ļi, auto ­
betonmais ītāji, ielu t īrītājautomobi ļi, laist ītājautomobi ļi, 
darbn īcautomobi ļi, automobi ļi ar rentgena iek ārtām) 
8705 10 00 00  –  autocelt ņi 10  7  
8705 20 00 00  –  urbjiek ārtu automobi ļi. 10  7  
8705 30 00  –  ugunsdz ēsības automobi ļi 
8705 30 00 10  – –  ar str ēles pac ēlāju vai k āpn ēm 5  7  
8705 30 00 90  – –  cits  10  7  
8705 40 00 00  –  autobetonmais ītāji. 10  7LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/835
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8705 90  –  cits  
8705 90 10 00  – –  tehnisk ās pal īdz ības automobi ļi 5  7  
8705 90 30 00  – –  javas automobi ļi. 5  7  
8705 90 90  – –  cits  
8705 90 90 10  – – –  speci ālie meh āniskie transportl īdzek ļi telev īzijas staciju vai 
radiostaciju p ārvad āšanai  5 7  
8705 90 90 90  – – –  cits  5  7  
8706 00  Šasijas ar dzin ēju meh āniskajiem transportl īdzek ļiem, kas 
min ēti poz īcij ās 8701 – 8705  
– šasijas traktoriem, kas min ēti poz īcij ā 8701; šasijas meh ānis ­
kajiem transportl īdzek ļiem, kas min ēti poz īcij ā 8702, 8703 
vai 8704, ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru 
(d īzeli vai pusd īzeli) ar darba tilpumu vair āk nek ā 2 500 
cm  3 , vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru ar 
darba tilpumu vair āk nek ā 2 800 cm  3 
8706 00 11 00  – –  poz īcij ā 8702 vai 8704 min ētajiem transportl īdzek ļiem 0  0  
8706 00 19 00  – –  cits  0  0  
– cits  
8706 00 91  – –  poz īcij ā 8703 min ētajiem transportl īdzek ļiem 
8706 00 91 10  – – –  transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8706 00 91 90  – – –  cits  5  0  
8706 00 99 00  – –  cits  0  0  
8707  Virsb ūves (ieskaitot kab īnes) meh āniskajiem transportl īdzek ­ 
ļiem, kas min ēti poz īcij ās 8701 – 8705  
8707 10  –  poz īcij ā 8703 min ētajiem transportl īdzek ļiem 
8707 10 10  – –  rūpnieciskai mont āžai 
8707 10 10 10  – – –  nokomplekt ētas 1  0  
8707 10 10 20  – – –  nenokomplekt ētas 0  0  
8707 10 90  – –  cits  
8707 10 90 10  – – –  lietotas 5 gadus vai maz āk nek ā 5 gadus  10  3  
8707 10 90 20  – – –  lietotas vair āk nek ā 5 gadus  10  3  
8707 10 90 90  – – –  cits  10  3LV L 161/836 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8707 90  –  cits  
8707 90 10 00  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8704 transportl ī­
dzek ļi ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru 
(d īzeli vai pusd īzeli), kura darba tilpums nep ārsniedz 
2 500 cm  3 , vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmo ­
toru, kura darba tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 
8705 speci ālie meh āniskie transportl īdzek ļi 5 0  
8707 90 90 00  – –  cits  0  0  
8708  Da ļas un piederumi meh āniskajiem transportl īdzek ļiem, kas 
min ēti poz īcij ās 8701 – 8705  
8708 10  –  buferi un to da ļas 
8708 10 10 00  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: poz īcijas 
8703 transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar 
kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai 
pusd īzeli), kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai 
ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba 
tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transpor ­
tlīdzek ļi 0 0  
8708 10 90  – –  cits  
8708 10 90 10  – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 75 
tonn ām 1 0  
– – –  cits  
8708 10 90 91  – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 10 90 98  – – – –  cits  8  0  
– cit ādas virsb ūvju (ieskaitot kab īnes) da ļas un piederumi:  
8708 21  – –  droš ības jostas:  
8708 21 10 00  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: poz īcijas 
8703 transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi 
ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli 
vai pusd īzeli), kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , 
vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura 
darba tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 
transportl īdzek ļi 0 0  
8708 21 90  – – –  cits  
8708 21 90 10  – – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 75 
tonn ām 1 0  
– – – –  cits  
8708 21 90 91  – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/837
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8708 21 90 98  – – – – –  cits  6  0  
8708 29  – –  cits  
8708 29 10  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi: 
8708 29 10 10  – – – –  virsb ūvju da ļas p ēc spiedapstr ādes un ar katafor ēzes 
pārkl ājumu poz īcijas 8704 meh ānisko transportl īdzek ļu 
rūpnieciskai mont āžai 0 0  
8708 29 10 90  – – – –  cits  0  0  
8708 29 90 00  – – –  cits  0  0  
8708 30  –  bremzes un bremzes ar pastiprin ātāju (servobremzes) un to 
da ļas: 
8708 30 10 00  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 0 0  
– – cits  
8708 30 91  – – –  diska bremz ēm: 
8708 30 91 10  – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 75 
tonn ām 1 0  
– – – –  cits  
8708 30 91 91  – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 5  0  
8708 30 91 98  – – – – –  cits  10  3  
8708 30 99  – – –  cits  
8708 30 99 10  – – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 75 
tonn ām 1 0  
– – – –  cits  
8708 30 99 91  – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0LV L 161/838 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8708 30 99 98  – – – – –  cits  10  3  
8708 40  –  p ārnesumk ārbas un to da ļas: 
8708 40 20 00  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 0 0  
– – cits  
8708 40 50  – – –  p ārnesumk ārbas:  
8708 40 50 10  – – – –  poz īcijas 8704 meh āniskajiem transportl īdzek ļiem ar 
svarnes ību virs 75 tonn ām 1 0  
– – – –  cits  
8708 40 50 91  – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 40 50 98  – – – – –  cits  10  3  
– – –  da ļas: 
8708 40 91  – – – –  no štanc ēta t ērauda:  
8708 40 91 10  – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 40 91 90  – – – – –  cits  5  0  
8708 40 99  – – – –  cits  
8708 40 99 10  – – – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 
75 tonn ām 1 0  
– – – – –  cits:  
8708 40 99 91  – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 40 99 98  – – – – – –  cits  5  0  
8708 50  –  velkošie tilti ar diferenci āli, ar ī kop ā ar citiem transmisijas 
mezgliem, un nevelkošajiem tiltiem; to da ļas 
8708 50 20  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: poz īcijas 
8703 transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar 
kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai 
pusd īzeli), kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai 
ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba 
tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transpor ­
tlīdzek ļi:LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/839
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8708 50 20 10  – – –  ar neatkar īgu v ērpstie ņa balstiek ārtu un diska bremz ēm 
poz īcijas 8704 meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai 
mont āžai 0 0  
8708 50 20 90  – – –  cits  0  0  
– – cits  
8708 50 35  – – –  velkošie tilti ar diferenci āli, ar ī kop ā ar citiem transmisijas 
mezgliem, un nevelkošie tilti:  
8708 50 35 10  – – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
– – – –  cits  
8708 50 35 91  – – – – –  nevelkošie tilti  0  0  
8708 50 35 98  – – – – –  cits  2  0  
– – –  cits  
8708 50 55  – – – –  no štanc ēta t ērauda:  
8708 50 55 10  – – – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 50 55 90  – – – – –  cits  5  0  
– – – –  cits  
8708 50 91  – – – – –  nevelkošie tilti  
8708 50 91 10  – – – – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 
75 tonn ām 0 0  
– – – – – –  cits:  
8708 50 91 91  – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 50 91 98  – – – – – – –  cits  0  0  
8708 50 99  – – – – –  cits:  
8708 50 99 10  – – – – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 
75 tonn ām 1 0  
– – – – – –  cits:  
8708 50 99 91  – – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 50 99 98  – – – – – – –  cits  5  0  
8708 70  –  rite ņi, to da ļas un piederumi:LV L 161/840 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8708 70 10  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi: 
8708 70 10 10  – – –  ar diskiem, p ēc spiedapstr ādes, metin āti, no meln ā met āla 
ar izm ēru 5JK16 ″H; 0,20E-16 poz īcijas 8704 meh ānisko 
transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 2 0  
8708 70 10 90  – – –  cits  0  0  
– – cits  
8708 70 50  – – –  alum īnija rite ņi; rite ņu da ļas un piederumi no alum īnija:  
8708 70 50 10  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 70 50 90  – – – –  cits  5  0  
8708 70 91 00  – – –  viengaball ējuma zvaigž ņveida rite ņu rumbas, no meln ā 
met āla 5 0  
8708 70 99  – – –  cits  
8708 70 99 10  – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 70 99 90  – – – –  cits  5  0  
8708 80  –  balstiek ārtas amortizatori:  
8708 80 20 00  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: poz īcijas 
8703 transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar 
kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai 
pusd īzeli), kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai 
ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba 
tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transpor ­
tlīdzek ļi 0 0  
– – cits  
8708 80 35  – – –  balstiek ārtas amortizatori  
8708 80 35 10  – – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 
75 tonn ām 1 0  
– – – –  cits  
8708 80 35 91  – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 80 35 98  – – – – –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/841
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8708 80 55  – – –  šķērsstabilizatora stie ņi; cit ādi v ērpstie ņi: 
8708 80 55 10  – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 80 55 90  – – – –  cits  5  0  
– – –  cits  
8708 80 91  – – – –  no štanc ēta t ērauda:  
8708 80 91 10  – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 80 91 90  – – – – –  cits  5  0  
8708 80 99  – – – –  cits  
8708 80 99 10  – – – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 
75 tonn ām 1 0  
– – – – –  cits:  
8708 80 99 91  – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 80 99 98  – – – – – –  cits  5  0  
– cit ādas da ļas un piederumi:  
8708 91  – –  radiatori:  
8708 91 20 00  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 0 0  
– – –  cits  
8708 91 35 00  – – – –  radiatori:  0  0  
– – – –  da ļas: 
8708 91 91  – – – – –  no štanc ēta t ērauda:  
8708 91 91 10  – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 91 91 90  – – – – – –  cits  5  0  
8708 91 99  – – – – –  cits:  
8708 91 99 10  – – – – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 
75 tonn ām 1 0LV L 161/842 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – – – –  cits:  
8708 91 99 91  – – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 91 99 98  – – – – – – –  cits  5  0  
8708 92  – –  trokš ņa sl āpētāji (klusin ātāji) un izp ūtēji; to da ļas: 
8708 92 20 00  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 0 0  
– – –  cits  
8708 92 35 00  – – – –  trokš ņa sl āpētāji (klusin ātāji) un izp ūtēji 10  3  
– – – –  da ļas: 
8708 92 91  – – – – –  no štanc ēta t ērauda:  
8708 92 91 10  – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 92 91 90  – – – – – –  cits  5  0  
8708 92 99  – – – – –  cits:  
8708 92 99 10  – – – – – –  Poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 
75 tonn ām 1 0  
– – – – – –  cits:  
8708 92 99 91  – – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 92 99 98  – – – – – – –  cits  5  0  
8708 93  – –  saj ūgi un to da ļas: 
8708 93 10  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi: 
8708 93 10 10  – – – –  Saj ūgi, viendiska, sausie, ar ārējo dzenam ā diska 
diametru 9,25’’; 9,5’’; 10,5’’ poz īcijas 8704 meh ānisko 
transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/843
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8708 93 10 90  – – – –  cits  0  0  
8708 93 90  – – –  cits  
8708 93 90 10  – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 
75 tonn ām 1 0  
– – – –  cits  
8708 93 90 91  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 93 90 98  – – – – –  cits  5  0  
8708 94  – –  st ūres rati, st ūres stat ņi un st ūres meh ānismu karteri; to 
da ļas: 
8708 94 20 00  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: poz īcijas 
8703 transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi 
ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli 
vai pusd īzeli), kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , 
vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura 
darba tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 
transportl īdzek ļi 0 0  
– – –  cits  
8708 94 35  – – – –  st ūres rati, st ūres stat ņi un st ūres meh ānismu karteri:  
8708 94 35 10  – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 
75 tonn ām 1 0  
– – – – –  cits:  
8708 94 35 91  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 94 35 98  – – – – – –  cits  5  0  
– – – –  da ļas: 
8708 94 91  – – – – –  no štanc ēta t ērauda:  
8708 94 91 10  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 94 91 90  – – – – – –  cits  5  0  
8708 94 99  – – – – –  cits:  
8708 94 99 10  – – – – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 
75 tonn ām 1 0  
– – – – – –  cits:  
8708 94 99 91  – – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 94 99 98  – – – – – – –  cits  5  0LV L 161/844 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8708 95  – –  droš ības spilveni ar piep ūšanas sist ēmu 
8708 95 10  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi: 
8708 95 10 10  – – – –  pneimatiskie spilveni ar piep ūšanas sist ēmu 5  0  
8708 95 10 90  – – – –  cits  0  0  
– – –  cits  
8708 95 91  – – – –  no štanc ēta t ērauda:  
8708 95 91 10  – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 95 91 90  – – – – –  cits  5  0  
8708 95 99  – – – –  cits  
8708 95 99 10  – – – – –  poz īcijas 8704 meh āniskajiem transportl īdzek ļiem ar 
svarnes ību virs 75 tonn ām 1 0  
– – – – –  cits:  
8708 95 99 91  – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 95 99 98  – – – – – –  cits  5  0  
8708 99  – –  cits  
8708 99 10 00  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 0 0  
– – –  cits  
8708 99 93  – – – –  no štanc ēta t ērauda:  
8708 99 93 10  – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 99 93 90  – – – – –  cits  5  0  
8708 99 97  – – – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/845
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8708 99 97 10  – – – – –  poz īcijas 8704 transportl īdzek ļiem ar svarnes ību virs 
75 tonn ām 1 0  
8708 99 97 20  – – – – –  spraiš ļoti r āmji ar garenb āzi 2 800 mm, 3 300 mm, 
3 600 mm, 3 950 mm un 4 180 mm poz īcijas 8704 
meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0 0  
– – – – –  cits:  
8708 99 97 91  – – – – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
8708 99 97 98  – – – – – –  cits  5  0  
8709  Ar pacelšanas un p ārvietošanas ier īcēm neapr īkoti pašg ājēji 
kravas transport ētāji, kurus izmanto r ūpn īcās, noliktav ās, 
ost ās vai lidost ās kravu p ārvad āšanai nelielos att ālumos; vilc ēji, 
kurus izmanto uz dzelzce ļa staciju peroniem; iepriekšmin ēto 
transportl īdzek ļu deta ļas: 
– transportl īdzek ļi: 
8709 11  – –  elektriskie:  
8709 11 10 00  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  10 3  
8709 11 90 00  – – –  cits  10  3  
8709 19  – –  cits  
8709 19 10 00  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  10 3  
8709 19 90 00  – – –  cits  10  3  
8709 90 00 00  –  da ļas 10  3  
8710 00 00 00  Tanki un citas pašg ājējas kaujas bru ņumaš īnas, ar bru ņojumu 
vai bez t ā, to deta ļas un piederumi  2 0  
8711  Motocikli (ieskaitot mop ēdus) un motovelosip ēdi, ar ī ar blaku ­
sv āģi; blakusv āģi: 
8711 10 00 00  –  ar atgriezenisk ās virzes kust ības iekšdedzes virzu ļmotoru, 
kura darba tilpums nep ārsniedz 50 cm  3 10 3  
8711 20  –  ar atgriezenisk ās virzes kust ības iekšdedzes virzu ļmotoru, 
kura darba tilpums p ārsniedz 50 cm  3 , bet nep ārsniedz 
250 cm  3 : 
8711 20 10 00  – –  motorolleri  10  5  
– – cit ādi, kuru dzin ēja darba tilpums:LV L 161/846 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8711 20 91 00  – – –  p ārsniedz 50 cm  3 , bet nep ārsniedz 80 cm  3 10 5  
8711 20 93 00  – – –  p ārsniedz 80 cm  3 , bet nep ārsniedz 125 cm  3 10 5  
8711 20 98 00  – – –  p ārsniedz 125 cm  3 , bet nep ārsniedz 250 cm  3 10 3  
8711 30  –  ar atgriezenisk ās virzes kust ības iekšdedzes virzu ļmotoru, 
kura darba tilpums p ārsniedz 250 cm  3 , bet nep ārsniedz 
500 cm  3 
8711 30 10 00  – –  kuru dzin ēja darba tilpums p ārsniedz 250 cm  3 , bet nep ār­
sniedz 380 cm  3 10 3  
8711 30 90 00  – –  kuru dzin ēja darba tilpums p ārsniedz 380 cm  3 , bet nep ār­
sniedz 500 cm  3 10 3  
8711 40 00 00  –  ar atgriezenisk ās virzes kust ības iekšdedzes virzu ļmotoru, 
kura darba tilpums p ārsniedz 500 cm  3 , bet nep ārsniedz 
800 cm  3 10 3  
8711 50 00 00  –  ar atgriezenisk ās virzes kust ības iekšdedzes virzu ļmotoru, 
kura darba tilpums p ārsniedz 800 cm  3 10 3  
8711 90 00 00  –  cits  10  3  
8712 00  Divrite ņi un citi velosip ēdi (ieskaitot kravas tr īsrite ņus), bez 
motora:  
8712 00 10 00  –  bez lod īšu gult ņiem 10  5  
– cits  
8712 00 30 00  – –  divrite ņi 10  5  
8712 00 80 00  – –  cits  10  5  
8713  Inval īdu transports (rati ņi), ar ī ar motoru vai cita veida 
piedzi ņas meh ānismu:  
8713 10 00 00  –  bez meh ānisk ās piedzi ņas 0  0  
8713 90 00 00  –  cits  0  0  
8714  Deta ļas un piederumi poz īciju 8711–8713 transportl īdzek ­ 
ļiem:  
– motocikliem (ieskaitot mop ēdus):  
8714 11 00 00  – –  sēdek ļi 10  3  
8714 19 00 00  – –  cits  10  3  
8714 20 00 00  –  inval īdu transportam  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/847
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– cits  
8714 91  – –  rāmji un dakšas, to da ļas: 
8714 91 10 00  – – –  rāmji 10  3  
8714 91 30 00  – – –  priekš ējās dakšas  10  3  
8714 91 90 00  – – –  da ļas 10  3  
8714 92  – –  rite ņu loki un spie ķi: 
8714 92 10 00  – – –  loki  10  3  
8714 92 90 00  – – –  spie ķi 10  3  
8714 93  – –  rumbas, iz ņemot bremz ējoš ās rumbas un rite ņa bremzes, 
un br īvrumbas ķēžrati:  
8714 93 10 00  – – –  rumbas bez br īvrumbas vai bremžu ier īcēm 10  3  
8714 93 90 00  – – –  br īvrumbas ķēžrati  10  3  
8714 94  – –  bremzes, ieskaitot bremz ējoš ās rumbas un rite ņu bremzes, 
to da ļas: 
8714 94 10 00  – – –  bremz ējoš ās rumbas un rite ņu bremzes  10  3  
8714 94 30 00  – – –  cit ādas bremzes  10  3  
8714 94 90 00  – – –  da ļas 10  3  
8714 95 00 00  – –  sēdek ļi 10  3  
8714 96  – –  ped āļi, klo ķa un zobratu meh ānismi, to da ļas: 
8714 96 10 00  – – –  ped āļi 10  3  
8714 96 30 00  – – –  klo ķa un zobratu meh ānismi  10  3  
8714 96 90 00  – – –  da ļas 10  3  
8714 99  – –  cits  
8714 99 10 00  – – –  st ūres 10  3  
8714 99 30 00  – – –  bag āžnieki  10  3  
8714 99 50 00  – – –  p ārnesumu p ārsl ēgšanas ier īces 10  3  
8714 99 90 00  – – –  cit ādi; da ļas 10  3  
8715 00  B ērnu rati ņi un to da ļas: 
8715 00 10 00  –  b ērnu rati ņi 0  0LV L 161/848 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8715 00 90 00  –  da ļas 0  0  
8716  Piekabes un puspiekabes; cit ādi transporta l īdzek ļi bez meh ā­
nisk ās piedzi ņas; to da ļas: 
8716 10  –  piekabes un puspiekabes tipa dz īvojamie furgoni, dz īvošanai 
vai izbraukumiem (treileri):  
8716 10 10 00  – –  saliekam ās dz īvojam ās piekabes  10  3  
– – cit ādas, kuru svars:  
8716 10 91 00  – – –  nep ārsniedz 750 kg  10  3  
8716 10 94 00  – – –  p ārsniedz 750 kg, bet nep ārsniedz 1 600 kg  10  3  
8716 10 96 00  – – –  p ārsniedz 1 600 kg, bet nep ārsniedz 3 500 kg  10  3  
8716 10 99 00  – – –  p ārsniedz 3 500 kg  10  3  
8716 20 00 00  –  pašizg āzējas vai pašiekr āvējas piekabes un puspiekabes lauk ­
saimniec ībai 10 3  
– cit ādas piekabes un puspiekabes kravas p ārvad āšanai:  
8716 31 00 00  – –  cisternpiekabes un cisternpuspiekabes  10  3  
8716 39  – –  cits  
8716 39 10 00  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  10 3  
– – –  cits  
– – – –  jaunas:  
8716 39 30  – – – – –  puspiekabes:  
8716 39 30 10  – – – – – –  pašizg āzējas, ar tentu, refrižiratorpuspiekabes, kontei ­
nerved ējas puspiekabes  0 0  
8716 39 30 90  – – – – – –  cits  10  5  
– – – – –  cits:  
8716 39 51 00  – – – – – –  vienass  10  3  
8716 39 59  – – – – – –  cits:  
8716 39 59 10  – – – – – – –  ar kop ējo svaru (ieskaitot kravu) 20 tonnas vai 
liel āku 1 0  
8716 39 59 90  – – – – – – –  cits  10  3  
8716 39 80 00  – – – –  lietotas  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/849
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8716 40 00  –  citas piekabes un puspiekabes:  
8716 40 00 10  – –  piekabes un puspiekabes ar kop ējo svaru (ieskaitot kravu) 
20 tonnas vai liel āku 0 0  
8716 40 00 90  – –  cits  10  3  
8716 80 00 00  –  cit ādi transportl īdzek ļi. 10  3  
8716 90  –  da ļas: 
8716 90 10  – –  šasijas:  
8716 90 10 10  – – –  piekabes un puspiekabes ar kop ējo svaru (ieskaitot kravu) 
20 tonnas vai liel āku 5 0  
8716 90 10 90  – – –  cits  10  3  
8716 90 30  – –  virsb ūves: 
8716 90 30 10  – – –  piekabes un puspiekabes ar kop ējo svaru (ieskaitot kravu) 
20 tonnas vai liel āku 5 0  
8716 90 30 90  – – –  cits  0  0  
8716 90 50  – –  asis:  
8716 90 50 10  – – –  piekabes un puspiekabes ar kop ējo svaru (ieskaitot kravu) 
20 tonnas vai liel āku 5 0  
8716 90 50 90  – – –  cits  0  0  
8716 90 90  – –  cit ādas deta ļas: 
8716 90 90 10  – – –  piekabes un puspiekabes ar kop ējo svaru (ieskaitot kravu) 
20 tonnas vai liel āku 5 0  
8716 90 90 90  – – –  cits  0  0  
88 NODA ĻA 88 - GAISA KU ĢI, KOSMOSA KU ĢI UN TO 
DA ĻAS 
8801 00  Gaisa baloni un dirižab ļi; planieri, deltapl āni un citi bezmotora 
gaisa ku ģi: 
8801 00 10  –  planieri un deltapl āni: 
8801 00 10 10  – –  civilajai avi ācijai  1  0  
8801 00 10 90  – –  cits  3  0  
8801 00 90  –  cits  
8801 00 90 10  – –  civilajai avi ācijai  1  0LV L 161/850 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8801 00 90 90  – –  cits  3  0  
8802  Cit ādi gaisa ku ģi (piem ēram, helikopteri, lidmaš īnas); kosmosa 
ku ģi (ieskaitot m āksl īgos pavado ņus) un suborbit ālās un 
kosmisk ās nes ējra ķetes:  
– helikopteri:  
8802 11 00 00  – –  kuru pašsvars nep ārsniedz 2 000 kg  0  0  
8802 12 00 00  – –  kuru pašsvars p ārsniedz 2 000 kg  0  0  
8802 20 00 00  –  lidmaš īnas un citi gaisa ku ģi ar pašsvaru l īdz 2 000 kg  0  0  
8802 30 00 00  –  lidmaš īnas un citi gaisa ku ģi, kuru pašsvars p ārsniedz 
2 000 kg, bet nep ārsniedz 15 000 kg  0 0  
8802 40 00 00  –  lidmaš īnas un citi gaisa ku ģi, kuru pašsvars p ārsniedz 
15 000 kg  0 0  
8802 60  –  kosmosa ku ģi (ieskaitot m āksl īgos pavado ņus) un suborbi ­
tālās un kosmisk ās nes ējra ķetes:  
8802 60 10 00  – –  kosmosa ku ģi (ieskaitot m āksl īgos pavado ņus) 0  0  
8802 60 90 00  – –  suborbit ālās un kosmisk ās nes ējra ķetes 0  0  
8803  Poz īcij ā 8801 vai 8802 min ēto izstr ādājumu da ļas: 
8803 10 00  –  propelleri, rotori un to da ļas: 
8803 10 00 10  – –  civilajai avi ācijai  0  0  
8803 10 00 90  – –  cits  3  0  
8803 20 00  –  šasijas un to da ļas: 
8803 20 00 10  – –  civilajai avi ācijai  0  0  
8803 20 00 90  – –  cits  3  0  
8803 30 00  –  cit ādas lidmaš īnu vai helikopteru da ļas: 
8803 30 00 10  – –  civilajai avi ācijai  0  0  
8803 30 00 90  – –  cits  3  0  
8803 90  –  cits  
8803 90 10 00  – –  p ūķiem.  10  3  
8803 90 20 00  – –  kosmosa ku ģiem (ieskaitot m āksl īgos pavado ņus) 10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/851
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8803 90 30 00  – –  suborbit ālaj ām un kosmiskaj ām nes ējra ķetēm 10  3  
8803 90 90  – –  cits  
8803 90 90 10  – –  civilajai avi ācijai  1  0  
8803 90 90 90  – – –  cits  10  3  
8804 00 00 00  Izplet ņi (ieskaitot vad āmus izplet ņus un parapl ānus) un rot ē­
jošos izplet ņus; to da ļas un piederumi  10 3  
8805  Aparat ūra un ier īces gaisa ku ģu palaišanai; ier īces gaisa ku ģu 
uztveršanai uz kl āja un taml īdz īgs apr īkojums lidot āju zemes 
trenažieri; iepriekš min ēto izstr ādājumu da ļas: 
8805 10  –  aparat ūra un ier īces gaisa ku ģu palaišanai un to da ļas; ier īces 
gaisa ku ģu uztveršanai uz kl āja un taml īdz īgs apr īkojums:  
8805 10 10 00  – –  aparat ūra un ier īces gaisa ku ģu palaišanai un to da ļas 0  0  
8805 10 90 00  – –  cits  0  0  
– lidot āju zemes trenažieri un to da ļas: 
8805 21 00 00  – –  gaisa c īņu simulatori un to da ļas 0  0  
8805 29 00 00  – –  cits  0  0  
89 NODA ĻA 89 - KU ĢI, LAIVAS UN CITI PELDL ĪDZEK ĻI 
8901  Pasažieru ku ģi, ekskursiju ku ģi, pr āmji, transportku ģi, liellaivas 
un taml īdz īgi ku ģi pasažieru vai pre ču p ārvad āšanai:  
8901 10  –  pasažieru ku ģi, ekskursiju ku ģi un taml īdz īgi ku ģi, kas galve ­
nok ārt paredz ēti pasažieru p ārvad āšanai; visu veidu pr āmji: 
8901 10 10 00  – –  jūras ku ģi 5  0  
8901 10 90 00  – –  cits  5  0  
8901 20  –  tankku ģi: 
8901 20 10 00  – –  jūras ku ģi 5  0  
8901 20 90 00  – –  cits  5  0  
8901 30  –  refrižeratorku ģi, iz ņemot apakšpoz īcij ā 8901 20 min ētos: 
8901 30 10 00  – –  jūras ku ģi 5  0  
8901 30 90 00  – –  cits  5  0LV L 161/852 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8901 90  –  citi ku ģi pre ču p ārvad āšanai un ku ģi pasažieru un pre ču 
vienlaic īgai p ārvad āšanai:  
8901 90 10 00  – –  jūras ku ģi 5  0  
– – cits  
8901 90 91 00  – – –  bez meh ānisk ās piedzi ņas 5  0  
8901 90 99 00  – – –  ar meh ānisko piedzi ņu 5  0  
8902 00  Zvejas ku ģi; zivju p ārstr ādes b āzes ku ģi un citi ku ģi zvejnie ­
cības produktu p ārstr ādei vai konserv ēšanai:  
– jūras ku ģi: 
8902 00 12 00  – –  kuru bruto tonn āža p ārsniedz 250  5  0  
8902 00 18 00  – –  kuru bruto tonn āža nep ārsniedz 250  5  0  
8902 00 90 00  –  cits  5  0  
8903  Jahtas un citas izpriecu vai sporta laivas; airu laivas un kanoe 
laivas:  
8903 10  –  piep ūšam ās: 
8903 10 10 00  – –  kuru svars nep ārsniedz 100 kg  10  3  
8903 10 90 00  – –  cits  10  3  
– cits  
8903 91  – –  buru laivas, ar ī motorjahtas:  
8903 91 10 00  – – –  jūras 10  3  
– – –  cits  
8903 91 92 00  – – – –  garum ā līdz 7,5 m.  10  3  
8903 91 99 00  – – – –  gar ākas par 7,5 m  10  3  
8903 92  – –  motorlaivas, iz ņemot laivas ar piekarin āmu motoru:  
8903 92 10 00  – – –  jūras 9,5  0  
– – –  cits  
8903 92 91 00  – – – –  garum ā līdz 7,5 m  10  3  
8903 92 99 00  – – – –  gar ākas par 7,5 m  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/853
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8903 99  – –  cits  
8903 99 10 00  – – –  kuru svars nep ārsniedz 100 kg  10  3  
– – –  cits  
8903 99 91 00  – – – –  garum ā līdz 7,5 m  10  3  
8903 99 99 00  – – – –  gar ākas par 7,5 m  10  3  
8904 00  Velko ņi un st ūm ējku ģi: 
8904 00 10 00  –  velko ņi 5  0  
– st ūm ējku ģi: 
8904 00 91 00  – –  jūras ku ģi 5  0  
8904 00 99 00  – –  cits  5  0  
8905  Sign ālku ģi, sign ālplatformas, bagarku ģi, peldošie celt ņi un citi 
ku ģi, kuru ku ģotsp ēja ir pak ārtota to galvenajai funkcijai; 
peldošas piest ātnes; peldošas vai zem ūdens urbumu vai 
ieguves platformas:  
8905 10  –  bagarku ģi: 
8905 10 10 00  – –  jūras ku ģi 5  0  
8905 10 90 00  – –  cits  2  0  
8905 20 00 00  –  peldošas vai zem ūdens urbumu vai ieguves platformas  0  0  
8905 90  –  cits  
8905 90 10 00  – –  jūras ku ģi 5  0  
8905 90 90 00  – –  cits  5  0  
8906  Cit ādi ku ģi, ieskaitot karaku ģus un gl ābšanas ku ģus, iz ņemot 
airu laivas:  
8906 10 00 00  –  karaku ģi 5  0  
8906 90  –  cits  
8906 90 10 00  – –  jūras ku ģi 5  0  
– – cits  
8906 90 91 00  – – –  kuru svars nep ārsniedz 100 kg  5  0  
8906 90 99 00  – – –  cits  5  0LV L 161/854 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8907  Citi peldl īdzek ļi (piem ēram, plosti, peldoš ās cisternas, kofer ­
dami, muli ņi, bojas un b ākas):  
8907 10 00 00  –  piep ūšamie plosti  10  3  
8907 90 00 00  –  cits  10  3  
8908 00 00 00  Izjaukšanai paredz ēti ku ģi un citi peldl īdzek ļi 10  3  
XVIII  XVIII SADA ĻA - OPTISK ĀS IER ĪCES UN APARAT ŪRA, 
FOTO UN KINO IER ĪCES UN APARAT ŪRA, M ĒRIER ĪCES 
UN KONTROLIER ĪCES UN APARAT ŪRA, PREC ĪZIJAS 
INSTRUMENTI UN IEK ĀRTAS, MEDIC ĪNAS UN ĶIRUR ĢISKI 
INSTRUMENTI UN APARAT ŪRA; PULKSTE ŅI; M ŪZIKAS 
INSTRUMENTI; TO DA ĻAS UN PIEDERUMI  
90 NODA ĻA 90 - OPTISK ĀS IER ĪCES UN APARAT ŪRA, FOTO 
UN KINO IER ĪCES UN APARAT ŪRA, M ĒRIER ĪCES UN 
KONTROLIER ĪCES UN APARAT ŪRA, PREC ĪZIJAS INSTRU ­
MENTI UN IEK ĀRTAS, MEDIC ĪNAS UN ĶIRUR ĢISKI 
INSTRUMENTI UN APARAT ŪRA; TO DA ĻAS UN PIEDE ­
RUMI  
9001  Optisk ās š ķiedras un optisko š ķiedru k ūļi; optisk ās š ķiedras 
kabe ļi, iz ņemot tos, kas iek ļauti poz īcij ā 8544; loksnes un 
pl ātnes no polariz ācijas materi āla; l ēcas (ieskaitot kontaktl ē­
cas), prizmas, spogu ļi un citi optiskie elementi no daž ādiem 
materi āliem, nesamont ēti, iz ņemot š ādus elementus no optiski 
neapstr ādāta stikla:  
9001 10  –  optisk ās š ķiedras, optisk ās š ķiedras gr īstes un kabe ļi: 
9001 10 10 00  – –  kabe ļi att ēla p ārraid īšanai  5  3  
9001 10 90  – –  cits  
9001 10 90 10  – – –  Optisk ās š ķiedras, kuru diametrs nav maz āks par 
100 mkm  1 0  
9001 10 90 90  – – –  cits  2  0  
9001 20 00 00  –  loksnes un pl ātnes no polariz ācijas materi āla 0  0  
9001 30 00 00  –  kontaktl ēcas 0  0  
9001 40  –  bri ļļu l ēcas no stikla:  
9001 40 20 00  – –  kas nav redzes kori ģēšanai  5  3  
– – redzes kori ģēšanai:  
– – –  no ab ām pus ēm apstr ādātas: 
9001 40 41 00  – – – –  monofok ālās 10  3  
9001 40 49 00  – – – –  cits  10  3  
9001 40 80 00  – – –  cits  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/855
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9001 50  –  bri ļļu l ēcas no citiem materi āliem:  
9001 50 20 00  – –  kas nav redzes kori ģēšanai  0  0  
– – redzes kori ģēšanai:  
– – –  no ab ām pus ēm apstr ādātas: 
9001 50 41 00  – – – –  monofok ālās 0  0  
9001 50 49 00  – – – –  cits  0  0  
9001 50 80 00  – – –  cits  0  0  
9001 90 00  –  cits  
9001 90 00 10  – –  Izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
9001 90 00 90  – –  cits  5  3  
9002  L ēcas, prizmas, spogu ļi un citi optiskie elementi no jebkura 
materi āla, iestiprin āti, ja tie ir instrumentu vai ier īču da ļas vai 
piederumi, iz ņemot taml īdz īgus elementus no optiski neap ­
str ādāta stikla:  
– objekt īvi: 
9002 11 00 00  – –  fotoapar ātiem, projektoriem, fotopalielin ātājiem vai fotoie ­
kārtām att ēla samazin āšanai  5 3  
9002 19 00 00  – –  cits  5  3  
9002 20 00 00  –  filtri  5  3  
9002 90 00  –  cits  
9002 90 00 10  – –  civilajai avi ācijai  0,5  0  
9002 90 00 90  – –  cits  2  0  
9003  Bri ļļu, aizsargbri ļļu vai taml īdz īgu izstr ādājumu ietvari, stipri ­
nājumi un to deta ļas: 
– ietvari un stiprin ājumi:  
9003 11 00 00  – –  no plastmasas  10  3  
9003 19  – –  no citiem materi āliem:  
9003 19 10 00  – – –  no d ārgmet āla vai velm ēta d ārgmet āla 0  0  
9003 19 30 00  – – –  no parast ā met āla 0  0  
9003 19 90 00  – – –  no citiem materi āliem  0  0LV L 161/856 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9003 90 00 00  –  da ļas 0  0  
9004  Brilles, aizsargbrilles un taml īdz īgi kori ģējoši, aizsarg ājoši vai 
cit ādi izstr ādājumi:  
9004 10  –  saulesbrilles:  
9004 10 10 00  – –  ar optisk ām l ēcām 0  0  
– – cits  
9004 10 91 00  – – –  ar plastmasas l ēcām 0  0  
9004 10 99 00  – – –  cits  0  0  
9004 90  –  cits  
9004 90 10 00  – –  ar plastmasas l ēcām 0  0  
9004 90 90 00  – –  cits  0  0  
9005  Binok ļi, monokul āri, cit ādi optiskie teleskopi un to stiprin ā­
jumi; citas astronomij ā izmantojamas ier īces un to stiprin ā­
jumi, iz ņemot ier īces, ko izmanto radioastronomij ā: 
9005 10 00 00  –  binok ļi 10  3  
9005 80 00 00  –  cit ādi instrumenti  10  3  
9005 90 00 00  –  da ļas un piederumi (ieskaitot stiprin ājumus)  10  3  
9006  Fotoapar āti (iz ņemot kinokameras); zibspuldzes, iz ņemot 
poz īcij ā 8539 min ētās g āzizl ādes spuldzes:  
9006 10 00 00  –  fotoapar āti, ko izmanto iespiedplašu vai iespiedcilindru izga ­
tavošan ā 5 3  
9006 30 00 00  –  kameras, kas īpaši paredz ēta lietošanai zem ūdens, aerouz ­ 
ņēmumiem vai iekš ējo org ānu medic īniskai vai ķirur ģiskai 
izmekl ēšanai; sal īdzinošie fotoapar āti, ko izmanto tiesu 
medic īnā vai kriminolo ģijā 5 3  
9006 40 00 00  –  apar āti momentfotogr āfijai 5  3  
– cit ādi fotoapar āti: 
9006 51 00 00  – –  spogu ļkameras (vienobjekt īva (SLR)) fotoapar āti, kuru 
filmi ņa platum ā nep ārsniedz 35 mm  5 3  
9006 52 00 00  – –  cit ādi, kuru filmi ņa šaur āka par 35 mm  5  3  
9006 53  – –  cit ādi, kuru filmi ņa ir 35 mm plata:  
9006 53 10 00  – – –  vienreizlietojamie fotoapar āti 5  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/857
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9006 53 80 00  – – –  cits  5  3  
9006 59 00 00  – –  cits  5  3  
– zibspuldzes:  
9006 61 00 00  – –  elektronisk ās (“g āzizl ādes”) zibspuldzes  5  3  
9006 69 00 00  – –  cits  5  3  
– da ļas un piederumi:  
9006 91 00 00  – –  kinokamer ām 5  3  
9006 99 00 00  – –  cits  5  3  
9007  Kinokameras un kinoprojektori ar ska ņas ierakst īšanas vai 
atska ņošanas iek ārtām vai bez t ām: 
– kinokameras:  
9007 11 00 00  – –  filmai, kas šaur āka par 16 mm, vai 2 × 8 mm filmai  10  3  
9007 19 00 00  – –  cits  0  0  
9007 20 00 00  –  projektori  0  0  
– da ļas un piederumi:  
9007 91 00 00  – –  kinokamer ām 0  0  
9007 92 00 00  – –  kinoprojektoriem  0  0  
9008  Statisku att ēlu projektori, iz ņemot kinoprojektorus; fotopalie ­
lin ātāji un projic ēšanas iek ārtas att ēla samazin āšanai (iz ņemot 
kinematogr āfisk ās): 
9008 10 00 00  –  diaskopi  5  3  
9008 20 00 00  –  ier īces mikrofilmu, mikrofišu vai cit ādu mikrones ēju nolas ī­ 
šanai, kuras sp ēj vai nesp ēj izgatavot kopijas  5 3  
9008 30 00 00  –  cit ādi statisku att ēlu projektori  5  3  
9008 40 00 00  –  fotopalielin ātāji un projic ēšanas iek ārtas att ēla samazin āšanai 
(iz ņemot kinematogr āfisk ās) 10 3  
9008 90 00 00  –  da ļas un piederumi  10  3  
[9009]LV L 161/858 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9010  Fotolaboratoriju un kinolaboratoriju iek ārtas un apr īkojums 
(tai skait ā iek ārtas sh ēmu projic ēšanai vai z īm ēšanai uz jut īga 
pusvad ītāju materi āla), kas šaj ā noda ļā citur nav min ētas; nega ­
toskopi; projic ēšanas ekr āni: 
9010 10 00 00  –  iek ārtas un apr īkojums fotofilmi ņu (ieskaitot kino filmu) vai 
ru ļļu fotopap īra autom ātiskai att īstīšanai vai att īstītas filmas 
autom ātiskai kop ēšanai uz fotopap īra ru ļļiem 5 3  
9010 50 00 00  –  cit ādas iek ārtas un apr īkojums foto un kino laboratorij ām; 
negatoskopi  10 3  
9010 60 00 00  –  projic ēšanas ekr āni 10  3  
9010 90 00 00  –  da ļas un piederumi  5  3  
9011  Kombin ēti optiskie mikroskopi, ieskaitot mikroskopus mikro ­
fotogr āfijai, mikrofilm ēšanai vai mikroprojic ēšanai:  
9011 10  –  stereoskopiskie mikroskopi:  
9011 10 10 00  – –  kas apr īkoti ar iek ārtu pusvad ītāju sagatavju vai rastra 
apstr ādei un p ārvietošanai  0 0  
9011 10 90 00  – –  cits  10  5  
9011 20  –  cit ādi mikroskopi mikrofotogr āfijai, mikrofilm ēšanai vai 
mikroprojic ēšanai:  
9011 20 10 00  – –  mikrofotogr āfijas mikroskopi, kas īpaši apr īkoti pusvad ītāju 
sagatavju vai rastra apstr ādei un p ārvietošanai  0 0  
9011 20 90 00  – –  cits  10  5  
9011 80 00 00  –  cit ādi mikroskopi  10  5  
9011 90  –  da ļas un piederumi:  
9011 90 10 00  – –  apar ātiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 9011 10 10 00 vai 
9011 20 10 00  0 0  
9011 90 90 00  – –  cits  10  5  
9012  Mikroskopi, kas nav optiskie mikroskopi; difrakcijas apar āti: 
9012 10  –  mikroskopi, kas nav optiskie mikroskopi; difrakcijas apar āti: 
9012 10 10 00  – –  elektronu mikroskopi, kas īpaši apr īkoti pusvad ītāju saga ­
tavju vai rastra apstr ādei un p ārvietošanai  0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/859
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9012 10 90 00  – –  cits  10  3  
9012 90  –  da ļas un piederumi:  
9012 90 10 00  – –  apar ātiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 9012 10 10 00  0  0  
9012 90 90 00  – –  cits  10  3  
9013  Š ķidro krist ālu ier īces, iz ņemot izstr ādājumus, kas prec īzāk 
min ēti cit ās poz īcij ās; l āzeri, iz ņemot l āzerdiodes; citas 
optiskas ier īces un instrumenti, kas citur šaj ā noda ļā nav 
min ēti vai ietverti:  
9013 10 00 00  –  teleskopiskie t ēmek ļi iero čiem; periskopi; teleskopi, kas pare ­
dz ēti k ā šaj ā noda ļā vai XVI sada ļā min ēto meh ānismu, ier īču 
vai apar ātu da ļas 10 3  
9013 20 00 00  –  lāzeri, iz ņemot l āzerdiodes  10  3  
9013 80  –  cit ādas ier īces, iek ārtas un instrumenti:  
– – šķidro krist ālu ier īces: 
9013 80 20 00  – – –  šķidro krist ālu ier īces ar akt īvo matricu  0  0  
9013 80 30 00  – – –  cits  0  0  
9013 80 90 00  – –  cits  10  3  
9013 90  –  da ļas un piederumi:  
9013 90 10 00  – –  šķidro krist ālu ier īcēm (LCD)  0  0  
9013 90 90 00  – –  cits  10  3  
9014  Kompasi virziena noteikšanai; cit ādi navig ācijas instrumenti un 
ier īces: 
9014 10 00  –  kompasi virziena noteikšanai:  
9014 10 00 10  – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
9014 10 00 90  – –  cits  10  3  
9014 20  –  aeronavig ācijas vai kosmisk ās navig ācijas ier īces un instru ­
menti (iz ņemot kompasus):  
9014 20 20  – –  inerci ālās navig ācijas sist ēmas:  
9014 20 20 10  – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
9014 20 20 90  – – –  cits  3  0  
9014 20 80  – –  citsLV L 161/860 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9014 20 80 10  – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0  0  
9014 20 80 90  – – –  cits  3  0  
9014 80 00 00  –  cit ādas ier īces un instrumenti  10  3  
9014 90 00  –  da ļas un piederumi:  
9014 90 00 10  – –  apakšpoz īcij ās 9014 10 00 un 9014 20 min ētajiem instru ­
mentiem izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0 0  
9014 90 00 90  – –  cits  3  0  
9015  Kartogr āfijas (ieskaitot fotogrammetriju), hidrogr āfijas, okea ­
nogr āfijas, hidrolo ģijas, meteorolo ģijas vai ģeofizikas ier īces 
un instrumenti, iz ņemot kompasus; t ālm ēri: 
9015 10  –  tālm ēri: 
9015 10 10 00  – –  elektronisk ās 10  3  
9015 10 90 00  – –  cits  10  3  
9015 20  –  teodol īti un taheometri:  
9015 20 10 00  – –  elektronisk ās 4  0  
9015 20 90 00  – –  cits  4  0  
9015 30  –  nivelieri:  
9015 30 10 00  – –  elektronisk ās 10  3  
9015 30 90 00  – –  cits  10  3  
9015 40  –  fotogrammetriskie kartogr āfijas instrumenti un ier īces: 
9015 40 10 00  – –  elektronisk ās 10  3  
9015 40 90 00  – –  cits  10  3  
9015 80  –  cit ādas ier īces un instrumenti:  
– – elektronisk ās: 
9015 80 11 00  – – –  meteorolo ģijas, hidrolo ģijas un ģeofizikas ier īces un iek ār­
tas 5 3  
9015 80 19 00  – – –  cits  5  3  
– – citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/861
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9015 80 91 00  – – –  ier īces un iek ārtas, ko izmanto ģeod ēzij ā, topogr āfij ā, 
kartogr āfij ā vai nivel ēšan ā; hidrogr āfijas instrumenti  5 3  
9015 80 93 00  – – –  meteorolo ģijas, hidrolo ģijas un ģeofizikas ier īces un iek ār­
tas 5 3  
9015 80 99 00  – – –  cits  5  3  
9015 90 00 00  –  da ļas un piederumi  10  3  
9016 00  Svari ar 0,05 g vai liel āku jut ību, ar atsvariem vai bez tiem:  
9016 00 10 00  –  svari  10  3  
9016 00 90 00  –  da ļas un piederumi  10  3  
9017  Ras ēšanas, iez īm ēšanas vai skait ļošanas instrumenti un ier īces 
(piem ēram, ras ēšanas maš īnas, pantogr āfi, transport ētāji, raset ­
nes, logaritmiskie line āli, diska kalkulatori u. c.); rokas instru ­
menti line āro izm ēru m ērīšanai (piem ēram, m ērlatas, m ērlen ­
tes, mikrometri, kalibri), kas citur šaj ā noda ļā nav min ēti: 
9017 10  –  ras ēšanas galdi un maš īnas, autom ātisk ās vai neautom ātisk ās: 
9017 10 10 00  – –  ploteri  0  0  
9017 10 90 00  – –  cits  10  3  
9017 20  –  cit ādas ras ēšanas, iez īm ēšanas vai skait ļošanas ier īces: 
9017 20 05 00  – –  ploteri  0  0  
– – cit ādi ras ēšanas instrumenti:  
9017 20 11 00  – – –  rasetnes  10  3  
9017 20 19 00  – – –  cits  10  3  
9017 20 39 00  – –  iez īm ēšanas ier īces 10  3  
9017 20 90 00  – –  skait ļošanas ier īces (ieskaitot logaritmiskos line ālus, diska 
kalkulatorus un taml īdz īgus)  10 3  
9017 30  –  mikrometri, kalibri un citi m ērinstrumenti:  
9017 30 10 00  – –  mikrometri un kalibri  10  3  
9017 30 90 00  – –  cit ādi (iz ņemot m ērinstrumentus bez regul ējam ām ier īcēm, 
kas min ēti poz īcij ā 9031)  10 3  
9017 80  –  cit ādi instrumenti:LV L 161/862 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9017 80 10 00  – –  m ērlatas, m ērlentes un m ērline āli 10  3  
9017 80 90 00  – –  cits  10  3  
9017 90 00 00  –  da ļas un piederumi  10  3  
9018  Medic īnas, ķirur ģijas, zob ārstniec ības vai veterin ārijas instru ­
menti un ier īces, ieskaitot scintigr āfijas aparat ūru, cit āda elek ­
trisk ā medic īnas aparat ūra un ier īces redzes p ārbaudei:  
– elektrodiagnostikas aparat ūra (ieskaitot organisma funkcio ­
nālās izmekl ēšanas vai fiziolo ģisko parametru kontroles 
aparat ūru): 
9018 11 00 00  – –  elektrokardiogr āfi 0  0  
9018 12 00 00  – –  ultraska ņas sken ēšanas aparat ūra 0  0  
9018 13 00 00  – –  kodolmagn ētisk ās rezonanases caurskates aparat ūra 0  0  
9018 14 00 00  – –  scintigr āfijas aparat ūra 0  0  
9018 19  – –  cits  
9018 19 10 00  – – –  monitordozimetrisk ā aparat ūra divu vai vair āku para ­
metru nep ārtrauktai kontrolei  0 0  
9018 19 90 00  – – –  cits  0  0  
9018 20 00 00  –  ultravioleto un infrasarkano staru iek ārtas 0  0  
– šļirces, adatas, katetri, kaniles un taml īdz īgi instrumenti:  
9018 31  – –  šļirces ar adat ām vai bez t ām: 
9018 31 10 00  – – –  no plastmasas  0  0  
9018 31 90 00  – – –  cits  0  0  
9018 32  – –  met āla cauru ļadatas un adatas šuv ēm: 
9018 32 10 00  – – –  met āla cauru ļadatas  0  0  
9018 32 90 00  – – –  adatas šuv ēm 0  0  
9018 39 00 00  – –  cits  0  0  
– citi instrumenti un ier īces, ko izmanto zob ārstniec ībā: 
9018 41 00 00  – –  urbjmaš īnas, kas ir vai nav uz vienas pamatnes savienotas 
ar cit ām zob ārstniec ības iek ārtām 0 0  
9018 49  – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/863
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9018 49 10 00  – – –  urb īši, diski, smir ģeļi un sukas izmantošanai zob ārstnie ­
cības urbjos  0 0  
9018 49 90 00  – – –  cits  0  0  
9018 50  –  cit ādi oftalmolo ģijas instrumenti un ier īces: 
9018 50 10 00  – –  neoptiskie  0  0  
9018 50 90 00  – –  optiskie  0  0  
9018 90  –  cit ādas ier īces un instrumenti:  
9018 90 10 00  – –  asinsspiediena m ērīšanas ier īces un apar āti 0  0  
9018 90 20 00  – –  endoskopi  0  0  
9018 90 30 00  – –  hemodial īzes iek ārtas (m āksl īgās nieres, m āksl īgo nieru 
apkalpošanas ier īces un dializatori)  0 0  
– – diatermisk ās iek ārtas:  
9018 90 41 00  – – –  ultraska ņas 0  0  
9018 90 49 00  – – –  cits  0  0  
9018 90 50 00  – –  asins p ārliešanas iek ārtas 0  0  
9018 90 60 00  – –  anest ēzijas iek ārtas un ier īces 0  0  
9018 90 70 00  – –  ultraska ņas litotriptori  0  0  
9018 90 75 00  – –  nervu stimul ācijas apar āti 0  0  
9018 90 85 00  – –  cits  0  0  
9019  Mehanoterapijas ier īces; mas āžas apar āti; psiholo ģisko testu 
aparat ūra profesionalit ātes noteikšanai; ozona terapijas, 
sk ābek ļa terapijas, aerosolterapijas, m āksl īgās elpin āšanas 
aparat ūra vai cit āda ārstniecisk ā aparat ūra elpošanas ce ļu ārst ē­ 
šanai:  
9019 10  –  mehanoterapijas ier īces; mas āžas apar āti; psiholo ģisko testu 
aparat ūra profesionalit ātes noteikšanai:  
9019 10 10 00  – –  elektrovibromas āžas iek ārtas 0  0  
9019 10 90 00  – –  cits  0  0  
9019 20 00 00  –  ozona terapijas, sk ābek ļa terapijas, aerosolterapijas, m āksl īgās 
elpin āšanas aparat ūra vai cit āda ārstniecisk ā aparat ūra elpo ­ 
šanas ce ļu ārst ēšanai  0 0  
9020 00 00 00  Cit ādi elpošanas apar āti un g āzmaskas, iz ņemot aizsargmaskas 
bez meh ānisk ām deta ļām un main āmiem filtriem  0 0LV L 161/864 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9021  Ortop ēdiskie piederumi, ieskaitot kru ķus, ķirur ģisk ās jostas un 
band āžas; šinas un citas pal īgier īces kaulu l ūzumu ārst ēšanai; 
ķerme ņa da ļu prot ēzes; dzirdes apar āti un citas ier īces, ko 
valk ā, n ēsā vai implant ē ķermen ī fiziska defekta vai invalidi ­
tātes kompens ēšanai:  
9021 10  –  ortop ēdiskie piederumi un ier īces kaulu l ūzumu ārst ēšanai:  
9021 10 10 00  – –  ortop ēdiskie piederumi  0  0  
9021 10 90 00  – –  šinas un citas pal īgier īces kaulu l ūzumu ārst ēšanai  0  0  
– zobu prot ēzes un citi zobtehnikas darin ājumi:  
9021 21  – –  zobu prot ēzes: 
9021 21 10 00  – – –  no plastmasas  0  0  
9021 21 90 00  – – –  no citiem materi āliem  0  0  
9021 29 00 00  – –  cits  0  0  
– citu ķerme ņa da ļu prot ēzes: 
9021 31 00 00  – –  loc ītavu prot ēzes 0  0  
9021 39  – –  cits  
9021 39 10 00  – – –  acu prot ēzes 0  0  
9021 39 90 00  – – –  cits  0  0  
9021 40 00 00  –  dzirdes apar āti, iz ņemot to da ļas un piederumus  0  0  
9021 50 00 00  –  sirdsdarb ības stimulatori, iz ņemot to da ļas un piederumus  0  0  
9021 90  –  cits  
9021 90 10 00  – –  dzirdes apar ātu da ļas un piederumi  0  0  
9021 90 90 00  – –  cits  0  0  
9022  Aparat ūra, kur ā izmanto rentgenstarojumu vai α, β vai staro ­
jumu un kas ir vai nav paredz ēta izmantošanai medic īnā, 
ķirur ģijā, zob ārstniec ībā vai veterin ārij ā, ieskaitot rentgenolo ­ 
ģijas vai radioterapijas aparat ūru, rentgenlampas un citus 
rentgenstarojuma ģeneratorus, augstspiediena ģeneratorus, 
vad ības pultis un aizsargus, ekr ānus, galdus, kr ēslus un taml ī­
dz īgas ier īces izmekl ēšanai un ārst ēšanai:  
– aparat ūra, kur ā izmanto rentgenstarojumu un kas ir vai nav 
paredz ēta izmantošanai medic īnā, ķirur ģijā, zob ārstniec ībā 
vai veterin ārij ā, ieskaitot rentgenolo ģijas vai radioterapijas 
aparat ūru: 
9022 12 00 00  – –  datortomogr āfi 0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/865
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9022 13 00 00  – –  cit āda aparat ūra zob ārstniec ības vajadz ībām 0  0  
9022 14 00 00  – –  cit āda aparat ūra medic īnas, ķirur ģijas vai veterin ārijas vaja ­
dz ībām 0 0  
9022 19 00 00  – –  cit ām vajadz ībām 0  0  
– aparat ūra, kur ā izmanto α, β vai starojumu un kas ir vai nav 
paredz ēta izmantošanai medic īnā, ķirur ģijā, zob ārstniec ībā 
vai veterin ārij ā, ieskaitot rentgenolo ģijas vai radioterapijas 
aparat ūru: 
9022 21 00 00  – –  medic īnas, ķirur ģijas, zob ārstniec ības vai veterin ārijas vaja ­
dz ībām 0 0  
9022 29 00 00  – –  cit ām vajadz ībām 0  0  
9022 30 00 00  –  rentgenlampas  0  0  
9022 90  –  cit āda aparat ūra, ieskaitot da ļas un piederumus:  
9022 90 10 00  – –  fluoresc ējošie rentgena ekr āni un pastiprinošie rentgena 
ekr āni; pretizkliedes ekr āni un t īkli 0 0  
9022 90 90 00  – –  cits  0  0  
9023 00  Instrumenti, aparat ūra un mode ļi, kas izmantojami demons ­
trēšanai (piem ēram, m ācībām vai izst ādēm) un nav izmanto ­
jami cit ādi: 
9023 00 10 00  –  fizikas, ķīmijas vai tehnisko priekšmetu m ācīšanai  0  0  
9023 00 80 00  –  cits  0  0  
9024  Maš īnas un ier īces materi ālu (piem ēram, met ālu, koksnes, 
tekstilmateri ālu, pap īra, plastmasu) ciet ības, stipr ības, saspieža ­
m ības, elast ības vai citu meh ānisko īpaš ību p ārbaudei:  
9024 10  –  maš īnas un ier īces met ālu p ārbaudei:  
9024 10 10 00  – –  elektronisk ās 0  0  
– – cits  
9024 10 91 00  – – –  univers ālās vai stiepes p ārbaudei  5  3  
9024 10 93 00  – – –  ciet ības p ārbaudei  5  3  
9024 10 99 00  – – –  cits  0  0  
9024 80  –  cit ādas maš īnas un ier īces: 
9024 80 10 00  – –  elektronisk ās 0  0  
– – citsLV L 161/866 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9024 80 91 00  – – –  tekstilmateri ālu, pap īra vai kartona p ārbaudei  0  0  
9024 80 99 00  – – –  cits  0  0  
9024 90 00 00  –  da ļas un piederumi  0  0  
9025  Bl īvumm ēri un taml īdz īgas š ķidrum ā iegremd ējamas ier īces, 
termometri, pirometri, barometri, higrometri un psihrometri, 
ar re ģistr ācijas kontrolier īcēm vai bez t ām, k ā ar ī jebkuri šo 
ier īču apvienojumi:  
– termometri un pirometri atseviš ķi no cit ām ier īcēm: 
9025 11  – –  ar š ķidrumu, tiešai nolas īšanai:  
9025 11 20 00  – – –  medic īniskie vai veterin ārie termometri  0  0  
9025 11 80  – – –  cits  
9025 11 80 10  – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
9025 11 80 90  – – – –  cits  0  0  
9025 19  – –  cits  
9025 19 20  – – –  elektronisk ās: 
9025 19 20 10  – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
9025 19 20 90  – – – –  cits  5  3  
9025 19 80  – – –  cits  
9025 19 80 10  – – – –  termoelektriski konverteri š ķidru met ālle ģējumu tempe ­
rat ūras m ērīšanai  10 3  
– – – –  cits  
9025 19 80 91  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
9025 19 80 98  – – – – –  cits  5  3  
9025 80  –  cit ādi instrumenti:  
9025 80 20  – –  barometri, atseviš ķi no cit ām ier īcēm: 
9025 80 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
9025 80 20 90  – – –  cits  5  3  
– – cits  
9025 80 40  – – –  elektronisk ās:LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/867
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9025 80 40 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
9025 80 40 90  – – – –  cits  5  3  
9025 80 80  – – –  cits  
9025 80 80 10  – – – –  higrometri, aerometri, aerometri ar termometru  6  3  
9025 80 80 90  – – – –  cits  5  3  
9025 90 00  –  da ļas un piederumi:  
9025 90 00 10  – –  tehnisko termometru aizsargr āmji 10  3  
– – cits  
9025 90 00 91  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
9025 90 00 95  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
9025 90 00 98  – – –  cits  5  3  
9026  Ier īces un aparat ūra š ķidrumu vai g āzu pat ēriņa, l īme ņa, spie ­
diena vai citu main īgo lielumu m ērīšanai vai kontrolei (pie ­
m ēram, pat ēriņa m ērītāji, l īme ņa r ādītāji, manometri, siltuma 
skait ītāji), iz ņemot instrumentus un aparat ūru, kas iek ļauti 
poz īcij ā 9014, 9015, 9028 vai 9032:  
9026 10  –  šķidruma pat ēriņa vai l īme ņa m ērīšanai vai kontrolei:  
– – elektronisk ās: 
9026 10 21 00  – – –  pat ēriņa m ērītāji 0  0  
9026 10 29 00  – – –  cits  0  0  
– – cits  
9026 10 81 00  – – –  pat ēriņa m ērītāji 0  0  
9026 10 89 00  – – –  cits  0  0  
9026 20  –  spiediena m ērīšanai vai kontrolei:  
9026 20 20 00  – –  elektronisk ās 0  0  
– – cits  
9026 20 40 00  – – –  manometri ar spir āli vai met āla diafragmu  0  0  
9026 20 80 00  – – –  cits  0  0LV L 161/868 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9026 80  –  cit ādas ier īces vai aparat ūra: 
9026 80 20 00  – –  elektronisk ās 0  0  
9026 80 80 00  – –  cits  0  0  
9026 90 00 00  –  da ļas un piederumi  0  0  
9027  Fizik ālās vai ķīmisk ās anal īzes ier īces un aparat ūra (piem ēram, 
polarimetri, refraktometri, spektrometri, g āzes vai d ūmu anali ­
zatori); ier īces un aparat ūra viskozit ātes, porain ības, izplešan ās, 
virsmas spraiguma u. tml. m ērīšanai vai kontrolei; ier īces un 
aparat ūra siltuma, ska ņas vai apgaismojuma m ērīšanai vai 
kontrolei (ieskaitot eksponometrus); mikrotomi:  
9027 10  –  gāzu vai d ūmu analizatori:  
9027 10 10 00  – –  elektronisk ās 0  0  
9027 10 90 00  – –  cits  0  0  
9027 20 00 00  –  hromatogr āfi un elektrofor ēzes ier īces 0  0  
9027 30 00 00  –  spektrometri, spektrofotometri un spektrogr āfi, kuros 
izmanto optisko starojumu (ultravioleto, redzamo, infrasar ­
kano)  0 0  
9027 50 00 00  –  cit ādas ier īces un iek ārtas, kur ās izmanto optisko starojumu 
(ultravioleto, redzamo, infrasarkano)  0 0  
9027 80  –  cit ādas ier īces un iek ārtas:  
9027 80 05 00  – –  eksponometri  0  0  
– – cits  
– – –  elektronisk ās: 
9027 80 11 00  – – – –  pH m ērītāji, relat īvā mitruma m ērītāji un citas vad īt­
sp ējas m ērīšanas iek ārtas:  0 0  
9027 80 13 00  – – – –  iek ārtas pusvad ītāju materi ālu vai LCD substr ātu, vai 
saist īto izol ējošo un vadošo sl āņu fizisko īpaš ību m ērī­ 
šanai pusvad ītāju sagatavju ražošanas proces ā vai LCD 
ražošanas proces ā 0 0  
9027 80 17 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  cits  
9027 80 91 00  – – – –  viskozimetri, porozimetri un dilatometri  0  0  
9027 80 93 00  – – – –  iek ārtas pusvad ītāju materi ālu vai LCD substr ātu, vai 
saist īto izol ējošo un vadošo sl āņu fizisko īpaš ību m ērī­ 
šanai pusvad ītāju sagatavju ražošanas proces ā vai LCD 
ražošanas proces ā 0 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/869
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9027 80 97 00  – – – –  cits  0  0  
9027 90  –  mikrotomi; da ļas un piederumi:  
9027 90 10 00  – –  mikrotomi  0  0  
– – da ļas un piederumi:  
9027 90 50 00  – – –  apar ātiem, kas min ēti apakšpoz īcij ās 9027 20–9027 80  0  0  
9027 90 80 00  – – –  mikrotomiem vai g āzu vai d ūmu analizatoriem  0  0  
9028  Saražot ās vai pat ērējam ās g āzes, š ķidruma vai elektr ības skai ­
tītāji, ieskaitot attiec īgos kalibr ējošos skait ītājus: 
9028 10 00 00  –  gāzes skait ītāji 0  0  
9028 20 00 00  –  šķidruma skait ītāji 0  0  
9028 30  –  elektr ības skait ītāji: 
– – mai ņstr āvai: 
9028 30 11 00  – – –  vienf āzes 0  0  
9028 30 19 00  – – –  daudzf āžu 10  3  
9028 30 90 00  – –  cits  5  3  
9028 90  –  da ļas un piederumi:  
9028 90 10 00  – –  elektr ības skait ītājiem  10  3  
9028 90 90 00  – –  cits  0  0  
9029  Apgriezienu m ērītāji, ieguves m ērītāji, taksometri, hodometri, 
pedometri un taml īdz īgas ier īces; spidometri un tahometri, 
izņemot tos, kas iek ļauti poz īcij ā 9014 vai 9015; stroboskopi:  
9029 10 00  –  apgriezienu m ērītāji, ieguves m ērītāji, taksometri, hodometri, 
pedometri un taml īdz īgas ier īces: 
9029 10 00 10  – –  elektriski vai elektroniski apgriezienu m ērītāji izmantošanai 
civilaj ā avi ācij ā 0,5 0  
9029 10 00 90  – –  cits  5  3  
9029 20  –  spidometri un tahometri; stroboskopi:  
– – spidometri un tahometri:  
9029 20 31  – – –  spidometri transportl īdzek ļiem:LV L 161/870 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9029 20 31 10  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
9029 20 31 90  – – – –  cits  0,5  0  
9029 20 38  – – –  cits  
9029 20 38 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5  0  
9029 20 38 90  – – – –  cits  5  3  
9029 20 90 00  – –  stroboskopi  5  3  
9029 90 00  –  da ļas un piederumi:  
9029 90 00 10  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
9029 90 00 30  – –  apgriezienu m ērītājiem, spidometriem un tahometriem, 
izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 0,5 0  
9029 90 00 90  – –  cits  5  3  
9030  Osciloskopi, spektrometri un citi instrumenti un apar āti elek ­
trisko lielumu m ērīšanai vai kontrolei, iz ņemot poz īcijas 9028 
ier īces; ier īces un aparat ūra α, β, γ, rentgena, kosmisk ā vai cita 
joniz ējoš ā starojuma m ērīšanai vai konstat ēšanai:  
9030 10 00 00  –  ier īces un aparat ūra joniz ējoš ā starojuma konstat ēšanai vai 
m ērīšanai  0 0  
9030 20  –  katodstaru osciloskopi un katodstaru oscilogr āfi: 
9030 20 10 00  – –  katodstaru  0  0  
9030 20 30 00  – –  cit ādi, ar re ģistr ācijas sist ēmu 0  0  
– – cits  
9030 20 91 00  – – –  elektronisk ās 0  0  
9030 20 99 00  – – –  cits  0  0  
– citas ier īces un aparat ūra sprieguma, str āvas, pretest ības vai 
jaudas m ērīšanai vai kontrolei:  
9030 31 00 00  – –  daudzfunkciju m ērapar āti bez re ģistr ācijas sist ēmas  0  0  
9030 32 00 00  – –  daudzfunkciju m ērapar āti ar re ģistr ācijas sist ēmu 0  0  
9030 33  – –  cit ādi, bez re ģistr ācijas sist ēmas  
9030 33 10 00  – – –  elektronisk ās 0  0  
– – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/871
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9030 33 91 00  – – – –  voltmetri  0  0  
9030 33 99 00  – – – –  cits  0  0  
9030 39 00 00  – –  cit ādi, ar re ģistr ācijas sist ēmu 0  0  
9030 40 00 00  –  citas ier īces un aparat ūra, kas īpaši paredz ēta elektrosakariem 
(piem ēram, š ķērskrop ļojumu, pastiprin ājuma, trauc ējumu 
koeficientu m ērītāji, psofometri)  0 0  
– cit ādas ier īces un iek ārtas:  
9030 82 00 00  – –  pusvad ītāju matri ču vai ier īču m ērīšanai vai p ārbaudei  0  0  
9030 84 00 00  – –  citas, ar re ģistr ācijas kontrolier īci 0  0  
9030 89  – –  cits  
9030 89 30 00  – – –  elektronisk ās 0  0  
9030 89 90 00  – – –  cits  0  0  
9030 90  –  da ļas un piederumi:  
9030 90 20 00  – –  iek ārtām, kas min ētas apakšpoz īcij ā 9030 82 00  0  0  
9030 90 85 00  – –  cits  0  0  
9031  M ērīšanas vai kontroles ier īces, pal īgier īces un iek ārtas, kas 
citur šaj ā noda ļā nav min ētas vai iek ļautas; profilprojektori:  
9031 10 00 00  –  meh ānisko da ļu balans ēšanas ier īces un meh ānismi  0  0  
9031 20 00 00  –  p ārbaudes stendi  0  0  
– cit ādas optisk ās ier īces un instrumenti:  
9031 41 00 00  – –  pusvad ītāju sagatavju vai ier īču p ārbaudei vai fotomasku vai 
rastra p ārbaudei, ko izmanto pusvad ītāju ier īču ražošan ā 0 0  
9031 49  – –  cits  
9031 49 10 00  – – –  profilprojektori  0  0  
9031 49 90 00  – – –  cits  0  0  
9031 80  –  cit ādi instrumenti, ier īces un iek ārtas:  
– – elektronisk ās:LV L 161/872 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  ģeometrisku lielumu noteikšanai vai kontrolei:  
9031 80 32 00  – – – –  pusvad ītāju sagatavju vai ier īču p ārbaudei vai fotomasku 
vai rastra p ārbaudei, ko izmanto pusvad ītāju ier īču ražo ­ 
šan ā 0 0  
9031 80 34 00  – – – –  cits  0  0  
9031 80 38 00  – – –  cits  0  0  
– – cits  
9031 80 91 00  – – –  ģeometrisku lielumu noteikšanai vai kontrolei  0  0  
9031 80 98 00  – – –  cits  0  0  
9031 90  –  da ļas un piederumi:  
9031 90 20 00  – –  apakšpoz īcijas 9031 41 00 00 aparat ūrai vai apakšpoz īcijas 
9031 49 90 00 optisk ās m ērīšanas kontroles ier īcēm un 
pal īgier īcēm pusvad ītāju sagatavju virsmas pies ārņojuma 
m ērīšanai  0 0  
9031 90 30 00  – –  apar ātiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 9031 80 32 00  0  0  
9031 90 85 00  – –  cits  0  0  
9032  Autom ātisk ās regul ēšanas vai vad ības ier īces un aparat ūra: 
9032 10  –  termostati:  
9032 10 20 00  – –  elektronisk ās 0  0  
– – cits  
9032 10 81 00  – – –  ar elektrisko palaides ier īci 0  0  
9032 10 89 00  – – –  cits  0  0  
9032 20 00 00  –  manostati  0  0  
– cit ādas ier īces un iek ārtas:  
9032 81 00 00  – –  hidraulisk ās vai pneimatisk ās 0  0  
9032 89 00 00  – –  cits  0  0  
9032 90 00 00  –  da ļas un piederumi  0  0  
9033 00 00 00  90. noda ļā min ēto maš īnu, ier īču, instrumentu vai aparat ūras 
da ļas un piederumi, kas citur šaj ā noda ļā nav min ēti vai 
ietverti  2 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/873
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
91 NODA ĻA 91 - PULKSTE ŅI UN TO DETA ĻAS 
9101  Rokas pulkste ņi, kabatas pulkste ņi un citi pulkste ņi, ieskaitot 
hronometrus, ar korpusu no d ārgmet āla vai met āla, kas 
pla ķēts ar d ārgmet ālu: 
– elektriski rokas pulkste ņi, ar ī ar iemont ētu hronometru:  
9101 11 00 00  – –  kam ir tikai meh āniskie r ādītāji 5  3  
9101 19 00 00  – –  cits  10  3  
– cit ādi rokas pulkste ņi, ar ī ar iemont ētu hronometru:  
9101 21 00 00  – –  ar autom ātisku uzvilkšanas meh ānismu  5  3  
9101 29 00 00  – –  cits  5  3  
– cits  
9101 91 00 00  – –  elektriskie  10  3  
9101 99 00 00  – –  cits  10  3  
9102  Rokas pulkste ņi, kabatas pulkste ņi un taml īdz īgi l īdzn ēsājami 
pulkste ņi, ieskaitot hronometrus, iz ņemot poz īcij ā 9101 
min ētos:  
– elektriski rokas pulkste ņi, ar ī ar iemont ētu hronometru:  
9102 11 00 00  – –  kam ir tikai meh āniskie r ādītāji 5  3  
9102 12 00 00  – –  kam ir tikai optiski elektroniskais r ādītājs 10  3  
9102 19 00 00  – –  cits  10  3  
– cit ādi rokas pulkste ņi, ar ī ar iemont ētu hronometru:  
9102 21 00 00  – –  ar autom ātisku uzvilkšanas meh ānismu  5  3  
9102 29 00 00  – –  cits  10  3  
– cits  
9102 91 00 00  – –  elektriskie  10  3  
9102 99 00 00  – –  cits  10  3  
9103  Stacion āri pulkste ņi ar l īdzn ēsājamo pulkste ņu meh ānismu, 
izņemot poz īcijas 9104 pulkste ņus:LV L 161/874 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9103 10 00 00  –  darbin āmi ar elektr ību 10  3  
9103 90 00 00  –  cits  10  3  
9104 00 00  Pane ļu pulkste ņi un taml īdz īgi pulkste ņi transportl īdzek ļiem, 
gaisa ku ģiem, kosmosa ku ģiem vai ku ģiem:  
9104 00 00 10  –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
9104 00 00 90  –  cits  15  3  
9105  Cit ādi pulkste ņi: 
– modin ātāji: 
9105 11 00 00  – –  elektriskie  10  3  
9105 19 00 00  – –  cits  10  3  
– sienas pulkste ņi: 
9105 21 00 00  – –  elektriskie  10  3  
9105 29 00 00  – –  cits  10  3  
– cits  
9105 91 00 00  – –  elektriskie  10  3  
9105 99  – –  cits  
9105 99 10 00  – – –  galda vai kam īna pulkste ņi 10  3  
9105 99 90 00  – – –  cits  10  3  
9106  Diennakts laika re ģistr ēšanas un laika interv ālu m ērīšanas, 
re ģistr ēšanas vai uzr ādīšanas apar āti, ar pulkste ņa meh ānismu 
vai sinhrono dzin ēju (piem ēram, darba laika re ģistratori, 
datuma un laika re ģistr ēšanas ier īces):  
9106 10 00 00  –  darba laika re ģistratori; datuma un laika re ģistr ēšanas ier īces 5  3  
9106 90  –  cits  
9106 90 10 00  – –  tehnolo ģisk ā procesa hronometri un taml īdz īgas ier īces 5  3  
9106 90 80 00  – –  cits  5  3  
9107 00 00 00  Laika sl ēdži ar pulksteni, pulkste ņa meh ānismu vai sinhrono 
dzin ēju 5 3  
9108  L īdzn ēsājamo pulkste ņu meh ānismi, sakomplekt ēti un samon ­
tēti: 
– darbin āmi ar elektr ību:LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/875
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9108 11 00 00  – –  kam ir tikai meh āniskie r ādītāji vai ier īce, kam var 
pievienot meh āniskos r ādītājus 10 3  
9108 12 00 00  – –  kam ir tikai optiski elektroniskais r ādītājs 10  3  
9108 19 00 00  – –  cits  10  3  
9108 20 00 00  –  ar autom ātisku uzvilkšanas meh ānismu  10  3  
9108 90 00 00  –  cits  10  3  
9109  Pulkste ņu meh ānismi, kas nav l īdzn ēsājami, komplekt ēti un 
samont ēti: 
– darbin āmi ar elektr ību: 
9109 11 00 00  – –  modin ātājiem  10  3  
9109 19 00  – –  cits  
9109 19 00 10  – – –  kuru platums vai diametrs nep ārsniedz 50 mm, izmanto ­ 
šanai civilaj ā avi ācij ā 1 0  
9109 19 00 90  – – –  cits  15  3  
9109 90 00  –  cits  
9109 90 00 10  – –  Kuru platums vai diametrs nep ārsniedz 50 mm, izmanto ­ 
šanai civilaj ā avi ācij ā 1 0  
9109 90 00 90  – –  cits  15  3  
9110  Nesamont ēti vai da ļēji samont ēti sakomplekt ēti pulkste ņmeh ā­
nismi; nenokomplekt ēti stacion āro vai l īdzn ēsājamo pulkste ņu 
meh ānismi, samont ēti; pulkste ņu vai rokas pulkste ņu meh ā­
nismu sagataves:  
– līdzn ēsājamiem pulkste ņiem:  
9110 11  – –  nesamont ēti vai da ļēji samont ēti veseli pulkste ņmeh ānismi 
(meh ānismu komplekti):  
9110 11 10 00  – – –  ar balansu un matatsperi  5  3  
9110 11 90 00  – – –  cits  5  3  
9110 12 00 00  – –  samont ēti nenokomplekt ēti pulkste ņmeh ānismi  5  3  
9110 19 00 00  – –  pulkste ņmeh ānismu sagataves  5  3  
9110 90 00 00  –  cits  5  3  
9111  L īdzn ēsājamo pulkste ņu korpusi un to deta ļas:LV L 161/876 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9111 10 00 00  –  korpusi no d ārgmet āla vai met āla, kas pla ķēts ar d ārgmet ālu 5  3  
9111 20 00 00  –  parast ā met āla korpusi, ar ī zelt īti vai sudraboti  5  3  
9111 80 00 00  –  cit ādi korpusi  5  3  
9111 90 00 00  –  da ļas 5  3  
9112  Korpusi stacion āriem pulkste ņiem un taml īdz īgi korpusi 
citiem š ās noda ļas izstr ādājumiem un to da ļas: 
9112 20 00 00  –  korpusi  5  3  
9112 90 00 00  –  da ļas 5  3  
9113  L īdzn ēsājamo pulkste ņu siksni ņas, lentes, rokasspr ādzes un to 
deta ļas: 
9113 10  –  no d ārgmet āla vai met āla, kas pla ķēts ar d ārgmet ālu: 
9113 10 10 00  – –  no d ārgmet āla 10  3  
9113 10 90 00  – –  no met āla, kas pla ķēts ar d ārgmet ālu 10  3  
9113 20 00 00  –  no parast ā met āla, ar ī zelt ītas vai sudrabotas  10  3  
9113 90  –  cits  
9113 90 10 00  – –  no ādas vai m āksl īgās ādas 10  3  
9113 90 80 00  – –  cits  10  3  
9114  Cit ādas pulkste ņu deta ļas: 
9114 10 00 00  –  atsperes, ieskaitot matatsperes  5  3  
9114 20 00 00  –  akme ņi 5  3  
9114 30 00 00  –  ciparn īcas 5  3  
9114 40 00 00  –  plates un tilti  5  3  
9114 90 00 00  –  cits  4  3  
92 NODA ĻA 92 - M ŪZIKAS INSTRUMENTI; TO DA ĻAS UN 
PIEDERUMI  
9201  Klavieres, ieskaitot meh ānisk ās klavieres; klaves īni un cit ādi 
stīgu tausti ņinstrumenti:  
9201 10  –  pian īni:LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/877
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9201 10 10 00  – –  jauni  10  3  
9201 10 90 00  – –  lietoti  5  0  
9201 20 00 00  –  fl īģeļi 5  0  
9201 90 00 00  –  cits  5  0  
9202  Cit ādi st īgu m ūzikas instrumenti (piem ēram, ģitāras, vijoles, 
arfas):  
9202 10  –  loci ņinstrumenti:  
9202 10 10 00  – –  vijoles  5  0  
9202 10 90 00  – –  cits  5  0  
9202 90  –  cits  
9202 90 30 00  – –  ģitāras 10  3  
9202 90 80 00  – –  cits  5  0  
[9203]  
[9204]  
9205  Cit ādi p ūšamie m ūzikas instrumenti (piem ēram, klarnetes, 
trompetes, taures, d ūdas):  
9205 10 00 00  –  met āla p ūšaminstrumenti  5  0  
9205 90  –  cits  
9205 90 10 00  – –  akordeoni un taml īdz īgi instrumenti  10  3  
9205 90 30 00  – –  mutes harmonikas  10  3  
9205 90 50 00  – –  tausti ņērģeles ar stabul ēm; harmoniji un taml īdz īgi taus ­
tiņinstrumenti ar met āla m ēlītēm 5 0  
9205 90 90 00  – –  cits  5  0  
9206 00 00 00  Sitamie m ūzikas instrumenti (piem ēram, bungas, ksilofoni, 
cimboles, kasta ņetes, marakasi)  5 0  
9207  M ūzikas instrumenti ar ska ņas to ņfrekvences elektrisko ģene ­
ratoru vai ska ņas elektrisko pastiprin ātāju (piem ēram, ērģeles, 
ģitāras, akordeoni):  
9207 10  –  tausti ņinstrumenti, iz ņemot akordeonus:  
9207 10 10 00  – –  ērģeles 5  0LV L 161/878 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9207 10 30 00  – –  digit ālās klavieres  5  0  
9207 10 50 00  – –  sintezatori  5  0  
9207 10 80 00  – –  cits  5  0  
9207 90  –  cits  
9207 90 10 00  – –  ģitāras 5  0  
9207 90 90 00  – –  cits  5  0  
9208  M ūzikas v ācel ītes, or ķestrioni, leijerkastes, meh āniski dziedoši 
putni, z āģi un citi m ūzikas instrumenti, kas nav ietverti 
nevien ā cit ā š ās noda ļas poz īcij ā; visu veidu m ānek ļsvilpes; 
svilpes, ragi un citi p ūšami sign ālinstrumenti:  
9208 10 00 00  –  m ūzikas v ācel ītes 5  0  
9208 90 00 00  –  cits  5  0  
9209  M ūzikas instrumentu da ļas (piem ēram, m ūzikas v ācel īšu 
meh ānismi) un piederumi (piem ēram, meh ānisko instrumentu 
kartes, diski un veltn īši); visu veidu metronomi, to ņdakšas un 
to ņstabules:  
9209 30 00 00  –  m ūzikas instrumentu st īgas 10  3  
– cits  
9209 91 00 00  – –  klavieru da ļas un piederumi  10  3  
9209 92 00 00  – –  da ļas un piederumi m ūzikas instrumentiem, kas min ēti 
poz īcij ā 9202  5 0  
9209 94 00 00  – –  da ļas un piederumi m ūzikas instrumentiem, kas min ēti 
poz īcij ā 9207  5 0  
9209 99  – –  cits  
9209 99 20 00  – – –  da ļas un piederumi m ūzikas instrumentiem, kas min ēti 
poz īcij ā 9205  5 0  
– – –  cits  
9209 99 40 00  – – – –  metronomi, to ņdakšas un to ņstabules  5  0  
9209 99 50 00  – – – –  m ūzikas v ācel īšu meh ānismi  5  0  
9209 99 70 00  – – – –  cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/879
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
XIX XIX SADA ĻA - IERO ČI UN MUN ĪCIJA; TO DA ĻAS UN 
PIEDERUMI  
93 NODA ĻA 93 - IERO ČI UN MUN ĪCIJA; TO DA ĻAS UN 
PIEDERUMI  
9301  Kaujas iero či, iz ņemot revolverus, pistoles un poz īcijas 9307 
iero čus: 
– artil ērijas iero či (piem ēram, lielgabali, haubices un m īnmet ē­
ji): 
9301 11 00 00  – –  pašg ājēji 5  0  
9301 19 00 00  – –  cits  5  0  
9301 20 00 00  –  reakt īvās prettanku šautenes; liesmumet ēji; gran ātmet ēji; 
torp ēdu palaišanas iek ārtas un taml īdz īgas palaišanas ier īces 5 0  
9301 90 00  –  cits  
9301 90 00 10  – –  pusautom ātisk ās gludstobrenes  5  0  
– – vītņstobra iero či: 
9301 90 00 21  – – –  ar br īvā aizsl ēga meh ānismu  5  0  
9301 90 00 22  – –  pusautom ātiskie  5  0  
9301 90 00 23  – – –  autom ātiskie  5  0  
9301 90 00 29  – – –  cits  5  0  
9301 90 00 30  – –  ložmet ēji 5  0  
– – maš īnpistoles:  
9301 90 00 41  – –  Tomsona maš īnpistoles  5  0  
9301 90 00 49  – – –  cits  5  0  
9301 90 00 90  – –  cits  5  0  
9302 00 00  revolveri un pistoles, iz ņemot poz īcij ā 9303 vai 9304 min ētos 
iero čus: 
9302 00 00 10  –  revolveri  5  0  
– vienstobra iero či: 
9302 00 00 21  – –  pusautom ātiskie  5  0  
9302 00 00 29  – –  cits  5  0LV L 161/880 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9302 00 00 30  –  daudzstobru iero či 5  0  
9303  Citi šaujamiero či un taml īdz īgas ier īces, ko darbina spr āgstošs 
lādiņš (piem ēram, med ību bises un sporta šautenes, pa stobru 
lādējami šaujamiero či, ra ķešpistoles un citas ier īces sign ālra ­ 
ķešu palaišanai, sal ūtpatronu pistoles un revolveri, kaušanas 
ier īces, auklas izšaušanas ier īces):  
9303 10 00 00  –  pa stobru l ādējamie šaujamiero či 10  3  
9303 20  –  cit ādas sporta, med ību vai sacens ību bises, ieskaitot bises un 
šautenes apvienojumus:  
9303 20 10  – –  gludstobra vienstobrenes:  
– – –  šautenes un karab īnes:  
9303 20 10 10  – – – –  ar zemstobra gareniski sl īdošo p ārlādēšanas sviru  10  3  
9303 20 10 20  – – – –  pusautom ātiskas  10  3  
9303 20 10 40  – – – –  cits  10  3  
9303 20 10 90  – – –  cits  10  3  
9303 20 95  – –  cits  
9303 20 95 10  – – –  daudzstobru šautenes un karab īnes, ar ī kombin ētie iero či 10  3  
9303 20 95 90  – – –  cits  10  3  
9303 30 00  –  cit ādas sporta, med ību vai sacens ību šautenes:  
9303 30 00 10  – –  viena š āviena  10  3  
9303 30 00 20  – –  pusautom ātiskas  10  3  
9303 30 00 90  – –  cits  10  3  
9303 90 00 00  –  cits  10  3  
9304 00 00 00  citi iero či (piem ēram, atsperes, pneimatisk ās vai g āzes bises un 
pistoles, steki), iz ņemot poz īcij ā 9307 min ētos 10 3  
9305  Da ļas un piederumi poz īciju 9301–9304 izstr ādājumiem:  
9305 10 00  –  revolveriem vai pistol ēm: 
9305 10 00 10  – –  šaušanas un patronu padeves/šaušanas meh ānismi  5  3  
9305 10 00 20  – –  rāmji un stobru k ārbas  5  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/881
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9305 10 00 30  – –  stobri  5  3  
9305 10 00 40  – –  patrontelpas nosl ēgšanas meh ānisma virzu ļi, spr ūdi un 
gāzes caurul ītes 5 3  
9305 10 00 50  – – –  magaz īnas un to da ļas 5  3  
9305 10 00 60  – –  ska ņas sl āpēšanas ier īces un to da ļas 5  3  
9305 10 00 70  – –  šaute ņu laides, spali un skavas  5  3  
9305 10 00 80  – –  magaz īnas (pisto ļu) un stobri (revolveru)  5  3  
9305 10 00 90  – –  cits  5  3  
– bis ēm vai šauten ēm, kas min ētas poz īcij ā 9303:  
9305 21 00 00  – –  bisu stobri  5  3  
9305 29 00  – –  cits  
9305 29 00 10  – –  šaušanas un patronu padeves/šaušanas meh ānismi  5  0  
9305 29 00 20  – –  rāmji un stobru k ārbas  5  0  
9305 29 00 30  – – –  vītņstobri  5  0  
9305 29 00 40  – –  patrontelpas nosl ēgšanas meh ānisma virzu ļi, spr ūdi un 
gāzes caurul ītes 5 0  
9305 29 00 50  – – –  magaz īnas un to da ļas 5  0  
9305 29 00 60  – –  ska ņas sl āpēšanas ier īces un to da ļas 5  0  
9305 29 00 70  – – –  liesmu sl āpētāji un to da ļas 5  0  
9305 29 00 80  – – –  patrontelpas nosl ēgšanas meh ānismi un to r āmji 5  0  
9305 29 00 90  – – –  cits  5  0  
– cits  
9305 91 00  – –  poz īcijas 9301 kaujas iero čiem:  
– – –  ložmet ējiem, maš īnpistol ēm, gludstobra un v ītņstobra 
iero čiem:  
9305 91 00 11  – – – –  šaušanas meh ānismi  5  0  
9305 91 00 12  – – – –  rāmji un stobru k ārbas  5  0  
9305 91 00 13  – – – –  stobri  5  0LV L 161/882 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9305 91 00 14  – – – –  patrontelpas nosl ēgšanas meh ānisma virzu ļi, drošin ātāji 
un g āzes caurul ītes 5 0  
9305 91 00 15  – – – –  magaz īnas un to da ļas 5  0  
9305 91 00 16  – – – –  ska ņas sl āpēšanas ier īces un to da ļas 5  0  
9305 91 00 17  – – –  liesmu sl āpētāji un to da ļas 5  0  
9305 91 00 18  – – –  patrontelpas nosl ēgšanas meh ānismi un to r āmji 5  0  
9305 91 00 90  – – –  cits  5  0  
9305 99 00 00  – –  cits  5  0  
9306  Bumbas, gran ātas, torp ēdas, m īnas, ra ķetes un taml īdz īga kara 
mun īcija un t ās da ļas; patronas un cita mun īcija un š āviņi un 
to da ļas, ieskaitot skrotis un patronu prapjus:  
– gludstobra šaujamiero ču patronas un to da ļas; gaisa šaute ņu 
šāviņi: 
9306 21 00 00  – –  patronas  10  3  
9306 29  – –  cits  
9306 29 40 00  – – –  čaulas  5  3  
9306 29 70 00  – – –  cits  10  3  
9306 30  –  cit ādas patronas un to da ļas: 
9306 30 10 00  – –  poz īcijas 9302 revolveriem un pistol ēm un poz īcijas 9301 
maš īnpistol ēm 5 3  
– – cits  
9306 30 30 00  – – –  kaujas iero čiem 5  0  
– – –  cits  
9306 30 91 00  – – – –  centr ēta uzsitiena patronas  10  3  
9306 30 93 00  – – – –  sānu uzsitiena patronas  5  3  
9306 30 97  – – – –  cits  
9306 30 97 10  – – – – –  patronas un taml īdz īgi r īki dz īvnieku hum ānas non ā­
vēšanas ier īcēm, k ā ar ī to da ļas 5 3  
9306 30 97 90  – – – – –  cits  10  3  
9306 90  –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/883
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9306 90 10 00  – –  milit ārām vajadz ībām 5  0  
9306 90 90 00  – –  cits  5  3  
9307 00 00 00  Zobeni, ma četes, durk ļi, š ķēpi un citi aukstie iero či un to 
da ļas, makstis un p ārvalki  10 3  
XX XX SADA ĻA - DAŽ ĀDI IZSTR ĀDĀJUMI  
94 NODA ĻA 94 - M ĒBELES; GULTAS PIEDERUMI, MATRA ČI, 
MATRA ČU PAMATI, POLSTER ĒJUMI UN TAML ĪDZ ĪGI 
PILD ĪTI M ĀJAS APR ĪKOJUMA IZSTR ĀDĀJUMI; LAMPAS 
UN APGAISMES PIEDERUMI, KAS CITUR NAV MIN ĒTI UN 
IEK ĻAUTI; IZGAISMOTAS IZK ĀRTNES, TABLO UN TAML Ī­
DZ ĪGI IZSTR ĀDĀJUMI; SALIEKAM ĀS B ŪVKONSTRUKCIJAS  
9401  S ēdek ļi (iz ņemot poz īcij ā 9402 min ētos), ar ī par gult ām 
pārveidojamie, un to da ļas: 
9401 10 00  –  gaisa ku ģu s ēdek ļi: 
9401 10 00 10  – –  bez ādas p ārkl ājuma, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1  0  
9401 10 00 90  – –  cits  0  0  
9401 20 00 00  –  meh ānisko transportl īdzek ļu s ēdek ļi 0  0  
9401 30  –  groz āmie s ēdek ļi ar regul ējamu augstumu:  
9401 30 10 00  – –  polster ēti, ar atzveltni un riten īšiem vai sliec ēm 0  0  
9401 30 90 00  – –  cits  0  0  
9401 40 00 00  –  sēdek ļi, kas p ārveidojami par gult ām, iz ņemot d ārza vai 
ce ļojuma kr ēslus 0 0  
– sēdek ļi no niedr ēm, l ūkiem, bambusa vai taml īdz īgiem mate ­
riāliem:  
9401 51 00 00  – –  no bambusa vai rotangpalmas  0  0  
9401 59 00 00  – –  cits  0  0  
– cit ādi s ēdek ļi, ar koka karkasu:  
9401 61 00 00  – –  polster ēti 0  0  
9401 69 00 00  – –  cits  0  0  
– cit ādi s ēdek ļi, ar met āla karkasu:  
9401 71 00 00  – –  polster ēti 0  0  
9401 79 00 00  – –  cits  0  0LV L 161/884 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9401 80 00 00  –  cit ādi s ēdek ļi 0  0  
9401 90  –  da ļas: 
9401 90 10 00  – –  gaisa ku ģos izmantojamiem s ēdek ļiem 0  0  
– – cits  
9401 90 30 00  – – –  no koka  0  0  
9401 90 80 00  – – –  cits  0  0  
9402  M ēbeles medic īnas, ķirur ģijas, zob ārstniec ības vai veterin ārijas 
vajadz ībām (piem ēram, oper āciju galdi, izmekl ēšanas galdi, 
slimn īcu gultas ar meh āniskiem piederumiem, zob ārstu kr ēsli); 
friz ētavu kr ēsli un taml īdz īgi kr ēsli, ko var groz īt, atg āzt vai 
pacelt; iepriekš min ēto izstr ādājumu da ļas: 
9402 10 00 00  –  zob ārstu, frizieru vai taml īdz īgi kr ēsli un to da ļas 0  0  
9402 90 00 00  –  cits  0  0  
9403  Cit ādas m ēbeles un to da ļas: 
9403 10  –  met āla m ēbeles birojiem:  
9403 10 10 00  – –  ras ēšanas galdi (iz ņemot poz īcij ā 9017 min ētos) 0  0  
– – cits  
– – –  augstum ā līdz 80 cm:  
9403 10 51 00  – – – –  rakst āmgaldi  0  0  
9403 10 59 00  – – – –  cits  0  0  
– – –  augst ākas par 80 cm:  
9403 10 91 00  – – – –  skapji ar durv īm, aizb īdņiem vai atv āžam ām plat ēm 0  0  
9403 10 93 00  – – – –  dokumentu skapji, kartot ēkas un cit ādi skapji ar atvilk ­
tn ēm 0 0  
9403 10 99 00  – – – –  cits  0  0  
9403 20  –  cit ādas met āla m ēbeles:  
9403 20 20 00  – –  gultas  0  0  
9403 20 80 00  – –  cits  0  0  
9403 30  –  koka m ēbeles birojiem:  
– – augstum ā līdz 80 cm:LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/885
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9403 30 11 00  – – –  rakst āmgaldi  0  0  
9403 30 19 00  – – –  cits  0  0  
– – augst ākas par 80 cm:  
9403 30 91 00  – – –  skapji ar durv īm, aizb īdņiem vai atv āžam ām plat ēm; 
dokumentu skapji, kartot ēkas un cit ādi skapji ar atvilk ­
tn ēm 0 0  
9403 30 99 00  – – –  cits  0  0  
9403 40  –  koka m ēbeles virtuv ēm: 
9403 40 10 00  – –  virtuves m ēbe ļu komplekti  0  0  
9403 40 90 00  – –  cits  0  0  
9403 50 00 00  –  koka m ēbeles gu ļamistab ām 0  0  
9403 60  –  cit ādas koka m ēbeles:  
9403 60 10 00  – –  koka m ēbeles ēdamistab ām un dz īvojam ām istab ām 0  0  
9403 60 30 00  – –  koka m ēbeles veikaliem  0  0  
9403 60 90 00  – –  cit ādas koka m ēbeles  0  0  
9403 70 00 00  –  plastmasas m ēbeles  0  0  
– M ēbeles no citiem materi āliem, ieskaitot no niedr ēm, l ūkām, 
bambusa vai taml īdz īgiem materi āliem:  
9403 81 00 00  – –  no bambusa vai rotangpalmas  0  0  
9403 89 00 00  – –  cits  0  0  
9403 90  –  da ļas: 
9403 90 10 00  – –  no met āla 0  0  
9403 90 30 00  – –  koka  0  0  
9403 90 90 00  – –  no citiem materi āliem  0  0  
9404  Matra ču pamatnes; gultas piederumi un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi (piem ēram, matra či, segas, vat ētas segas, d ūnu segas, 
dīvānspilveni, pufi un spilveni) ar atsper ēm vai pild īti ar 
jebkuru materi ālu, vai no porainas gumijas vai plastmasas, 
ar ī apvilkti:  
9404 10 00 00  –  matra ču pamatnes  10  3  
– matra či:LV L 161/886 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9404 21  – –  no porain ās gumijas vai plastmasas, apvilkti vai neapvilkti:  
9404 21 10 00  – – –  no gumijas  10  3  
9404 21 90 00  – – –  no plastmasas  10  3  
9404 29  – –  no citiem materi āliem:  
9404 29 10 00  – – –  atsperu matra či 10  3  
9404 29 90 00  – – –  cits  10  3  
9404 30 00 00  –  gu ļammaisi  10  3  
9404 90  –  cits  
9404 90 10 00  – –  ar d ūnu vai spalvu pild ījumu  10  3  
9404 90 90 00  – –  cits  10  3  
9405  Lampas un apgaismes piederumi, ieskaitot prožektorus, star ­
mešus un to da ļas, kas citur nav min ētas un iek ļautas; izgais ­
motas izk ārtnes, tablo un taml īdz īgi izstr ādājumi, kuros 
iemont ēts stacion ārs gaismas avots, to da ļas, kas citur nav 
min ētas: 
9405 10  –  lustras un p ārējie griestu vai sienas elektrisk ās apgaismes 
ier īces, iz ņemot t ādas, ko izmanto atkl ātu sabiedrisko vietu 
vai brauktuvju apgaismošanai:  
– – no plastmasas:  
9405 10 21  – – –  paredz ēti kv ēlspuldz ēm 
9405 10 21 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 3  0  
9405 10 21 90  – – – –  cits  5  0  
9405 10 28  – – –  cits  
9405 10 28 10  – – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 3  0  
9405 10 28 90  – – – –  cits  5  0  
9405 10 30 00  – –  no keramikas materi āliem  5  0  
9405 10 50 00  – –  no stikla  5  0  
– – no citiem materi āliem:  
9405 10 91  – – –  paredz ēti kv ēlspuldz ēm: 
9405 10 91 10  – – – –  no parast ā met āla vai plastmasas, izmantošanai civilaj ā 
avi ācij ā 3 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/887
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9405 10 91 90  – – – –  cits  5  0  
9405 10 98  – – –  cits  
9405 10 98 10  – – – –  no parast ā met āla vai plastmasas, izmantošanai civilaj ā 
avi ācij ā 3 0  
9405 10 98 90  – – – –  cits  5  0  
9405 20  –  elektrisk ās galda lampas, naktslampas vai st āvlampas:  
– – no plastmasas:  
9405 20 11 00  – – –  paredz ētas kv ēlspuldz ēm 10  3  
9405 20 19 00  – – –  cits  10  3  
9405 20 30 00  – –  no keramikas materi āliem  10  3  
9405 20 50 00  – –  no stikla  10  3  
– – no citiem materi āliem:  
9405 20 91 00  – – –  paredz ētas kv ēlspuldz ēm 10  3  
9405 20 99 00  – – –  cits  10  3  
9405 30 00 00  –  gaismek ļi, ko izmanto Ziemassv ētku egl ītēm 10  3  
9405 40  –  cit ādas elektrisk ās lampas un apgaismes piederumi:  
9405 40 10 00  – –  starmeši un prožektori  5  0  
– – cits  
– – –  no plastmasas:  
9405 40 31 00  – – – –  paredz ēti kv ēlspuldz ēm 5  0  
9405 40 35 00  – – – –  paredz ēti cauru ļveida dienasgaismas lamp ām 5  0  
9405 40 39 00  – – – –  cits  5  0  
– – –  no citiem materi āliem:  
9405 40 91 00  – – – –  paredz ēti kv ēlspuldz ēm 5  0  
9405 40 95 00  – – – –  paredz ēti cauru ļveida dienasgaismas lamp ām 5  0  
9405 40 99 00  – – – –  cits  5  0  
9405 50 00 00  –  neelektrisk ās lampas un apgaismes piederumi  10  3  
9405 60  –  izgaismotas izk ārtnes, tablo un taml īdz īgi izstr ādājumi:LV L 161/888 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9405 60 20  – –  no plastmasas:  
9405 60 20 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 3  0  
9405 60 20 90  – – –  cits  5  0  
9405 60 80  – –  no citiem materi āliem:  
9405 60 80 10  – – –  izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 3  0  
9405 60 80 10  – – –  cits  5  0  
– da ļas: 
9405 91  – –  no stikla:  
– – –  izstr ādājumi elektriskaj ām apgaismes ier īcēm (iz ņemot 
starmešus un prožektorus):  
9405 91 11 00  – – – –  sl īpēts stikls, piltuvveida un lodveida abaž ūri, pilienpie ­
kari ņi, ziedveida deta ļas, piekari ņi un taml īdz īgi izstr ā­
dājumi lustru greznošanai  10 3  
9405 91 19 00  – – – –  cit ādi (piem ēram, gaismas izklied ētāji, griestu plafoni, 
abaž ūri, ieskaitot ziedpumpura veida un sf ēriskos)  10 3  
9405 91 90 00  – – –  cits  10  3  
9405 92 00  – –  no plastmasas:  
9405 92 00 10  – – –  apakšpoz īcij ā 9405 10 vai 9405 60 min ēto izstr ādājumu 
da ļas, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 5 0  
9405 92 00 90  – – –  cits  10  3  
9405 99 00  – –  cits  
9405 99 00 10  – – –  apakšpoz īcij ā 9405 10 vai 9405 60 min ēto izstr ādājumu 
da ļas no parast ā met āla, izmantošanai civilaj ā avi ācij ā 1 0  
9405 99 00 90  – – –  cits  10  3  
9406 00  Saliekam ās b ūvkonstrukcijas:  
9406 00 11 00  –  p ārvietojamas m ājas 5  0  
– cits  
9406 00 20 00  – –  koka  5  0  
– – no dzelzs vai t ērauda:  
9406 00 31 00  – – –  siltumn īcas 5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/889
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9406 00 38 00  – – –  cits  5  0  
9406 00 80 00  – –  no citiem materi āliem  5  0  
95 NODA ĻA 95 - ROTA ĻLIETAS, SP ĒLES UN SPORTA PIEDE ­
RUMI; TO DA ĻAS UN PIEDERUMI  
[9501]  
[9502]  
9503 00  –  B ērniem paredz ēti braucamr īki ar rite ņiem (piem ēram, tr īs­
rite ņi, skrejrati, ped āļautomobi ļi); le ļļu rati ņi: 
9503 00 10 00  –  le ļļu rati ņi 0  0  
lelles cilv ēka izskat ā: 
9503 00 21 00  – –  lelles, ar ī ap ģērbtas  0  0  
9503 00 29 00  – –  da ļas un piederumi  0  0  
9503 00 30 00  –  elektriskie rota ļu vilcieni ar slied ēm, sign āliem un citiem 
piederumiem; m ērog ā samazin āti saliekamie mode ļi, ar ī ar 
piedzi ņu 0 0  
– cit ādi konstruktori un rota ļlietas b ūvēšanai:  
9503 00 35 00  – –  no plastmasas  0  0  
9503 00 39 00  – –  no citiem materi āliem  0  0  
– rota ļlietas dz īvnieku vai citu b ūtņu izskat ā: 
9503 00 41 00  – –  pild ītas 0  0  
9503 00 49 00  – –  cits  0  0  
9503 00 55 00  –  rota ļu m ūzikas instrumenti un ier īces 0  0  
– saliekamie att ēli: 
9503 00 61 00  – –  koka  0  0  
9503 00 69 00  – –  cits  0  0  
9503 00 70 00  –  cit ādas rota ļlietas komplektos  0  0  
– cit ādas rota ļlietas un mode ļi ar ieb ūvētu motoru:  
9503 00 75 00  – –  no plastmasas  0  0  
9503 00 79 00  – –  no citiem materi āliem  0  0LV L 161/890 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– cits  
9503 00 81 00  – –  rota ļu iero či 0  0  
9503 00 85 00  – – – –  lietie minimode ļi no met āla: 0  0  
– – cits  
9503 00 95 00  – – –  no plastmasas  0  0  
9503 00 99 00  – – –  cits  0  0  
9504  Izstr ādājumi savies īgām sp ēlēm, galda vai istabas sp ēles, 
ieskaitot meh āniski darbin āmas, biljarda galdi, galdi laimes 
sp ēlēm un autom ātiskas ķeg ļu iek ārtas:  
9504 10 00 00  –  videosp ēles, kur ām izmanto televizoru  0  0  
9504 20  –  izstr ādājumi un piederumi biljardam:  
9504 20 10 00  – –  biljarda galdi (ar k ājām vai bez t ām) 0  0  
9504 20 90 00  – –  cits  0  0  
9504 30  –  cit ādas sp ēles, ko iedarbina ar mon ētām, banknot ēm (pap īra 
naudu), diskiem vai citiem l īdz īgiem izstr ādājumiem, 
izņemot ķeg ļu iek ārtas:  
9504 30 10 00  – –  sp ēles ar ekr ānu 0  0  
– – citas sp ēles: 
9504 30 30 00  – – –  fliperi  0  0  
9504 30 50 00  – – –  cits  0  0  
9504 30 90 00  – –  deta ļas 0  0  
9504 40 00 00  –  sp ēļu k ārtis 0  0  
9504 90  –  cits  
9504 90 10 00  – –  elektrisko rota ļautomobi ļu sac īkšu komplekti  0  0  
9504 90 90 00  – –  cits  0  0  
9505  Karnev āla un citi sv ētku un izklaides izstr ādājumi, ieskaitot 
priekšmetus burvju m ākslas un triku r ādīšanai:  
9505 10  –  izstr ādājumi Ziemassv ētkiem:  
9505 10 10 00  – –  no stikla  0  0  
9505 10 90 00  – –  no citiem materi āliem  0  0  
9505 90 00 00  –  cits  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/891
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9506  Vingrošanas, vieglatl ētikas, smagatl ētikas, citu sporta veidu 
(ieskaitot galda tenisu), br īvā dab ā sp ēlējamo sp ēļu r īki un 
invent ārs, kas citur šaj ā noda ļā nav min ēts; peldbaseini un 
rota ļu baseini:  
– sl ēpes un cit āds sl ēpošanas invent ārs: 
9506 11  – –  sl ēpes:  
9506 11 10 00  – – –  tūrisma sl ēpes 10  3  
– – –  sl ēpes nobraucieniem:  
9506 11 21 00  – – – –  monosl ēpes un sniega d ēļi 10  3  
9506 11 29 00  – – – –  cits  10  3  
9506 11 80 00  – – –  cit ādas sl ēpes 10  3  
9506 12 00 00  – –  sl ēpju stiprin ājumi  10  3  
9506 19 00 00  – –  cits  10  3  
– ūdenssl ēpes, s ērfinga d ēļi, v ējdēļi, cit āds ūdenssporta inven ­
tārs: 
9506 21 00 00  – –  vējdēļi 10  3  
9506 29 00 00  – –  cits  10  3  
– golfa n ūjas un cit ādi golfa piederumi:  
9506 31 00 00  – –  n ūju komplekti  5  0  
9506 32 00 00  – –  bumbi ņas 10  3  
9506 39  – –  cits  
9506 39 10 00  – – –  golfa n ūju da ļas 5  0  
9506 39 90 00  – – –  cits  5  0  
9506 40  –  galda tenisa galds un invent ārs: 
9506 40 10 00  – –  raketes, bumbi ņas un t īkli 10  3  
9506 40 90 00  – –  cits  10  3  
– tenisa, badmintona vai taml īdz īgas raketes, ar ī bez st īgām: 
9506 51 00 00  – –  tenisa raketes, ar ī bez st īgām 10  3  
9506 59 00 00  – –  cits  20  5LV L 161/892 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– bumbas un bumbi ņas, iz ņemot golfa un galda tenisa bumbi ­ 
ņas: 
9506 61 00 00  – –  tenisa bumbi ņas 10  3  
9506 62  – –  piep ūšamas bumbas:  
9506 62 10 00  – – –  no ādas 20  5  
9506 62 90 00  – – –  cits  20  5  
9506 69  – –  cits  
9506 69 10 00  – – –  kriketa bumbi ņas un polo bumbas  10  3  
9506 69 90 00  – – –  cits  10  3  
9506 70  –  slidas un skritu ļslidas, ieskaitot slidz ābakus ar piestiprin ātām 
slid ām vai skritu ļslid ām: 
9506 70 10 00  – –  slidas  10  3  
9506 70 30 00  – –  skritu ļslidas  10  3  
9506 70 90 00  – –  da ļas un piederumi  10  3  
– cits  
9506 91  – –  fizisku vingrin ājumu, vingrošanas, vieglatl ētikas un smagat ­
lētikas r īki un invent ārs: 
9506 91 10 00  – – –  regul ējami trenažieri  10  3  
9506 91 90 00  – – –  cits  10  3  
9506 99  – –  cits  
9506 99 10 00  – – –  kriketa un polo invent ārs, iz ņemot bumbas  10  3  
9506 99 90 00  – – –  cits  10  3  
9507  Makš ķeres, āķi un citi makš ķer ēšanas r īki; zivju t īkli ņi, t īkli 
taure ņu ķeršanai un taml īdz īgi t īkli; m ānek ļi putnu atl ējumu 
veid ā (iz ņemot poz īcij ā 9208 vai 9705 min ētos) un taml īdz īgi 
med ību vai šaušanas piederumi:  
9507 10 00 00  –  makš ķeres un spiningi  10  3  
9507 20  –  makš ķer āķi, ar pavadi ņām vai bez t ām: 
9507 20 10 00  – –  makš ķerāķi bez pavadi ņām 10  3  
9507 20 90 00  – –  cits  10  3  
9507 30 00 00  –  makš ķerauklas spoles  10  3  
9507 90 00 00  –  cits  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/893
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9508  Karuse ļi, š ūpoles, šautuves un citas atrakcijas; ce ļojošie cirki, 
ce ļojoš ās zv ērn īcas; ce ļojošie te ātri: 
9508 10 00 00  –  ce ļojošie cirki un ce ļojoš ās zv ērn īcas 10  3  
9508 90 00 00  –  cits  10  3  
96 NODA ĻA 96 - DAŽ ĀDI IZSTR ĀDĀJUMI  
9601  Apstr ādāts zilo ņkauls, kauls, bru ņurupu ča bru ņas, ragi, briežu 
ragi, kora ļļi, perlamutrs un cit ādi dz īvnieku izcelsmes materi āli 
griešanai un izstr ādājumi no šiem materi āliem (ieskaitot 
veidn ēs darin ātus izstr ādājumus):  
9601 10 00 00  –  apstr ādāts zilo ņkauls un t ā izstr ādājumi  10  3  
9601 90  –  cits  
9601 90 10 00  – –  apstr ādāti kora ļļi (dabiskie vai aglomer ētie) un kora ļļu 
izstr ādājumi  10 3  
9601 90 90 00  – –  cits  10  3  
9602 00 00 00  Apstr ādāti augu vai miner ālu materi āli griešanai un izstr ādā­
jumi no šiem materi āliem; veidn ētie vai grieztie izstr ādājumi 
no vaska, stear īna, dabiskajiem sve ķiem vai dabisk ā kau čuka, 
veidošanas past ām un cit ādi veidn ētie vai grieztie izstr ādājumi, 
kas citur nav min ēti un iek ļauti; apstr ādāts nesaciet ējis želat īns 
(iz ņemot želat īnu, kas min ēts poz īcij ā 3503) un izstr ādājumi 
no nesaciet ējuša želat īna 10 3  
9603  Slotas, sukas (ieskaitot sukas, kas ir meh ānismu, ier īču vai 
transportl īdzek ļu da ļas), ar roku darbin āmi meh āniskie 
bezmotora gr īdas t īrītāji, beržam ās sukas, spalvu slotas un 
putek ļu sloti ņas; zari un saiš ķi, kas sagatavoti slotu vai suku 
izgatavošanai; kr āsot āju spilventi ņi un veltn īši; gumijas skr āpji 
(iz ņemot rull īšu veida skr āpjus):  
9603 10 00 00  –  slotas no zariem vai citiem augu materi āliem, kas sasieti 
kop ā, ar k ātu vai bez t ā 5 0  
– zobu sukas, sk ūšanas oti ņas, matu sukas, nagu sukas, 
skropstu birst ītes, cit ādas sukas ķerme ņa kopšanai, ieskaitot 
sukas, kas ir ier īču sast āvda ļas: 
9603 21 00 00  – –  zobu sukas, tais skait ā sukas zobu prot ēzēm 5  0  
9603 29  – –  cits  
9603 29 30 00  – – –  Matu sukas  5  0  
9603 29 80  – – –  cits  
9603 29 80 10  – – – –  sk ūšanas oti ņas 10  3LV L 161/894 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9603 29 80 90  – – – –  cits  5  0  
9603 30  –  m ākslinieku otas, oti ņas rakst īšanai un oti ņas kosm ētikas 
līdzek ļu uzkl āšanai:  
9603 30 10 00  – –  m ākslinieku otas un oti ņas rakst īšanai  5  0  
9603 30 90 00  – –  oti ņas kosm ētikas l īdzek ļu uzkl āšanai  5  0  
9603 40  –  kr āsot āju otas, otas l īmes kr āsas un lakas uzkl āšanai vai 
taml īdz īgas otas (iz ņemot apakšpoz īcij ā 9603 30 min ētās); 
kr āsot āju spilventi ņi un veltn īši: 
9603 40 10 00  – –  kr āsot āju otas, otas l īmes kr āsas un lakas uzkl āšanai vai 
taml īdz īgas otas  10 3  
9603 40 90 00  – –  kr āsot āju spilventi ņi un veltn īši 5  0  
9603 50 00 00  –  cit ādas sukas, kas ir meh ānismu, ier īču vai transportl īdzek ļu 
da ļas 10 3  
9603 90  –  cits  
9603 90 10 00  – –  meh ānisk ās bezmotora sukas gr īdu kopšanai  5  0  
– – cits  
9603 90 91 00  – – –  slotas ielu slauc īšanai; m ājsaimniec ībā izmantojamas 
slotas un sukas, ieskaitot apavu un dr ēbju sukas; sukas 
dz īvnieku kopšanai  5 0  
9603 90 99 00  – – –  cits  5  0  
9604 00 00 00  Rokas sieti  10  3  
9605 00 00 00  Ce ļojuma komplekti, ko izmanto personiskai higi ēnai, š ūšanai, 
dr ēbju vai apavu t īrīšanai  10 3  
9606  Pogas, spiedpogas, spraudpogas, pogu veidnes un citas šo 
izstr ādājumu da ļas; pogu sagataves:  
9606 10 00 00  –  spiedpogas, spraudpogas un to da ļas 5  0  
– pogas:  
9606 21 00 00  – –  no plastmasas, bez tekstilmateri āla p ārkl ājuma  5  0  
9606 22 00 00  – –  no parast ā met āla, bez tekstilmateri āla p ārkl ājuma  10  3  
9606 29 00 00  – –  cits  10  3  
9606 30 00 00  –  pogu veidnes un citas pogu da ļas; pogu sagataves  10  3  
9607  R āvējsl ēdz ēji un to da ļas: 
– rāvējsl ēdz ēji:LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/895
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9607 11 00 00  – –  ar parast ā met āla zobiem  10  3  
9607 19 00 00  – –  cits  10  3  
9607 20  –  da ļas: 
9607 20 10 00  – –  no parast ā met āla, ieskaitot šauras sloksnes ar piestiprin ā­
tiem parast ā met āla zobiem  10 3  
9607 20 90 00  – –  cits  10  3  
9608  Lod īšu pildspalvas; rakst āmie un mar ķieri ar filca vai cita 
poraina materi āla smaili; pildspalvas un taml īdz īgi rakst āmpie ­
derumi; kop ēšanas spalvas; pildz īmu ļi ar spiežot vai skr ūvējot 
izb īdāmu serdi; spalvask āti, z īmu ļturi un taml īdz īgas preces; to 
deta ļas (ar ī uzga ļi un piespraudes), iz ņemot t ās, kas iek ļautas 
poz īcij ā 9609:  
9608 10  –  lod īšu pildspalvas:  
9608 10 10 00  – –  ar tinti (pastu)  10  3  
– – cits  
9608 10 30 00  – – –  kam korpuss vai uzgalis ir no d ārgmet āla vai velm ēta 
dārgmet āla 10 3  
– – –  cits  
9608 10 91 00  – – – –  ar main āmu serdeni  10  3  
9608 10 99 00  – – – –  cits  10  3  
9608 20 00 00  –  rakst āmie un mar ķieri ar filca vai cita poraina materi āla 
smaili  10 3  
– pildspalvas un taml īdz īgi rakst āmie:  
9608 31 00 00  – –  pildspalvas ras ēšanai ar tušu  10  3  
9608 39  – –  cits  
9608 39 10 00  – – –  kam korpuss vai uzgalis ir no d ārgmet āla vai velm ēta 
dārgmet āla 10 3  
9608 39 90 00  – – –  cits  10  3  
9608 40 00 00  –  pildz īmu ļi ar spiežot vai skr ūvējot izb īdāmu serdi  10  3  
9608 50 00 00  –  div ās vai vair ākās iepriekš ējās apakšpoz īcij ās min ēto izstr ā­
dājumu komplekti  10 3  
9608 60  –  lod īšu pildspalvu atk ārtoti uzpild āmie serde ņi, kas sast āv no 
smailes ar lod īti un baloni ņa ar tinti (pastu):  
9608 60 10 00  – –  ar tinti (pastu)  10  3LV L 161/896 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9608 60 90 00  – –  cits  10  3  
– cits  
9608 91 00 00  – –  rakst āmspalvas un rakst āmspalvu smailes  10  3  
9608 99  – –  cits  
9608 99 20 00  – – –  no met āla 10  3  
9608 99 80 00  – – –  cits  10  3  
9609  Z īmu ļi (iz ņemot poz īcij ā 9608 min ētos), kr āsu z īmu ļi, grifeles, 
paste ļi, ogles z īmu ļi, rakst īšanas vai z īm ēšanas kr ītiņi, dr ēb­
nieku kr ītiņi: 
9609 10  –  zīmu ļi un kr āsu z īmu ļi ar serdi ciet ā apvalk ā: 
9609 10 10 00  – –  ar graf īta serdi  10  3  
9609 10 90 00  – –  cits  10  3  
9609 20 00 00  –  melnas vai kr āsainas z īmu ļu serdes  10  3  
9609 90  –  cits  
9609 90 10 00  – –  paste ļi un ogles z īmu ļi 10  3  
9609 90 90 00  – –  cits  10  3  
9610 00 00 00  Š īfera t āfeles un t āfeles rakst īšanai vai z īm ēšanai, ar ī ier ām ētas 10  3  
9611 00 00 00  Spiedogi dat ēšanai, aizz īmogošanai vai numur ēšanai un taml ī­
dz īgas ier īces (ieskaitot ier īces eti ķešu druk āšanai vai mar ķē­
juma iespiešanai), kas paredz ētas darbam ar roku; lik ņi rokas 
salikumam un rokas druk āšanas ier īces ar š ādiem lik ņiem 10 3  
9612  Rakst āmmaš īnu lentes vai taml īdz īgas lentes, pies ūcin ātas ar 
tinti vai cit ādi apstr ādātas nospiedumu ieg ūšanai, spol ēs, 
kaset ēs vai bez t ām; z īmogspilveni, ar tinti pies ūcin āti vai 
nepies ūcin āti, k ārbi ņās vai bez t ām: 
9612 10  –  lentes:  
9612 10 10 00  – –  no plastmasas  10  3  
9612 10 20 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām, šaur ākas par 30 mm, past āvīgi 
ieliekamas plastmasas vai met āla kaset ēs un izmantojamas 
autom ātiskaj ās rakst āmmaš īnās, autom ātisk ās datu 
apstr ādes iek ārtās un cit ās maš īnās 10 3  
9612 10 80 00  – –  cits  10  3  
9612 20 00 00  –  zīmogspilveni  10  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/897
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9613  Š ķiltavas un citi aizdedzin ātāji, ieskaitot meh āniskus un elek ­
triskus, to deta ļas, iz ņemot kramus un daktis:  
9613 10 00 00  –  ar g āzi darbin āmas kabatas š ķiltavas, kas nav atk ārtoti uzpil ­
dāmas  5 0  
9613 20  –  ar g āzi darbin āmas, atk ārtoti uzpild āmas kabatas š ķiltavas:  
9613 20 10 00  – –  ar elektrisku aizdedzi  10  3  
9613 20 90 00  – –  ar cit ādu aizdedzi  10  3  
9613 80 00  –  cit ādas š ķiltavas:  
9613 80 00 10  – –  galda š ķiltavas  10  3  
– – cits  
9613 80 00 91  – – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
9613 80 00 99  – – –  cits  10  3  
9613 90 00  –  da ļas: 
9613 90 00 10  – –  meh ānisko transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai 0  0  
9613 90 00 90  – –  cits  10  3  
9614 00  P īpes (ieskaitot p īpju galvi ņas), un cig āru vai cigarešu iemuši, 
un to da ļas: 
9614 00 10 00  –  koka vai sak ņu pirmsagataves p īpju izgatavošanai  10  3  
9614 00 90 00  –  cits  10  3  
9615  Ķemmes, matuspr ādzes un taml īdz īgi izstr ādājumi; matadatas, 
spraud ītes, matu ru ļļi un taml īdz īgi izstr ādājumi, iz ņemot 
poz īcij ā 8516 min ētos, un to da ļas: 
– matu ķemmes un taml īdz īgi izstr ādājumi:  
9615 11 00 00  – –  no ciet ā kau čuka vai plastmasas  10  3  
9615 19 00 00  – –  cits  10  3  
9615 90 00 00  –  cits  10  3  
9616  Smaržu un taml īdz īgi ķerme ņa kopšanas l īdzek ļu izsmidzin ā­
tāji, to uzga ļi un galvi ņas; p ūdersloti ņas un s ūkļi kosm ētikas 
vai ķerme ņa kopšanas l īdzek ļu uzkl āšanai:  
9616 10  –  smaržu izsmidzin ātāji un taml īdz īgi ķerme ņa kopšanas 
līdzek ļu izsmidzin ātāji, to uzga ļi un galvi ņas:LV L 161/898 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9616 10 10 00  – –  ķerme ņa kopšanas l īdzek ļu izsmidzin ātāji 10  3  
9616 10 90 00  – –  uzga ļi un galvi ņas 10  3  
9616 20 00 00  –  p ūdersloti ņas un s ūkļi kosm ētikas vai ķerme ņa kopšanas 
līdzek ļu uzkl āšanai  10 3  
9617 00  Termosi un cit ādi vakuuma trauki, sakomplekt ēti ar korpu ­
siem; to da ļas (iz ņemot stikla kolbas):  
– termosi un cit ādi vakuuma trauki samont ētā veid ā, kuru 
tilpums:  
9617 00 11 00  – –  nep ārsniedz 0,75 l  10  3  
9617 00 19 00  – –  p ārsniedz 0,75 l  10  3  
9617 00 90 00  –  da ļas (iz ņemot stikla kolbas)  10  3  
9618 00 00 00  Dr ēbnieku manekeni un taml īdz īgi izstr ādājumi; autom āti un 
citi kust īgi priekšmeti un fig ūras skatlogu dekor ēšanai  10 3  
XXI XXI SADA ĻA - M ĀKSLAS DARBI, KOLEKCIJU PRIEKŠMETI 
UN SENLIETAS  
97 NODA ĻA 97 - M ĀKSLAS DARBI, KOLEKCIJU PRIEKŠMETI 
UN SENLIETAS  
9701  Gleznas, z īm ējumi un paste ļi, kas veidoti tikai ar roku, 
izņemot z īm ējumus, kas min ēti poz īcij ā 4906, un citus ar 
roku apgleznotus vai izgreznotus r ūpniec ības izstr ādājumus; 
kol āžas un taml īdz īgi dekori:  
9701 10 00 00  –  gleznas, z īm ējumi un paste ļi 0  0  
9701 90 00 00  –  cits  0  0  
9702 00 00 00  Ori ģin ālgrav īras, estampi un litogr āfijas  0  0  
9703 00 00 00  Ori ģin ālskulpt ūras un statuetes no jebkura materi āla 0  0  
9704 00 00 00  Pastmarkas vai z īmogmarkas, apz īmogotas aploksnes, pirm ās 
dienas aploksnes, aploksnes un pastkartes ar marku un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi, izlietoti vai nelietoti, iz ņemot poz īcij ā 
4907 min ētos 0 0  
9705 00 00 00  Kolekcijas un kolekciju priekšmeti, kas izraisa interesi no 
zoolo ģijas, bot ānikas, mineralo ģijas, anatomijas, v ēstures, 
arheolo ģijas, paleontolo ģijas, etnogr āfijas vai numism ātikas 
viedok ļa 0 0  
9706 00 00 00  Senlietas, kas vec ākas par 100 gadiem  0  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/899
Eiropas Savien ības tarifu saraksti  
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
I I SADA ĻA - DZ ĪVI DZ ĪVNIEKI; DZ ĪVNIEKU IZCELSMES 
PRODUKTI  
01 NODA ĻA 01 - DZ ĪVI DZ ĪVNIEKI  
0101  Dz īvi zirgi, ēze ļi, m ūļi un zirg ēze ļi 
0101 10  –  tīršķirnes vaislas lopi  
0101 10 10  – –  zirgi  Atbr īvots  0  
0101 10 90  – –  Cits  7,7  0  
0101 90  –  Cits  
– – zirgi  
0101 90 11  – – –  kaušanai  Atbr īvots  0  
0101 90 19  – – –  Cits  11,5  0  
0101 90 30  – –  ēze ļi 7,7  0  
0101 90 90  – –  m ūļi un zirg ēze ļi 10,9  0  
0102  Dz īvi liellopi  
0102 10  –  tīršķirnes vaislas lopi  
0102 10 10  – –  teles (govis l īdz pirmajai atnešan ās reizei)  Atbr īvots  0  
0102 10 30  – –  govis  Atbr īvots  0  
0102 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
0102 90  –  Cits  
– – m ājlopu sugas  
0102 90 05  – – –  ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 80 kg  10,2 + 
93,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 80 kg, bet ne vair āk k ā 
160 kg  
0102 90 21  – – – –  kaušanai  10,2 + 
93,1 EUR/ 
100 kg/net  0LV L 161/900 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0102 90 29  – – – –  Cits  10,2 + 
93,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 160 kg, bet ne vair āk k ā 
300 kg  
0102 90 41  – – – –  kaušanai  10,2 + 
93,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0102 90 49  – – – –  Cits  10,2 + 
93,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 300 kg  
– – – –  teles (govis l īdz pirmajai atnešan ās reizei)  
0102 90 51  – – – – –  kaušanai  10,2 + 
93,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0102 90 59  – – – – –  Cits  10,2 + 
93,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  govis  
0102 90 61  – – – – –  kaušanai  10,2 + 
93,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0102 90 69  – – – – –  Cits  10,2 + 
93,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  Cits  
0102 90 71  – – – – –  kaušanai  10,2 + 
93,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0102 90 79  – – – – –  Cits  10,2 + 
93,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0102 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
0103  Dz īvas c ūkas 
0103 10 00  –  tīršķirnes vaislas lopi  Atbr īvots  0  
– CitsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/901
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0103 91  – –  ar virsmas bl īvumu maz āk nek ā 50 kg  
0103 91 10  – – –  m ājlopu sugas  41,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0103 91 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0103 92  – –  ar virsmas bl īvumu 50 kg vai vair āk 
– – –  m ājlopu sugas  
0103 92 11  – – – –  siv ēnm ātes, kas vismaz vienreiz atnesuš ās, kuru svars ir 
vismaz 160 kg  35,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0103 92 19  – – – –  Cits  41,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0103 92 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0104  Dz īvas aitas un kazas  
0104 10  –  aitas  
0104 10 10  – –  tīršķirnes vaislas lopi  Atbr īvots  0  
– – Cits  
0104 10 30  – – –  jēri (l īdz 1 gada vecumam)  80,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0104 10 80  – – –  Cits  80,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0104 20  –  kazas  
0104 20 10  – –  tīršķirnes vaislas lopi  3,2  0  
0104 20 90  – –  Cits  80,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0105  Dz īvi m ājputni, t.i., vistas, p īles, zosis, t ītari un p ērļu visti ņas 
– ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 185 g  
0105 11  – –  vistas  
– – –  cilts vistu un vaislas vistu c āļi 
0105 11 11  – – – –  dējējvistas  52 EUR/ 
1 000 p/st  0 
0105 11 19  – – – –  Cits  52 EUR/ 
1 000 p/st  0 
– – –  CitsLV L 161/902 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0105 11 91  – – – –  dējējvistas  52 EUR/ 
1 000 p/st  0 
0105 11 99  – – – –  Cits  52 EUR/ 
1 000 p/st  0 
0105 12 00  – –  tītari 152 EUR/ 
1 000 p/st  0 
0105 19  – –  Cits  
0105 19 20  – – –  zosis  152 EUR/ 
1 000 p/st  0 
0105 19 90  – – –  p īles un p ērļu visti ņas 52 EUR/ 
1 000 p/st  0 
– Cits  
0105 94 00  – –  vistas  20,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
0105 99  – –  Cits  
0105 99 10  – – –  p īles 32,3 EUR/ 
100 kg/net  0 
0105 99 20  – – –  zosis  31,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
0105 99 30  – – –  tītari 23,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
0105 99 50  – – –  p ērļu visti ņas 34,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0106  Citi dz īvi dz īvnieki  
– zīdītāji 
0106 11 00  – –  prim āti Atbr īvots  0  
0106 12 00  – –  va ļi, delf īni un c ūkdelf īni (va ļveid īgo k ārtas z īdītāji); laman ­
tīni un j ūrasgovis (j ūrassir ēnu k ārtas z īdītāji) Atbr īvots  0  
0106 19  – –  Cits  
0106 19 10  – – –  m ājas truši  3,8  0  
0106 19 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0106 20 00  –  rāpu ļi (ieskaitot čūskas un j ūras bru ņurupu čus) Atbr īvots  0  
– putniLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/903
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0106 31 00  – –  pl ēsīgie putni  Atbr īvots  0  
0106 32 00  – –  papagai ļveid īgie (ieskaitot papagai ļus, mazos papagai ļus, 
makao papagai ļus un kakadu)  Atbr īvots  0  
0106 39  – –  Cits  
0106 39 10  – – –  baloži  6,4  0  
0106 39 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0106 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
02 NODA ĻA 02 - GA ĻA UN ĒDAMI GA ĻAS SUBPRODUKTI  
0201  Svaiga vai dzesin āta liellopu ga ļa 
0201 10 00  –  lieme ņi un puslieme ņi 12,8 + 
176,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0201 20  –  cit ādi neatkauloti izcirt ņi 
0201 20 20  – –  rekonstru ējam ā lieme ņa ceturtda ļas 12,8 + 
176,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0201 20 30  – –  nesadal ītas vai sadal ītas priekš ējās ceturtda ļas 12,8 + 
141,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0201 20 50  – –  nesadal ītas vai sadal ītas paka ļējās lieme ņa ceturtda ļas 12,8 + 
212,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0201 20 90  – –  Cits  12,8 + 
265,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0201 30 00  –  bezkaula izcirt ņi 12,8 + 
303,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0202  Sald ēta liellopu ga ļa 
0202 10 00  –  lieme ņi un puslieme ņi 12,8 + 
176,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0202 20  –  cit ādi neatkauloti izcirt ņiLV L 161/904 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0202 20 10  – –  rekonstru ējam ā lieme ņa ceturtda ļas 12,8 + 
176,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0202 20 30  – –  nesadal ītas vai sadal ītas priekš ējās ceturtda ļas 12,8 + 
141,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0202 20 50  – –  nesadal ītas vai sadal ītas paka ļējās lieme ņa ceturtda ļas 12,8 + 
221,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0202 20 90  – –  Cits  12,8 + 
265,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0202 30  –  bezkaula izcirt ņi 
0202 30 10  – –  lieme ņa priekš ējās ceturtda ļas, veselas vai sacirstas ne vair āk 
kā piecos gabalos, kuras katra ir atseviš ķs gabals; rekons ­
tru ējam ā lieme ņa ceturtda ļas divos blokos, no kuriem vien ā 
ir lieme ņa priekš ējā ceturtda ļa - vesela vai sacirsta ne vair āk 
kā piecos gabalos, un otr ā - paka ļējā ceturtda ļa vien ā 
gabal ā, iz ņemot fileju  12,8 + 
221,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0202 30 50  – –  pakr ūtes gabali, pleca gabali un kr ūšu gabali  12,8 + 
221,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0202 30 90  – –  Cits  12,8 + 
304,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
liellopiem (12 000 t 
neto svara)  
0203  Svaiga, dzesin āta vai sald ēta c ūkga ļa 
– svaigs vai dzesin āts 
0203 11  – –  lieme ņi un puslieme ņi 
0203 11 10  – – –  m ājas c ūku 53,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara) + tarifu 
likmes papildu kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
0203 11 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0203 12  – –  šķiņķi, ple či un to izcirt ņi, ar kauliem  
– – –  m ājas c ūku 
0203 12 11  – – – –  šķiņķi un to izcirt ņi 77,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/905
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0203 12 19  – – – –  ple či un to izcirt ņi 60,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara) + tarifu 
likmes papildu kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
0203 12 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0203 19  – –  Cits  
– – –  m ājas c ūku 
0203 19 11  – – – –  priekš ējās da ļas un to izcirt ņi 60,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara) + tarifu 
likmes papildu kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
0203 19 13  – – – –  garie muguras gabali un to izcirt ņi ar kauliem  86,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
0203 19 15  – – – –  vēderda ļas (caurauguš ās) un to izcirt ņi 46,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara) + tarifu 
likmes papildu kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
– – – –  Cits  
0203 19 55  – – – – –  atkaulota  86,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
0203 19 59  – – – – –  Cits  86,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara) + tarifu 
likmes papildu kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
0203 19 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– sald ēti 
0203 21  – –  lieme ņi un puslieme ņi 
0203 21 10  – – –  m ājas c ūku 53,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara) + tarifu 
likmes papildu kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)LV L 161/906 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0203 21 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0203 22  – –  šķiņķi, ple či un to izcirt ņi, ar kauliem  
– – –  m ājas c ūku 
0203 22 11  – – – –  šķiņķi un to izcirt ņi 77,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
0203 22 19  – – – –  ple či un to izcirt ņi 60,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara) + tarifu 
likmes papildu kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
0203 22 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0203 29  – –  Cits  
– – –  m ājas c ūku 
0203 29 11  – – – –  priekš ējās da ļas un to izcirt ņi 60,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara) + tarifu 
likmes papildu kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
0203 29 13  – – – –  garie muguras gabali un to izcirt ņi ar kauliem  86,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
0203 29 15  – – – –  vēderda ļas (caurauguš ās) un to izcirt ņi 46,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara) + tarifu 
likmes papildu kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
– – – –  Cits  
0203 29 55  – – – – –  atkaulota  86,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
0203 29 59  – – – – –  Cits  86,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara) + tarifu 
likmes papildu kvota 
cūkām (20 000 t 
neto svara)  
0203 29 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/907
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0204  Svaiga, dzesin āta vai sald ēta kazu un aitu ga ļa 
0204 10 00  –  svaigi vai atdzes ēti j ēru lieme ņi un puslieme ņi 12,8 + 
171,3 EUR/ 
100 kg/net  0 
– cit āda svaiga vai dzesin āta aitas ga ļa 
0204 21 00  – –  lieme ņi un puslieme ņi 12,8 + 
171,3 EUR/ 
100 kg/net  0 
0204 22  – –  cit ādi neatkaulotie izcirt ņi 
0204 22 10  – – –  īsās lieme ņa priekš ējās ceturtda ļas 12,8 + 
119,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
0204 22 30  – – –  muguras gabali un/vai paka ļgali 12,8 + 
188,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0204 22 50  – – –  kājas 12,8 + 
222,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ait ām (1 500–2 250 
t neto svara) (  1 ) 
0204 22 90  – – –  Cits  12,8 + 
222,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ait ām (1 500–2 250 
t neto svara) (  1 ) 
0204 23 00  – –  atkaulota  12,8 + 
311,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ait ām (1 500–2 250 
t neto svara) (  1 ) 
0204 30 00  –  sald ēti j ēru lieme ņi un puslieme ņi 12,8 + 
128,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
– cit āda sald ēta aitas ga ļa 
0204 41 00  – –  lieme ņi un puslieme ņi 12,8 + 
128,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
0204 42  – –  cit ādi neatkaulotie izcirt ņi 
0204 42 10  – – –  īsās lieme ņa priekš ējās ceturtda ļas 12,8 + 
90,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0204 42 30  – – –  muguras gabali un/vai paka ļgali 12,8 + 
141,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ait ām (1 500–2 250 
t neto svara) (  1 )LV L 161/908 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0204 42 50  – – –  kājas 12,8 + 
167,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ait ām (1 500–2 250 
t neto svara) (  1 ) 
0204 42 90  – – –  Cits  12,8 + 
167,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ait ām (1 500–2 250 
t neto svara) (  1 ) 
0204 43  – –  atkaulota  
0204 43 10  – – –  jēru 12,8 + 
234,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ait ām (1 500–2 250 
t neto svara) (  1 ) 
0204 43 90  – – –  Cits  12,8 + 
234,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ait ām (1 500–2 250 
t neto svara) (  1 ) 
0204 50  –  kazas ga ļa 
– – svaiga vai dzesin āta 
0204 50 11  – – –  lieme ņi un puslieme ņi 12,8 + 
171,3 EUR/ 
100 kg/net  0 
0204 50 13  – – –  īsās lieme ņa priekš ējās ceturtda ļas 12,8 + 
119,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
0204 50 15  – – –  muguras gabali un/vai paka ļgali 12,8 + 
188,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0204 50 19  – – –  kājas 12,8 + 
222,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  Cits  
0204 50 31  – – – –  neatkauloti izcirt ņi 12,8 + 
222,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0204 50 39  – – – –  bezkaula izcirt ņi 12,8 + 
311,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – sald ēta 
0204 50 51  – – –  lieme ņi un puslieme ņi 12,8 + 
128,8 EUR/ 
100 kg/net  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/909
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0204 50 53  – – –  īsās lieme ņa priekš ējās ceturtda ļas 12,8 + 
90,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0204 50 55  – – –  muguras gabali un/vai paka ļgali 12,8 + 
141,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0204 50 59  – – –  kājas 12,8 + 
167,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  Cits  
0204 50 71  – – – –  neatkauloti izcirt ņi 12,8 + 
167,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0204 50 79  – – – –  bezkaula izcirt ņi 12,8 + 
234,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0205 00  Svaiga, dzesin āta vai sald ēta zirgu, ēze ļu, m ūļu vai zirg ēze ļu 
ga ļa 
0205 00 20  –  svaigs vai dzesin āts 5,1  0  
0205 00 80  –  sald ēti 5,1  0  
0206  Svaigi, atdzes ēti vai sald ēti liellopu, c ūku, aitu, kazu, zirgu, 
ēze ļu, m ūļu vai zirg ēze ļu subprodukti  
0206 10  –  svaigi vai atdzes ēti liellopu subprodukti  
0206 10 10  – –  farmaceitisku produktu ražošanai  Atbr īvots  0  
– – Cits  
0206 10 95  – – –  diafragmas biez ā da ļa un pl ānā da ļa 12,8 + 
303,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
0206 10 98  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– sald ēti liellopu subprodukti  
0206 21 00  – –  m ēles Atbr īvots  0  
0206 22 00  – –  aknas  Atbr īvots  0  
0206 29  – –  Cits  
0206 29 10  – – –  farmaceitisku produktu ražošanai  Atbr īvots  0  
– – –  CitsLV L 161/910 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0206 29 91  – – – –  diafragmas biez ā da ļa un pl ānā da ļa 12,8 + 
304,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0206 29 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0206 30 00  –  svaigi vai atdzes ēti c ūku subprodukti  Atbr īvots  0  
– sald ēti c ūku subprodukti  
0206 41 00  – –  aknas  Atbr īvots  0  
0206 49 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
0206 80  –  cit ādi svaigi vai atdzes ēti subprodukti  
0206 80 10  – –  farmaceitisku produktu ražošanai  Atbr īvots  0  
– – Cits  
0206 80 91  – – –  zirgu, ēze ļu, m ūļu un zirg ēze ļu 6,4  0  
0206 80 99  – – –  aitu un kazu  Atbr īvots  0  
0206 90  –  cit ādi sald ēti subprodukti  
0206 90 10  – –  farmaceitisku produktu ražošanai  Atbr īvots  0  
– – Cits  
0206 90 91  – – –  zirgu, ēze ļu, m ūļu un zirg ēze ļu 6,4  0  
0206 90 99  – – –  aitu un kazu  Atbr īvots  0  
0207  Poz īcijas 0105 m ājputnu ga ļa un subprodukti, svaigi, atdzes ēti 
vai sald ēti 
– vistas  
0207 11  – –  nesadal ītas, svaigas vai dzesin ātas 
0207 11 10  – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, ar galvu un k ājām, t.s. “83 % c āļi” 26,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0207 11 30  – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, bet ar kaklu, 
sirdi, akn ām un ku ņģi, t.s. “70 % c āļi” 29,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 11 90  – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām un bez kakla, 
sirds, akn ām un ku ņģa, t.s. “65 % c āļi”, vai cit ādas 32,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 12  – –  nesadal ītas, sald ētasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/911
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 12 10  – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, bet ar kaklu, 
sirdi, akn ām un ku ņģi, t.s. “70 % c āļi” 29,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000-20 000 t 
neto svara) (  1 ) + 
tarifu likmes papildu 
kvota m ājputniem 
(20 000 t neto svara)  
0207 12 90  – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām un bez kakla, 
sirds, akn ām un ku ņģa, t.s. “65 % c āļi”, vai cit ādas 32,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000-20 000 t 
neto svara) (  1 ) + 
tarifu likmes papildu 
kvota m ājputniem 
(20 000 t neto svara)  
0207 13  – –  gabali un subprodukti, svaigi vai atdzes ēti 
– – –  gabali  
0207 13 10  – – – –  bezkaula  102,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – –  neatkauloti  
0207 13 20  – – – – –  puses vai ceturtda ļas 35,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 13 30  – – – – –  veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  26,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 13 40  – – – – –  muguras, kakli ņi, muguras kop ā ar kakli ņiem, astes un 
sp ārnu gali  18,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0207 13 50  – – – – –  kr ūtiņas un to gabali  60,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 13 60  – – – – –  kājas un to gabali  46,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 13 70  – – – – –  Cits  100,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  subprodukti  
0207 13 91  – – – –  aknas  6,4  0  
0207 13 99  – – – –  Cits  18,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 )LV L 161/912 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 14  – –  sald ēti gabali un subprodukti  
– – –  gabali  
0207 14 10  – – – –  bezkaula  102,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – –  neatkauloti  
0207 14 20  – – – – –  puses vai ceturtda ļas 35,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 14 30  – – – – –  veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  26,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 14 40  – – – – –  muguras, kakli ņi, muguras kop ā ar kakli ņiem, astes un 
sp ārnu gali  18,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0207 14 50  – – – – –  kr ūtiņas un to gabali  60,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 14 60  – – – – –  kājas un to gabali  46,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 14 70  – – – – –  Cits  100,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  subprodukti  
0207 14 91  – – – –  aknas  6,4  0  
0207 14 99  – – – –  Cits  18,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– tītari 
0207 24  – –  nesadal ītas, svaigas vai dzesin ātas 
0207 24 10  – – –  nopl ūkti un iz ķidāti, bez galvas un k ājām, bet ar kaklu, 
sirdi, akn ām un ku ņģi, t.s. “80 % t ītari”  34 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 24 90  – – –  nopl ūkti un iz ķidāti, bez galvas un k ājām, ar ī bez kakla, 
sirds, akn ām un ku ņģa, t.s. “73 % t ītari”, vai cit ādi 37,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/913
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 25  – –  nesadal ītas, sald ētas 
0207 25 10  – – –  nopl ūkti un iz ķidāti, bez galvas un k ājām, bet ar kaklu, 
sirdi, akn ām un ku ņģi, t.s. “80 % t ītari”  34 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 25 90  – – –  nopl ūkti un iz ķidāti, bez galvas un k ājām, ar ī bez kakla, 
sirds, akn ām un ku ņģa, t.s. “73 % t ītari”, vai cit ādi 37,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 26  – –  gabali un subprodukti, svaigi vai atdzes ēti 
– – –  gabali  
0207 26 10  – – – –  bezkaula  85,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – –  neatkauloti  
0207 26 20  – – – – –  puses vai ceturtda ļas 41 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 26 30  – – – – –  veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  26,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 26 40  – – – – –  muguras, kakli ņi, muguras kop ā ar kakli ņiem, astes un 
sp ārnu gali  18,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0207 26 50  – – – – –  kr ūtiņas un to gabali  67,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – – –  kājas un to gabali  
0207 26 60  – – – – – –  stilbi ņi un to gabali  25,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 26 70  – – – – – –  Cits  46 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 26 80  – – – – –  Cits  83 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  subprodukti  
0207 26 91  – – – –  aknas  6,4  0LV L 161/914 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 26 99  – – – –  Cits  18,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 27  – –  sald ēti gabali un subprodukti  
– – –  gabali  
0207 27 10  – – – –  bezkaula  85,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – –  neatkauloti  
0207 27 20  – – – – –  puses vai ceturtda ļas 41 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 27 30  – – – – –  veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  26,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 27 40  – – – – –  muguras, kakli ņi, muguras kop ā ar kakli ņiem, astes un 
sp ārnu gali  18,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0207 27 50  – – – – –  kr ūtiņas un to gabali  67,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – – –  kājas un to gabali  
0207 27 60  – – – – – –  stilbi ņi un to gabali  25,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 27 70  – – – – – –  Cits  46 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 27 80  – – – – –  Cits  83 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  subprodukti  
0207 27 91  – – – –  aknas  6,4  0  
0207 27 99  – – – –  Cits  18,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– p īles, zosis vai p ērļu visti ņasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/915
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 32  – –  nesadal ītas, svaigas vai dzesin ātas 
– – –  p īļu 
0207 32 11  – – – –  nopl ūktas, notecin ātas, bez zarn ām, bet ne ķidātas, ar 
galvu un k ājām, t.s. “85 % p īles” 38 EUR/ 
100 kg/net  0 
0207 32 15  – – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, bet ar 
kaklu, sirdi, akn ām un ku ņģi, t.s. “70 % p īles” 46,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 32 19  – – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām un bez 
kakla, sirds, akn ām un ku ņģa, t.s. “63 % p īles”, vai cit ā­
das 51,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  zosu  
0207 32 51  – – – –  nopl ūktas, notecin ātas, ne ķidātas, ar galvu un k ājām, t.s. 
“82 % zosis”  45,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 32 59  – – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, ar kaklu, 
sirdi, akn ām un ku ņģi vai bez šiem org āniem, t s. “75 % 
zosis”, vai cit ādas 48,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 32 90  – – –  p ērļu visti ņas 49,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 33  – –  nesadal ītas, sald ētas 
– – –  p īļu 
0207 33 11  – – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, bet ar 
kaklu, sirdi, akn ām un ku ņģi, t.s. “70 % p īles” 46,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 33 19  – – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām un bez 
kakla, sirds, akn ām un ku ņģa, t.s. “63 % p īles”, vai cit ā­
das 51,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  zosu  
0207 33 51  – – – –  nopl ūktas, notecin ātas, ne ķidātas, ar galvu un k ājām, t.s. 
“82 % zosis”  45,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0207 33 59  – – – –  nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, ar kaklu, 
sirdi, akn ām un ku ņģi vai bez šiem org āniem, t s. “75 % 
zosis”, vai cit ādas 48,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 )LV L 161/916 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 33 90  – – –  p ērļu visti ņas 49,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 34  – –  tauk ās aknas, svaigas vai dzesin ātas 
0207 34 10  – – –  zosu  Atbr īvots  0  
0207 34 90  – – –  p īļu Atbr īvots  0  
0207 35  – –  cit ādi, svaigi vai atdzes ēti 
– – –  gabali  
– – – –  bezkaula  
0207 35 11  – – – – –  zosu  110,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 35 15  – – – – –  p īļu un p ērļu visti ņu 128,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – –  neatkauloti  
– – – – –  puses vai ceturtda ļas 
0207 35 21  – – – – – –  p īļu 56,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 35 23  – – – – – –  zosu  52,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 35 25  – – – – – –  p ērļu visti ņu 54,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 35 31  – – – – –  veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  26,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 35 41  – – – – –  muguras, kakli ņi, muguras kop ā ar kakli ņiem, astes un 
sp ārnu gali  18,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – – –  kr ūtiņas un to gabali  
0207 35 51  – – – – – –  zosu  86,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/917
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 35 53  – – – – – –  p īļu un p ērļu visti ņu 115,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – – –  kājas un to gabali  
0207 35 61  – – – – – –  zosu  69,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 35 63  – – – – – –  p īļu un p ērļu visti ņu 46,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 35 71  – – – – –  zosu un p īļu lieme ņi 66 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 35 79  – – – – –  Cits  123,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  subprodukti  
0207 35 91  – – – –  aknas, iz ņemot tauk ās aknas  6,4  0  
0207 35 99  – – – –  Cits  18,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 36  – –  cits, sald ēti 
– – –  gabali  
– – – –  bezkaula  
0207 36 11  – – – – –  zosu  110,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 36 15  – – – – –  p īļu un p ērļu visti ņu 128,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – –  neatkauloti  
– – – – –  puses vai ceturtda ļas 
0207 36 21  – – – – – –  p īļu 56,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 )LV L 161/918 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 36 23  – – – – – –  zosu  52,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 36 25  – – – – – –  p ērļu visti ņu 54,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0207 36 31  – – – – –  veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  26,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 36 41  – – – – –  muguras, kakli ņi, muguras kop ā ar kakli ņiem, astes un 
sp ārnu gali  18,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – – –  kr ūtiņas un to gabali  
0207 36 51  – – – – – –  zosu  86,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 36 53  – – – – – –  p īļu un p ērļu visti ņu 115,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – – –  kājas un to gabali  
0207 36 61  – – – – – –  zosu  69,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 36 63  – – – – – –  p īļu un p ērļu visti ņu 46,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0207 36 71  – – – – –  zosu un p īļu lieme ņi 66 EUR/ 
100 kg/net  0 
0207 36 79  – – – – –  Cits  123,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  subprodukti  
– – – –  aknas  
0207 36 81  – – – – –  zosu tauk ās aknas  Atbr īvots  0  
0207 36 85  – – – – –  p īļu tauk ās aknas  Atbr īvots  0  
0207 36 89  – – – – –  Cits  6,4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/919
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0207 36 90  – – – –  Cits  18,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0208  Cit āda svaiga, dzesin āta vai sald ēta ga ļa un ga ļas subprodukti  
0208 10  –  trušu vai za ķu 
0208 10 10  – –  m ājas trušu  6,4  0  
0208 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
0208 30 00  –  prim ātu 9  0  
0208 40  –  va ļu, delf īnu un c ūkdelf īnu (va ļveid īgo k ārtas z īdītāju); 
lamant īnu un j ūrasgovju (j ūrassir ēnu k ārtas z īdītāju) 
0208 40 10  – –  va ļu ga ļa 6,4  0  
0208 40 90  – –  Cits  9  0  
0208 50 00  –  rāpu ļu (ieskaitot čūskas un j ūras bru ņurupu čus) 9  0  
0208 90  –  Cits  
0208 90 10  – –  m ājas baložu  6,4  0  
0208 90 30  – –  med ījumu, iz ņemot trušus vai za ķus Atbr īvots  0  
0208 90 55  – –  ro ņu ga ļa 6,4  0  
0208 90 60  – –  zieme ļbriežu  9  0  
0208 90 70  – –  varžu k ājiņas 6,4  0  
0208 90 95  – –  Cits  9  0  
0209 00  Nep ārstr ādāti vai nekaus ēti, svaigi, atdzes ēti, sald ēti, s ālīti, s ālī­
jum ā, ž āvēti vai k ūpin āti c ūku tauki bez liesuma un m ājputnu 
tauki  
– cūku spe ķis 
0209 00 11  – –  svaigs, atdzes ēts, sald ēts, s ālīts vai s ālījum ā 21,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
0209 00 19  – –  žāvēts vai k ūpin āts 23,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
0209 00 30  –  cūku tauki, iz ņemot apakšpoz īcij ā 0209 00 11 vai 
0209 00 19 min ētos 12,9 EUR/ 
100 kg/net  0LV L 161/920 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0209 00 90  –  m ājputnu tauki  41,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210  S ālīta, s ālījum ā, ž āvēta vai k ūpin āta ga ļa un ga ļas subprodukti; 
pārtikas miltu izstr ādājumi un p ārtikas izstr ādājumi no ga ļas 
vai ga ļas subproduktiem  
– cūkga ļa 
0210 11  – –  šķiņķi, ple či un to izcirt ņi, ar kauliem  
– – –  m ājas c ūku 
– – – –  sālīti vai s ālījum ā 
0210 11 11  – – – – –  šķiņķi un to izcirt ņi 77,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 11 19  – – – – –  ple či un to izcirt ņi 60,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  žāvēti vai k ūpin āti 
0210 11 31  – – – – –  šķiņķi un to izcirt ņi 151,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 11 39  – – – – –  ple či un to izcirt ņi 119 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 11 90  – – –  Cits  15,4  0  
0210 12  – –  vēderda ļas (caurauguš ās) un to izcirt ņi 
– – –  m ājas c ūku 
0210 12 11  – – – –  sālīti vai s ālījum ā 46,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 12 19  – – – –  žāvēti vai k ūpin āti 77,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 12 90  – – –  Cits  15,4  0  
0210 19  – –  Cits  
– – –  m ājas c ūku 
– – – –  sālīti vai s ālījum ā 
0210 19 10  – – – – –  bekona s āni vai puslieme ņi bez š ķiņķa (spenseri)  68,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 19 20  – – – – –  3/4 puslieme ņi vai vidu či 75,1 EUR/ 
100 kg/net  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/921
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0210 19 30  – – – – –  priekš ējās da ļas un to izcirt ņi 60,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 19 40  – – – – –  muguras gabali un to izcirt ņi 86,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 19 50  – – – – –  Cits  86,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  žāvēti vai k ūpin āti 
0210 19 60  – – – – –  priekš ējās da ļas un to izcirt ņi 119 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 19 70  – – – – –  muguras gabali un to izcirt ņi 149,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – – –  Cits  
0210 19 81  – – – – – –  bezkaula  151,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 19 89  – – – – – –  Cits  151,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 19 90  – – –  Cits  15,4  0  
0210 20  –  liellopu ga ļa 
0210 20 10  – –  neatkaulota  15,4 + 
265,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 20 90  – –  atkaulota  15,4 + 
303,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
– cit ādi, ieskaitot p ārtikas miltu izstr ādājumi un p ārtikas izstr ā­
dājumi no ga ļas vai ga ļas subproduktirm  
0210 91 00  – –  prim ātu 15,4  0  
0210 92 00  – –  va ļu, delf īnu un c ūkdelf īnu (va ļveid īgo k ārtas z īdītāju); 
lamant īnu un j ūrasgovju (j ūrassir ēnu k ārtas z īdītāju) 15,4  0  
0210 93 00  – –  rāpu ļu (ieskaitot čūskas un j ūras bru ņurupu čus) 15,4  0  
0210 99  – –  Cits  
– – –  ga ļa 
0210 99 10  – – – –  sālīta, s ālījum ā vai ž āvēta zirgu ga ļa 6,4  0LV L 161/922 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – – –  aitu un kazu  
0210 99 21  – – – – –  neatkaulota  222,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 99 29  – – – – –  atkaulota  311,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 99 31  – – – –  zieme ļbriežu  15,4  0  
0210 99 39  – – – –  Cits  130 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  subprodukti  
– – – –  m ājas c ūku 
0210 99 41  – – – – –  aknas  64,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 99 49  – – – – –  Cits  47,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  liellopu  
0210 99 51  – – – – –  diafragmas biez ā da ļa un pl ānā da ļa 15,4 + 
303,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
0210 99 59  – – – – –  Cits  12,8  0  
0210 99 60  – – – –  aitu un kazu  15,4  0  
– – – –  Cits  
– – – – –  m ājputnu aknas  
0210 99 71  – – – – – –  tauk ās zosu vai p īļu aknas, s ālītas vai s ālījum ā Atbr īvots  0  
0210 99 79  – – – – – –  Cits  6,4  0  
0210 99 80  – – – – –  Cits  15,4  0  
0210 99 90  – – –  ga ļas vai ga ļas subproduktu milti  15,4 + 
303,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
03 NODA ĻA 03 - ZIVIS UN V ĒŽVEID ĪGIE, M ĪKSTMIEŠI UN CITI 
ŪDENS BEZMUGURKAULNIEKI  
0301  Dz īvas zivisLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/923
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0301 10  –  dekorat īvās zivis  
0301 10 10  – –  sald ūdens zivis  Atbr īvots  0  
0301 10 90  – –  jūras zivis  7,5  0  
– cit ādas dz īvās zivis  
0301 91  – –  foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus 
clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, 
Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster)  
0301 91 10  – – –  Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster 
sugas  8 0  
0301 91 90  – – –  Cits  12  0  
0301 92 00  – –  zuši (Anguilla spp.)  Atbr īvots  0  
0301 93 00  – –  karpas  8  0  
0301 94 00  – –  zil ās tunzivis (Thunnus thynnus)  16  0  
0301 95 00  – –  dienvidu tunzivis (Thunnus maccoyii)  16  0  
0301 99  – –  Cits  
– – –  sald ūdens zivis  
0301 99 11  – – – –  Klus ā oke āna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tscha ­
wytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou 
un Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas laši (Salmo salar) 
un Donavas laši (Hucho hucho)  2 0  
0301 99 19  – – – –  Cits  8  0  
0301 99 80  – – –  jūras zivis  16  0  
0302  Svaigas vai dzesin ātas zivis, iz ņemot zivju fileju un cit ādu 
zivju m īkstumu, kas min ēts poz īcij ā 0304  
– lašu dzimtas zivis, iz ņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0302 11  – –  foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus 
clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, 
Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster)  
0302 11 10  – – –  Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster 
sugas  8 0LV L 161/924 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0302 11 20  – – –  varav īksnes foreles (Oncorhynchus mykiss), ar galvu un 
žaun ām, ķidātas, kas sver vair āk par 1,2 kg katra, vai bez 
galvas un žaun ām, ķidātas, kas sver vair āk par 1 kg katra  12 0  
0302 11 80  – – –  Cits  12  0  
0302 12 00  – –  Klus ā oke āna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawyts ­
cha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un 
Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas laši (Salmo salar) un 
Donavas laši (Hucho hucho)  2 0  
0302 19 00  – –  Cits  8  0  
– plekstveid īgās zivis (Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, 
Soleidae, Scophthalmidae un Citharidae), iz ņemot to aknas, 
ikrus un pie ņus 
0302 21  – –  paltusi (Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus 
hippoglossus, Hippoglossus stenolepis)  
0302 21 10  – – –  melnie jeb Grenlandes paltusi (Reinhardtius hippoglossoi ­
des)  8 0  
0302 21 30  – – –  Atlantijas paltusi (Hippoglossus hippoglossus)  8  0  
0302 21 90  – – –  Klus ā oke āna paltusi (Hippoglossus stenolepis)  15  0  
0302 22 00  – –  jūras zeltplekstes (Pleuronectes platessa)  7,5  0  
0302 23 00  – –  jūrasm ēles (Solea spp.)  15  0  
0302 29  – –  Cits  
0302 29 10  – – –  megrimi (Lepidorhombus spp.)  15  0  
0302 29 90  – – –  Cits  15  0  
– tunzivis (Thunnus), sv ītrain ās tunzivis (Euthynnus jeb Katsu ­
wonus pelamis), iz ņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0302 31  – –  garspuru tunzivis (Thunnus alalunga)  
0302 31 10  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  Atbr īvots  0  
0302 31 90  – – –  Cits  22  0  
0302 32  – –  dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/925
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0302 32 10  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  Atbr īvots  0  
0302 32 90  – – –  Cits  22  0  
0302 33  – –  sv ītrain ās tunzivis  
0302 33 10  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  Atbr īvots  0  
0302 33 90  – – –  Cits  22  0  
0302 34  – –  lielacu tunzivis (Thunnus obesus)  
0302 34 10  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  Atbr īvots  0  
0302 34 90  – – –  Cits  22  0  
0302 35  – –  zil ās tunzivis (Thunnus thynnus)  
0302 35 10  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  Atbr īvots  0  
0302 35 90  – – –  Cits  22  0  
0302 36  – –  dienvidu tunzivis (Thunnus maccoyii)  
0302 36 10  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  Atbr īvots  0  
0302 36 90  – – –  Cits  22  0  
0302 39  – –  Cits  
0302 39 10  – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  Atbr īvots  0  
0302 39 90  – – –  Cits  22  0  
0302 40 00  –  si ļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii), iz ņemot to aknas, 
ikrus un pie ņus 15 0  
0302 50  –  mencas (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), 
izņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0302 50 10  – –  Atlantijas mencas (Gadus morhua)  12  0  
0302 50 90  – –  Cits  12  0  
– cit ādas zivis, iz ņemot to aknas, ikrus un pie ņusLV L 161/926 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0302 61  – –  sard īnes (Sardina pilchardus, Sardinops spp.), sardinellas 
(Sardinella spp.), br ētli ņas (Sprattus sprattus)  
0302 61 10  – – –  Sardina pilchardus sugas sard īnes 23  0  
0302 61 30  – – –  Sardinops ģints sard īnes; sardinellas (Sardinella spp.)  15  0  
0302 61 80  – – –  br ētli ņas (Sprattus sprattus)  13  0  
0302 62 00  – –  pikšas (Melanogrammus aeglefinus)  7,5  0  
0302 63 00  – –  saidas (Pollachius virens)  7,5  0  
0302 64 00  – –  makreles (Scomber scombrus, Scomber australasicus, 
Scomber japonicus)  20 0  
0302 65  – –  dzelo ņu haizivis un citas haizivis  
0302 65 20  – – –  dzelk ņu haizivis  6  0  
0302 65 50  – – –  Scyliorhinus sugas haizivis  6  0  
0302 65 90  – – –  Cits  8  0  
0302 66 00  – –  zuši (Anguilla spp.)  Atbr īvots  0  
0302 67 00  – –  zobenzivju (Xiphias gladius)  15  0  
0302 68 00  – –  ilk ņzivju (Dissostichus spp.)  15  0  
0302 69  – –  Cits  
– – –  sald ūdens zivis  
0302 69 11  – – – –  karpas  8  0  
0302 69 19  – – – –  Cits  8  0  
– – –  jūras zivis  
– – – –  maz ās tunzivis, iz ņemot sv ītrain ās tunzivis (Euthynnus 
jeb Katsuwonus pelamis), kas min ētas apakšpoz īcij ā 
0302 33  
0302 69 21  – – – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  Atbr īvots  0  
0302 69 25  – – – – –  Cits  22  0  
– – – –  sarkanasari (Sebastes spp.)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/927
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0302 69 31  – – – – –  Sebastes marinus sugas sarkanasaru  7,5  0  
0302 69 33  – – – – –  Cits  7,5  0  
0302 69 35  – – – –  pol ārmencas (Boreogadus saida)  12  0  
0302 69 41  – – – –  merlangi (Merlangius merlangus)  7,5  0  
0302 69 45  – – – –  jūras l īdakas (Molva spp.)  7,5  0  
0302 69 51  – – – –  mintaji (Theragra chalcogramma) un pollaki (Pollachius 
pollachius)  7,5 0  
0302 69 55  – – – –  anšovi (Engraulis spp.)  15  0  
0302 69 61  – – – –  parast ās zobaines (Dentex dentex un Pagellus spp.)  15  0  
– – – –  merl ūzas un heki (Merluccius spp., Urophycis spp.)  
– – – – –  merl ūzas 
0302 69 66  – – – – – –  Dienvid āfrikas (Kapzemes) merl ūzas (Merluccius 
capensis) un Nam ībijas (dzi ļūdens) merl ūzas (Merluc ­
cius paradoxus)  15 0  
0302 69 67  – – – – – –  Jaunz ēlandes merl ūzas (Merluccius australis)  15  0  
0302 69 68  – – – – – –  Cits  15  0  
0302 69 69  – – – – –  Urophycis ģints heki  15  0  
0302 69 75  – – – –  jūras plauži (Brama spp.)  15  0  
0302 69 81  – – – –  jūrasvelni (Lophius spp.)  15  0  
0302 69 85  – – – –  putasu (Micromesistius jeb Gadus poutassou)  7,5  0  
0302 69 86  – – – –  dienvidu putasu (Micromesistius australis)  7,5  0  
0302 69 91  – – – –  stavridas (Caranx trachurus, Trachurus trachurus)  15  0  
0302 69 92  – – – –  melnie kongriji (Genypterus blacodes)  7,5  0  
0302 69 94  – – – –  labraki (Dicentrarchus labrax)  15  0  
0302 69 95  – – – –  zeltain ās j ūraskar ūsas (Sparus aurata)  15  0  
0302 69 99  – – – –  Cits  15  0  
0302 70 00  –  zivju aknas, ikri un pie ņi 10  0LV L 161/928 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0303  Sald ētas zivis, iz ņemot zivju fileju un cit ādu zivju m īkstumu, 
kas min ēts poz īcij ā 0304  
– Klus ā oke āna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawytscha, 
Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un Oncorhyn ­
chus rhodurus), iz ņemot aknas, ikrus un pie ņus 
0303 11 00  – –  zilmuguras laši (Oncorhynchus nerka)  2  0  
0303 19 00  – –  Cits  2  0  
– cit ādas lašu dzimtas zivis, iz ņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0303 21  – –  foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus 
clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, 
Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster)  
0303 21 10  – – –  Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster 
sugas  9 0  
0303 21 20  – – –  varav īksnes foreles (Oncorhynchus mykiss), ar galvu un 
žaun ām, ķidātas, kas sver vair āk par 1,2 kg katra, vai bez 
galvas un žaun ām, ķidātas, kas sver vair āk par 1 kg katra  12 0  
0303 21 80  – – –  Cits  12  0  
0303 22 00  – –  Atlantijas laši (Salmo salar) un Donavas laši (Hucho hucho)  2  0  
0303 29 00  – –  Cits  9  0  
– plekstveid īgās zivis (Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, 
Soleidae, Scophthalmidae un Citharidae), iz ņemot to aknas, 
ikrus un pie ņus 
0303 31  – –  paltusi (Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus 
hippoglossus, Hippoglossus stenolepis)  
0303 31 10  – – –  melnie jeb Grenlandes paltusi (Reinhardtius hippoglossoi ­
des)  7,5 0  
0303 31 30  – – –  Atlantijas paltusi (Hippoglossus hippoglossus)  7,5  0  
0303 31 90  – – –  Klus ā oke āna paltusi (Hippoglossus stenolepis)  15  0  
0303 32 00  – –  jūras zeltplekstes (Pleuronectes platessa)  15  0  
0303 33 00  – –  jūrasm ēles (Solea spp.)  7,5  0  
0303 39  – –  CitsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/929
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0303 39 10  – – –  plekstes (Platichthys flesus)  7,5  0  
0303 39 30  – – –  Rhombosolea ģints zivis  7,5  0  
0303 39 70  – – –  Cits  15  0  
– tunzivis (Thunnus), sv ītrain ās tunzivis (Euthynnus jeb Katsu ­
wonus pelamis), iz ņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0303 41  – –  garspuru tunzivis (Thunnus alalunga)  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
0303 41 11  – – – –  veseli  Atbr īvots  0  
0303 41 13  – – – –  bez žaun ām un ķidām Atbr īvots  0  
0303 41 19  – – – –  cits (piem ēram, bez galv ām) Atbr īvots  0  
0303 41 90  – – –  Cits  22  0  
0303 42  – –  dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares)  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
– – – –  veseli  
0303 42 12  – – – – –  kas katra sver vair āk par 10 kg  Atbr īvots  0  
0303 42 18  – – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– – – –  bez žaun ām un ķidām 
0303 42 32  – – – – –  kas katra sver vair āk par 10 kg  Atbr īvots  0  
0303 42 38  – – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– – – –  cits (piem ēram, bez galv ām) 
0303 42 52  – – – – –  kas katra sver vair āk par 10 kg  Atbr īvots  0  
0303 42 58  – – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0303 42 90  – – –  Cits  22  0  
0303 43  – –  sv ītrain ās tunzivis  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanaiLV L 161/930 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0303 43 11  – – – –  veseli  Atbr īvots  0  
0303 43 13  – – – –  bez žaun ām un ķidām Atbr īvots  0  
0303 43 19  – – – –  cits (piem ēram, bez galv ām) Atbr īvots  0  
0303 43 90  – – –  Cits  22  0  
0303 44  – –  lielacu tunzivis (Thunnus obesus)  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
0303 44 11  – – – –  veseli  Atbr īvots  0  
0303 44 13  – – – –  bez žaun ām un ķidām Atbr īvots  0  
0303 44 19  – – – –  cits (piem ēram, bez galv ām) Atbr īvots  0  
0303 44 90  – – –  Cits  22  0  
0303 45  – –  zil ās tunzivis (Thunnus thynnus)  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
0303 45 11  – – – –  veseli  Atbr īvots  0  
0303 45 13  – – – –  bez žaun ām un ķidām Atbr īvots  0  
0303 45 19  – – – –  cits (piem ēram, bez galv ām) Atbr īvots  0  
0303 45 90  – – –  Cits  22  0  
0303 46  – –  dienvidu tunzivis (Thunnus maccoyii)  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
0303 46 11  – – – –  veseli  Atbr īvots  0  
0303 46 13  – – – –  bez žaun ām un ķidām Atbr īvots  0  
0303 46 19  – – – –  cits (piem ēram, bez galv ām) Atbr īvots  0  
0303 46 90  – – –  Cits  22  0  
0303 49  – –  Cits  
– – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanaiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/931
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0303 49 31  – – – –  veseli  Atbr īvots  0  
0303 49 33  – – – –  bez žaun ām un ķidām Atbr īvots  0  
0303 49 39  – – – –  cits (piem ēram, bez galv ām) Atbr īvots  0  
0303 49 80  – – –  Cits  22  0  
– si ļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii) un mencas (Gadus 
morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), iz ņemot to 
aknas, ikrus un pie ņus 
0303 51 00  – –  si ļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii)  15  0  
0303 52  – –  mencas (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocepha ­
lus) 
0303 52 10  – – –  Atlantijas mencas (Gadus morhua)  12  0  
0303 52 30  – – –  Grenlandes mencas (Gadus ogac)  12  0  
0303 52 90  – – –  Gadus macrocephalus sugas mencas  12  0  
– zobenzivis (Xiphias gladius) un ilk ņzivis (Dissostichus spp.), 
izņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0303 61 00  – –  zobenzivju (Xiphias gladius)  7,5  0  
0303 62 00  – –  ilk ņzivju (Dissostichus spp.)  15  0  
– cit ādas zivis, iz ņemot to aknas, ikrus un pie ņus 
0303 71  – –  sard īnes (Sardina pilchardus, Sardinops spp.), sardinellas 
(Sardinella spp.), br ētli ņas (Sprattus sprattus)  
0303 71 10  – – –  Sardina pilchardus sugas sard īnes 23  0  
0303 71 30  – – –  Sardinops ģints sard īnes; sardinellas (Sardinella spp.)  15  0  
0303 71 80  – – –  br ētli ņas (Sprattus sprattus)  13  0  
0303 72 00  – –  pikšas (Melanogrammus aeglefinus)  7,5  0  
0303 73 00  – –  saidas (Pollachius virens)  7,5  0  
0303 74  – –  makreles (Scomber scombrus, Scomber australasicus, 
Scomber japonicus)  
0303 74 30  – – –  Atlantijas makreles (Scomber scombrus) un austrumu 
makreles (Scomber japonicus)  20 0LV L 161/932 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0303 74 90  – – –  dienvidj ūru makreles (Scomber australasicus)  15  0  
0303 75  – –  dzelo ņu haizivis un citas haizivis  
0303 75 20  – – –  dzelk ņu haizivis  6  0  
0303 75 50  – – –  Scyliorhinus sugas haizivis  6  0  
0303 75 90  – – –  Cits  8  0  
0303 76 00  – –  zuši (Anguilla spp.)  Atbr īvots  0  
0303 77 00  – –  labraki (Dicentrarchus labrax, Dicentrarchus punctatus)  15  0  
0303 78  – –  merl ūzas un heki (Merluccius spp., Urophycis spp.)  
– – –  merl ūzas (Merluccius)  
0303 78 11  – – – –  Dienvid āfrikas (Kapzemes) merl ūzu (Merluccius capensis) 
un Nam ībijas (dzi ļūdens) merl ūzu (Merluccius parado ­
xus)  15 0  
0303 78 12  – – – –  Argent īnas (Patagonijas) merl ūzas (Merluccius hubbsi)  15  0  
0303 78 13  – – – –  Jaunz ēlandes merl ūzas (Merluccius australis)  15  0  
0303 78 19  – – – –  Cits  15  0  
0303 78 90  – – –  Urophycis ģints heki  15  0  
0303 79  – –  Cits  
– – –  sald ūdens zivis  
0303 79 11  – – – –  karpas  8  0  
0303 79 19  – – – –  Cits  8  0  
– – –  jūras zivis  
– – – –  maz ās tunzivis, iz ņemot sv ītrain ās tunzivis (Euthynnus 
jeb Katsuwonus pelamis), kas min ētas apakšpoz īcij ā 
0303 43  
– – – – –  poz īcijas 1604 izstr ādājumu r ūpnieciskai ražošanai  
0303 79 21  – – – – – –  veselas  Atbr īvots  0  
0303 79 23  – – – – – –  bez žaun ām un ķidām Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/933
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0303 79 29  – – – – – –  cits (piem ēram, bez galv ām) Atbr īvots  0  
0303 79 31  – – – – –  Cits  22  0  
– – – –  sarkanasari (Sebastes spp.)  
0303 79 35  – – – – –  Sebastes marinus sugas sarkanasaru  7,5  0  
0303 79 37  – – – – –  Cits  7,5  0  
0303 79 41  – – – –  pol ārmencas (Boreogadus saida)  12  0  
0303 79 45  – – – –  merlangi (Merlangius merlangus)  7,5  0  
0303 79 51  – – – –  jūras l īdakas (Molva spp.)  7,5  0  
0303 79 55  – – – –  mintaji (Theragra chalcogramma) un pollaki (Pollachius 
pollachius)  15 0  
0303 79 58  – – – –  parast ās pelam īdas (Orcynopsis unicolor)  10  0  
0303 79 65  – – – –  anšovi (Engraulis spp.)  15  0  
0303 79 71  – – – –  parast ās zobaines (Dentex dentex un Pagellus spp.)  15  0  
0303 79 75  – – – –  jūras plauži (Brama spp.)  15  0  
0303 79 81  – – – –  jūrasvelni (Lophius spp.)  15  0  
0303 79 83  – – – –  putasu (Micromesistius jeb Gadus poutassou)  7,5  0  
0303 79 85  – – – –  dienvidu putasu (Micromesistius australis)  7,5  0  
0303 79 91  – – – –  stavridas (Caranx trachurus, Trachurus trachurus)  15  0  
0303 79 92  – – – –  zilie makruroni (Macruronus novaezelandiae)  7,5  0  
0303 79 93  – – – –  melnie kongriji (Genypterus blacodes)  7,5  0  
0303 79 94  – – – –  Pelotreis flavilatus vai Peltorhamphus navaezelandiae 
sugas zivis  7,5 0  
0303 79 98  – – – –  Cits  15  0  
0303 80  –  zivju aknas, ikri un pie ņi 
0303 80 10  – –  ikri un pie ņi dezoksiribonukle īnsk ābes vai protam īna 
sulf āta ražošanai  Atbr īvots  0  
0303 80 90  – –  Cits  10  0LV L 161/934 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0304  Svaiga, dzesin āta vai sald ēta zivju fileja un cit āds zivju 
m īkstums (malts vai nemalts)  
– svaigs vai dzesin āts 
0304 11  – –  zobenzivju (Xiphias gladius)  
0304 11 10  – – –  fileja  18  0  
0304 11 90  – – –  cit āds zivju m īkstums (ar ī malts)  15  0  
0304 12  – –  ilk ņzivju (Dissostichus spp.)  
0304 12 10  – – –  fileja  18  0  
0304 12 90  – – –  cit āds zivju m īkstums (ar ī malts)  15  0  
0304 19  – –  Cits  
– – –  fileja  
– – – –  sald ūdens zivju  
0304 19 13  – – – – –  Klus ā oke āna lašu (Oncorhynchus nerka, Oncorhyn ­
chus gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus 
tschawytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus 
masou un Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas lašu 
(Salmo salar) un Donavas lašu (Hucho hucho)  2 0  
– – – – –  Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus 
clarki, Oncorhynchus aguabonita un Oncorhynchus 
gilae sugas fore ļu 
0304 19 15  – – – – – –  varav īksnes fore ļu (Oncorhynchus mykiss), kas katra 
sver vair āk par 400 g  12 0  
0304 19 17  – – – – – –  Cits  12  0  
0304 19 19  – – – – –  citu sald ūdens zivju  9  3  
– – – –  Cits  
0304 19 31  – – – – –  mencu (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocep ­
halus) un pol ārmencu (Boreogadus saida)  18 0  
0304 19 33  – – – – –  saidu (Pollachius virens)  18  0  
0304 19 35  – – – – –  sarkanasaru (Sebastes spp.)  18  0  
0304 19 39  – – – – –  Cits  18  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/935
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  cit āds zivju m īkstums (ar ī malts)  
0304 19 91  – – – –  sald ūdens zivju  8  0  
– – – –  Cits  
0304 19 97  – – – – –  si ļķu pl ētnes  15  0  
0304 19 99  – – – – –  Cits  15  0  
– sald ēta fileja  
0304 21 00  – –  zobenzivju (Xiphias gladius)  7,5  0  
0304 22 00  – –  ilk ņzivju (Dissostichus spp.)  15  0  
0304 29  – –  Cits  
– – –  sald ūdens zivju  
0304 29 13  – – – –  Klus ā oke āna lašu (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tscha ­
wytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou 
un Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas lašu (Salmo 
salar) un Donavas lašu (Hucho hucho)  2 0  
– – – –  Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus 
clarki, Oncorhynchus aguabonita un Oncorhynchus 
gilae sugas fore ļu 
0304 29 15  – – – – –  varav īksnes fore ļu (Oncorhynchus mykiss), kas sver 
vair āk par 400 g gabal ā 12 0  
0304 29 17  – – – – –  Cits  12  0  
0304 29 19  – – – –  citu sald ūdens zivju  9  3  
– – –  Cits  
– – – –  mencu (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocep ­
halus) un pol ārmencu (Boreogadus saida)  
0304 29 21  – – – – –  Gadus macrocephalus sugas mencu  7,5  0  
0304 29 29  – – – – –  Cits  7,5  0  
0304 29 31  – – – –  saidu (Pollachius virens)  7,5  0  
0304 29 33  – – – –  pikšu (Melanogrammus aeglefinus)  7,5  0  
– – – –  sarkanasaru (Sebastes spp.)LV L 161/936 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0304 29 35  – – – – –  Sebastes marinus sugas sarkanasaru  7,5  0  
0304 29 39  – – – – –  Cits  7,5  0  
0304 29 41  – – – –  merlangu (Merlangius merlangus)  7,5  0  
0304 29 43  – – – –  jūras l īdaku (Molva spp.)  7,5  0  
0304 29 45  – – – –  tunzivju (Thunnus ģints) un mazo tunzivju  18  0  
– – – –  makre ļu (Scomber scombrus, Scomber australasicus, 
Scomber japonicus) un parasto pelam īdu 
0304 29 51  – – – – –  dienvidj ūru makre ļu (Scomber australasicus)  15  0  
0304 29 53  – – – – –  Cits  15  0  
– – – –  merl ūzu un heku (Merluccius spp., Urophycis spp.)  
– – – – –  merl ūzu 
0304 29 55  – – – – – –  Dienvid āfrikas (Kapzemes) merl ūzu (Merluccius 
capensis) un Nam ībijas (dzi ļūdens) merl ūzu (Merluc ­
cius paradoxus)  7,5 0  
0304 29 56  – – – – – –  Argent īnas (Patagonijas) merl ūzu (Merluccius hubbsi)  7,5  0  
0304 29 58  – – – – – –  Cits  6,1  0  
0304 29 59  – – – – –  Urophycis ģints heku  7,5  0  
– – – –  dzelo ņu haizivju un citu haizivju  
0304 29 61  – – – – –  dzelo ņu haizivju (Squalus acanthias un Scyliorhinus 
spp.)  7,5 0  
0304 29 69  – – – – –  citu haizivju  7,5  0  
0304 29 71  – – – –  jūras zeltplekstu (Pleuronectes platessa)  7,5  0  
0304 29 73  – – – –  plekstu (Platichthys flesus)  7,5  0  
0304 29 75  – – – –  si ļķu (Clupea harengus, Clupea pallasii)  15  0  
0304 29 79  – – – –  megrimu (Lepidorhombus spp.)  15  0  
0304 29 83  – – – –  jūrasvelnu (Lophius spp.)  15  0  
0304 29 85  – – – –  mintaju (Theragra chalcogramma)  13,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/937
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0304 29 91  – – – –  zilo makruronu (Macruronus novaezelandiae)  7,5  0  
0304 29 99  – – – –  Cits  15  3  
– Cits  
0304 91 00  – –  zobenzivju (Xiphias gladius)  7,5  0  
0304 92 00  – –  ilk ņzivju (Dissostichus spp.)  7,5  0  
0304 99  – –  Cits  
0304 99 10  – – –  surimi  14,2  0  
– – –  Cits  
0304 99 21  – – – –  sald ūdens zivju  8  0  
– – – –  Cits  
0304 99 23  – – – – –  si ļķu (Clupea harengus, Clupea pallasii)  15  0  
0304 99 29  – – – – –  sarkanasaru (Sebastes spp.)  8  0  
– – – – –  mencu (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocep ­
halus) un pol ārmencu (Boreogadus saida)  
0304 99 31  – – – – – –  Gadus macrocephalus sugas mencu  7,5  0  
0304 99 33  – – – – – –  Atlantijas mencu (Gadus morhua)  7,5  0  
0304 99 39  – – – – – –  Cits  7,5  0  
0304 99 41  – – – – –  saidu (Pollachius virens)  7,5  0  
0304 99 45  – – – – –  pikšu (Melanogrammus aeglefinus)  7,5  0  
0304 99 51  – – – – –  merl ūzu un heku (Merluccius spp., Urophycis spp.)  7,5  0  
0304 99 55  – – – – –  megrimu (Lepidorhombus spp.)  15  0  
0304 99 61  – – – – –  jūras plaužu (Brama spp.)  15  0  
0304 99 65  – – – – –  jūrasvelnu (Lophius spp.)  7,5  0  
0304 99 71  – – – – –  putasu (Micromesistius jeb Gadus poutassou)  7,5  0  
0304 99 75  – – – – –  mintaju (Theragra chalcogramma)  7,5  0  
0304 99 99  – – – – –  Cits  7,5  0LV L 161/938 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0305  Ž āvētas vai s ālītas zivis vai zivis s ālījum ā; k ūpin ātas zivis, ar ī 
termiski apstr ādātas pirms k ūpin āšanas vai k ūpin āšanas 
proces ā; zivju milti un granulas, kas der īgas lietošanai p ārtik ā 
0305 10 00  –  zivju milti un granulas, kas der īgas lietošanai p ārtik ā 13  0  
0305 20 00  –  žāvētas, k ūpin ātas, s ālītas vai s ālījum ā zivju aknas, ikri un 
pie ņi 11 0  
0305 30  –  žāvēta, s ālīta zivju fileja vai zivju fileja s ālījum ā, bet ne 
kūpin āta 
– – mencu (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) 
un pol ārmencu (Boreogadus saida)  
0305 30 11  – – –  Atlantijas mencu (Gadus morhua)  16  0  
0305 30 19  – – –  Cits  20  0  
0305 30 30  – –  Klus ā oke āna lašu (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawyts ­
cha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un 
Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas lašu (Salmo salar) un 
Donavas lašu (Hucho hucho), s ālīta vai s ālījum ā 15 0  
0305 30 50  – –  melno jeb Grenlandes paltusu (Reinhardtius hippoglossoi ­
des), s ālīta vai s ālījum ā 15 0  
0305 30 90  – –  Cits  16  0  
– kūpin ātas zivis, ieskaitot fileju  
0305 41 00  – –  Klus ā oke āna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawyts ­
cha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un 
Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas laši (Salmo salar) un 
Donavas laši (Hucho hucho)  13 0  
0305 42 00  – –  si ļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii)  10  0  
0305 49  – –  Cits  
0305 49 10  – – –  melnie jeb Grenlandes paltusi (Reinhardtius hippoglossoi ­
des)  15 0  
0305 49 20  – – –  Atlantijas paltusi (Hippoglossus hippoglossus)  16  0  
0305 49 30  – – –  makreles (Scomber scombrus, Scomber australasicus, 
Scomber japonicus)  14 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/939
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0305 49 45  – – –  foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhyn ­
chus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus 
gilae, Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogas ­
ter) 14 0  
0305 49 50  – – –  zuši (Anguilla spp.)  14  0  
0305 49 80  – – –  Cits  14  0  
– žāvētas zivis, ar ī s ālītas, bet ne k ūpin ātas 
0305 51  – –  mencas (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocepha ­
lus) 
0305 51 10  – – –  žāvētas, bet ne s ālītas 13  0  
0305 51 90  – – –  žāvētas, s ālītas 13  0  
0305 59  – –  Cits  
– – –  pol ārmencas  
0305 59 11  – – – –  žāvētas, bet ne s ālītas 13  0  
0305 59 19  – – – –  žāvētas, s ālītas 13  0  
0305 59 30  – – –  si ļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii)  12  0  
0305 59 50  – – –  anšovi (Engraulis spp.)  10  0  
0305 59 70  – – –  Atlantijas paltusi (Hippoglossus hippoglossus)  15  0  
0305 59 80  – – –  Cits  12  0  
– sālītas zivis, bet ne ž āvētās vai k ūpin ātas, un zivis s ālījum ā 
0305 61 00  – –  si ļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii)  12  0  
0305 62 00  – –  mencas (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocepha ­
lus) 13 0  
0305 63 00  – –  anšovi (Engraulis spp.)  10  0  
0305 69  – –  Cits  
0305 69 10  – – –  pol ārmencas  13  0  
0305 69 30  – – –  Atlantijas paltusi (Hippoglossus hippoglossus)  15  0LV L 161/940 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0305 69 50  – – –  Klus ā oke āna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus 
gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawyts ­
cha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un 
Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas laši (Salmo salar) un 
Donavas laši (Hucho hucho)  11 0  
0305 69 80  – – –  Cits  12  0  
0306  Dz īvi, svaigi, dzesin āti, sald ēti, ž āvēti, s ālīti vai s ālījum ā v ēžvei ­
dīgie, čaul ā vai bez t ās; v ēžveid īgie čaul ā, termiski apstr ādāti 
tvaic ējot vai v ārot ūden ī, ar ī dzesin āti, sald ēti, ž āvēti, s ālīti vai 
sālījum ā; v ēžveid īgo milti un granulas, kas der īgas lietošanai 
pārtik ā 
– sald ēti 
0306 11  – –  langusti un citi j ūras v ēži (Palinurus spp., Panulirus spp., 
Jasus spp.)  
0306 11 10  – – –  jūras v ēžu (langustu) astes  12,5  0  
0306 11 90  – – –  Cits  12,5  0  
0306 12  – –  om āri (Homarus spp.)  
0306 12 10  – – –  veseli  6  0  
0306 12 90  – – –  Cits  16  0  
0306 13  – –  garneles un zieme ļgarneles  
0306 13 10  – – –  zieme ļgarneles (Pandalidae)  12  0  
0306 13 30  – – –  garneles (Crangon)  18  0  
0306 13 40  – – –  dzi ļūdens roz ā garneles (Parapenaeus longirostris)  12  0  
0306 13 50  – – –  tīģergarneles (Penaeus)  12  0  
0306 13 80  – – –  Cits  12  0  
0306 14  – –  krabji  
0306 14 10  – – –  Paralithodes camchaticus, Chionoecetes spp. un Calli ­
nectes sapidus sugas krabji  7,5 0  
0306 14 30  – – –  ēdamie krabji (Cancer pagurus)  7,5  0  
0306 14 90  – – –  Cits  7,5  0  
0306 19  – –  cit ādi, ieskaitot v ēžveid īgo miltus un granulas, kas der īgas 
lietošanai p ārtik āLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/941
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0306 19 10  – – –  sald ūdens v ēži 7,5  0  
0306 19 30  – – –  Norv ēģijas om āri (Nephrops norvegicus)  12  0  
0306 19 90  – – –  Cits  12  0  
– nesald ēti 
0306 21 00  – –  langusti un citi j ūras v ēži (Palinurus spp., Panulirus spp., 
Jasus spp.)  12,5  0  
0306 22  – –  om āri (Homarus spp.)  
0306 22 10  – – –  dz īvi 8  0  
– – –  Cits  
0306 22 91  – – – –  veseli  8  0  
0306 22 99  – – – –  Cits  10  0  
0306 23  – –  garneles un zieme ļgarneles  
0306 23 10  – – –  zieme ļgarneles (Pandalidae)  12  0  
– – –  garneles (Crangon)  
0306 23 31  – – – –  svaigas, dzesin ātas vai termiski apstr ādātas tvaic ējot vai 
vārot ūden ī 18 0  
0306 23 39  – – – –  Cits  18  0  
0306 23 90  – – –  Cits  12  0  
0306 24  – –  krabji  
0306 24 30  – – –  ēdamie krabji (Cancer pagurus)  7,5  0  
0306 24 80  – – –  Cits  7,5  0  
0306 29  – –  cit ādi, ieskaitot v ēžveid īgo miltus un granulas, kas der īgas 
lietošanai p ārtik ā 
0306 29 10  – – –  sald ūdens v ēži 7,5  0  
0306 29 30  – – –  Norv ēģijas om āri (Nephrops norvegicus)  12  0  
0306 29 90  – – –  Cits  12  0LV L 161/942 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0307  Dz īvi, svaigi, dzesin āti, sald ēti, ž āvēti, s ālīti vai s ālījum ā m īks ­
tmieši, čaul ā vai bez t ās; dz īvi, svaigi, dzesin āti, sald ēti, ž āvēti, 
sālīti vai s ālījum ā ūdens bezmugurkaulnieki, iz ņemot v ēžvei ­
dīgos un m īkstmiešus; ūdens bezmugurkaulnieku, iz ņemot 
vēžveid īgos, milti un granulas, kas der īgas lietošanai p ārtik ā 
0307 10  –  austeres  
0307 10 10  – –  dz īvas plakan ās (Ostrea ģints) austeres, katra svar ā (ieskaitot 
gliemežv ākus) l īdz 40 g  Atbr īvots  0  
0307 10 90  – –  Cits  9  0  
– Pecten, Chlamys vai Placopecten ģints ķemm īšgliemenes, 
ieskaitot karalisk ās v ēdek ļgliemenes  
0307 21 00  – –  dz īvi, svaigi vai dzesin āti 8  0  
0307 29  – –  Cits  
0307 29 10  – – –  sald ētas sv ētce ļnieku gliemenes (Pecten maximus)  8  0  
0307 29 90  – – –  Cits  8  0  
– ēdamgliemenes (Mytilus spp., Perna spp.)  
0307 31  – –  dz īvi, svaigi vai dzesin āti 
0307 31 10  – – –  Mytilus spp.  10  0  
0307 31 90  – – –  Perna spp.  8  0  
0307 39  – –  Cits  
0307 39 10  – – –  Mytilus spp.  10  0  
0307 39 90  – – –  Perna spp.  8  0  
– sēpijas (Sepia officinalis, Rossia macrosoma, Sepiola spp.) un 
kalm āri (Ommastrephes spp., Loligo spp., Nototodarus spp., 
Sepioteuthis spp.)  
0307 41  – –  dz īvi, svaigi vai dzesin āti 
0307 41 10  – – –  sēpijas (Sepia officinalis, Rossia macrosoma, Sepiola spp.)  8  0  
– – –  kalm āri (Ommasstrephes spp., Loligo spp., Nototodarus 
spp., Sepioteuthis spp.)  
0307 41 91  – – – –  Loligo spp., Ommastrephes sagittatus  6  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/943
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0307 41 99  – – – –  Cits  8  0  
0307 49  – –  Cits  
– – –  sald ēti 
– – – –  sēpijas (Sepia officinalis, Rossia macrosoma, Sepiola 
spp.)  
– – – – –  Sepiola ģints 
0307 49 01  – – – – – –  maz ās s ēpijas (Sepiola rondeleti)  6  0  
0307 49 11  – – – – – –  Cits  8  0  
0307 49 18  – – – – –  Cits  8  0  
– – – –  kalm āri (Ommasstrephes spp., Loligo spp., Nototodarus 
spp., Sepioteuthis spp.)  
– – – – –  Loligo spp.  
0307 49 31  – – – – – –  parastie kalm āri (Loligo vulgaris)  6  0  
0307 49 33  – – – – – –  garspuru kalm āri (Loligo pealei)  6  0  
0307 49 35  – – – – – –  Loligo patagonica  6  0  
0307 49 38  – – – – – –  Cits  6  0  
0307 49 51  – – – – –  Ommastrephessagittatus  6  0  
0307 49 59  – – – – –  Cits  8  0  
– – –  Cits  
0307 49 71  – – – –  sēpijas (Sepia officinalis, Rossia macrosoma, Sepiola 
spp.)  8 0  
– – – –  kalm āri (Ommasstrephes spp., Loligo spp., Nototodarus 
spp., Sepioteuthis spp.)  
0307 49 91  – – – – –  Loligo spp., Ommastrephes sagittatus  6  0  
0307 49 99  – – – – –  Cits  8  0  
– asto ņkāji (Octopus spp.)  
0307 51 00  – –  dz īvi, svaigi vai dzesin āti 8  0  
0307 59  – –  CitsLV L 161/944 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0307 59 10  – – –  sald ēti 8  0  
0307 59 90  – – –  Cits  8  0  
0307 60 00  –  gliemeži, kas nav j ūras gliemeži  Atbr īvots  0  
– cit ādi, ieskaitot ūdens bezmugurkaulnieku, kas nav v ēžveid ī­
gie, miltus un granulas, kuras der īgas lietošanai p ārtik ā 
0307 91 00  – –  dz īvi, svaigi vai dzesin āti 11  0  
0307 99  – –  Cits  
– – –  sald ēti 
0307 99 11  – – – –  Illex spp.  8  0  
0307 99 13  – – – –  sv ītrot ās veneras un citas cietgliemenes (Veneridae)  8  0  
0307 99 15  – – – –  med ūzas (Rhopilema spp.)  Atbr īvots  0  
0307 99 18  – – – –  Cits  11  0  
0307 99 90  – – –  Cits  11  0  
04 NODA ĻA 04 - PIENA P ĀRSTR ĀDES PRODUKTI; PUTNU 
OLAS; DABISKAIS MEDUS; DZ ĪVNIEKU IZCELSMES 
PĀRTIKAS PRODUKTI, KAS CITUR NAV MIN ĒTI UN 
IEK ĻAUTI  
0401  Piens un kr ējums, neiebiezin āts un bez cukura vai cita saldi ­
nātāja piedevas  
0401 10  –  kura tauku saturs nep ārsniedz 1 % no svara  
0401 10 10  – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar neto tilpumu l īdz 2 litriem  13,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0401 10 90  – –  Cits  12,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0401 20  –  kura tauku saturs ir liel āks par 1 %, bet nep ārsniedz 6 % no 
svara  
– – nep ārsniedz 3 %LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/945
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0401 20 11  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar neto tilpumu l īdz 2 litriem  18,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0401 20 19  – – –  Cits  17,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – p ārsniedz 3 %  
0401 20 91  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar neto tilpumu l īdz 2 litriem  22,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0401 20 99  – – –  Cits  21,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0401 30  –  kura tauku saturs p ārsniedz 6 % no svara  
– – nep ārsniedz 21 %  
0401 30 11  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar neto tilpumu l īdz 2 litriem  57,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0401 30 19  – – –  Cits  56,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – vair āk k ā 21 %, bet nep ārsniedz 45 %  
0401 30 31  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar neto tilpumu l īdz 2 litriem  110 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 )LV L 161/946 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0401 30 39  – – –  Cits  109,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – p ārsniedz 45 %  
0401 30 91  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar neto tilpumu l īdz 2 litriem  183,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0401 30 99  – – –  Cits  182,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0402  Piens un kr ējums, iebiezin āts vai ar cukura vai citu saldin ātāju 
piedevu  
0402 10  –  pulver ī, granul ās vai cit ādā ciet ā veid ā, kura tauku saturs 
nep ārsniedz 1,5 % no svara  
– – bez cukura vai citu saldin ātāju piedevas  
0402 10 11  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  125,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0402 10 19  – – –  Cits  118,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
– – Cits  
0402 10 91  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  1,19 EUR/kg 
+ 27,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500 –5 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0402 10 99  – – –  Cits  1,19 EUR/kg 
+ 21 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
– pulver ī, granul ās vai cit ādā ciet ā veid ā, ar tauku saturu vair āk 
nek ā 1,5 % no svaraLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/947
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0402 21  – –  bez cukura vai citu saldin ātāju piedevas  
– – –  kura tauku saturs nep ārsniedz 27 % no svara  
0402 21 11  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  135,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
– – – –  Cits  
0402 21 17  – – – – –  kura tauku saturu nep ārsniedz 11 % no svara  130,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0402 21 19  – – – – –  kura tauku saturs p ārsniedz 11 %, bet nep ārsniedz 
27 % no svara  130,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
– – –  kura tauku saturs p ārsniedz 27 % no svara  
0402 21 91  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  167,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0402 21 99  – – – –  Cits  161,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0402 29  – –  Cits  
– – –  kura tauku saturs nep ārsniedz 27 % no svara  
0402 29 11  – – – –  piens speci āli z īdai ņu bar ībai herm ētisk ā iepakojum ā, ar 
tīro svaru l īdz 500 g, kura tauku saturs p ārsniedz 10 % 
no svara  1,31 EUR/kg 
+ 22 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
– – – –  Cits  
0402 29 15  – – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  1,31 EUR/kg 
+ 22 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0402 29 19  – – – – –  Cits  1,31 EUR/kg 
+ 16,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 )LV L 161/948 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  kura tauku saturs p ārsniedz 27 % no svara  
0402 29 91  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  1,62 EUR/kg 
+ 22 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0402 29 99  – – – –  Cits  1,62 EUR/kg 
+ 16,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
– Cits  
0402 91  – –  bez cukura vai citu saldin ātāju piedevas  
0402 91 10  – – –  kura tauku saturs nep ārsniedz 8 % no svara  34,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0402 91 30  – – –  ar tauku saturu virs 8 %, bet ne vair āk k ā 10 svara %  43,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  ar tauku saturu virs 10 %, bet ne vair āk k ā 45 svara %  
0402 91 51  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  110 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0402 91 59  – – – –  Cits  109,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  kura tauku saturs p ārsniedz 45 % no svara  
0402 91 91  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  183,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/949
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0402 91 99  – – – –  Cits  182,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0402 99  – –  Cits  
0402 99 10  – – –  kura tauku saturs nep ārsniedz 9,5 % no svara  57,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  ar tauku saturu virs 9,5 %, bet ne vair āk k ā 45 svara %  
0402 99 31  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  1,08 EUR/kg 
+ 19,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0402 99 39  – – – –  Cits  1,08 EUR/kg 
+ 18,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  kura tauku saturs p ārsniedz 45 % no svara  
0402 99 91  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2,5 kg  1,81 EUR/kg 
+ 19,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0402 99 99  – – – –  Cits  1,81 EUR/kg 
+ 18,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0403  Pani ņas, r ūgušpiens un kr ējums, jogurts, kef īrs un citi fermen ­
tēti vai sk ābpiena produkti, ar ī iebiezin āti vai ar cukura vai 
citu saldin ātāju piedevu, vai aromatiz ēti, vai ar aug ļiem, riek ­
stiem vai kakao  
0403 10  –  jogurts  
– – nearomatiz ēts, bez aug ļiem, riekstiem un kakao  
– – –  kur ā nav cukura un citu saldin ātāju piedevas un kura 
tauku saturs p ēc svaraLV L 161/950 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0403 10 11  – – – –  nep ārsniedz 3 %  20,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0403 10 13  – – – –  p ārsniedz 3 %, bet nep ārsniedz 6 %  24,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0403 10 19  – – – –  p ārsniedz 6 %  59,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  cit āds, kura tauku saturs p ēc svara  
0403 10 31  – – – –  nep ārsniedz 3 %  0,17 EUR/kg 
+ 21,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0403 10 33  – – – –  p ārsniedz 3 %, bet nep ārsniedz 6 %  0,20 EUR/kg 
+ 21,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0403 10 39  – – – –  p ārsniedz 6 %  0,54 EUR/kg 
+ 21,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – aromatiz ēts vai ar aug ļiem, riekstiem vai kakao  
– – –  pulver ī, granul ās vai cit ādā ciet ā veid ā, kura piena tauku 
saturs p ēc svara  
0403 10 51  – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  8,3 + 
95 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ferment ēta piena 
pārstr ādes produk ­
tiem (2 000 t)  
0403 10 53  – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  8,3 + 
130,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ferment ēta piena 
pārstr ādes produk ­
tiem (2 000 t)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/951
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0403 10 59  – – – –  p ārsniedz 27 %  8,3 + 
168,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ferment ēta piena 
pārstr ādes produk ­
tiem (2 000 t)  
– – –  cit āds, kura piena tauku saturs p ēc svara  
0403 10 91  – – – –  nep ārsniedz 3 %  8,3 + 
12,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ferment ēta piena 
pārstr ādes produk ­
tiem (2 000 t)  
0403 10 93  – – – –  p ārsniedz 3 %, bet nep ārsniedz 6 %  8,3 + 
17,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ferment ēta piena 
pārstr ādes produk ­
tiem (2 000 t)  
0403 10 99  – – – –  p ārsniedz 6 %  8,3 + 
26,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ferment ēta piena 
pārstr ādes produk ­
tiem (2 000 t)  
0403 90  –  Cits  
– – nearomatiz ēts, bez aug ļiem, riekstiem un kakao  
– – –  pulver ī, granul ās vai cit ādā ciet ā veid ā 
– – – –  kur ā nav cukura un citu saldin ātāju piedevas un kura 
tauku saturs p ēc svara  
0403 90 11  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  100,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0403 90 13  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  135,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0403 90 19  – – – – –  p ārsniedz 27 %  167,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
– – – –  cit āds, kura tauku saturs p ēc svara  
0403 90 31  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  0,95 EUR/kg 
+ 22 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0403 90 33  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  1,31 EUR/kg 
+ 22 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 )LV L 161/952 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0403 90 39  – – – – –  p ārsniedz 27 %  1,62 EUR/kg 
+ 22 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
– – –  Cits  
– – – –  kur ā nav cukura un citu saldin ātāju piedevas un kura 
tauku saturs p ēc svara  
0403 90 51  – – – – –  nep ārsniedz 3 %  20,5 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0403 90 53  – – – – –  p ārsniedz 3 %, bet nep ārsniedz 6 %  24,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0403 90 59  – – – – –  p ārsniedz 6 %  59,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – –  cit āds, kura tauku saturs p ēc svara  
0403 90 61  – – – – –  nep ārsniedz 3 %  0,17 EUR/kg 
+ 21,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0403 90 63  – – – – –  p ārsniedz 3 %, bet nep ārsniedz 6 %  0,20 EUR/kg 
+ 21,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
0403 90 69  – – – – –  p ārsniedz 6 %  0,54 EUR/kg 
+ 21,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam un kr ēju­
mam, iebiezin ātam 
pienam un jogurtam 
(8 000–10 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – aromatiz ēts vai ar aug ļiem, riekstiem vai kakao  
– – –  pulver ī, granul ās vai cit ādā ciet ā veid ā, kura piena tauku 
saturs p ēc svara  
0403 90 71  – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  8,3 + 
95 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ferment ēta piena 
pārstr ādes produk ­
tiem (2 000 t)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/953
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0403 90 73  – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  8,3 + 
130,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ferment ēta piena 
pārstr ādes produk ­
tiem (2 000 t)  
0403 90 79  – – – –  p ārsniedz 27 %  8,3 + 
168,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ferment ēta piena 
pārstr ādes produk ­
tiem (2 000 t)  
– – –  cit āds, kura piena tauku saturs p ēc svara  
0403 90 91  – – – –  nep ārsniedz 3 %  8,3 + 
12,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ferment ēta piena 
pārstr ādes produk ­
tiem (2 000 t)  
0403 90 93  – – – –  p ārsniedz 3 %, bet nep ārsniedz 6 %  8,3 + 
17,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ferment ēta piena 
pārstr ādes produk ­
tiem (2 000 t)  
0403 90 99  – – – –  p ārsniedz 6 %  8,3 + 
26,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ferment ēta piena 
pārstr ādes produk ­
tiem (2 000 t)  
0404  S ūkalas, ar ī iebiezin ātas un ar cukura vai cita saldin ātāja 
piedevu; produkti, kas satur dabisk ās piena sast āvda ļas, ar ī ar 
cukura vai cita saldin ātāja piedevu, kuri nav min ēti vai iek ļauti 
citur  
0404 10  –  sūkalas un p ārveidot ās s ūkalas, ar ī iebiezin ātas vai ar cukuru 
vai citiem saldin ātājiem  
– – pulver ī, granul ās vai cit ādā ciet ā veid ā 
– – –  bez cukura vai citu saldin ātāju piedevas, kur ās prote īnu 
saturs (sl āpek ļa saturs × 6,38) p ēc svara  
– – – –  nep ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 02  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 04  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  135,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 06  – – – – –  p ārsniedz 27 %  167,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  p ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svaraLV L 161/954 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0404 10 12  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  100,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 14  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  135,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 16  – – – – –  p ārsniedz 27 %  167,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  cit ādas, kur ās prote īnu saturs (sl āpek ļa saturs × 6,38) p ēc 
svara  
– – – –  nep ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 26  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  0,07 EUR/ 
kg/net + 
16,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 28  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  1,31 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 32  – – – – –  p ārsniedz 27 %  1,62 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  p ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 34  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  0,95 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 36  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  1,31 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 38  – – – – –  p ārsniedz 27 %  1,62 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – Cits  
– – –  bez cukura vai citu saldin ātāju piedevas, kur ās prote īnu 
saturs (sl āpek ļa saturs × 6,38) p ēc svara  
– – – –  nep ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svaraLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/955
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0404 10 48  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  0,07 EUR/kg/ 
net 0 
0404 10 52  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  135,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 54  – – – – –  p ārsniedz 27 %  167,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  p ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 56  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  100,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 58  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  135,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 62  – – – – –  p ārsniedz 27 %  167,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  cit ādas, kur ās prote īnu saturs (sl āpek ļa saturs × 6,38) p ēc 
svara  
– – – –  nep ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 72  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  0,07 EUR/ 
kg/net + 
16,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 74  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  1,31 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 76  – – – – –  p ārsniedz 27 %  1,62 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  p ārsniedz 15 % un tauku saturs p ēc svara  
0404 10 78  – – – – –  nep ārsniedz 1,5 %  0,95 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 10 82  – – – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  1,31 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  0LV L 161/956 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0404 10 84  – – – – –  p ārsniedz 27 %  1,62 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  0 
0404 90  –  Cits  
– – bez cukura vai cita saldin ātāja piedevas, kuru tauku saturs 
pēc svara  
0404 90 21  – – –  nep ārsniedz 1,5 %  100,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0404 90 23  – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  135,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0404 90 29  – – –  p ārsniedz 27 %  167,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
– – cit ādas, kura tauku saturs p ēc svara  
0404 90 81  – – –  nep ārsniedz 1,5 %  0,95 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0404 90 83  – – –  p ārsniedz 1,5 %, bet nep ārsniedz 27 %  1,31 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0404 90 89  – – –  p ārsniedz 27 %  1,62 EUR/ 
kg/net + 
22 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
piena pulverim 
(1 500–5 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0405  Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas  
0405 10  –  sviests  
– – kura tauku saturs nep ārsniedz 85 % no svara  
– – –  dabisks sviests  
0405 10 11  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  189,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
sviestam 
(1 500–3 000 t neto 
svara) (  1 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/957
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0405 10 19  – – – –  Cits  189,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
sviestam 
(1 500–3 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0405 10 30  – – –  atjaunotais sviests  189,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
sviestam 
(1 500–3 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0405 10 50  – – –  sūkalu sviests  189,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
sviestam 
(1 500–3 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0405 10 90  – –  Cits  231,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
sviestam 
(1 500–3 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0405 20  –  piena tauku pastas  
0405 20 10  – –  ar tauku saturu p ēc svara 39 % vai vair āk, bet maz āk nek ā 
60 %  9 + EA  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātam 
sviestam (250 t)  
0405 20 30  – –  ar tauku saturu p ēc svara 60 % un vair āk, bet ne vair āk k ā 
75 %  9 + EA  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātam 
sviestam (250 t)  
0405 20 90  – –  ar tauku saturu p ēc svara vair āk nek ā 75 %, bet maz āk par 
80 %  189,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
sviestam 
(1 500–3 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0405 90  –  Cits  
0405 90 10  – –  ar tauku saturu p ēc svara 99,3 % vai vair āk un ūdens 
saturu p ēc svara l īdz 0,5 %  231,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
sviestam 
(1 500–3 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0405 90 90  – –  Cits  231,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
sviestam 
(1 500–3 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0406  Siers un biezpiens  
0406 10  –  svaigs (nenogatavin āts un nes ālīts) siers, ar ī s ūkalu siers un 
biezpiens  
0406 10 20  – –  kura tauku saturs nep ārsniedz 40 % no svara  185,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 10 80  – –  Cits  221,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 20  –  visu veidu r īvēts siers vai siera pulveris  
0406 20 10  – –  Glaras za ļais siers (t.s. Schabziger) no v ājpiena ar sasmalci ­
nātu lapu garšaugu piedevu  7,7 0LV L 161/958 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0406 20 90  – –  Cits  188,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 30  –  kaus ētais siers, ner īvēts un neberzts  
0406 30 10  – –  kura ražošan ā izmantots tikai Ement āles, Grij ēras un 
Apencelles siers un kur ā k ā piedeva var b ūt Glaras za ļais 
siers (t.s. Schabziger); safas ēts mazumtirdzniec ībai, kura 
tauku saturs sausn ā nep ārsniedz 56 % no svara  144,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – Cits  
– – –  kura tauku saturs nep ārsniedz 36 % no svara un tauku 
saturs sausn ā 
0406 30 31  – – – –  nep ārsniedz 48 %  139,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 30 39  – – – –  p ārsniedz 48 %  144,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 30 90  – – –  kura tauku saturs p ārsniedz 36 % no svara  215 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 40  –  zilie sieri un cit ādi sieri, kas satur Penicillium roqueforti 
dz īslas 
0406 40 10  – –  rokfors  140,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 40 50  – –  Gorgonzola  140,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 40 90  – –  Cits  140,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90  –  cit ādi sieri  
0406 90 01  – –  p ārstr ādei 167,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – Cits  
0406 90 13  – – –  Ement āles siers  171,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 15  – – –  Grij ēras siers, Sbrinz  171,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 17  – – –  Bergkäse un Apencelles siers  171,7 EUR/ 
100 kg/net  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/959
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0406 90 18  – – –  Fromage Fribourgeois, Vacherin Mont d'Or un Tête de 
Moine  171,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 19  – – –  Glaras za ļais siers (t.s. Schabziger) no v ājpiena ar sasmal ­
cin ātu lapu garšaugu piedevu  7,7 0  
0406 90 21  – – –  Čedaras siers  167,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 23  – – –  Edamas siers  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 25  – – –  Tilz ītes siers  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 27  – – –  Butterkäse  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 29  – – –  kaškavals  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 32  – – –  Feta  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 35  – – –  Kefalo-Tyri  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 37  – – –  Finlandia  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 39  – – –  Jarlsberg  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  Cits  
0406 90 50  – – – –  siers no aitas vai bife ļm ātes piena traukos ar s ālījumu vai 
ait ādas vai kaz ādas maisos  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  Cits  
– – – – –  kuru tauku saturs nep ārsniedz 40 % no svara un ūdens 
saturs beztauku viel ā 
– – – – – –  nep ārsniedz 47 %  
0406 90 61  – – – – – – –  Grana Padano, Parmigiano Reggiano  188,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 63  – – – – – – –  Fiore Sardo, Pecorino  188,2 EUR/ 
100 kg/net  0LV L 161/960 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0406 90 69  – – – – – – –  Cits  188,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – – – –  p ārsniedz 47 %, bet nep ārsniedz 72 %  
0406 90 73  – – – – – – –  Provolone  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 75  – – – – – – –  Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 76  – – – – – – –  Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, 
Samsø  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 78  – – – – – – –  Haudas siers  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 79  – – – – – – –  Esrom, Italico, Kernhemb, Saint-Nectaire, Saint- 
Paulin, Taleggio  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 81  – – – – – – –  Cantal, Čestras siers, Wensleydale, Lancashire, 
Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 82  – – – – – – –  kamamb ērs 151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 84  – – – – – – –  Br ī siers  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 85  – – – – – – –  Kefalograviera, Kasseri  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – – – – –  cit ādi sieri, kuru ūdens saturs beztauku viel ā 
0406 90 86  – – – – – – – –  p ārsniedz 47 %, bet nep ārsniedz 52 %  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 87  – – – – – – – –  p ārsniedz 52 %, bet nep ārsniedz 62 %  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 88  – – – – – – – –  p ārsniedz 62 %, bet nep ārsniedz 72 %  151 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 93  – – – – – –  p ārsniedz 72 %  185,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
0406 90 99  – – – – –  Cits  221,2 EUR/ 
100 kg/net  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/961
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0407 00  Putnu olas čaumal ās, svaigas, konserv ētas vai pagatavotas  
– m ājputnu  
– – inkub ējamas olas  
0407 00 11  – – –  tītaru vai zosu  105 EUR/ 
1 000 p/st  0 
0407 00 19  – – –  Cits  35 EUR/ 
1 000 p/st  0 
0407 00 30  – –  Cits  30,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ol ām (1 500–3 000 t 
olu ekvivalenta (  1 ) + 
tarifu likmes papildu 
kvota ol ām (3 000 t 
neto svara)  
0407 00 90  –  Cits  7,7  0  
0408  Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, ž āvēti, 
pagatavoti tvaic ējot vai v ārot ūden ī, form ēti, sald ēti vai cit ādi 
konserv ēti, ar ī ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu  
– olu dzeltenumi  
0408 11  – –  žāvēts 
0408 11 20  – – –  neder īgi p ārtikai  Atbr īvots  0  
0408 11 80  – – –  Cits  142,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ol ām (1 500–3 000 t 
olu ekvivalenta (  1 ) 
0408 19  – –  Cits  
0408 19 20  – – –  neder īgi p ārtikai  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
0408 19 81  – – – –  šķidri 62 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ol ām (1 500–3 000 t 
olu ekvivalenta (  1 ) 
0408 19 89  – – – –  cit ādi, ar ī sald ēti 66,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ol ām (1 500–3 000 t 
olu ekvivalenta (  1 )LV L 161/962 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– Cits  
0408 91  – –  žāvēts 
0408 91 20  – – –  neder īgi p ārtikai  Atbr īvots  0  
0408 91 80  – – –  Cits  137,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ol ām (1 500–3 000 t 
olu ekvivalenta (  1 ) 
0408 99  – –  Cits  
0408 99 20  – – –  neder īgi p ārtikai  Atbr īvots  0  
0408 99 80  – – –  Cits  35,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ol ām (1 500–3 000 t 
olu ekvivalenta (  1 ) 
0409 00 00  Dabiskais medus  17,3  Tarifu likmes kvota 
medum 
(5 000–6 000 t neto 
svara) (  1 ) 
0410 00 00  Dz īvnieku izcelsmes p ārtikas produkti, kas citur nav min ēti un 
iek ļauti 7,7 0  
05 NODA ĻA 05 - DZ ĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI, KAS 
CITUR NAV MIN ĒTI UN IEK ĻAUTI  
0501 00 00  Cilv ēku mati, neapstr ādāti, mazg āti vai nemazg āti, suk āti vai 
nesuk āti; cilv ēku matu atkritumi  Atbr īvots  0  
0502  M ājas c ūku vai mežac ūku sari un spalva; āpšu un citu dz īv­
nieku spalvas suku ražošanai; š ādu saru un spalvu atkritumi  
0502 10 00  –  m ājas c ūku vai mežac ūku sari un spalvas un to atkritumi  Atbr īvots  0  
0502 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
0504 00 00  Dz īvnieku (iz ņemot zivju) svaigas, atdzes ētas, sald ētas, s ālītas 
vai s ālījum ā, ž āvētas vai k ūpin ātas zarnas, p ūšļi un ku ņģi vai 
to gabali  Atbr īvots  0  
0505  Ādas un citas putnu da ļas ar spalv ām vai d ūnām, spalvas un 
to da ļas (ar ī ar apgriezt ām mal ām) un d ūnas bez t ālākas 
apstr ādes, iz ņemot t īrīšanu, dezinfic ēšanu vai apstr ādāšanu 
uzglab āšanai; putnu spalvu vai to da ļu pulveris un atkritumi  
0505 10  –  putnu spalvas, ko izmanto pild ījumam; d ūnas (p ūka)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/963
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0505 10 10  – –  neapstr ādātas Atbr īvots  0  
0505 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
0505 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
0506  Kauli un ragu serde ņi, neapstr ādāti, attaukoti, s ākotn ēji apstr ā­
dāti (bet negriezti p ēc formas), apstr ādāti ar sk ābi vai atžela ­
tin ēti; šo produktu pulveris un atkritumi  
0506 10 00  –  ar sk ābi apstr ādāts kaulu želat īns un kauli  Atbr īvots  0  
0506 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
0507  Zilo ņkauls, bru ņurupu ču bru ņas, va ļu b ārda un va ļu b ārdas 
bārkstis, ragi, briežragi, nagi un kn ābji, neapstr ādāti vai s ākot ­
nēji apstr ādāti, bet negriezti p ēc formas; šo produktu pulveris 
un atkritumi  
0507 10 00  –  zilo ņkauls; zilo ņkaula pulveris un atkritumi  Atbr īvots  0  
0507 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
0508 00 00  Kora ļļi un taml īdz īgi materi āli, neapstr ādāti vai tikai s ākotn ēji 
apstr ādāti; m īkstmiešu, v ēžveid īgo vai adat ādai ņu čaulas un 
vāki, s ēpiju skeleta pl āksn ītes, neapstr ādātas vai tikai s ākotn ēji 
apstr ādātas, bet negrieztas p ēc formas, šo produktu pulveris 
un atkritumi  Atbr īvots  0  
0510 00 00  Ambra, bebru cirkš ņu sekr ēts, cibets un muskuss; sp āniešu 
mušas; žults, ar ī kalt ēta; dziedzeri un citi dz īvnieku izcelsmes 
produkti, ko izmanto farmaceitisku prepar ātu izgatavošanai, 
svaigi, atdzes ēti, sald ēti vai cit ādi konserv ēti īslaic īgai glab āša ­
nai Atbr īvots  0  
0511  Dz īvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav min ēti vai ietverti; 
pārtik ā nelietojami beigti 1. vai 3. noda ļā min ētie dz īvnieki  
0511 10 00  –  bu ļļu sperma  Atbr īvots  0  
– Cits  
0511 91  – –  zivju vai v ēžveid īgo, m īkstmiešu vai citu ūdens bezmugur ­
kaulnieku produkti; beigti 3. noda ļā min ētie dz īvnieki  
0511 91 10  – – –  zivju atkritumi  Atbr īvots  0  
0511 91 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0511 99  – –  Cits  
0511 99 10  – – –  cīpslas vai stiegras; j ēlādu atgriezumi un taml īdz īgi atkri ­
tumi  Atbr īvots  0LV L 161/964 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  Dz īvnieku izcelsmes dabiskie s ūkļi 
0511 99 31  – – – –  neapstr ādāti Atbr īvots  0  
0511 99 39  – – – –  Cits  5,1  0  
0511 99 85  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
II II SADA ĻA - AUGU VALSTS PRODUKTI  
06 NODA ĻA 06 - VE ĢET ĒJOŠI KOKI UN CITI AUGI; S ĪPOLI, 
SAKNES UN TAML ĪDZ ĪGAS AUGU DA ĻAS; GRIEZTI ZIEDI 
UN DEKORAT ĪVI ZA ĻUMI  
0601  S īpoli, gumi, bumbu ļveida sakne ņi, bumbu ļsīpoli, saknes ar 
lapu rozet ēm un sakne ņi ve ģetat īvā miera st āvokl ī, ve ģetējoši 
vai ziedos; cigori ņu augi un saknes, iz ņemot poz īcij ā 1212 
min ētās saknes  
0601 10  –  sīpoli, gumi, bumbu ļveida sakne ņi, bumbu ļsīpoli, vainagi un 
sakne ņi, neizd īguši  
0601 10 10  – –  hiacinšu  5,1  0  
0601 10 20  – –  narcišu  5,1  0  
0601 10 30  – –  tulpju  5,1  0  
0601 10 40  – –  gladiolu  5,1  0  
0601 10 90  – –  Cits  5,1  0  
0601 20  –  sīpoli, gumi, bumbu ļveida sakne ņi, bumbu ļsīpoli, saknes ar 
lapu rozet ēm un sakne ņi, ve ģetējoši vai ziedos; cigori ņu augi 
un saknes  
0601 20 10  – –  cigori ņu augi un saknes  Atbr īvots  0  
0601 20 30  – –  orhideju, hiacinšu, narcišu un tulpju  9,6  0  
0601 20 90  – –  Cits  6,4  0  
0602  Citi ve ģetējoši augi (ieskaitot to saknes), spraude ņi un potzari; 
mic ēlijs 
0602 10  –  neapsak ņoti spraude ņi un potzari  
0602 10 10  – –  vīnogul āju Atbr īvots  0  
0602 10 90  – –  Cits  4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/965
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0602 20  –  koki, kr ūmi un kr ūmveid īgie, ar ī pot ēti, kas ražo p ārtikas 
aug ļus un riekstus  
0602 20 10  – –  vīnst īgas, pot ētas vai apsak ņotas  Atbr īvots  0  
0602 20 90  – –  Cits  8,3  0  
0602 30 00  –  rododendri un ac ālijas, pot ētas vai nepot ētas 8,3  0  
0602 40 00  –  rozes, pot ētas vai nepot ētas 8,3  0  
0602 90  –  Cits  
0602 90 10  – –  mic ēlijs 8,3  0  
0602 90 20  – –  anan āsu st ādi Atbr īvots  0  
0602 90 30  – –  dārze ņu un zeme ņu st ādi 8,3  0  
– – Cits  
– – –  āra kult ūras 
– – – –  koki, kr ūmi un kr ūmveid īgie 
0602 90 41  – – – – –  meža koki  8,3  0  
– – – – –  Cits  
0602 90 45  – – – – – –  apsak ņoti spraude ņi un st ādi 6,5  0  
0602 90 49  – – – – – –  Cits  8,3  0  
0602 90 50  – – – –  cit ādas āra kult ūras 8,3  0  
– – –  telpaugi  
0602 90 70  – – – –  apsak ņoti spraude ņi un st ādi, iz ņemot kaktusus  6,5  0  
– – – –  Cits  
0602 90 91  – – – – –  ziedoši augi ar ziedpumpuriem vai ziediem, iz ņemot 
kaktusus  6,5 0  
0602 90 99  – – – – –  Cits  6,5  0  
0603  Puš ķiem vai dekorat īviem nol ūkiem nogriezti svaigi, kalt ēti, 
kr āsoti, balin āti, pies ūcin āti vai cit ādi apstr ādāti griezti ziedi 
un ziedpumpuri  
– svaigasLV L 161/966 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0603 11 00  – –  rozes  8,5  0  
0603 12 00  – –  ne ļķes 8,5  0  
0603 13 00  – –  orhidejas  8,5  0  
0603 14 00  – –  krizant ēmas  8,5  0  
0603 19  – –  Cits  
0603 19 10  – – –  gladiolas  8,5  0  
0603 19 90  – – –  Cits  8,5  0  
0603 90 00  –  Cits  10  0  
0604  Puš ķiem vai dekorat īviem nol ūkiem noder īgas svaigas, kalt ētas, 
kr āsotas, balin ātas, pies ūcin ātas vai cit ādi apstr ādātas lapas, 
lapoti zari un citas augu da ļas bez ziediem un ziedpumpu ­
riem, stiebrz āles, s ūnas un ķērpji 
0604 10  –  sūnas un ķērpji 
0604 10 10  – –  briežu ķērpis Atbr īvots  0  
0604 10 90  – –  Cits  5  0  
– Cits  
0604 91  – –  svaigas  
0604 91 20  – – –  Ziemassv ētku egl ītes 2,5  0  
0604 91 40  – – –  skujkoku zari  2,5  0  
0604 91 90  – – –  Cits  2  0  
0604 99  – –  Cits  
0604 99 10  – – –  tikai kalt ēti, bet t ālāk neapstr ādāti Atbr īvots  0  
0604 99 90  – – –  Cits  10,9  0  
07 NODA ĻA 07 - ĒDAMI D ĀRZE ŅI UN ATSEVIŠ ĶAS SAKNES 
UN BUMBU ĻI 
0701  Kartupe ļi, svaigi vai atdzes ēti 
0701 10 00  –  sēkla 4,5  0  
0701 90  –  CitsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/967
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0701 90 10  – –  cietes ražošanai  5,8  0  
– – Cits  
0701 90 50  – – –  jaunie, no 1. janv āra l īdz 30. j ūnijam  9,6  0  
0701 90 90  – – –  Cits  11,5  0  
0702 00 00  Svaigi vai atdzes ēti tom āti Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0703  S īpoli, šalotes, ķiploki, puravi un cit ādi s īpolu d ārze ņi, svaigi 
vai atdzes ēti 
0703 10  –  sīpoli un šalotes  
– – sīpoli  
0703 10 11  – – –  dēstiem  9,6  0  
0703 10 19  – – –  Cits  9,6  0  
0703 10 90  – –  šalotes  9,6  0  
0703 20 00  –  ķiploki  9,6 + 
120 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ķiplokiem (500 t 
neto svara)  
0703 90 00  –  puravi un citi s īpolu d ārze ņi 10,4  0  
0704  Galvi ņkāposti, ziedk āposti, kolr ābji, lapu k āposti un taml īdz īgi 
pārtikas k āpostaugi, svaigi vai atdzes ēti 
0704 10 00  –  ziedk āposti un spar ģeļkāposti  9,6 MIN 
1,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0704 20 00  –  Briseles k āposti (rožu k āposti)  12  0  
0704 90  –  Cits  
0704 90 10  – –  baltie galvi ņkāposti un sarkanie galvi ņkāposti  12 MIN 
0,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
0704 90 90  – –  Cits  12  0  
0705  D ārza sal āti (Lactuca sativa) un cigori ņi (Cichorium spp.), 
svaigi vai atdzes ēti 
– d ārza sal ātiLV L 161/968 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0705 11 00  – –  galvi ņsal āti 10,4 MIN 
1,3 EUR/ 
100 kg/br  0 
0705 19 00  – –  Cits  10,4  0  
– cigori ņi 
0705 21 00  – –  lapu cigori ņi (Cichorium intybus var. foliosum)  10,4  0  
0705 29 00  – –  Cits  10,4  0  
0706  Burk āni, galda r āce ņi un k āļi, galda bietes, auzu saknes (purav ­
lapu plostb ārži), sak ņu selerijas, red īsi un taml īdz īgi sak ņu 
dārze ņi, svaigi vai atdzes ēti 
0706 10 00  –  burk āni un galda r āce ņi un k āļi 13,6  0  
0706 90  –  Cits  
0706 90 10  – –  sak ņu selerijas  13,6  0  
0706 90 30  – –  m ārrutki (Cochlearia armoracia)  12  0  
0706 90 90  – –  Cits  13,6  0  
0707 00  Gur ķi un kornišoni, svaigi vai atdzes ēti 
0707 00 05  –  gur ķi Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0707 00 90  –  kornišoni  12,8  0  
0708  P ākšu d ārze ņi, lob īti vai nelob īti, svaigi vai atdzes ēti 
0708 10 00  –  zir ņi (Pisum sativum)  8  0  
0708 20 00  –  pupi ņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)  10,4 MIN 
1,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
0708 90 00  –  cit ādi p ākšu d ārze ņi 11,2  0  
0709  Citi svaigi vai atdzes ēti d ārze ņi 
0709 20 00  –  spar ģeļi 10,2  0  
0709 30 00  –  baklaž āni 12,8  0  
0709 40 00  –  selerijas, iz ņemot sak ņu selerijas  12,8  0  
– sēnes un trifelesLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/969
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0709 51 00  – –  atmatenes  12,8  0  
0709 59  – –  Cits  
0709 59 10  – – –  gailenes  3,2  0  
0709 59 30  – – –  samtbekas  5,6  0  
0709 59 50  – – –  trifeles  6,4  0  
0709 59 90  – – –  Cits  6,4  0  
0709 60  –  Capsicum ģints vai Pimenta ģints d ārze ņi (d ārze ņpipari jeb 
paprika, smarž īgie pipari u.tml.)  
0709 60 10  – –  dārze ņpipari (paprika)  7,2  0  
– – Cits  
0709 60 91  – – –  Capsicum ģints d ārze ņi kapsic īna vai Capsicum oleoresin 
kr āsvielu ražošanai  Atbr īvots  0  
0709 60 95  – – –  ēterisko e ļļu vai rezino īdu r ūpnieciskai ražošanai  Atbr īvots  0  
0709 60 99  – – –  Cits  6,4  0  
0709 70 00  –  spin āti, Jaunz ēlandes spin āti un d ārza balodene  10,4  0  
0709 90  –  Cits  
0709 90 10  – –  sal ātu d ārze ņi, iz ņemot d ārza sal ātus (Lactuca sativa) un 
cigori ņus (Cichorium spp.)  10,4  0  
0709 90 20  – –  mangoldi jeb lapu bietes un lapu artišoki  10,4  0  
– – ol īvas 
0709 90 31  – – –  kas nav paredz ētas e ļļas ražošanai  4,5  0  
0709 90 39  – – –  Cits  13,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0709 90 40  – –  kaperi  5,6  0  
0709 90 50  – –  fenhelis  8  0  
0709 90 60  – –  cukurkukur ūza 9,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
0709 90 70  – –  kaba či Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)LV L 161/970 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0709 90 80  – –  artišoki  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0709 90 90  – –  Cits  12,8  0  
0710  Sald ēti d ārze ņi (termiski neapstr ādāti vai apstr ādāti, tvaic ējot 
vai v ārot ūden ī) 
0710 10 00  –  kartupe ļi 14,4  0  
– p ākšu d ārze ņi, lob īti vai nelob īti 
0710 21 00  – –  zir ņi (Pisum sativum)  14,4  0  
0710 22 00  – –  pupi ņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)  14,4  0  
0710 29 00  – –  Cits  14,4  0  
0710 30 00  –  spin āti, Jaunz ēlandes spin āti un d ārza balodene  14,4  0  
0710 40 00  –  cukurkukur ūza 5,1 + 
9,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukurkukur ūzai 
(1 500 t)  
0710 80  –  cit ādi d ārze ņi 
0710 80 10  – –  ol īvas 15,2  0  
– – Capsicum ģints vai Pimenta ģints d ārze ņi 
0710 80 51  – – –  dārze ņpipari  14,4  0  
0710 80 59  – – –  Cits  6,4  0  
– – sēnes 
0710 80 61  – – –  atmatenes  14,4  0  
0710 80 69  – – –  Cits  14,4  0  
0710 80 70  – –  tom āti 14,4  0  
0710 80 80  – –  artišoki  14,4  0  
0710 80 85  – –  spar ģeļi 14,4  0  
0710 80 95  – –  Cits  14,4  0  
0710 90 00  –  d ārze ņu mais ījumi  14,4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/971
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0711  Īslaic īgai glab āšanai iekonserv ēti d ārze ņi (piem ēram, ar s ēra 
dioks īda g āzi, s ālījum ā, s ērūden ī vai cit ā konserv ējoš ā š ķīdu ­
m ā), kas nav der īgi t ūlītējai lietošanai  
0711 20  –  ol īvas 
0711 20 10  – –  kas nav paredz ētas e ļļas ražošanai  6,4  0  
0711 20 90  – –  Cits  13,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
0711 40 00  –  gur ķi un kornišoni (pipargur ķīši) 12  0  
– sēnes un trifeles  
0711 51 00  – –  atmatenes  9,6 + 
191 EUR/ 
100 kg/net 
eda Tarifu likmes kvota 
sēnēm (500 t neto 
svara) + tarifu likmes 
papildu kvota s ēnēm 
(500 t neto svara)  
0711 59 00  – –  Cits  9,6  0  
0711 90  –  cit ādi d ārze ņi; d ārze ņu mais ījumi  
– – dārze ņi 
0711 90 10  – – –  Capsicum ģints vai Pimenta ģints d ārze ņi, iz ņemot 
dārze ņpiparus  6,4 0  
0711 90 30  – – –  cukurkukur ūza 5,1 + 
9,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukurkukur ūzai 
(1 500 t)  
0711 90 50  – – –  sīpoli  7,2  0  
0711 90 70  – – –  kaperi  4,8  0  
0711 90 80  – – –  Cits  9,6  0  
0711 90 90  – –  dārze ņu mais ījumi  12  0  
0712  Kalt ēti d ārze ņi, veseli, sagriezti gabali ņos vai š ķēlītēs, sasmal ­
cin āti vai pulver ī, bet t ālāk neapstr ādāti 
0712 20 00  –  sīpoli  12,8  0  
– sēnes, ausaines (Auricularia spp.), receklenes (Tremella spp.) 
un trifeles  
0712 31 00  – –  atmatenes  12,8  0LV L 161/972 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0712 32 00  – –  ausaines (Auricularia spp.)  12,8  0  
0712 33 00  – –  receklenes (Tremella spp.)  12,8  0  
0712 39 00  – –  Cits  12,8  0  
0712 90  –  cit ādi d ārze ņi; d ārze ņu mais ījumi  
0712 90 05  – –  kartupe ļi, ar ī gabali ņos vai š ķēlītēs sagriezti, bet t ālāk nesa ­
gatavoti  10,2  0  
– – cukurkukur ūza (Zea mays var. saccharata)  
0712 90 11  – – –  hibr īdu s ēklas materi āls Atbr īvots  0  
0712 90 19  – – –  Cits  9,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
0712 90 30  – –  tom āti 12,8  0  
0712 90 50  – –  burk āni 12,8  0  
0712 90 90  – –  Cits  12,8  0  
0713  Kalt ēti lob īti p ākšu d ārze ņi, ar ī mizoti vai š ķelti 
0713 10  –  zir ņi (Pisum sativum)  
0713 10 10  – –  sējai Atbr īvots  0  
0713 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
0713 20 00  –  aunazir ņi Atbr īvots  0  
– pupi ņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)  
0713 31 00  – –  zeltain ās pupi ņas (Vigna mungo (L.) Hepper vai Vigna 
radiata (L.) Wilczek)  Atbr īvots  0  
0713 32 00  – –  šķautnain ās pupi ņas (Phaseolus jeb Vigna angularis)  Atbr īvots  0  
0713 33  – –  kāršu pupi ņas, ieskaitot balt ās pupi ņas (Phaseolus vulgaris)  
0713 33 10  – – –  sējai Atbr īvots  0  
0713 33 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0713 39 00  – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/973
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0713 40 00  –  lēcas Atbr īvots  0  
0713 50 00  –  rupjs ēklu (c ūku) pupas (Vicia faba var. major) un s īks ēklu un 
vid ējrupjs ēklu pupas (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. 
minor)  3,2 0  
0713 90 00  –  Cits  3,2  0  
0714  Manioks, niedru maranta, saleps, topinamb ūri, bat ātes un 
taml īdz īgas saknes un bumbu ļi ar augstu cietes vai inul īna 
saturu, svaigi, atdzes ēti, sald ēti vai kalt ēti, ar ī šķēlītēs vai zirn ī­ 
šos; s āgo palmas serdes  
0714 10  –  manioks  
0714 10 91  – –  lietošanai p ārtik ā, tiešaj ā iepakojum ā ar t īro svaru l īdz 
28 kg, svaigi un veseli vai mizoti un sald ēti, ar ī š ķēlītēs 9,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0714 10 98  – –  Cits  9,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0714 20  –  bat ātes 
0714 20 10  – –  svaigas, nesadal ītas, paredz ētas lietošanai p ārtik ā 3,0  0  
0714 20 90  – –  Cits  6,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
0714 90  –  Cits  
– – niedru maranta, saleps un taml īdz īgas saknes un bumbu ļi 
ar augstu cietes saturu  
0714 90 11  – – –  lietošanai p ārtik ā, tiešaj ā iepakojum ā ar t īro svaru l īdz 
28 kg, svaigi un veseli vai mizoti un sald ēti, ar ī š ķēlītēs 9,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0714 90 19  – – –  Cits  9,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
0714 90 90  – –  Cits  3,8  0  
08 NODA ĻA 08 - ĒDAMI AUG ĻI UN RIEKSTI; CITRUSAUG ĻU 
UN MELO ŅU MIZAS  
0801  Kokosrieksti, Braz īlijas rieksti un Indijas rieksti, svaigi vai 
kalt ēti, ar ī lob īti vai mizoti  
– kokosrieksti  
0801 11 00  – –  žāvēti ar desikantiem  Atbr īvots  0LV L 161/974 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0801 19 00  – –  cit ādi Atbr īvots  0  
– Braz īlijas rieksti  
0801 21 00  – –  nelob īti Atbr īvots  0  
0801 22 00  – –  lob īti Atbr īvots  0  
– Indijas rieksti  
0801 31 00  – –  nelob īti Atbr īvots  0  
0801 32 00  – –  lob īti Atbr īvots  0  
0802  Cit ādi rieksti, svaigi vai kalt ēti, ar ī lob īti vai mizoti  
– mandeles  
0802 11  – –  nelob īti 
0802 11 10  – – –  rūgt ās Atbr īvots  0  
0802 11 90  – – –  cit ādi 5,6  0  
0802 12  – –  lob īti 
0802 12 10  – – –  rūgt ās Atbr īvots  0  
0802 12 90  – – –  Cits  3,5  0  
– lazdu un dižlazdu (Corylus spp.) rieksti  
0802 21 00  – –  nelob īti 3,2  0  
0802 22 00  – –  lob īti 3,2  0  
– valrieksti  
0802 31 00  – –  nelob īti 4  0  
0802 32 00  – –  lob īti 5,1  0  
0802 40 00  –  ēdamie kasta ņi (Castanea spp.)  5,6  0  
0802 50 00  –  pist ācijas  1,6  0  
0802 60 00  –  makad āmiju rieksti  2  0  
0802 90  –  Cits  
0802 90 20  – –  bete ļrieksti, kolu rieksti un pekanrieksti  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/975
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0802 90 50  – –  p īniju rieksti  2  0  
0802 90 85  – –  Cits  2  0  
0803 00  Ban āni, ieskaitot miltu ban ānus, svaigi vai ž āvēti 
– svaigas  
0803 00 11  – –  miltu ban āni 16  0  
0803 00 19  – –  Cits  176 EUR/ 
1 000 kg/net  0 
0803 00 90  –  žāvētas 16  0  
0804  Dateles, v īģes, ananasi, avokado, gvajaves, mango un mangos ­
tāni, svaigi vai ž āvēti 
0804 10 00  –  dateles  7,7  0  
0804 20  –  vīģes 
0804 20 10  – –  svaigas  5,6  0  
0804 20 90  – –  žāvēts 8  0  
0804 30 00  –  ananasi  5,8  0  
0804 40 00  –  avokado  4  0  
0804 50 00  –  gvajaves, mango un mangost āni Atbr īvots  0  
0805  Citrusaug ļi, svaigi vai ž āvēti 
0805 10  –  apels īni 
0805 10 20  – –  saldie apels īni, svaigi  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0805 10 80  – –  Cits  16  0  
0805 20  –  mandar īni (ar ī tanžer īni un sacumas); klement īni, vilkingi un 
taml īdz īgi citrusaug ļu hibr īdi 
0805 20 10  – –  klement īni Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0805 20 30  – –  šķirnes Monreale un sacumas  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0805 20 50  – –  mandar īni un vilkingi  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)LV L 161/976 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0805 20 70  – –  tanžer īni Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0805 20 90  – –  Cits  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0805 40 00  –  greipfr ūti, ieskaitot pomelo  1,5  0  
0805 50  –  citroni (Citrus limon, Citrus limonum) un laimi (Citrus 
aurantifolia)  
0805 50 10  – –  citroni (Citrus limon, Citrus limonum)  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0805 50 90  – –  laimi (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia)  12,8  0  
0805 90 00  –  Cits  12,8  0  
0806  V īnogas, svaigas vai ž āvētas 
0806 10  –  svaigas  
0806 10 10  – –  galda v īnogas  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0806 10 90  – –  Cits  14,4  0  
0806 20  –  žāvētas 
0806 20 10  – –  korintes  2,4  0  
0806 20 30  – –  sultan īnas 2,4  0  
0806 20 90  – –  Cits  2,4  0  
0807  Svaigas melones (ieskaitot arb ūzus) un papaijas  
– melones un arb ūzi 
0807 11 00  – –  arb ūzi 8,8  0  
0807 19 00  – –  Cits  8,8  0  
0807 20 00  –  papaijas  Atbr īvots  0  
0808  Svaigi āboli, bumbieri un cidonijas  
0808 10  –  āboli  
0808 10 10  – –  sidra āboli bez taras no 16. septembra l īdz 15. decembrim  7,2 MIN 
0,36 EUR/ 
100 kg/net  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/977
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0808 10 80  – –  Cits  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0808 20  –  bumbieri un cidonijas  
– – bumbieri  
0808 20 10  – – –  vīna bumbieri bez taras no 1. augusta l īdz 31. decembrim  7,2 MIN 
0,36 EUR/ 
100 kg/net  0 
0808 20 50  – – –  Cits  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0808 20 90  – –  cidonijas  7,2  0  
0809  Svaigas aprikozes, ķirši, persiki (ieskaitot nektar īnus), pl ūmes 
un ērkš ķu pl ūmes  
0809 10 00  –  aprikozes  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0809 20  –  ķirši 
0809 20 05  – –  sk ābie ķirši (Prunus cerasus)  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0809 20 95  – –  Cits  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0809 30  – – – –  maz āk par 4,5 kg - persiki, ar ī nektar īni 
0809 30 10  – –  nektar īni Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0809 30 90  – –  Cits  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0809 40  –  pl ūmes un ērkš ķu pl ūmes  
0809 40 05  – –  pl ūmes  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
0809 40 90  – –  ērkš ķu pl ūmes  12  0  
0810  Citi svaigi aug ļi un ogas  
0810 10 00  –  zemenes  11,2  0  
0810 20  –  avenes, kazenes, z īdkoka ogas un kaze ņavenes  
0810 20 10  – –  avenes  8,8  0LV L 161/978 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0810 20 90  – –  Cits  9,6  0  
0810 40  –  dz ērvenes, mellenes, br ūklenes un citas melle ņu (Vaccinium) 
un dz ērve ņu (Oxycoccus) ģints ogas  
0810 40 10  – –  br ūklenes (Vaccinium vitis idaea)  Atbr īvots  0  
0810 40 30  – –  mellenes (Vaccinium myrtillus)  3,2  0  
0810 40 50  – –  lielogu dz ērvenes (Vaccinium macrocarpon) un kr ūmmel ­
lenes (Vaccinium corymbosum)  3,2 0  
0810 40 90  – –  Cits  9,6  0  
0810 50 00  –  kivi  8,8  0  
0810 60 00  –  duri āni 8,8  0  
0810 90  –  Cits  
0810 90 20  – –  tamarindi, kešjukoku aug ļi, li čī, džekfr ūti, sapodillas, pasif ­
loru aug ļi, karambolas un pitahajas  Atbr īvots  0  
– – upenes, balt ās vai sarkan ās j āņogas un ērkš ķogas  
0810 90 50  – – –  upenes  8,8  0  
0810 90 60  – – –  sarkan ās j āņogas  8,8  0  
0810 90 70  – – –  Cits  9,6  0  
0810 90 95  – –  Cits  8,8  0  
0811  Sald ēti aug ļi un rieksti, termiski neapstr ādāti vai termiski 
apstr ādāti, tvaic ējot vai v ārot ūden ī, ar ī ar cukura vai citu 
saldin ātāju piedevu  
0811 10  –  zemenes  
– – ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu  
0811 10 11  – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  20,8 + 
8,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
0811 10 19  – – –  Cits  20,8  0  
0811 10 90  – –  Cits  14,4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/979
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0811 20  –  avenes, kazenes, z īdkoka ogas, kaze ņavenes, upenes, balt ās 
vai sarkan ās j āņogas un ērkš ķogas  
– – ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu  
0811 20 11  – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  20,8 + 
8,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
0811 20 19  – – –  Cits  20,8  0  
– – Cits  
0811 20 31  – – –  avenes  14,4  0  
0811 20 39  – – –  upenes  14,4  0  
0811 20 51  – – –  sarkan ās j āņogas  12  0  
0811 20 59  – – –  kazenes un z īdkoka ogas  12  0  
0811 20 90  – – –  Cits  14,4  0  
0811 90  –  Cits  
– – ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu  
– – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  
0811 90 11  – – – –  tropu aug ļi un tropu rieksti  13 + 
5,3 EUR/ 
100 kg/net  0 
0811 90 19  – – – –  Cits  20,8 + 
8,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  Cits  
0811 90 31  – – – –  tropu aug ļi un tropu rieksti  13  0  
0811 90 39  – – – –  Cits  20,8  0  
– – Cits  
0811 90 50  – – –  mellenes (Vaccinium myrtillus)  12  0  
0811 90 70  – – –  Kan ādas mellenes (Vaccinium myrtilloides) un šaurlapu 
mellenes (Vaccinium angustifolium)  3,2 0  
– – –  ķirši 
0811 90 75  – – – –  sk ābie ķirši (Prunus cerasus)  14,4  0LV L 161/980 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0811 90 80  – – – –  Cits  14,4  0  
0811 90 85  – – –  tropu aug ļi un tropu rieksti  9  0  
0811 90 95  – – –  Cits  14,4  0  
0812  Aug ļi un rieksti, kas konserv ēti īslaic īgai glab āšanai (piem ēram, 
ar s ēra dioks īda g āzi, s ālījum ā, s ērūden ī vai cit ā konserv ējoš ā 
šķīdum ā), bet nav der īgi t ūlītējai lietošanai p ārtik ā 
0812 10 00  –  ķirši 8,8  0  
0812 90  –  Cits  
0812 90 10  – –  aprikozes  12,8  0  
0812 90 20  – –  apels īni 12,8  0  
0812 90 30  – –  papaijas  2,3  0  
0812 90 40  – –  mellenes (Vaccinium myrtillus)  6,4  0  
0812 90 70  – –  gvajaves, mango, mangost āni, tamarindi, kešjukoku aug ļi, 
ličī, džekfr ūti, sapodillas, pasifloru aug ļi, karambolas, pita ­
hajas un tropu rieksti  5,5 0  
0812 90 98  – –  Cits  8,8  0  
0813  Ž āvēti aug ļi, iz ņemot poz īcij ās 0801–0806 min ētos; šaj ā 
noda ļā min ēto riekstu vai ž āvētu aug ļu mais ījumi  
0813 10 00  –  aprikozes  5,6  0  
0813 20 00  –  žāvētas pl ūmes  9,6  0  
0813 30 00  –  āboli  3,2  0  
0813 40  –  citi aug ļi 
0813 40 10  – –  persiki, ieskaitot nektar īnus 5,6  0  
0813 40 30  – –  bumbieri  6,4  0  
0813 40 50  – –  papaijas  2  0  
0813 40 65  – –  tamarindi, kešjukoku aug ļi, li čī, džekfr ūti, sapodillas, pasif ­
loru aug ļi, karambolas un pitahajas  Atbr īvots  0  
0813 40 95  – –  Cits  2,4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/981
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0813 50  –  šaj ā noda ļā min ēto riekstu vai ž āvētu aug ļu mais ījumi  
– – žāvētu aug ļu mais ījumi, iz ņemot poz īcij ās 0801–0806 
min ētos aug ļus 
– – –  bez ž āvētām pl ūm ēm 
0813 50 12  – – – –  papaiju, tamarindu, kešjukoku aug ļu, li čī, džekfr ūtu, 
sapodillu, pasifloru aug ļu, karambolu un pitahaju mais ī­
jumi  4 0  
0813 50 15  – – – –  Cits  6,4  0  
0813 50 19  – – –  ar ž āvētām pl ūm ēm 9,6  0  
– – mais ījumi, kas sast āv tikai no ž āvētiem riekstiem, kuri 
min ēti poz īcij ās 0801 un 0802  
0813 50 31  – – –  no tropu riekstiem  4  0  
0813 50 39  – – –  Cits  6,4  0  
– – cit ādi mais ījumi  
0813 50 91  – – –  bez pl ūm ēm un v īģēm 8  0  
0813 50 99  – – –  Cits  9,6  0  
0814 00 00  Citrusaug ļu vai melo ņu un arb ūzu mizas, svaigas, sald ētas, 
kalt ētas vai īslaic īgai glab āšanai konserv ētas s ālījum ā, s ērūden ī 
vai cit ā konserv ējoš ā š ķīdum ā 1,6 0  
09 NODA ĻA 09 - KAFIJA, T ĒJA, MATE UN GARŠVIELAS  
0901  Kafija, grauzd ēta vai negrauzd ēta, ar kofe īnu vai bez kofe īna; 
kafijas pupi ņu čaumalas un apvalki; kafijas aizst ājēji, kas satur 
kafiju jebkur ā sam ērā 
– negrauzd ēta kafija  
0901 11 00  – –  ar kofe īnu Atbr īvots  0  
0901 12 00  – –  bez kofe īna 8,3  0  
– grauzd ēta kafija  
0901 21 00  – –  ar kofe īnu 7,5  0  
0901 22 00  – –  bez kofe īna 9  0  
0901 90  –  Cits  
0901 90 10  – –  kafijas pupi ņu čaumalas un apvalki  Atbr īvots  0LV L 161/982 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0901 90 90  – –  kafijas aizst ājēji, kas satur kafiju  11,5  0  
0902  T ēja, ar ī aromatiz ēta 
0902 10 00  –  za ļā tēja (neferment ēta) tiešaj ā iepakojum ā, ar svaru l īdz 3 kg  3,2  0  
0902 20 00  –  cit āda za ļā tēja (neferment ēta) Atbr īvots  0  
0902 30 00  –  meln ā tēja (ferment ēta) un da ļēji ferment ēta t ēja tiešaj ā iepa ­
kojum ā, ar svaru l īdz 3 kg  Atbr īvots  0  
0902 40 00  –  cit āda meln ā tēja (ferment ēta) un cit āda da ļēji ferment ēta t ēja Atbr īvots  0  
0903 00 00  Mate  Atbr īvots  0  
0904  Piper ģints pipari; kalt ēti, saberzti vai malti Capsicum un 
Pimenta ģints d ārze ņi (d ārze ņpipari, smarž īgie pipari u.tml.)  
– pipari  
0904 11 00  – –  neberzts un nemalts  Atbr īvots  0  
0904 12 00  – –  berzts vai malts  4  0  
0904 20  –  Capsicum ģints vai pimenta ģints d ārze ņi, kalt ēti, gr ūsti vai 
malti  
– – neberzts un nemalts  
0904 20 10  – – –  dārze ņpipari  9,6  0  
0904 20 30  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
0904 20 90  – –  berzts vai malts  5  0  
0905 00 00  Vani ļa 6  0  
0906  Kan ēlis un kan ēļkoka ziedi  
– neberzti, nemalti  
0906 11 00  – –  kan ēlis (Cinnamomum zeylanicum Blume)  Atbr īvots  0  
0906 19 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
0906 20 00  –  saberzti vai malti  Atbr īvots  0  
0907 00 00  Krustnagli ņas (veseli aug ļi, ziedi un stubl āji) 8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/983
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0908  Muskatrieksti, muskatriekstu mizas un kardamons  
0908 10 00  –  muskatrieksti  Atbr īvots  0  
0908 20 00  –  muskatriekstu mizas  Atbr īvots  0  
0908 30 00  –  kardamons  Atbr īvots  0  
0909  Parast ā an īsa, zvaigž ņot ā an īsa, fenhe ļa, koriandra, kum īna vai 
ķime ņu s ēklas; kadi ķogas  
0909 10 00  –  an īsa vai an īsa koka s ēklas  Atbr īvots  0  
0909 20 00  –  koriandra s ēklas  Atbr īvots  0  
0909 30 00  –  kum īna s ēklas  Atbr īvots  0  
0909 40 00  –  p ļavas ķime ņu s ēklas  Atbr īvots  0  
0909 50 00  –  fenhe ļa s ēklas; kadi ķogas  Atbr īvots  0  
0910  Ingvers, safr āns, kurkuma, m ārsils, lauru lapas, karijs un citas 
garšvielas  
0910 10 00  –  ingvers  Atbr īvots  0  
0910 20  –  safr āns 
0910 20 10  – –  neberzts un nemalts  Atbr īvots  0  
0910 20 90  – –  berzts vai malts  8,5  0  
0910 30 00  –  kurkuma  Atbr īvots  0  
– cit ādas garšvielas  
0910 91  – –  mais ījumi, kas min ēti š ās noda ļas 1. piez īmes b) apakšpun ­
kt ā 
0910 91 10  – – –  neberzti un nemalti  Atbr īvots  0  
0910 91 90  – – –  saberzti vai malti  12,5  0  
0910 99  – –  Cits  
0910 99 10  – – –  grie ķu siena trigonellas s ēklas  Atbr īvots  0  
– – –  m ārsils  
– – – –  neberzti un nemalti  
0910 99 31  – – – – –  mazais m ārsils (Thymus serpyllum)  Atbr īvots  0LV L 161/984 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
0910 99 33  – – – – –  Cits  7  0  
0910 99 39  – – – –  saberzti vai malti  8,5  0  
0910 99 50  – – –  lauru lapas  7  0  
0910 99 60  – – –  karijs  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
0910 99 91  – – – –  neberzti un nemalti  Atbr īvots  0  
0910 99 99  – – – –  saberzti vai malti  12,5  0  
10 NODA ĻA 10 - GRAUDAUGU PRODUKTI  
1001  Kvieši un kviešu un rudzu mais ījums  
1001 10 00  –  cietie kvieši  148 EUR/t  0  
1001 90  –  Cits  
1001 90 10  – –  speltas kvieši s ējai 12,8  0  
– – cit ādi speltas kvieši, parastie kvieši un kviešu un rudzu 
mais ījums  
1001 90 91  – – –  parasto kviešu un kviešu un rudzu mais ījuma s ēkla 95 EUR/t  0  
1001 90 99  – – –  Cits  95 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kviešiem 
(950 000–1 000 000 
t) (  1 ) 
1002 00 00  Rudzi  93 EUR/t  0  
1003 00  Mieži  
1003 00 10  –  sēkla 93 EUR/t  0  
1003 00 90  –  Cits  93 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
miežiem 
(250 000–350 000 
t) (  1 ) 
1004 00 00  Auzas  89 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
auz ām (4 000 t)  
1005  Kukur ūza 
1005 10  –  sēkla 
– – hibr īdsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/985
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1005 10 11  – – –  divk āršie hibr īdi un daudzk āršie hibr īdi Atbr īvots  0  
1005 10 13  – – –  tr īsk āršie hibr īdi Atbr īvots  0  
1005 10 15  – – –  vienk ārši hibr īdi Atbr īvots  0  
1005 10 19  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
1005 10 90  – –  Cits  94 EUR/t  0  
1005 90 00  –  Cits  94 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kukur ūzai 
(400 000–650 000 
t) (  1 ) 
1006  R īsi 
1006 10  –  Izkulti, nelob īti r īsi 
1006 10 10  – –  sējai 7,7  0  
– – Cits  
– – –  tvaic ēti 
1006 10 21  – – – –  apa ļgraudu  211 EUR/t  0  
1006 10 23  – – – –  vid ējgraudu  211 EUR/t  0  
– – – –  garengraudu  
1006 10 25  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  211 EUR/t  0  
1006 10 27  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai 
liel āku 211 EUR/t  0  
– – –  Cits  
1006 10 92  – – – –  apa ļgraudu  211 EUR/t  0  
1006 10 94  – – – –  vid ējgraudu  211 EUR/t  0  
– – – –  garengraudu  
1006 10 96  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  211 EUR/t  0  
1006 10 98  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai 
liel āku 211 EUR/t  0  
1006 20  –  Lob īti r īsiLV L 161/986 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – tvaic ēti 
1006 20 11  – – –  apa ļgraudu  264 EUR/t  0  
1006 20 13  – – –  vid ējgraudu  264 EUR/t  0  
– – –  garengraudu  
1006 20 15  – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  264 EUR/t  0  
1006 20 17  – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai liel āku 264 EUR/t  0  
– – Cits  
1006 20 92  – – –  apa ļgraudu  264 EUR/t  0  
1006 20 94  – – –  vid ējgraudu  264 EUR/t  0  
– – –  garengraudu  
1006 20 96  – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  264 EUR/t  0  
1006 20 98  – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai liel āku 264 EUR/t  0  
1006 30  –  Da ļēji sl īpēti vai piln īgi nosl īpēti r īsi, ar ī pul ēti vai glaz ēti 
– – da ļēji sl īpēti r īsi 
– – –  tvaic ēti 
1006 30 21  – – – –  apa ļgraudu  416 EUR/t  0  
1006 30 23  – – – –  vid ējgraudu  416 EUR/t  0  
– – – –  garengraudu  
1006 30 25  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  416 EUR/t  0  
1006 30 27  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai 
liel āku 416 EUR/t  0  
– – –  Cits  
1006 30 42  – – – –  apa ļgraudu  416 EUR/t  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/987
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1006 30 44  – – – –  vid ējgraudu  416 EUR/t  0  
– – – –  garengraudu  
1006 30 46  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  416 EUR/t  0  
1006 30 48  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai 
liel āku 416 EUR/t  0  
– – piln īgi nosl īpēti r īsi 
– – –  tvaic ēti 
1006 30 61  – – – –  apa ļgraudu  416 EUR/t  0  
1006 30 63  – – – –  vid ējgraudu  416 EUR/t  0  
– – – –  garengraudu  
1006 30 65  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  416 EUR/t  0  
1006 30 67  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai 
liel āku 416 EUR/t  0  
– – –  Cits  
1006 30 92  – – – –  apa ļgraudu  416 EUR/t  0  
1006 30 94  – – – –  vid ējgraudu  416 EUR/t  0  
– – – –  garengraudu  
1006 30 96  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību liel āku par 2, bet 
maz āku par 3  416 EUR/t  0  
1006 30 98  – – – – –  ar garuma un platuma attiec ību vien ādu ar 3 vai 
liel āku 416 EUR/t  0  
1006 40 00  –  šķeltie r īsi 128 EUR/t  0  
1007 00  Graudu sorgo  
1007 00 10  –  hibr īdi s ējai 6,4  0  
1007 00 90  –  Cits  94 EUR/t  0  
1008  Gri ķi, s āre un miežabr āļi; cit ādi graudaugu produkti  
1008 10 00  –  gri ķi 37 EUR/t  0LV L 161/988 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1008 20 00  –  sāre 56 EUR/t  0  
1008 30 00  –  miežabr āļi Atbr īvots  0  
1008 90  –  citi graudaugi  
1008 90 10  – –  tritik āle 93 EUR/t  0  
1008 90 90  – –  Cits  37 EUR/t  0  
11 NODA ĻA 11 - MILTR ŪPNIEC ĪBAS PRODUKTI; IESALS; 
CIETES; INUL ĪNS; KVIEŠU LIPEKLIS  
1101 00  Kviešu vai lab ības mais ījuma milti  
– kviešu milti  
1101 00 11  – –  cieto kviešu  172 EUR/t  0  
1101 00 15  – –  parasto un speltas kviešu  172 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kviešiem 
(950 000–1 000 000 
t) (  1 ) 
1101 00 90  –  lab ības mais ījuma milti  172 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kviešiem 
(950 000–1 000 000 
t) (  1 ) 
1102  Lab ības milti, iz ņemot kviešu miltus un lab ības mais ījuma 
miltus  
1102 10 00  –  rudzu milti  168 EUR/t  0  
1102 20  –  kukur ūzas milti  
1102 20 10  – –  kuru tauku saturs nep ārsniedz 1,5 % no svara  173 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kukur ūzai 
(400 000–650 000 
t) (  1 ) 
1102 20 90  – –  Cits  98 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kukur ūzai 
(400 000–650 000 
t) (  1 ) 
1102 90  –  Cits  
1102 90 10  – –  miežu milti  171 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
miežiem 
(250 000–350 000 
t) (  1 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/989
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1102 90 30  – –  auzu milti  164 EUR/t  0  
1102 90 50  – –  rīsu milti  138 EUR/t  0  
1102 90 90  – –  Cits  98 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kviešiem 
(950 000–1 000 000 
t) (  1 ) 
1103  Lab ības putraimi, rupja maluma milti un granulas  
– putraimi un rupja maluma milti  
1103 11  – –  kviešu  
1103 11 10  – – –  cieto kviešu  267 EUR/t  0  
1103 11 90  – – –  parasto kviešu un speltas kviešu  186 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kviešiem 
(950 000–1 000 000 
t) (  1 ) 
1103 13  – –  kukur ūzas 
1103 13 10  – – –  ar tauku saturu l īdz 1,5 %  173 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kukur ūzai 
(400 000–650 000 
t) (  1 ) 
1103 13 90  – – –  Cits  98 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kukur ūzai 
(400 000–650 000 
t) (  1 ) 
1103 19  – –  citu graudaugu  
1103 19 10  – – –  rudzu  171 EUR/t  0  
1103 19 30  – – –  miežu  171 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1103 19 40  – – –  auzu  164 EUR/t  0  
1103 19 50  – – –  rīsu 138 EUR/t  0  
1103 19 90  – – –  Cits  98 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 )LV L 161/990 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1103 20  –  granulas  
1103 20 10  – –  rudzu  171 EUR/t  0  
1103 20 20  – –  miežu  171 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
miežiem 
(250 000–350 000 
t) (  1 ) 
1103 20 30  – –  auzu  164 EUR/t  0  
1103 20 40  – –  kukur ūzas 173 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kukur ūzai 
(400 000–650 000 
t) (  1 ) 
1103 20 50  – –  rīsu 138 EUR/t  0  
1103 20 60  – –  kviešu  175 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kviešiem 
(950 000–1 000 000 
t) (  1 ) 
1103 20 90  – –  Cits  98 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1104  Cit ādi apstr ādāti lab ības graudi (piem ēram, ats ēnaloti, placi ­
nāti, p ārslas, gr ūbas, š ķelti vai drupin āti), iz ņemot poz īcijas 
1006 r īsus; graudaugu d īgļi, veseli, placin āti, p ārsl ās vai malti  
– placin āti graudi vai graudu p ārslas  
1104 12  – –  auzu  
1104 12 10  – – –  placin āti 93 EUR/t  0  
1104 12 90  – – –  p ārslas  182 EUR/t  0  
1104 19  – –  citu graudaugu  
1104 19 10  – – –  kviešu  175 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1104 19 30  – – –  rudzu  171 EUR/t  0  
1104 19 50  – – –  kukur ūzas 173 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/991
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  miežu  
1104 19 61  – – – –  placin āti 97 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1104 19 69  – – – –  p ārslas  189 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
– – –  Cits  
1104 19 91  – – – –  rīsu p ārslas  234 EUR/t  0  
1104 19 99  – – – –  Cits  173 EUR/t  0  
– Cit ādi apstr ādāti graudi (piem ēram, ats ēnaloti, gr ūbas, š ķelti 
vai drupin āti) 
1104 22  – –  auzu  
1104 22 20  – – –  ats ēnaloti (izlob īti vai spraukti)  162 EUR/t  0  
1104 22 30  – – –  ats ēnaloti un š ķelti vai drupin āti (putraimi)  162 EUR/t  0  
1104 22 50  – – –  gr ūbas 145 EUR/t  0  
1104 22 90  – – –  tikai drupin āti 93 EUR/t  0  
1104 22 98  – – –  Cits  93 EUR/t  0  
1104 23  – –  kukur ūzas 
1104 23 10  – – –  ats ēnaloti (izlob īti vai spraukti), ar ī š ķelti vai drupin āti 152 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kukur ūzai 
(400 000–650 000 
t) (  1 ) 
1104 23 30  – – –  gr ūbas 152 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kukur ūzai 
(400 000–650 000 
t) (  1 ) 
1104 23 90  – – –  tikai drupin āti 98 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kukur ūzai 
(400 000–650 000 
t) (  1 )LV L 161/992 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1104 23 99  – – –  Cits  98 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
kukur ūzai 
(400 000–650 000 
t) (  1 ) 
1104 29  – –  citu graudaugu  
– – –  miežu  
1104 29 01  – – – –  ats ēnaloti (izlob īti vai spraukti)  150 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1104 29 03  – – – –  ats ēnaloti un š ķelti vai drupin āti (putraimi)  150 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1104 29 05  – – – –  gr ūbas 236 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1104 29 07  – – – –  tikai drupin āti 97 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1104 29 09  – – – –  Cits  97 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
– – –  Cits  
– – – –  ats ēnaloti (izlob īti vai spraukti), ar ī š ķelti vai drupin āti 
1104 29 11  – – – – –  kviešu  129 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1104 29 18  – – – – –  Cits  129 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1104 29 30  – – – –  gr ūbas 154 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
– – – –  tikai drupin āti 
1104 29 51  – – – – –  kviešu  99 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/993
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1104 29 55  – – – – –  rudzu  97 EUR/t  0  
1104 29 59  – – – – –  Cits  98 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
– – – –  Cits  
1104 29 81  – – – – –  kviešu  99 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1104 29 85  – – – – –  rudzu  97 EUR/t  0  
1104 29 89  – – – – –  Cits  98 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1104 30  –  graudaugu d īgļi, veseli, placin āti, p ārsl ās vai malti  
1104 30 10  – –  kviešu  76 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1104 30 90  – –  citu graudaugu  75 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
putraimiem (6 300 - 
7 800 t) (  1 ) 
1105  Kartupe ļu milti, pulveris, p ārslas, granulas un zirn īši 
1105 10 00  –  milti, rupja maluma milti un pulveris  12,2  0  
1105 20 00  –  p ārslas, granulas un zirn īši 12,2  0  
1106  Poz īcijas 0713 kalt ēto p ākšu d ārze ņu, poz īcijas 0714 s āgo 
palmas serdes un sak ņu vai bumbu ļu, vai 8. noda ļā min ēto 
produktu milti, rupja maluma milti un pulveris  
1106 10 00  –  poz īcij ā 0713 min ēto kalt ēto p ākšu d ārze ņu 7,7  0  
1106 20  –  poz īcij ā 0714 min ēto s āgo vai sak ņu un bumbu ļu 
1106 20 10  – –  denatur ēti 95 EUR/t  0  
1106 20 90  – –  Cits  166 EUR/t  0  
1106 30  –  produktu, kas iek ļauti 8. noda ļā 
1106 30 10  – –  ban ānu 10,9  0  
1106 30 90  – –  Cits  8,3  0LV L 161/994 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1107  Iesals, ar ī grauzd ēts 
1107 10  –  negrauzd ēts 
– – kviešu  
1107 10 11  – – –  miltu veid ā 177 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
iesalam un kviešu 
lipeklim (7 000 t)  
1107 10 19  – – –  Cits  134 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
iesalam un kviešu 
lipeklim (7 000 t)  
– – Cits  
1107 10 91  – – –  miltu veid ā 173 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
iesalam un kviešu 
lipeklim (7 000 t)  
1107 10 99  – – –  Cits  131 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
iesalam un kviešu 
lipeklim (7 000 t)  
1107 20 00  –  apdedzin āti 152 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
iesalam un kviešu 
lipeklim (7 000 t)  
1108  Cietes; inul īns 
– cietes  
1108 11 00  – –  kviešu ciete  224 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
ciet ēm (10 000 t)  
1108 12 00  – –  kukur ūzas ciete  166 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
ciet ēm (10 000 t)  
1108 13 00  – –  kartupe ļu ciete  166 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
ciet ēm (10 000 t)  
1108 14 00  – –  manioka ciete  166 EUR/t  0  
1108 19  – –  cit ādas cietes  
1108 19 10  – – –  rīsu ciete  216 EUR/t  0  
1108 19 90  – – –  Cits  166 EUR/t  0  
1108 20 00  –  inul īns 19,2  0  
1109 00 00  kviešu lipeklis, ar ī kalt ēts 512 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
iesalam un kviešu 
lipeklim (7 000 t)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/995
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
12 NODA ĻA 12 - E ĻĻAS AUGU S ĒKLAS UN E ĻĻAS AUGU 
AUG ĻI; DAŽ ĀDI GRAUDI, S ĒKLAS UN AUG ĻI; AUGI 
RŪPNIECISK ĀM VAJADZ ĪBĀM UN ĀRSTNIEC ĪBAS AUGI; 
SALMI UN RUPJ Ā BAR ĪBA 
1201 00  Sojas pupas, ar ī š ķeltas  
1201 00 10  –  sējai Atbr īvots  0  
1201 00 90  –  Cits  Atbr īvots  0  
1202  Zemesrieksti, negrauzd ēti un cit ādi termiski neapstr ādāti, ar ī 
lob īti vai š ķelti 
1202 10  –  nelob īti 
1202 10 10  – –  sējai Atbr īvots  0  
1202 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
1202 20 00  –  lob īti, ar ī š ķelti Atbr īvots  0  
1203 00 00  Kopra  Atbr īvots  0  
1204 00  Lins ēklas, ar ī š ķeltas  
1204 00 10  –  sējai Atbr īvots  0  
1204 00 90  –  Cits  Atbr īvots  0  
1205  Rapšu vai ripšu s ēklas, ar ī š ķeltas  
1205 10  –  rapšu vai ripšu s ēklas ar zemu eruksk ābes saturu  
1205 10 10  – –  sējai Atbr īvots  0  
1205 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
1205 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
1206 00  Saulespu ķu s ēklas, ar ī š ķeltas  
1206 00 10  –  sējai Atbr īvots  0  
– Cits  
1206 00 91  – –  lob ītas; pel ēkās vai baltsv ītrain ās čaumal ās Atbr īvots  0  
1206 00 99  – –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/996 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1207  Citu e ļļas augu s ēklas un aug ļi, ar ī sasmalcin āti 
1207 20  –  kokvilnas s ēklas  
1207 20 10  – –  sējai Atbr īvots  0  
1207 20 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
1207 40  –  sezama s ēklas  
1207 40 10  – –  sējai Atbr īvots  0  
1207 40 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
1207 50  –  sinepju s ēklas  
1207 50 10  – –  sējai Atbr īvots  0  
1207 50 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– Cits  
1207 91  – –  mago ņu s ēklas  
1207 91 10  – – –  sējai Atbr īvots  0  
1207 91 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
1207 99  – –  Cits  
1207 99 15  – – –  sējai Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
1207 99 91  – – – –  ka ņepju s ēklas  Atbr īvots  0  
1207 99 97  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
1208  E ļļas augu s ēklu vai aug ļu, iz ņemot sinepju, milti un rupja 
maluma milti  
1208 10 00  –  sojas pupu  4,5  0  
1208 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
1209  S ēklas, aug ļi un sporas s ējai 
1209 10 00  –  cukurbiešu s ēklas  8,3  0  
– lopbar ības augu s ēklasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/997
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1209 21 00  – –  lucernas s ēklas  2,5  0  
1209 22  – –  āboli ņa (Trifolium spp.) s ēklas  
1209 22 10  – – –  sarkan ā āboli ņa (Trifolium pratense l.)  Atbr īvots  0  
1209 22 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
1209 23  – –  auze ņu s ēklas  
1209 23 11  – – –  p ļavas auzenes (Festuca pratensis huds.)  Atbr īvots  0  
1209 23 15  – – –  sarkan ās auzenes (Festuca rubra l.) s ēklas  Atbr īvots  0  
1209 23 80  – – –  Cits  2,5  0  
1209 24 00  – –  p ļavas skarenes (Poa pratensis L.) s ēklas  Atbr īvots  0  
1209 25  – –  aire ņu (Lolium multiflorum Lam., Lolium perenne L.) s ēklas  
1209 25 10  – – –  daudzziedu airenes (ieskaitot viengad īgo aireni) (Lolium 
multiflorum Lam.) s ēklas  Atbr īvots  0  
1209 25 90  – – –  daudzgad īgās airenes (Lolium perenne L.) s ēklas  Atbr īvots  0  
1209 29  – –  Cits  
1209 29 10  – – –  vīķu s ēklas; skare ņu (Poapalustris L., Poatrivialis L.) s ēklas; 
parast ās kamolz āles (Dactylis glomerata L.) s ēklas; smilgu 
(Agrostis) s ēklas  Atbr īvots  0  
1209 29 35  – – –  p ļavas timoti ņa s ēklas  Atbr īvots  0  
1209 29 50  – – –  lup īnas s ēklas  2,5  0  
1209 29 60  – – –  lopbar ības biešu (Beta vulgaris var. Alba) s ēklas  8,3  0  
1209 29 80  – – –  Cits  2,5  0  
1209 30 00  –  galvenok ārt ziedu ieg ūšanai audz ējamo z ālaugu s ēklas  3  0  
– Cits  
1209 91  – –  dārze ņu s ēklas  
1209 91 10  – – –  kolr ābju s ēklas (Brassica oleracea, Var. Caulorapa un 
Gongylodes L.)  3 0  
1209 91 30  – – –  galda jeb sarkano biešu (Beta vulgaris var. Conditiva) 
sēklas  8,3 0LV L 161/998 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1209 91 90  – – –  Cits  3  0  
1209 99  – –  Cits  
1209 99 10  – – –  meža koku s ēklas  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
1209 99 91  – – – –  galvenok ārt ziedu ieg ūšanai audz ējamo augu s ēklas, 
izņemot apakšpoz īcij ā 1209 30 00 min ētās 3 0  
1209 99 99  – – – –  Cits  4  0  
1210  Api ņu rogas, svaigas vai ž āvētas, ar ī maltas, pulver ī vai granu ­
lās; lupul īns 
1210 10 00  –  api ņu rogas, kas nav smalcin ātas, ne ar ī pulver ī vai granul ās 5,8  0  
1210 20  –  api ņu rogas, sasmalcin ātas, pulver ī vai granul ās; lupul īns 
1210 20 10  – –  api ņu rogas, maltas, pulverveid ā vai granul ās, ar augst āku 
lupul īna saturu; lupul īns 5,8 0  
1210 20 90  – –  Cits  5,8  0  
1211  Augi vai augu da ļas (ieskaitot s ēklas un aug ļus), ko izmanto 
galvenok ārt parfim ērij ā, farm ācij ā vai insektic īdu un fungic īdu 
pagatavošanai un taml īdz īgiem m ērķiem, svaigi vai ž āvēti, ar ī 
sagriezti, sagr ūsti vai saberzti pulver ī 
1211 20 00  –  že ņše ņa saknes  Atbr īvots  0  
1211 30 00  –  kokas lapas  Atbr īvots  0  
1211 40 00  –  mago ņu stiebri  Atbr īvots  0  
1211 90  –  Cits  
1211 90 30  – –  tonkas pupas  3  0  
1211 90 85  – –  Cits  Atbr īvots  0  
1212  Ceratoniju p ākstis, j ūras a ļģes un cit ādas a ļģes, cukurbietes un 
cukurniedres, svaigas, dzesin ātas, sald ētas vai ž āvētas, ar ī 
samaltas; aug ļu kauli ņi un kodoli un citi galvenok ārt p ārtik ā 
lietojami augu produkti (ieskaitot negrauzd ētas Chycorium 
intybus sativum š ķirnes cigori ņu saknes), kuri citur nav min ēti 
un iek ļauti 
1212 20 00  –  jūras a ļģes un citas a ļģes Atbr īvots  0  
– CitsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/999
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1212 91  – –  cukurbietes  
1212 91 20  – – –  žāvētas, ar ī sasmalcin ātas 23 EUR/ 
100 kg/net  0 
1212 91 80  – – –  Cits  6,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
1212 99  – –  Cits  
1212 99 20  – – –  cukurniedres  4,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
1212 99 30  – – –  ceratoniju p ākstis  5,1  0  
– – –  ceratoniju s ēklas  
1212 99 41  – – – –  nelob ītas, nesmalcin ātas un nemaltas  Atbr īvots  0  
1212 99 49  – – – –  Cits  5,8  0  
1212 99 70  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
1213 00 00  Graudaugu salmi un s ēnalas, ar ī smalcin ātas, maltas, pres ētas 
vai granul ās Atbr īvots  0  
1214  Lopbar ības k āļi, lopbar ības bietes (runku ļi), lopbar ības saknes, 
siens, lucerna, āboli ņš, s ējas esparsetes, lopbar ības k āposti, 
lup īna, v īķi un taml īdz īgi lopbar ības produkti, ar ī granulu 
veid ā 
1214 10 00  –  lucernas rupja maluma milti un granulas  Atbr īvots  0  
1214 90  –  Cits  
1214 90 10  – –  lopbar ības bietes (runku ļi), k āļi un citas lopbar ības saknes  5,8  0  
1214 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
13 NODA ĻA 13 - ŠELLAKA; SVE ĶI UN CITAS AUGU SULAS 
UN EKSTRAKTI  
1301  Šellaka; dabiskie sve ķi, sve ķainas vielas, gumijas sve ķi un oleo ­
sve ķi (piem ēram, balzami)  
1301 20 00  –  gumiar ābiks  Atbr īvots  0  
1301 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/1000 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1302  Augu sulas un ekstrakti; pekt īni, pektin āti un pekt āti; agars un 
citi no augu produktiem ieg ūti recin ātāji un biezin ātāji, ar ī 
modific ēti 
– augu sulas un ekstrakti  
1302 11 00  – –  opijs  Atbr īvots  0  
1302 12 00  – –  lakricas  3,2  0  
1302 13 00  – –  api ņu 3,2  0  
1302 19  – –  Cits  
1302 19 05  – – –  vani ļas oleosve ķi 3  0  
1302 19 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
1302 20  –  pekt īni, pektin āti un pekt āti 
1302 20 10  – –  sausie atlikumi  19,2  0  
1302 20 90  – –  Cits  11,2  0  
– no augu valsts produktiem ieg ūti recin ātāji un biezin ātāji, ar ī 
modific ēti 
1302 31 00  – –  agars  Atbr īvots  0  
1302 32  – –  recin ātāji un biezin ātāji, ar ī p ārveidoti, no ceratoniju 
pākst īm vai s ēklām vai no guaras s ēklām 
1302 32 10  – – –  no ceratoniju p ākst īm vai s ēklām Atbr īvots  0  
1302 32 90  – – –  no guaras s ēklām Atbr īvots  0  
1302 39 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
14 NODA ĻA 14 - AUGU MATERI ĀLI P ĪŠANAI; AUGU VALSTS 
PRODUKTI, KAS CITUR NAV MIN ĒTI UN IEK ĻAUTI  
1401  Augu materi āli, kurus galvenok ārt izmanto p īšanai (piem ēram, 
bambusi, rotangpalmas, niedres, meldri, k ārkli, rafijas, att īrīti, 
balin āti vai kr āsoti graudaugu salmi un liepu mizas)  
1401 10 00  –  bambusi  Atbr īvots  0  
1401 20 00  –  rotangpalmas  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1001
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1401 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
1404  Augu valsts produkti, kas nav min ēti vai iek ļauti citur  
1404 20 00  –  kokvilnas īsšķiedras  Atbr īvots  0  
1404 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
III III SADA ĻA - DZ ĪVNIEKU UN AUGU TAUKI UN E ĻĻAS UN 
TO Š ĶELŠAN ĀS PRODUKTI; GATAVI P ĀRTIKAS TAUKI; 
DZ ĪVNIEKU VAI AUGU VASKI  
15 NODA ĻA 15 - DZ ĪVNIEKU UN AUGU TAUKI UN E ĻĻAS UN 
TO Š ĶELŠAN ĀS PRODUKTI; GATAVI P ĀRTIKAS TAUKI; 
DZ ĪVNIEKU VAI AUGU VASKI  
1501 00  C ūku tauki (ar ī kaus ēti tauki) un m ājputnu tauki, iz ņemot 
poz īcij ā 0209 vai 1503 min ētos  
– cūku tauki (ieskaitot kaus ētus taukus)  
1501 00 11  – –  rūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas produktu ražo ­ 
šanu  Atbr īvots  0  
1501 00 19  – –  Cits  17,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
1501 00 90  –  m ājputnu tauki  11,5  0  
1502 00  Liellopu, aitu vai kazu tauki, iz ņemot poz īcij ā 1503 min ētos 
1502 00 10  –  rūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas produktu ražo ­ 
šanu  Atbr īvots  0  
1502 00 90  –  Cits  3,2  0  
1503 00  Tauku stear īns, tauku e ļļa, oleostear īns, oleoe ļļa un tale ļļa, 
neemul ģēta, nesajaukta un cit ādi nesagatavota  
– tauku stear īns un oleostear īns 
1503 00 11  – –  rūpniecisk ām vajadz ībām Atbr īvots  0  
1503 00 19  – –  Cits  5,1  0  
1503 00 30  –  tale ļļa r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas produktu 
ražošanu  Atbr īvots  0  
1503 00 90  –  Cits  6,4  0LV L 161/1002 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1504  Zivju vai j ūras z īdītāju tauki un e ļļas un to frakcijas, rafin ētas 
vai nerafin ētas, bet bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
1504 10  –  zivju aknu e ļļas un to frakcijas  
1504 10 10  – –  ar A vitam īna saturu l īdz 2 500 SV/g  3,8  0  
– – Cits  
1504 10 91  – – –  paltusu  Atbr īvots  0  
1504 10 99  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
1504 20  –  zivju tauki un e ļļas un to frakcijas, iz ņemot aknu e ļļas 
1504 20 10  – –  ciet ās frakcijas  10,9  0  
1504 20 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
1504 30  –  jūras z īdītāju tauki un e ļļas un to frakcijas  
1504 30 10  – –  ciet ās frakcijas  10,9  0  
1504 30 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
1505 00  Vilnas tauki un taukvielas, ko ieg ūst no tiem (ieskaitot lano ­
līnu) 
1505 00 10  –  neapstr ādāti vilnas tauki  3,2  0  
1505 00 90  –  Cits  Atbr īvots  0  
1506 00 00  Cit ādi dz īvnieku tauki un e ļļas un to frakcijas, rafin ētas vai 
nerafin ētas, bet bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām Atbr īvots  0  
1507  Sojas pupu e ļļa un t ās frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet 
bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
1507 10  –  neapstr ādāta e ļļa, att īrīta vai neatt īrīta no l īmviel ām 
1507 10 10  – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  3,2 0  
1507 10 90  – –  Cits  6,4  0  
1507 90  –  Cits  
1507 90 10  – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5,1 0  
1507 90 90  – –  Cits  9,6  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1003
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1508  Zemesriekstu e ļļa un t ās frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet 
bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
1508 10  –  neapstr ādāta e ļļa 
1508 10 10  – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  Atbr īvots  0  
1508 10 90  – –  Cits  6,4  0  
1508 90  –  Cits  
1508 90 10  – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5,1 0  
1508 90 90  – –  Cits  9,6  0  
1509  Ol īve ļļa un t ās frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet bez 
ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
1509 10  –  neapstr ādāta 
1509 10 10  – –  sp īdīgā ol īve ļļa 122,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
1509 10 90  – –  Cits  124,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
1509 90 00  –  Cits  134,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
1510 00  Cit ādas e ļļas un to frakcijas, kas ieg ūtas tikai no ol īvām, ar ī 
rafin ētas, bet bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām, ieskaitot šo e ļļu 
vai frakciju mais ījumus ar e ļļām vai frakcij ām, kas min ētas 
poz īcij ā 1509  
1510 00 10  –  neapstr ādātas e ļļas 110,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
1510 00 90  –  Cits  160,3 EUR/ 
100 kg/net  0 
1511  Palmu e ļļa un t ās frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet bez 
ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
1511 10  –  neapstr ādāta e ļļa 
1511 10 10  – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  Atbr īvots  0  
1511 10 90  – –  Cits  3,8  0LV L 161/1004 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1511 90  –  Cits  
– – ciet ās frakcijas  
1511 90 11  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12,8  0  
1511 90 19  – – –  Cits  10,9  0  
– – Cits  
1511 90 91  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5,1 0  
1511 90 99  – – –  Cits  9  0  
1512  Saulespu ķu e ļļa, saflora e ļļa vai kokvilnas e ļļa un to frakcijas, 
rafin ētas vai nerafin ētas, bet bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
– saulespu ķu vai saflora e ļļa un t ās frakcijas  
1512 11  – –  neapstr ādāta e ļļa 
1512 11 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  3,2 0  
– – –  Cits  
1512 11 91  – – – –  saulespu ķu e ļļa 6,4  0  
1512 11 99  – – – –  saflora e ļļa 6,4  0  
1512 19  – –  Cits  
1512 19 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5,1 0  
1512 19 90  – – –  Cits  9,6  0  
– kokvilnas e ļļa un t ās frakcijas  
1512 21  – –  neapstr ādāta e ļļa, ar atdal ītu vai neatdal ītu gosipolu  
1512 21 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  3,2 0  
1512 21 90  – – –  Cits  6,4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1005
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1512 29  – –  Cits  
1512 29 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5,1 0  
1512 29 90  – – –  Cits  9,6  0  
1513  Kokosriekstu (kopras) e ļļa, palmu kodolu e ļļa vai babas ū e ļļa 
un to frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet bez izmai ņām to 
ķīmiskaj ā sast āvā 
– kokosriekstu (kopras) e ļļa un t ās frakcijas  
1513 11  – –  neapstr ādāta e ļļa 
1513 11 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  2,5 0  
– – –  Cits  
1513 11 91  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12,8  0  
1513 11 99  – – – –  Cits  6,4  0  
1513 19  – –  Cits  
– – –  ciet ās frakcijas  
1513 19 11  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12,8  0  
1513 19 19  – – – –  Cits  10,9  0  
– – –  Cits  
1513 19 30  – – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  5,1 0  
– – – –  Cits  
1513 19 91  – – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12,8  0  
1513 19 99  – – – – –  Cits  9,6  0  
– palmu kodolu e ļļa vai babas ū e ļļa un to frakcijas  
1513 21  – –  neapstr ādāta e ļļa 
1513 21 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  3,2 0  
– – –  CitsLV L 161/1006 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1513 21 30  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12,8  0  
1513 21 90  – – – –  Cits  6,4  0  
1513 29  – –  Cits  
– – –  ciet ās frakcijas  
1513 29 11  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12,8  0  
1513 29 19  – – – –  Cits  10,9  0  
– – –  Cits  
1513 29 30  – – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  5,1 0  
– – – –  Cits  
1513 29 50  – – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12,8  0  
1513 29 90  – – – – –  Cits  9,6  0  
1514  Rapšu, ripšu vai sinepju e ļļa un to frakcijas, rafin ētas vai nera ­
fin ētas, bet bez ķīmisk ā sast āva izmai ņām 
– rapšu e ļļa ar zemu eruksk ābes saturu un t ās frakcijas  
1514 11  – –  neapstr ādāta e ļļa 
1514 11 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  3,2 0  
1514 11 90  – – –  Cits  6,4  0  
1514 19  – –  Cits  
1514 19 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5,1 0  
1514 19 90  – – –  Cits  9,6  0  
– CitsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1007
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1514 91  – –  neapstr ādāta e ļļa 
1514 91 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  3,2 0  
1514 91 90  – – –  Cits  6,4  0  
1514 99  – –  Cits  
1514 99 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5,1 0  
1514 99 90  – – –  Cits  9,6  0  
1515  Cit ādas negaistoš ās augu e ļļas un tauki (ieskaitot jojobas e ļļu) 
un to frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet bez ķīmisk ā 
sast āva izmai ņām 
– lins ēklu e ļļa un t ās frakcijas  
1515 11 00  – –  neapstr ādāta e ļļa 3,2  0  
1515 19  – –  Cits  
1515 19 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5,1 0  
1515 19 90  – – –  Cits  9,6  0  
– kukur ūzas e ļļa un t ās frakcijas  
1515 21  – –  neapstr ādāta e ļļa 
1515 21 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  3,2 0  
1515 21 90  – – –  Cits  6,4  0  
1515 29  – –  Cits  
1515 29 10  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5,1 0  
1515 29 90  – – –  Cits  9,6  0  
1515 30  –  rīcine ļļa un t ās frakcijas  
1515 30 10  – –  aminoundek ānsk ābes ražošanai, lai izmantotu sint ētisko 
tekstilš ķiedru vai plastmasu ražošan ā Atbr īvots  0  
1515 30 90  – –  Cits  5,1  0LV L 161/1008 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1515 50  –  sēzama e ļļa un t ās frakcijas  
– – neapstr ādāta e ļļa 
1515 50 11  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  3,2 0  
1515 50 19  – – –  Cits  6,4  0  
– – Cits  
1515 50 91  – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas 
produktu ražošanu  5,1 0  
1515 50 99  – – –  Cits  9,6  0  
1515 90  –  Cits  
1515 90 11  – –  tungas koku e ļļa; jojobas e ļļa un oitisiku e ļļa; miršu vasks 
un sumahu vasks; to frakcijas  Atbr īvots  0  
– – tabakas s ēklu e ļļa un t ās frakcijas  
– – –  neapstr ādāta e ļļa 
1515 90 21  – – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  Atbr īvots  0  
1515 90 29  – – – –  Cits  6,4  0  
– – –  Cits  
1515 90 31  – – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  Atbr īvots  0  
1515 90 39  – – – –  Cits  9,6  0  
– – citas e ļļas un to frakcijas  
– – –  neapstr ādātas e ļļas 
1515 90 40  – – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  3,2 0  
– – – –  Cits  
1515 90 51  – – – – –  ciet ās frakcijas, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  12,8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1009
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1515 90 59  – – – – –  cit ādas ciet ās frakcijas; š ķidrums  6,4  0  
– – –  Cits  
1515 90 60  – – – –  tehnisk ām vai r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  5,1 0  
– – – –  Cits  
1515 90 91  – – – – –  ciet ās frakcijas, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  12,8  0  
1515 90 99  – – – – –  cit ādas ciet ās frakcijas; š ķidrums  9,6  0  
1516  Dz īvnieku vai augu tauki un e ļļas un to frakcijas, piln īgi vai 
da ļēji hidrogen ētas, esterific ētas, p āresterific ētas vai elaidin ētas, 
rafin ētas vai nerafin ētas, bet t ālāk neapstr ādātas 
1516 10  –  dz īvnieku tauki un e ļļas un to frakcijas  
1516 10 10  – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12,8  0  
1516 10 90  – –  Cits  10,9  0  
1516 20  –  augu tauki un e ļļas un to frakcijas  
1516 20 10  – –  hidrogen ēta r īcine ļļa, t. s. “op ālvasks”  3,4  0  
– – Cits  
1516 20 91  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12,8  0  
– – –  Cits  
1516 20 95  – – – –  rapšu, lins ēklu, ripšu, saulespu ķu s ēklu, illipju, sviest ­
koku, makoru s ēklu, andirobu riekstu vai babas ū e ļļa 
tehnisk ām un r ūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  5,1 0  
– – – –  Cits  
1516 20 96  – – – – –  zemesriekstu, kokvilnas s ēklu, sojas pupu vai saules ­
pu ķu e ļļa; cit ādas e ļļas, kas satur maz āk par 50 % no 
svara br īvās tauksk ābes, un iz ņemot palmu kodolu, 
illipju, kokosriekstu (kopras), rapšu, ripšu un kopaivas 
eļļu 9,6 0  
1516 20 98  – – – – –  Cits  10,9  0LV L 161/1010 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1517  Margar īns; p ārtikas mais ījumi vai p ārstr ādes produkti, kuri 
ieg ūti no dz īvnieku vai augu taukiem vai e ļļām, vai daž ādu 
šaj ā noda ļā uzskait īto tauku vai e ļļu frakcij ām, kas nav 
pārtikas tauki un e ļļas vai to frakcijas, kuras iek ļautas poz īcij ā 
1516  
1517 10  –  margar īns, iz ņemot š ķidro margar īnu 
1517 10 10  – –  ar piena tauku saturu vair āk nek ā 10 %, bet ne vair āk k ā 
15 % no svara  8,3 + 
28,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
1517 10 90  – –  Cits  16  0  
1517 90  –  Cits  
1517 90 10  – –  ar piena tauku saturu vair āk nek ā 10 %, bet ne vair āk k ā 
15 % no svara  8,3 + 
28,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – Cits  
1517 90 91  – – –  jauktas negaistošas augu e ļļas š ķidruma veid ā 9,6  0  
1517 90 93  – – –  p ārtikas mais ījumi vai p ārstr ādes produkti, ko izmanto 
veid ņu e ļļām 2,9 0  
1517 90 99  – – –  Cits  16  0  
1518 00  Dz īvnieku vai augu tauki un e ļļas un to frakcijas, kaus ētas, 
oksid ētas, dehidr ētas, sulfur ētas, caurp ūstas, polimeriz ētas ar 
siltumu vakuum ā vai inert ā g āzē vai ķīmiski p ārveidotas ar 
kādu citu pa ņēmienu, iz ņemot poz īcijas 1516 izstr ādājumus; 
dz īvnieku vai augu tauku un e ļļu vai š ās noda ļas daž ādo tauku 
un e ļļu frakciju nep ārtikas mais ījumi vai izstr ādājumi, kas citur 
nav min ēti un iek ļauti 
1518 00 10  –  linoks īns 7,7  0  
– šķidras, jauktas negaistošas augu e ļļas tehnisk ām vai r ūpnie ­
cisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas produktu ražošanu  
1518 00 31  – –  neapstr ādāts 3,2  0  
1518 00 39  – –  Cits  5,1  0  
– Cits  
1518 00 91  – –  dz īvnieku vai augu tauki un e ļļas un to frakcijas, kaus ētas, 
oksid ētas, dehidr ētas, sulfur ētas, caurp ūstas, polimeriz ētas 
ar siltumu vakuum ā vai inert ā g āzē vai ķīmiski p ārveidotas 
ar k ādu citu pa ņēmienu, iz ņemot poz īcijas 1516 izstr ādā­
jumus  7,7 0  
– – CitsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1011
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1518 00 95  – – –  dz īvnieku vai dz īvnieku un augu tauku un e ļļu vai to 
frakciju nep ārtikas mais ījumi vai izstr ādājumi  2 0  
1518 00 99  – – –  Cits  7,7  0  
1520 00 00  Neatt īrīts glicer īns; glicer īnūdens un glicer īna s ārmi Atbr īvots  0  
1521  Kr āsoti vai nekr āsoti, rafin ēti vai nerafin ēti augu vaski 
(iz ņemot triglicer īdus), bišu vasks, citu kukai ņu vaski un sper ­
macets  
1521 10 00  –  augu vaski  Atbr īvots  0  
1521 90  –  Cits  
1521 90 10  – –  rafin ēts vai nerafin ēts, iekr āsots vai nekr āsots spermacets  Atbr īvots  0  
– – rafin ēts vai nerafin ēts, iekr āsots vai nekr āsots bišu vasks un 
citu kukai ņu vaski  
1521 90 91  – – –  jēlvaski  Atbr īvots  0  
1521 90 99  – – –  Cits  2,5  0  
1522 00  Degra; taukvielu un dz īvnieku vai augu vasku apstr ādes atlie ­
kas 
1522 00 10  –  degra  3,8  0  
– taukvielu un dz īvnieku vai augu vasku apstr ādes atliekas  
– – kuros ir e ļļa ar ol īve ļļas īpaš ībām 
1522 00 31  – – –  ziepju pamatvielas  29,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
1522 00 39  – – –  Cits  47,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – Cits  
1522 00 91  – – –  eļļas nogulsnes; ziepju pamatvielas  3,2  0  
1522 00 99  – – –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/1012 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
IV IV SADA ĻA - P ĀRTIKAS R ŪPNIEC ĪBAS RAŽOJUMI; 
DZ ĒRIENI, ALKOHOLISKI Š ĶIDRUMI UN ETI ĶIS; TABAKA 
UN TABAKAS R ŪPNIECISKI AIZST ĀJĒJI 
16 NODA ĻA 16 - GA ĻAS, ZIVJU UN V ĒŽVEID ĪGO, M ĪKS ­
TMIEŠU VAI CITU ŪDENS BEZMUGURKAULNIEKU IZSTR Ā­
DĀJUMI  
1601 00  Desas un taml īdz īgi izstr ādājumi no ga ļas, ga ļas subproduk ­
tiem vai asin īm; p ārtikas izstr ādājumi uz šo produktu b āzes 
1601 00 10  –  no akn ām 15,4  0  
– Cits  
1601 00 91  – –  termiski neapstr ādātas ž āvētas vai uzziežam ās desas  149,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
1601 00 99  – –  Cits  100,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
1602  Cit ādi gatavi izstr ādājumi vai konservi no ga ļas, ga ļas subpro ­
duktiem vai asin īm 
1602 10 00  –  homogeniz ēti produkti  16,6  0  
1602 20  –  no jebkuru dz īvnieku akn ām 
1602 20 10  – –  zosu vai p īļu akn ām 10,2  0  
1602 20 90  – –  Cits  16  0  
– no m ājputniem, kas min ēti poz īcij ā 0105  
1602 31  – –  tītariem  
– – –  ar m ājputnu ga ļas vai subproduktu saturu 57 % no svara 
vai vair āk 
1602 31 11  – – – –  tikai no termiski neapstr ādātas t ītara ga ļas 102,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1602 31 19  – – – –  Cits  102,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1602 31 30  – – –  ar m ājputnu ga ļas vai subproduktu saturu 25 % no svara 
vai vair āk, bet maz āk par 57 %  102,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1013
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1602 31 90  – – –  Cits  102,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1602 32  – –  vistu  
– – –  ar m ājputnu ga ļas vai subproduktu saturu 57 % no svara 
vai vair āk 
1602 32 11  – – – –  termiski neapstr ādāti 86,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1602 32 19  – – – –  Cits  102,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1602 32 30  – – –  ar m ājputnu ga ļas vai subproduktu saturu 25 % no svara 
vai vair āk, bet maz āk par 57 %  10,9  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem (16 000 
– 20 000 t neto 
svara) (  1 ) 
1602 32 90  – – –  Cits  10,9  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1602 39  – –  Cits  
– – –  ar m ājputnu ga ļas vai subproduktu saturu 57 % no svara 
vai vair āk 
1602 39 21  – – – –  termiski neapstr ādāti 86,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
m ājputniem 
(16 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1602 39 29  – – – –  Cits  10,9  0  
1602 39 40  – – –  ar m ājputnu ga ļas vai subproduktu saturu 25 % no svara 
vai vair āk, bet maz āk par 57 %  10,9  0  
1602 39 80  – – –  Cits  10,9  0  
– cūkāda 
1602 41  – –  šķiņķi un to izcirt ņi 
1602 41 10  – – –  m ājas c ūku 156,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
1602 41 90  – – –  Cits  10,9  0  
1602 42  – –  ple či un to izcirt ņi 
1602 42 10  – – –  m ājas c ūku 129,3 EUR/ 
100 kg/net  0LV L 161/1014 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1602 42 90  – – –  Cits  10,9  0  
1602 49  – –  cit ādi, ieskaitot mais ījumus  
– – –  m ājas c ūku 
– – – –  kas satur 80 svara % un vair āk jebkuras ga ļas vai ga ļas 
subproduktu, ieskaitot jebk āda veida un izcelsmes 
taukus  
1602 49 11  – – – – –  garie muguras gabali (iz ņemot kakla gabalus) un to 
izcirt ņi, ieskaitot muguras gabalu vai š ķiņķa mais īju­
mus  156,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
1602 49 13  – – – – –  kakla gabali un to izcirt ņi, ieskaitot kakla un ple ča 
gabalu mais ījumus  129,3 EUR/ 
100 kg/net  0 
1602 49 15  – – – – –  cit ādi mais ījumi, kas satur š ķiņķi (gurnus), pleci, 
muguras gabalus vai kakla gabalus un to izcirt ņus 129,3 EUR/ 
100 kg/net  0 
1602 49 19  – – – – –  Cits  85,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
1602 49 30  – – – –  kas satur 40 % vai vair āk, bet maz āk par 80 % jebkura 
veida ga ļas vai ga ļas subproduktu, ieskaitot jebkura veida 
vai izcelsmes taukus  75 EUR/ 
100 kg/net  0 
1602 49 50  – – – –  kas satur maz āk par 40 % jebkura veida ga ļas vai ga ļas 
subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes 
taukus  54,3 EUR/ 
100 kg/net  0 
1602 49 90  – – –  Cits  10,9  0  
1602 50  –  liellopu  
1602 50 10  – –  termiski neapstr ādāti; termiski apstr ādātas ga ļas vai subpro ­
duktu un termiski neapstr ādātas ga ļas vai subproduktu 
mais ījumi  303,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – Cits  
1602 50 31  – – –  sālīta liellopu gaïa herm ētisk ā tar ā 16,6  0  
1602 50 95  – – –  Cits  16,6  0  
1602 90  –  cit ādi, ieskaitot izstr ādājumus no jebkuru dz īvnieku asin īm 
1602 90 10  – –  izstr ādājumi no jebkuru dz īvnieku asin īm 16,6  0  
– – Cits  
1602 90 31  – – –  no med ījuma vai truša  10,9  0  
– – –  CitsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1015
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1602 90 51  – – – –  kas satur m ājas c ūku ga ļu vai ga ļas subproduktus  85,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  Cits  
– – – – –  kas satur liellopu ga ļu vai subproduktus  
1602 90 61  – – – – – –  termiski neapstr ādāti; termiski apstr ādātas ga ļas vai 
subproduktu un termiski neapstr ādātas ga ļas vai 
subproduktu mais ījumi  303,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
1602 90 69  – – – – – –  Cits  16,6  0  
– – – – –  Cits  
– – – – – –  aitu vai kazu  
– – – – – – –  termiski neapstr ādāti; termiski apstr ādātas ga ļas vai 
subproduktu un termiski neapstr ādātas ga ļas vai 
subproduktu mais ījumi  
1602 90 72  – – – – – – – –  aitu  12,8  0  
1602 90 74  – – – – – – – –  kazu  16,6  0  
– – – – – – –  Cits  
1602 90 76  – – – – – – – –  aitu  12,8  0  
1602 90 78  – – – – – – – –  kazu  16,6  0  
1602 90 99  – – – – – –  Cits  16,6  0  
1603 00  Ga ļas, zivju vai v ēžveid īgo, m īkstmiešu vai citu ūdens bezmu ­
gurkaulnieku ekstrakti un sulas  
1603 00 10  –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  12,8  0  
1603 00 80  –  Cits  Atbr īvots  0  
1604  Sagatavotas vai konserv ētas zivis; kavi ārs un kavi āra aizst ājēji, 
kas gatavoti no zivju ikriem  
– zivis, nesadal ītas vai gabalos, iz ņemot maltas zivis  
1604 11 00  – –  laši  5,5  0  
1604 12  – –  si ļķes 
1604 12 10  – – –  filejas, j ēlas, apvi ļātas tikai m īklā vai r īvmaiz ē, ar ī apceptas 
eļļā, sasald ētas 15 3  
– – –  CitsLV L 161/1016 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1604 12 91  – – – –  herm ētisk ā tar ā 20  3  
1604 12 99  – – – –  Cits  20  3  
1604 13  – –  sard īnes, sardinellas un br ētli ņas vai šprotes  
– – –  sard īnes 
1604 13 11  – – – –  ol īve ļļā 12,5  0  
1604 13 19  – – – –  Cits  12,5  0  
1604 13 90  – – –  Cits  12,5  0  
1604 14  – –  tunzivis, sv ītrain ās tunzivis un pelam īdas (Sarda spp.)  
– – –  tunzivis un sv ītrain ās tunzivis  
1604 14 11  – – – –  augu e ļļā 24  7  
– – – –  Cits  
1604 14 16  – – – – –  filejas, t. s. “puslieme ņi” 24  7  
1604 14 18  – – – – –  Cits  24  7  
1604 14 90  – – –  pelam īdas (Sarda spp.)  25  7  
1604 15  – –  makreles  
– – –  Atlantijas makreles (Scomber scombrus) un austrumu 
makreles (Scomber japonicus)  
1604 15 11  – – – –  fileja  25  3  
1604 15 19  – – – –  Cits  25  3  
1604 15 90  – – –  dienvidj ūru makreles (Scomber australasicus)  20  3  
1604 16 00  – –  anšovi  25  3  
1604 19  – –  Cits  
1604 19 10  – – –  lašu dzimtas zivis, iz ņemot lašus  7  3  
– – –  maz ās tunzivis (Euthynnus), iz ņemot sv ītrain ās tunzivis 
(Euthynnus jeb Katsuwonus pelamis)  
1604 19 31  – – – –  filejas, t.s. “puslieme ņi” 24  3  
1604 19 39  – – – –  Cits  24  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1017
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1604 19 50  – – –  parast ās pelam īdas (Orcynopsis unicolor)  12,5  3  
– – –  Cits  
1604 19 91  – – – –  filejas, j ēlas, apvi ļātas tikai m īklā vai r īvmaiz ē, ar ī 
apceptas e ļļā, sasald ētas 7,5 3  
– – – –  Cits  
1604 19 92  – – – – –  mencas (Gadus morhua, Gadus macrocephalus)  20  3  
1604 19 93  – – – – –  saidas (Pollachius virens)  20  3  
1604 19 94  – – – – –  merl ūzas un heki (Merluccius spp., Urophycis spp.)  20  3  
1604 19 95  – – – – –  mintaji (Theragra chalcogramma) un pollaki (Pollachius 
pollachius)  20 3  
1604 19 98  – – – – –  Cits  20  3  
1604 20  –  citi gatavi izstr ādājumi no ziv īm vai zivju konservi  
1604 20 05  – –  izstr ādājumi no surimi  20  3  
– – Cits  
1604 20 10  – – –  no lašiem  5,5  3  
1604 20 30  – – –  no lašu dzimtas ziv īm, iz ņemot lašus  7  3  
1604 20 40  – – –  no anšoviem  25  3  
1604 20 50  – – –  no sard īnēm, pelam īdām, Atlantijas makrel ēm un 
austrumu makrel ēm, vienkr āsas pelam īdām 25 3  
1604 20 70  – – –  no tunziv īm, sv ītrainaj ām tunziv īm vai cit ām mazaj ām 
tunziv īm (Euthynnus)  24 3  
1604 20 90  – – –  no cit ām ziv īm 14  3  
1604 30  –  kavi ārs un kavi āra aizst ājēji 
1604 30 10  – –  kavi ārs (storu ikri)  20  3  
1604 30 90  – –  kavi āra aizst ājēji 20  3  
1605  Gatavi izstr ādājumi vai konservi no v ēžveid īgajiem, m īkstmie ­ 
šiem un citiem ūdens bezmugurkaulniekiem  
1605 10 00  –  krabju  8  3LV L 161/1018 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1605 20  –  garne ļu un zieme ļgarne ļu 
1605 20 10  – –  herm ētisk ā tar ā 20  3  
– – Cits  
1605 20 91  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 2 kg  20  3  
1605 20 99  – – –  Cits  20  3  
1605 30  –  om āru 
1605 30 10  – –  termiski apstr ādāta om āru ga ļa om āru sviesta vai om āru 
pastu, past ēšu, zupu vai m ērču ražošanai  Atbr īvots  0  
1605 30 90  – –  Cits  20  3  
1605 40 00  –  citu v ēžveid īgo 20  3  
1605 90  –  Cits  
– – m īkstmiešu  
– – –  ēdamglieme ņu (Mytilus spp., Perna spp.)  
1605 90 11  – – – –  herm ētisk ā tar ā 20  3  
1605 90 19  – – – –  Cits  20  3  
1605 90 30  – – –  Cits  20  3  
1605 90 90  – –  citu ūdens bezmugurkaulnieku  26  3  
17 NODA ĻA 17 - CUKURS UN CUKURA KONDITOREJAS 
IZSTR ĀDĀJUMI  
1701  Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski t īra saharoze 
ciet ā veid ā 
– jēlcukurs bez aromatiz ētāju vai kr āsvielu piedev ām 
1701 11  – –  niedru cukurs  
1701 11 10  – – –  rafin ēšanai  33,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
1701 11 90  – – –  Cits  41,9 EUR/ 
100 kg/net  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1019
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1701 12  – –  biešu cukurs  
1701 12 10  – – –  rafin ēšanai  33,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
1701 12 90  – – –  Cits  41,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
– Cits  
1701 91 00  – –  ar aromatiz ētāju vai kr āsvielu piedev ām 41,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
1701 99  – –  Cits  
1701 99 10  – – –  baltais cukurs  41,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
1701 99 90  – – –  Cits  41,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
1702  Cit ādi cukuri, ieskaitot ķīmiski t īru laktozi, maltozi, glikozi un 
fruktozi, ciet ā veid ā; cukura s īrupi bez aromatiz ētāju vai 
kr āsvielu piedev ām; m āksl īgais medus, ar ī mais ījum ā ar 
dabisko medu; grauzd ēts cukurs  
– laktoze un laktozes s īrups  
1702 11 00  – –  kas satur 99 % no svara vai vair āk laktozi, kas izteikta k ā 
bez ūdens laktoze, apr ēķinot sausn ā 14 EUR/ 
100 kg/net  0 
1702 19 00  – –  Cits  14 EUR/ 
100 kg/net  0 
1702 20  –  kļavu cukurs un k ļavu s īrups  
1702 20 10  – –  aromatiz ēts vai iekr āsots k ļavu cukurs ciet ā veid ā 0,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
1702 20 90  – –  Cits  8  0LV L 161/1020 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1702 30  –  glikoze un glikozes s īrups, kas nesatur fruktozi vai saus ā 
veid ā satur maz āk par 20 % no svara fruktozi  
1702 30 10  – –  izoglikoze  50,7 EUR/ 
100 kg/net 
mas  Tarifu likmes kvota 
cit ādiem cukuriem 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – Cits  
1702 30 50  – – –  balta krist āliska pulvera veid ā, aglomer ēti vai neaglomer ēti 26,8 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cit ādiem cukuriem 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1702 30 90  – – –  Cits  20 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cit ādiem cukuriem 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1702 40  –  glikoze un glikozes s īrups, kas saus ā veid ā satur vismaz 20 % 
no svara, bet maz āk par 50 % no svara fruktozi, neskaitot 
invertcukuru  
1702 40 10  – –  izoglikoze  50,7 EUR/ 
100 kg/net 
mas  Tarifu likmes kvota 
cit ādiem cukuriem 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1702 40 90  – –  Cits  20 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cit ādiem cukuriem 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1702 50 00  –  ķīmiski t īra fruktoze  16 + 
50,7 EUR/ 
100 kg/net 
mas  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātam 
cukuram 
(2 000–3 000 t) (  1 ) 
1702 60  –  cit āda fruktoze un fruktozes s īrups, kas saus ā veid ā satur 
fruktozi, iz ņemot invertcukuru, vair āk par 50 % no svara  
1702 60 10  – –  izoglikoze  50,7 EUR/ 
100 kg/net 
mas  Tarifu likmes kvota 
cit ādiem cukuriem 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1702 60 80  – –  inul īna s īrups  0,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cit ādiem cukuriem 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1021
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1702 60 95  – –  Cits  0,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cit ādiem cukuriem 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
1702 90  –  cit ādi produkti, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus, un 
cukura s īrupa mais ījumus, kas saus ā veid ā satur 50 % no 
svara fruktozi  
1702 90 10  – –  ķīmiski t īra maltoze  12,8  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātam 
cukuram 
(2 000–3 000 t) (  1 ) 
1702 90 30  – –  izoglikoze  50,7 EUR/ 
100 kg/net 
mas  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
1702 90 50  – –  maltodekstr īns un maltodekstr īna s īrups  20 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
– – grauzd ētais cukurs  
1702 90 71  – – –  ar saharozes saturu sausn ā 50 % no svara vai vair āk 0,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
– – –  Cits  
1702 90 75  – – – –  pulvera veid ā, aglomer ēti vai neaglomer ēti 27,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
1702 90 79  – – – –  Cits  19,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
1702 90 80  – –  inul īna s īrups  0,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
1702 90 95  – –  Cits  0,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukuram (20 070 t 
neto svara)  
1703  Melase, kas ieg ūta, ekstrah ējot vai rafin ējot cukuru  
1703 10 00  –  cukurniedru melase  0,35 EUR/ 
100 kg/net  0 
1703 90 00  –  Cits  0,35 EUR/ 
100 kg/net  0LV L 161/1022 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1704  Cukura konditorejas izstr ādājumi (ieskaitot balto šokol ādi) bez 
kakao piedevas  
1704 10  –  koš ļājam ā gumija ar cukura p ārkl ājumu vai bez t ā 
1704 10 10  – –  kur ā ir maz āk nek ā 60 % saharozes (ieskaitot invertcukuru, 
kas izteikts k ā saharoze)  6.2 + 
27,1 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 17,9  0 
1704 10 90  – –  kas satur vismaz 60 % no svara vai vair āk saharozes 
(ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā saharoze)  6.3 + 
30,9 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 18,2  0 
1704 90  –  Cits  
1704 90 10  – –  lakricas ekstrakts, kas satur vair āk nek ā 10 % saharozes, bet 
bez cit ām piedev ām 13,4  0  
1704 90 30  – –  balt ā šokol āde 9,1 + 
45,1 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 18,9 + 
16,5 EUR/ 
100 kg/n  0 
– – Cits  
1704 90 51  – – –  konditorejas pastas, ieskaitot marcip ānu, tiešaj ā iepako ­
jum ā ar t īro svaru 1 kg vai vair āk 9 + EA MAX 
18,7 + AD 
S/Z 0 
1704 90 55  – – –  pastilas pret kakla s āpēm un pretklepus dražejas  9 + EA MAX 
18,7 + AD 
S/Z 0 
1704 90 61  – – –  apcukurotie izstr ādājumi  9 + EA MAX 
18,7 + AD 
S/Z 0 
– – –  Cits  
1704 90 65  – – – –  konditorejas izstr ādājumi koš ļājam ās gumijas un želejas 
veid ā, ieskaitot aug ļu pastas cukura konditorejas izstr ā­
dājumu veid ā 9 + EA MAX 
18,7 + AD 
S/Z 0 
1704 90 71  – – – –  karameles ar pild ījumu vai bez t ā 9 + EA MAX 
18,7 + AD 
S/Z 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1023
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1704 90 75  – – – –  īrisi, m īkst ās karameles un taml īdz īgas konfektes  9 + EA MAX 
18,7 + AD 
S/Z 0 
– – – –  Cits  
1704 90 81  – – – – –  pres ētas tabletes  9 + EA MAX 
18,7 + AD 
S/Z 0 
1704 90 99  – – – – –  Cits  9 + EA MAX 
18,7 + AD 
S/Z 0, ja cukura saturs 
<70 %/tarifu likmes 
kvota p ārstr ādātam 
cukuram 
(2 000–3 000 t), ja 
cukura saturs 
≥70 % (  1 ) 
18 NODA ĻA 18 – KAKAO UN KAKAO IZSTR ĀDĀJUMI  
1801 00 00  Kakao pupi ņas, veselas vai š ķeltas, negrauzd ētas vai grauzd ētas Atbr īvots  0  
1802 00 00  Kakao pupi ņu čaumalas, apvalki, mizi ņas un citi kakao atli ­
kumi  Atbr īvots  0  
1803  Kakao pasta, attaukota vai neattaukota  
1803 10 00  –  neattaukota  9,6  0  
1803 20 00  –  piln īgi vai da ļēji attaukota  9,6  0  
1804 00 00  Kakao sviests, tauki un e ļļa 7,7  0  
1805 00 00  Kakao pulveris bez cukura vai cita saldin ātāja piedevas  8  0  
1806  Šokol āde un citi p ārtikas izstr ādājumi ar kakao piedevu  
1806 10  –  kakao pulveris ar cukura vai citu saldin ātāju piedevu  
1806 10 15  – –  kas nesatur saharozi vai satur maz āk par 5 % saharozi 
(ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā saharoze) vai izogli ­
kozi, kas izteikta k ā saharoze  8 0  
1806 10 20  – –  kas satur 5 % vai vair āk, bet maz āk par 65 % saharozes 
(ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā saharoze) vai izogli ­
kozi, kas izteikta k ā saharoze  8 + 
25,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
1806 10 30  – –  kas satur 65 % vai vair āk, bet maz āk par 80 % saharozi 
(ieskaitot invertcukuru, kas izteikts k ā saharoze) vai izogli ­
kozi, kas izteikta k ā saharoze  8 + 
31,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātam 
cukuram 
(2 000–3 000 t) (  1 )LV L 161/1024 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1806 10 90  – –  kas satur 80 % no svara vai vair āk saharozi (ieskaitot inver ­
tcukuru, kas izteikts k ā saharoze) vai izoglikozi, kas izteikta 
kā saharoze  8 + 
41,9 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātam 
cukuram 
(2 000–3 000 t) (  1 ) 
1806 20  –  cit ādi izstr ādājumi briket ēs, pl ātn ītēs vai t āfel ītēs, kuru svars 
pārsniedz 2 kg, vai š ķidr ā, pastas, pulvera, granulu veid ā vai 
cit ādā nefas ētā veid ā konteineros vai tiešaj ā iepakojum ā ar 
tilp ību liel āku par 2 kg  
1806 20 10  – –  kas satur 31 % no svara vai vair āk kakao sviesta vai satur 
31 % no svara vai vair āk kakao sviesta un piena tauku 
kop ējā mas ā 8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
1806 20 30  – –  kas satur 25 % vai vair āk, bet maz āk par 31 % kakao 
sviesta un piena tauku kop ējā mas ā 8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
– – Cits  
1806 20 50  – – –  ar kakao sviesta saturu 18 % no svara vai vair āk 8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
1806 20 70  – – –  šokol ādes piena skaidi ņas 15,4 + EA  Tarifu likmes kvota 
pienam/kr ējumam 
(300–500 t) (  1 ) 
1806 20 80  – – –  aromatiz ēta šokol ādes glaz ūra 8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
1806 20 95  – – –  Cits  8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0, ja cukura saturs 
<70 %/tarifu likmes 
kvota p ārstr ādātam 
cukuram 
(2 000–3 000 t), ja 
cukura saturs 
≥70 % (  1 ) 
– cit ādi, brikešu, pl āksn īšu vai t āfel īšu veid ā 
1806 31 00  – –  ar pild ījumu  8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
1806 32  – –  bez pild ījuma  
1806 32 10  – – –  ar graudaugu produktu, aug ļu vai riekstu piedevu  8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
1806 32 90  – – –  Cits  8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1025
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1806 90  –  Cits  
– – šokol āde un šokol ādes izstr ādājumi  
– – –  šokol ādes konfektes ar pild ījumu vai bez pild ījuma  
1806 90 11  – – – –  ar pievienotu alkoholu  8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
1806 90 19  – – – –  Cits  8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
– – –  Cits  
1806 90 31  – – – –  ar pild ījumu  8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
1806 90 39  – – – –  bez pild ījuma  8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
1806 90 50  – –  cukura konditorejas izstr ādājumi un to aizst ājēji ar kakao 
piedevu, pagatavoti no cukura aizst ājējiem  8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
1806 90 60  – –  uz maizes ziežami produkti ar kakao piedevu  8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
1806 90 70  – –  izstr ādājumi ar kakao piedevu, kas paredz ēti dz ērienu ražo ­ 
šanai  8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
1806 90 90  – –  Cits  8,3 + EA 
MAX 18,7 + 
AD S/Z  0 
19 NODA ĻA 19 - LAB ĪBAS, MILTU, CIETES VAI PIENA IZSTR Ā­
DĀJUMI; MILTU KONDITOREJAS IZSTR ĀDĀJUMI  
1901  Iesala ekstrakts; p ārtikas izstr ādājumi no miltiem, putraimiem, 
rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur 
kakao vai piln īgi attaukot ā viel ā satur maz āk par 40 % no 
svara kakao un kas nav min ēti vai iek ļauti citur; p ārtikas 
izstr ādājumi no poz īciju 0401–0404 prec ēm, kas nesatur 
kakao vai piln īgi attaukot ā viel ā satur maz āk par 5 % no 
svara kakao un kas nav min ēti vai iek ļauti citur  
1901 10 00  –  p ārtikas produkti z īdai ņiem, safas ēti mazumtirdzniec ībai 7,6 + EA  0LV L 161/1026 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1901 20 00  –  mais ījumi un m īklas poz īcij ā 1905 min ēto maizes un kondi ­
torejas izstr ādājumu ražošanai  7,6 + EA  0  
1901 90  –  Cits  
– – iesala ekstrakts  
1901 90 11  – – –  ar saus ā ekstrakta daudzumu 90 % no svara vai vair āk 5,1 + 
18 EUR/ 
100 kg/net  0 
1901 90 19  – – –  Cits  5,1 + 
14,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – Cits  
1901 90 91  – – –  kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai 
cieti vai satur maz āk par 1,5 % piena taukus, 5 % saharozi 
(ieskaitot invertcukuru) vai izoglikozi, 5 % glikozi vai 
cieti, iz ņemot p ārtikas izstr ādājumus pulvera veid ā, kas 
ieg ūti no poz īciju 0401–0404 prec ēm 12,8  0  
1901 90 99  – – –  Cits  7,6 + EA  0, ja cukura saturs 
<70 %/tarifu likmes 
kvota p ārstr ādātam 
cukuram 
(2 000–3 000 t), ja 
cukura saturs 
≥70 % (  1 ) 
1902  M īklas (pastas) izstr ādājumi, ar ī termiski apstr ādāti vai ar pild ī­
jumu (ga ļu vai citiem produktiem), vai cit ādi sagatavoti, k ā 
spageti, makaroni, n ūdeles, skaidi ņas, klimpas, pelme ņi, pild īti 
makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots  
– termiski neapstr ādāti m īklas izstr ādājumi, bez pild ījuma un 
cit ādi nesagatavoti  
1902 11 00  – –  ar olu piedevu  7,7 + 
24,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
1902 19  – –  Cits  
1902 19 10  – – –  bez kviešu miltu vai rupja maluma miltu piedevas  7,7 + 
24,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
1902 19 90  – – –  Cits  7,7 + 
21,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
1902 20  –  pild īti makaronu izstr ādājumi (pasta), ar ī termiski apstr ādāti 
vai cit ādi sagatavoti  
1902 20 10  – –  kuru sast āvā ir vair āk nek ā 20 % no svara zivju, v ēžveid īgo, 
m īkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku  8,5 3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1027
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1902 20 30  – –  kuru sast āvā ir vair āk nek ā 20 % no svara desu un taml ī­
dz īgu izstr ādājumu, jebkura veida ga ļas vai ga ļas subpro ­
duktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus  54,3 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – Cits  
1902 20 91  – – –  termiski apstr ādāti 8,3 + 
6,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
1902 20 99  – – –  Cits  8,3 + 
17,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
1902 30  –  cit ādi pastas izstr ādājumi  
1902 30 10  – –  žāvēts 6,4 + 
24,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
1902 30 90  – –  Cits  6,4 + 
9,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
1902 40  –  kuskuss  
1902 40 10  – –  nesagatavots  7,7 + 
24,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
1902 40 90  – –  Cits  6,4 + 
9,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
1903 00 00  Tapioka un t ās aizst ājēji, kas pagatavoti no cietes p ārslu, 
graudu, putraimu, atsiju vai taml īdz īgā veid ā 6,4 + 
15,1 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātiem grau ­
daugu produktiem 
(2 000 t)  
1904  Gatavi p ārtikas produkti, kas ieg ūti, uzp ūšot vai apgrauzd ējot 
graudaugu produktus (piem ēram, kukur ūzas p ārslas); grau ­
daugu produkti (iz ņemot kukur ūzu) graudu veid ā vai p ārslu 
veid ā vai cit ādi p ārstr ādātos graudos (iz ņemot miltus, 
putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstr ā­
dāti vai cit ādi sagatavoti, kas nav citur min ēti un iek ļauti 
1904 10  –  gatavi p ārtikas produkti, kas ieg ūti, uzp ūšot vai apgrauzd ējot 
graudus vai graudu produktus  
1904 10 10  – –  no kukur ūzas 3,8 + 
20 EUR/ 
100 kg/net  0 
1904 10 30  – –  no r īsiem  5,1 + 
46 EUR/ 
100 kg/net  0LV L 161/1028 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1904 10 90  – –  Cits  5,1 + 
33,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
1904 20  –  gatavi p ārtikas produkti, kas ieg ūti no neapgrauzd ētām 
graudu p ārsl ām vai no neapgrauzd ēto graudu p ārslu un 
grauzd ēto graudu p ārslu mais ījumiem vai no uzp ūstiem 
graudiem  
1904 20 10  – –  samais ījumu (Müsli) veida izstr ādājumi uz neapgrauzd ētu 
graudu p ārslu b āzes 9 + EA  0  
– – Cits  
1904 20 91  – – –  no kukur ūzas 3,8 + 
20 EUR/ 
100 kg/net  0 
1904 20 95  – – –  no r īsiem  5,1 + 
46 EUR/ 
100 kg/net  0 
1904 20 99  – – –  Cits  5,1 + 
33,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
1904 30 00  –  bulguri  8,3 + 
25,7 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātiem grau ­
daugu produktiem 
(2 000 t)  
1904 90  –  Cits  
1904 90 10  – –  rīsi 8,3 + 
46 EUR/ 
100 kg/net  0 
1904 90 80  – –  Cits  8,3 + 
25,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
1905  Maize, m īklas izstr ādājumi, k ūkas, cepumi un citi maizes un 
konditorejas izstr ādājumi ar kakao piedevu vai bez t ās; diev ­
maiz ītes, obl ātas farm ācijai, z īmogvafeles, r īspap īrs un taml ī­
dz īgi produkti  
1905 10 00  –  sausmaiz ītes 5,8 + 
13 EUR/ 
100 kg/net  0 
1905 20  –  pipark ūkas un taml īdz īgi izstr ādājumi  
1905 20 10  – –  kas satur maz āk nek ā 30 % saharozes (ieskaitot invertcu ­
kuru, kas izteikts k ā saharoze)  9,4 + 
18,3 EUR/ 
100 kg/net  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1029
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1905 20 30  – –  kuros saharozes saturs (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts 
kā saharoze) ir 30 % no svara vai maz āks, bet nep ārsniedz 
50 %  9,8 + 
24,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
1905 20 90  – –  kas satur maz āk nek ā 50 % saharozes (ieskaitot invertcu ­
kuru, kas izteikts k ā saharoze)  10,1 + 
31,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
– saldie cepumi; vafeles  
1905 31  – –  saldie cepumi  
– – –  piln īgi vai da ļēji glaz ēti ar šokol ādi vai ar citiem izstr ādā­
jumiem, kuru sast āvā ir kakao  
1905 31 11  – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 85 g  9 + EA MAX 
24,2 + AD 
S/Z 0 
1905 31 19  – – – –  Cits  9 + EA MAX 
24,2 + AD 
S/Z 0 
– – –  Cits  
1905 31 30  – – – –  ar piena tauku saturu 8 % vai vair āk 9 + EA MAX 
24,2 + AD 
S/Z 0 
– – – –  Cits  
1905 31 91  – – – – –  sviestmaižu cepumi  9 + EA MAX 
24,2 + AD 
S/Z 0 
1905 31 99  – – – – –  Cits  9 + EA MAX 
24,2 + AD 
S/Z 0 
1905 32  – –  vafeles  
1905 32 05  – – –  kuru ūdens saturs p ārsniedz 10 % no svara  9 + EA MAX 
20,7 + AD 
F/M  0 
– – –  Cits  
– – – –  piln īgi vai da ļēji glaz ētas ar šokol ādi vai ar citiem izstr ā­
dājumiem, kuru sast āvā ir kakao  
1905 32 11  – – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 85 g  9 + EA MAX 
24,2 + AD 
S/Z 0LV L 161/1030 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
1905 32 19  – – – – –  Cits  9 + EA MAX 
24,2 + AD 
S/Z 0 
– – – –  Cits  
1905 32 91  – – – – –  sālītas, ar pild ījumu vai bez pild ījuma  9 + EA MAX 
20,7 + AD 
F/M  0 
1905 32 99  – – – – –  Cits  9 + EA MAX 
24,2 + AD 
S/Z 0 
1905 40  –  sausi ņi, grauzdi ņi un taml īdz īgi grauzd ēti izstr ādājumi  
1905 40 10  – –  sausi ņi 9,7 + EA  0  
1905 40 90  – –  Cits  9,7 + EA  0  
1905 90  –  Cits  
1905 90 10  – –  macas  3,8 + 
15,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
1905 90 20  – –  dievmaiz ītes, obl ātas farm ācijai, z īmogvafeles, r īspap īrs un 
taml īdz īgi izstr ādājumi  4,5 + 
60,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – Cits  
1905 90 30  – – –  maizes izstr ādājumi bez medus, olu, siera vai aug ļu piede ­
vas, kuru cukura saturs sausn ā nep ārsniedz 5 % un tauku 
saturs sausn ā ar ī nep ārsniedz 5 %  9,7 + EA  0  
1905 90 45  – – –  cepumi  9 + EA MAX 
20,7 + AD 
F/M  0 
1905 90 55  – – –  pres ēti vai uzp ūsti izstr ādājumi, vircoti vai s ālīti 9 + EA MAX 
20,7 + AD 
F/M  0 
– – –  Cits  
1905 90 60  – – – –  ar saldin ātāju piedevu  9 + EA MAX 
24,2 + AD 
S/Z 0 
1905 90 90  – – – –  Cits  9 + EA MAX 
20,7 + AD 
F/M  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1031
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
20 NODA ĻA 20 - D ĀRZE ŅU, AUG ĻU, RIEKSTU VAI CITU 
AUGU DA ĻU IZSTR ĀDĀJUMI  
2001  Eti ķī vai eti ķsk ābē sagatavoti vai konserv ēti d ārze ņi, aug ļi, 
rieksti un citas ēdamas augu da ļas 
2001 10 00  –  gur ķi un kornišoni (pipargur ķīši) 17,6  0  
2001 90  –  Cits  
2001 90 10  – –  mango čatnijs  Atbr īvots  0  
2001 90 20  – –  Capsicum ģints d ārze ņi, iz ņemot d ārze ņpiparus un 
Jamaikas piparus  5 0  
2001 90 30  – –  cukurkukur ūza (Zea mays var. saccharata)  5,1 + 
9,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukurkukur ūzai 
(1 500 t)  
2001 90 40  – –  jamss, bat ātes un taml īdz īgas augu ēdam ās da ļas, kas satur 
5 % vai vair āk cietes  8,3 + 
3,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
2001 90 50  – –  sēnes 16  0  
2001 90 60  – –  palmu galot ņu pumpuri  10  0  
2001 90 65  – –  ol īvas 16  0  
2001 90 70  – –  dārze ņpipari (paprika)  16  0  
2001 90 91  – –  tropu aug ļi un tropu rieksti  10  0  
2001 90 97  – –  Cits  16  0  
2002  Bez eti ķa vai eti ķsk ābes sagatavoti vai konserv ēti tom āti 
2002 10  –  tom āti, veseli vai sagriezti  
2002 10 10  – –  mizoti  14,4  Tarifu likmes kvota 
tom ātiem (10 000 t 
neto svara)  
2002 10 90  – –  Cits  14,4  Tarifu likmes kvota 
tom ātiem (10 000 t 
neto svara)  
2002 90  –  Cits  
– – ar sausnas saturu maz āk par 12 % no svaraLV L 161/1032 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2002 90 11  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  14,4  Tarifu likmes kvota 
tom ātiem (10 000 t 
neto svara)  
2002 90 19  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  14,4  Tarifu likmes kvota 
tom ātiem (10 000 t 
neto svara)  
– – ar sausnas saturu ne maz āk par 12 %, bet ne vair āk par 
30 % no svara  
2002 90 31  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  14,4  Tarifu likmes kvota 
tom ātiem (10 000 t 
neto svara)  
2002 90 39  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  14,4  Tarifu likmes kvota 
tom ātiem (10 000 t 
neto svara)  
– – ar sausnas saturu vair āk par 30 % no svara  
2002 90 91  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  14,4  Tarifu likmes kvota 
tom ātiem (10 000 t 
neto svara)  
2002 90 99  – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  14,4  Tarifu likmes kvota 
tom ātiem (10 000 t 
neto svara)  
2003  Bez eti ķa vai eti ķsk ābes sagatavotas vai konserv ētas s ēnes un 
trifeles  
2003 10  –  atmatenes  
2003 10 20  – –  konserv ētas īslaic īgai uzglab āšanai, piln īgi termiski apstr ā­
dātas 18,4 + 
191 EUR/ 
100 kg/net 
eda Tarifu likmes kvota 
sen ēm (500 t neto 
svara)  
2003 10 30  – –  Cits  18,4 + 
222 EUR/ 
100 kg/net 
eda Tarifu likmes kvota 
sen ēm (500 t neto 
svara)  
2003 20 00  –  trifeles  14,4  0  
2003 90 00  –  Cits  18,4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1033
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2004  Bez eti ķa vai eti ķsk ābes sagatavoti vai konserv ēti, sald ēti citi 
dārze ņi, iz ņemot poz īcij ā 2006 min ētos 
2004 10  –  kartupe ļi 
2004 10 10  – –  termiski apstr ādāti, bet ne cit ādi sagatavoti  14,4  0  
– – Cits  
2004 10 91  – – –  miltu, rupja maluma miltu vai p ārslu veid ā 7,6 + EA  0  
2004 10 99  – – –  Cits  17,6  0  
2004 90  –  cit ādi d ārze ņi un d ārze ņu mais ījumi  
2004 90 10  – –  cukurkukur ūza (Zea mays var. saccharata)  5,1 + 
9,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukurkukur ūzai 
(1 500 t)  
2004 90 30  – –  sk ābie k āposti, kaperi un ol īvas 16  0  
2004 90 50  – –  zir ņi (Pisum sativum) un nenobriedušas Phaseolus spp. 
sugas pupi ņas p ākst īs 19,2  0  
– – cit ādi, ieskaitot mais ījumus  
2004 90 91  – – –  sīpoli, termiski apstr ādāti, bet ne cit ādi sagatavoti  14,4  0  
2004 90 98  – – –  Cits  17,6  0  
2005  Bez eti ķa vai eti ķsk ābes sagatavoti vai konserv ēti, nesasald ēti 
citi d ārze ņi, iz ņemot poz īcij ā 2006 min ētos 
2005 10 00  –  homogeniz ēti d ārze ņi 17,6  0  
2005 20  –  kartupe ļi 
2005 20 10  – –  miltu, rupja maluma miltu vai p ārslu veid ā 8,8 + EA  0  
– – Cits  
2005 20 20  – – –  pl ānās š ķēlītēs, apcepti, ar ī s ālīti vai aromatiz ēti, herm ē­
tisk ā tar ā, der īgi t ūlītējam pat ēriņam 14,1  0  
2005 20 80  – – –  Cits  14,1  0  
2005 40 00  –  zir ņi (Pisum sativum)  19,2  0  
– pupi ņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)LV L 161/1034 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2005 51 00  – –  lob ītas pupi ņas 17,6  0  
2005 59 00  – –  Cits  19,2  0  
2005 60 00  –  spar ģeļi 17,6  0  
2005 70 00  –  ol īvas 12,8  0  
2005 80 00  –  cukurkukur ūza (Zea mays var. saccharata)  5,1 + 
9,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
cukurkukur ūzai 
(1 500 t)  
– cit ādi d ārze ņi un d ārze ņu mais ījumi  
2005 91 00  – –  bambusa dzinumi  17,6  0  
2005 99  – –  Cits  
2005 99 10  – – –  Capsicum ģints d ārze ņi, iz ņemot d ārze ņpiparus un 
Jamaikas piparus  6,4 0  
2005 99 20  – – –  kaperi  16  0  
2005 99 30  – – –  artišoki  17,6  0  
2005 99 40  – – –  burk āni 17,6  0  
2005 99 50  – – –  dārze ņu mais ījumi  17,6  0  
2005 99 60  – – –  sk ābie k āposti  16  0  
2005 99 90  – – –  Cits  17,6  0  
2006 00  D ārze ņi, aug ļi, rieksti, aug ļu mizas un cit ādas augu da ļas, 
konserv ētas cukur ā (ž āvētas, iecukurotas vai glaz ētas) 
2006 00 10  –  ingvers  Atbr īvots  0  
– Cits  
– – kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  
2006 00 31  – – –  ķirši 20 + 
23,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
2006 00 35  – – –  tropu aug ļi un tropu rieksti  12,5 + 
15 EUR/ 
100 kg/net  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1035
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2006 00 38  – – –  Cits  20 + 
23,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – Cits  
2006 00 91  – – –  tropu aug ļi un tropu rieksti  12,5  0  
2006 00 99  – – –  Cits  20  0  
2007  Džemi, aug ļu želejas, marmel ādes, aug ļu vai riekstu bieze ņi un 
aug ļu vai riekstu pastas, termiski apstr ādātas, ar cukura vai 
citu saldin ātāju piedevu vai bez t ās 
2007 10  –  homogeniz ēti produkti  
2007 10 10  – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  24 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – Cits  
2007 10 91  – – –  tropu aug ļu 15  0  
2007 10 99  – – –  Cits  24  0  
– Cits  
2007 91  – –  citrusaug ļi 
2007 91 10  – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 30 % no svara  20 + 
23 EUR/ 
100 kg/net  0 
2007 91 30  – – –  ar cukura saturu vair āk nek ā 13 %, bet ne vair āk k ā 30 % 
no svara  20 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
2007 91 90  – – –  Cits  21,6  0  
2007 99  – –  Cits  
– – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 30 % no svara  
2007 99 10  – – – –  pl ūmju biezenis un ž āvētu melnpl ūmju biezenis un 
pasta tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru vair āk nek ā 
100 kg, r ūpnieciskai p ārstr ādei 22,4  0  
2007 99 20  – – – –  ēdamo kasta ņu biezenis un pasta  24 + 
19,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  CitsLV L 161/1036 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2007 99 31  – – – – –  ķiršu 24 + 
23 EUR/ 
100 kg/net  0 
2007 99 33  – – – – –  zeme ņu 24 + 
23 EUR/ 
100 kg/net  0 
2007 99 35  – – – – –  ave ņu 24 + 
23 EUR/ 
100 kg/net  0 
2007 99 39  – – – – –  Cits  24 + 
23 EUR/ 
100 kg/net  0 
2007 99 50  – – –  ar cukura saturu vair āk nek ā 13 %, bet ne vair āk k ā 30 % 
no svara  24 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  Cits  
2007 99 93  – – – –  tropu aug ļu un tropu riekstu  15  0  
2007 99 97  – – – –  Cits  24  0  
2008  Aug ļi, rieksti un citas ēdamas augu da ļas, kas citur nav 
min ētas un iek ļautas, sagatavotas vai konserv ētas ar citu pa ņē­
mienu, ar ī ar cukura vai citu saldin ātāju vai spirta piedevu  
– rieksti, zemesrieksti un citas s ēklas, ar ī mais ījum ā 
2008 11  – –  zemesrieksti  
2008 11 10  – – –  zemesriekstu sviests  12,8  0  
– – –  cit ādi, tiešaj ā iepakojum ā, kuru t īrais svars  
2008 11 91  – – – –  p ārsniedz 1 kg  11,2  0  
– – – –  nep ārsniedz 1 kg  
2008 11 96  – – – – –  grauzd ēti 12  0  
2008 11 98  – – – – –  Cits  12,8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1037
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 19  – –  cit ādi, ieskaitot mais ījumus  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  
2008 19 11  – – – –  tropu rieksti; mais ījumi, kuros 50 % no svara vai vair āk 
ir tropu rieksti un tropu aug ļi 7 0  
– – – –  Cits  
2008 19 13  – – – – –  grauzd ētas mandeles un pist ācijas  9  0  
2008 19 19  – – – – –  Cits  11,2  0  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  
2008 19 91  – – – –  tropu rieksti; mais ījumi, kuros 50 % no svara vai vair āk 
ir tropu rieksti un tropu aug ļi 8 0  
– – – –  Cits  
– – – – –  grauzd ēti rieksti  
2008 19 93  – – – – – –  mandeles un pist ācijas  10,2  0  
2008 19 95  – – – – – –  Cits  12  0  
2008 19 99  – – – – –  Cits  12,8  0  
2008 20  –  ananasi  
– – ar spirta piedevu  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  
2008 20 11  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 17 % no svara  25,6 + 
2,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
2008 20 19  – – – –  Cits  25,6  0  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  
2008 20 31  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 19 % no svara  25,6 + 
2,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
2008 20 39  – – – –  Cits  25,6  0  
– – bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kgLV L 161/1038 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 20 51  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 17 % no svara  19,2  0  
2008 20 59  – – – –  Cits  17,6  0  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  
2008 20 71  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 19 % no svara  20,8  0  
2008 20 79  – – – –  Cits  19,2  0  
2008 20 90  – – –  bez cukura piedevas  18,4  0  
2008 30  –  citrusu aug ļi 
– – ar spirta piedevu  
– – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 9 % no svara  
2008 30 11  – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % mas  25,6  0  
2008 30 19  – – – –  Cits  25,6 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  Cits  
2008 30 31  – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % mas  24  0  
2008 30 39  – – – –  Cits  25,6  0  
– – bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  
2008 30 51  – – – –  greipfr ūtu daivi ņas, ieskaitot pomelo  15,2  0  
2008 30 55  – – – –  mandar īni (ar ī tanžer īni un sacumas); klement īni, 
vilkingi un taml īdz īgi citrusaug ļu hibr īdi 18,4  0  
2008 30 59  – – – –  Cits  17,6  0  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  
2008 30 71  – – – –  greipfr ūtu daivi ņas, ieskaitot pomelo  15,2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1039
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 30 75  – – – –  mandar īni (ar ī tanžer īni un sacumas); klement īni, 
vilkingi un taml īdz īgi citrusaug ļu hibr īdi 17,6  0  
2008 30 79  – – – –  Cits  20,8  0  
2008 30 90  – – –  bez cukura piedevas  18,4  0  
2008 40  –  bumbieri  
– – ar spirta piedevu  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  
– – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  
2008 40 11  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  25,6  0  
2008 40 19  – – – – –  Cits  25,6 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  Cits  
2008 40 21  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  24 0  
2008 40 29  – – – – –  Cits  25,6  0  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  
2008 40 31  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 15 % no svara  25,6 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
2008 40 39  – – – –  Cits  25,6  0  
– – bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  
2008 40 51  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  17,6  0  
2008 40 59  – – – –  Cits  16  0  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  
2008 40 71  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 15 % no svara  19,2  0LV L 161/1040 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 40 79  – – – –  Cits  17,6  0  
2008 40 90  – – –  bez cukura piedevas  16,8  0  
2008 50  –  aprikozes  
– – ar spirta piedevu  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  
– – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  
2008 50 11  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  25,6  0  
2008 50 19  – – – – –  Cits  25,6 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  Cits  
2008 50 31  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  24 0  
2008 50 39  – – – – –  Cits  25,6  0  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  
2008 50 51  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 15 % no svara  25,6 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
2008 50 59  – – – –  Cits  25,6  0  
– – bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  
2008 50 61  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  19,2  0  
2008 50 69  – – – –  Cits  17,6  0  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  
2008 50 71  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 15 % no svara  20,8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1041
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 50 79  – – – –  Cits  19,2  0  
– – –  bez cukura piedevas, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru  
2008 50 92  – – – –  5 kg vai vair āk 13,6  0  
2008 50 94  – – – –  5 kg vai vair āk 17  0  
2008 50 99  – – – –  līdz 4,5 kg  18,4  0  
2008 60  –  ķirši  
– – ar spirta piedevu  
– – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 9 % no svara  
2008 60 11  – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % mas  25,6  0  
2008 60 19  – – – –  Cits  25,6 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  Cits  
2008 60 31  – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % mas  24  0  
2008 60 39  – – – –  Cits  25,6  0  
– – bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru  
2008 60 50  – – – –  p ārsniedz 1 kg  17,6  0  
2008 60 60  – – – –  nep ārsniedz 1 kg  20,8  0  
– – –  bez cukura piedevas, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru  
2008 60 70  – – – –  4,5 kg vai vair āk 18,4  0  
2008 60 90  – – – –  līdz 4,5 kg  18,4  0  
2008 70  – – – –  maz āk par 4,5 kg - persiki, ar ī nektar īni 
– – ar spirta piedevu  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 1 kg  
– – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svaraLV L 161/1042 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 70 11  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  25,6  0  
2008 70 19  – – – – –  Cits  25,6 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  Cits  
2008 70 31  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  24 0  
2008 70 39  – – – – –  Cits  25,6  0  
– – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 1 kg  
2008 70 51  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 15 % no svara  25,6 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
2008 70 59  – – – –  Cits  25,6  0  
– – bez spirta piedevas  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  
2008 70 61  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  19,2  0  
2008 70 69  – – – –  Cits  17,6  0  
– – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  
2008 70 71  – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 15 % no svara  19,2  0  
2008 70 79  – – – –  Cits  17,6  0  
– – –  bez cukura piedevas, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru  
2008 70 92  – – – –  5 kg vai vair āk 15,2  0  
2008 70 98  – – – –  līdz 5 kg  18,4  0  
2008 80  –  zemenes  
– – ar spirta piedevu  
– – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 9 % no svaraLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1043
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 80 11  – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % mas  25,6  0  
2008 80 19  – – – –  Cits  25,6 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  Cits  
2008 80 31  – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % mas  24  0  
2008 80 39  – – – –  Cits  25,6  0  
– – bez spirta piedevas  
2008 80 50  – – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  17,6  0  
2008 80 70  – – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  20,8  0  
2008 80 90  – – –  bez cukura piedevas  18,4  0  
– cit ādi, ar ī mais ījumi, iz ņemot apakšpoz īcij ā 2008 19 min ē­
tos 
2008 91 00  – –  palmu galot ņu pumpuri  10  0  
2008 92  – –  mais ījumi  
– – –  ar spirta piedevu  
– – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 9 % no svara  
– – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  
2008 92 12  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 16 0  
2008 92 14  – – – – – –  Cits  25,6  0  
– – – – –  Cits  
2008 92 16  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 16 + 
2,6 EUR/ 
100 kg/net  0LV L 161/1044 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 92 18  – – – – – –  Cits  25,6 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  Cits  
– – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  
2008 92 32  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 15 0  
2008 92 34  – – – – – –  Cits  24  0  
– – – – –  Cits  
2008 92 36  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 16 0  
2008 92 38  – – – – – –  Cits  25,6  0  
– – –  bez spirta piedevas  
– – – –  ar cukura piedevu  
– – – – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īrsvaru virs 1 kg  
2008 92 51  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 11 0  
2008 92 59  – – – – – –  Cits  17,6  0  
– – – – –  Cits  
– – – – – –  aug ļu mais ījumi, kuros nevienu aug ļu nav vair āk par 
50 % no aug ļu kop ējā svara  
2008 92 72  – – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 8,5 0  
2008 92 74  – – – – – – –  Cits  13,6  0  
– – – – – –  Cits  
2008 92 76  – – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 12 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1045
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 92 78  – – – – – – –  Cits  19,2  0  
– – – –  bez cukura piedevas, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru  
– – – – –  5 kg vai vair āk 
2008 92 92  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 11,5  0  
2008 92 93  – – – – – –  Cits  18,4  0  
– – – – –  4,5 kg vai vair āk, bet maz āk nek ā 5 kg  
2008 92 94  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 11,5  0  
2008 92 96  – – – – – –  Cits  18,4  0  
– – – – –  līdz 4,5 kg  
2008 92 97  – – – – – –  no tropu aug ļiem (ieskaitot mais ījumus, kuros tropu 
riekstu un tropu aug ļu saturs ir 50 % vai vair āk) 11,5  0  
2008 92 98  – – – – – –  Cits  18,4  0  
2008 99  – –  Cits  
– – –  ar spirta piedevu  
– – – –  ingvers  
2008 99 11  – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  10 0  
2008 99 19  – – – – –  Cits  16  0  
– – – –  vīnogas  
2008 99 21  – – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 13 % no svara  25,6 + 
3,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
2008 99 23  – – – – –  Cits  25,6  0  
– – – –  Cits  
– – – – –  kuru cukura saturs p ārsniedz 9 % no svara  
– – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
masLV L 161/1046 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 99 24  – – – – – – –  tropu aug ļi 16  0  
2008 99 28  – – – – – – –  Cits  25,6  0  
– – – – – –  Cits  
2008 99 31  – – – – – – –  tropu aug ļi 16 + 
2,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2008 99 34  – – – – – – –  Cits  25,6 + 
4,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – – –  Cits  
– – – – – –  ar faktisko spirta masas koncentr āciju l īdz 11,85 % 
mas  
2008 99 36  – – – – – – –  tropu aug ļi 15  0  
2008 99 37  – – – – – – –  Cits  24  0  
– – – – – –  Cits  
2008 99 38  – – – – – – –  tropu aug ļi 16  0  
2008 99 40  – – – – – – –  Cits  25,6  0  
– – –  bez spirta piedevas  
– – – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru virs 
1 kg  
2008 99 41  – – – – –  ingvers  Atbr īvots  0  
2008 99 43  – – – – –  vīnogas  19,2  0  
2008 99 45  – – – – –  pl ūmes un ž āvētas pl ūmes  17,6  0  
2008 99 48  – – – – –  tropu aug ļi 11  0  
2008 99 49  – – – – –  Cits  17,6  0  
– – – –  ar cukura piedevu, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 
1 kg  
2008 99 51  – – – – –  ingvers  Atbr īvots  0  
2008 99 63  – – – – –  tropu aug ļi 13  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1047
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2008 99 67  – – – – –  Cits  20,8  0  
– – – –  bez cukura piedevas  
– – – – –  pl ūmes un ž āvētas pl ūmes, tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro 
svaru  
2008 99 72  – – – – – –  5 kg vai vair āk 15,2  0  
2008 99 78  – – – – – –  līdz 5 kg  18,4  0  
2008 99 85  – – – – –  kukur ūza, iz ņemot cukurkukur ūzu (Zea mays var. 
saccharata)  5,1 + 
9,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
2008 99 91  – – – – –  jamss, bat ātes un taml īdz īgas augu ēdam ās da ļas, kas 
satur 5 % vai vair āk cietes  8,3 + 
3,8 EUR/ 
100 kg/net  0 
2008 99 99  – – – – –  Cits  18,4  0  
2009  Aug ļu sulas (ieskaitot v īnogu misu) un d ārze ņu sulas, nerau ­
dz ētas un bez spirta piedevas, ar ī ar cukura vai cita saldin ātāja 
piedevu  
– apels īnu sula  
2009 11  – –  sald ēta 
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
2009 11 11  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  33,6 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 11 19  – – – –  Cits  33,6  0  
– – –  kuras Briksa v ērtība nep ārsniedz 67  
2009 11 91  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara, 
un pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no svara  15,2 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 11 99  – – – –  Cits  15,2  0  
2009 12 00  – –  nesald ēta, kuras Briksa v ērtība nep ārsniedz 20  12,2  0  
2009 19  – –  Cits  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67LV L 161/1048 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 19 11  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  33,6 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 19 19  – – – –  Cits  33,6  0  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 20, bet nep ārsniedz 67  
2009 19 91  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara, 
un pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no svara  15,2 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 19 98  – – – –  Cits  12,2  0  
– greipfr ūtu (ieskaitot pomelo) sula  
2009 21 00  – –  kuru Briksa v ērtība nep ārsniedz 20  12  0  
2009 29  – –  Cits  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
2009 29 11  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  33,6 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 29 19  – – – –  Cits  33,6  0  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 20, bet nep ārsniedz 67  
2009 29 91  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara, 
un pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no svara  12 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 29 99  – – – –  Cits  12  0  
– citu viena veida citrusu aug ļu sula  
2009 31  – –  kuru Briksa v ērtība nep ārsniedz 20  
– – –  kuras v ērtība p ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
2009 31 11  – – – –  ar cukura piedevu  14,4  0  
2009 31 19  – – – –  bez cukura piedevas  15,2  0  
– – –  kuras v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
– – – –  citronu sula  
2009 31 51  – – – – –  ar cukura piedevu  14,4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1049
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 31 59  – – – – –  bez cukura piedevas  15,2  0  
– – – –  citu citrusaug ļu sulas  
2009 31 91  – – – – –  ar cukura piedevu  14,4  0  
2009 31 99  – – – – –  bez cukura piedevas  15,2  0  
2009 39  – –  Cits  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
2009 39 11  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  33,6 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 39 19  – – – –  Cits  33,6  0  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 20, bet nep ārsniedz 67  
– – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
2009 39 31  – – – – –  ar cukura piedevu  14,4  0  
2009 39 39  – – – – –  bez cukura piedevas  15,2  0  
– – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
– – – – –  citronu sula  
2009 39 51  – – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  14,4 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 39 55  – – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  14,4  0  
2009 39 59  – – – – – –  bez cukura piedevas  15,2  0  
– – – – –  citu citrusaug ļu sulas  
2009 39 91  – – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  14,4 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 39 95  – – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  14,4  0  
2009 39 99  – – – – – –  bez cukura piedevas  15,2  0  
– ananasu sulaLV L 161/1050 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 41  – –  kuru Briksa v ērtība nep ārsniedz 20  
2009 41 10  – – –  kuras v ērtība p ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara, ar 
cukura piedevu  15,2  0  
– – –  Cits  
2009 41 91  – – – –  ar cukura piedevu  15,2  0  
2009 41 99  – – – –  bez cukura piedevas  16  0  
2009 49  – –  Cits  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
2009 49 11  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  33,6 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 49 19  – – – –  Cits  33,6  0  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 20, bet nep ārsniedz 67  
2009 49 30  – – – –  kuras v ērtība p ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara, ar 
cukura piedevu  15,2  0  
– – – –  Cits  
2009 49 91  – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  15,2 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 49 93  – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  15,2  0  
2009 49 99  – – – – –  bez cukura piedevas  16  0  
2009 50  –  tom ātu sula  
2009 50 10  – –  ar cukura piedevu  16  0  
2009 50 90  – –  Cits  16,8  0  
– vīnogu sula (ieskaitot v īnogu misu)  
2009 61  – –  kuru Briksa v ērtība nep ārsniedz 30  
2009 61 10  – – –  kuras v ērtība p ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1051
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 61 90  – – –  kuras v ērtība nep ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara  22,4 + 
27 EUR/hl  Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
2009 69  – –  Cits  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
2009 69 11  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 22 par 100 kg t īrā svara  40 + 
121 EUR/hl 
+ 20,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
2009 69 19  – – – –  Cits  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 30, bet nep ārsniedz 67  
– – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara  
2009 69 51  – – – – –  koncentr ēta Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
2009 69 59  – – – – –  Cits  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
– – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara  
– – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  
2009 69 71  – – – – – –  koncentr ēta 22,4 + 
131 EUR/hl 
+ 20,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
2009 69 79  – – – – – –  Cits  22,4 + 
27 EUR/hl + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
2009 69 90  – – – – –  Cits  22,4 + 
27 EUR/hl  Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– ābolu sulaLV L 161/1052 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 71  – –  kuru Briksa v ērtība nep ārsniedz 20  
2009 71 20  – – –  ar cukura piedevu  18  Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
2009 71 99  – – –  bez cukura piedevas  18  Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
2009 79  – –  Cits  
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
2009 79 11  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 22 par 100 kg t īrā svara  30 + 
18,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
2009 79 19  – – – –  Cits  30  Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – –  kuras Briksa v ērtība p ārsniedz 20, bet nep ārsniedz 67  
2009 79 30  – – – –  kuras v ērtība p ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara, ar 
cukura piedevu  18 Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
– – – –  Cits  
2009 79 91  – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  18 + 
19,3 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
2009 79 93  – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  18 Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
2009 79 99  – – – – –  bez cukura piedevas  18  Tarifu likmes kvota 
ābolu un v īnogu 
sulai 
(10 000–20 000 t 
neto svara) (  1 ) 
2009 80  –  citu viena veida aug ļu vai d ārze ņu sulas  
– – kuru Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
– – –  bumbieru sulaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1053
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 80 11  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 22 par 100 kg t īrā svara  33,6 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 80 19  – – – –  Cits  33,6  0  
– – –  Cits  
– – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
2009 80 34  – – – – –  tropu aug ļu sulas  21 + 
12,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 80 35  – – – – –  Cits  33,6 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – –  Cits  
2009 80 36  – – – – –  tropu aug ļu sulas  21  0  
2009 80 38  – – – – –  Cits  33,6  0  
– – kuru Briksa v ērtība nep ārsniedz 67  
– – –  bumbieru sula  
2009 80 50  – – – –  kuras v ērtība p ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara, ar 
cukura piedevu  19,2  0  
– – – –  Cits  
2009 80 61  – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  19,2 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 80 63  – – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  19,2  0  
2009 80 69  – – – – –  bez cukura piedevas  20  0  
– – –  Cits  
– – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara, ar 
cukura piedevu  
2009 80 71  – – – – –  ķiršu sula  16,8  0  
2009 80 73  – – – – –  tropu aug ļu sulas  10,5  0LV L 161/1054 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 80 79  – – – – –  Cits  16,8  0  
– – – –  Cits  
– – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  
2009 80 85  – – – – – –  tropu aug ļu sulas  10,5 + 
12,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 80 86  – – – – – –  Cits  16,8 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – – –  kur ām pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  
2009 80 88  – – – – – –  tropu aug ļu sulas  10,5  0  
2009 80 89  – – – – – –  Cits  16,8  0  
– – – – –  bez cukura piedevas  
2009 80 95  – – – – – –  lielogu dz ērve ņu (Vaccinium macrocarpon) sula  14  0  
2009 80 96  – – – – – –  ķiršu sula  17,6  0  
2009 80 97  – – – – – –  tropu aug ļu sulas  11  0  
2009 80 99  – – – – – –  Cits  17,6  0  
2009 90  –  sulu mais ījumi  
– – kuru Briksa v ērtība p ārsniedz 67  
– – –  ābolu un bumbieru sulu mais ījumi  
2009 90 11  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 22 par 100 kg t īrā svara  33,6 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 90 19  – – – –  Cits  33,6  0  
– – –  Cits  
2009 90 21  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  33,6 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1055
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 90 29  – – – –  Cits  33,6  0  
– – kuru Briksa v ērtība nep ārsniedz 67  
– – –  ābolu un bumbieru sulu mais ījumi  
2009 90 31  – – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 18 par 100 kg t īrā svara, 
un pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no svara  20 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 90 39  – – – –  Cits  20  0  
– – –  Cits  
– – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
– – – – –  citrusaug ļu sulu un ananasu sulas mais ījumi  
2009 90 41  – – – – – –  ar cukura piedevu  15,2  0  
2009 90 49  – – – – – –  Cits  16  0  
– – – – –  Cits  
2009 90 51  – – – – – –  ar cukura piedevu  16,8  0  
2009 90 59  – – – – – –  Cits  17,6  0  
– – – –  kuru v ērtība nep ārsniedz EUR 30 par 100 kg t īrā svara  
– – – – –  citrusaug ļu sulu un ananasu sulas mais ījumi  
2009 90 71  – – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  15,2 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
2009 90 73  – – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  15,2  0  
2009 90 79  – – – – – –  bez cukura piedevas  16  0  
– – – – –  Cits  
– – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs p ārsniedz 30 % no 
svara  
2009 90 92  – – – – – – –  tropu aug ļu sulu mais ījumi  10,5 + 
12,9 EUR/ 
100 kg/net  0LV L 161/1056 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2009 90 94  – – – – – – –  Cits  16,8 + 
20,6 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – – – – –  kuriem pievienot ā cukura saturs nep ārsniedz 30 % no 
svara  
2009 90 95  – – – – – – –  tropu aug ļu sulu mais ījumi  10,5  0  
2009 90 96  – – – – – – –  Cits  16,8  0  
– – – – – –  bez cukura piedevas  
2009 90 97  – – – – – – –  tropu aug ļu sulu mais ījumi  11  0  
2009 90 98  – – – – – – –  Cits  17,6  0  
21 NODA ĻA 21 - DAŽ ĀDI P ĀRTIKAS PRODUKTI  
2101  Kafijas, t ējas un mates ekstrakti, esences un koncentr āti un 
izstr ādājumi uz to b āzes vai uz kafijas, t ējas vai mates b āzes; 
grauzd ēti cigori ņi un citi grauzd ēti kafijas aizst ājēji un to 
ekstrakti, esences un koncentr āti 
– kafijas ekstrakti, esences un koncentr āti un izstr ādājumi uz 
šo ekstraktu, esen ču un koncentr ātu b āzes vai uz kafijas 
bāzes 
2101 11 00  – –  ekstrakti, esences un koncentr āti 9  0  
2101 12  – –  izstr ādājumi uz š ādu ekstraktu, esen ču vai koncentr ātu 
bāzes vai uz kafijas b āzes 
2101 12 92  – – –  izstr ādājumi uz š ādu ekstraktu, esen ču vai koncentr ātu 
bāzes vai uz kafijas b āzes 11,5  0  
2101 12 98  – – –  cits  9 + EA  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātam 
cukuram 
(2,000–3,000 t) (  1 ) 
2101 20  –  tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentr āti un izstr ādā­
jumi uz ekstraktu, esen ču un koncentr ātu b āzes vai uz t ējas 
vai mates b āzes 
2101 20 20  – –  ekstrakti, esences vai koncentr āti 6  0  
– – izstr ādājumi  
2101 20 92  – – –  uz t ējas vai mates ekstraktu, esen ču vai koncentr ātu b āzes 6  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1057
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2101 20 98  – – –  cits  6,5 + EA  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātam 
cukuram 
(2,000–3,000 t) (  1 ) 
2101 30  –  grauzd ēti cigori ņi un citi grauzd ēti kafijas aizst ājēji un to 
ekstrakti, esences un koncentr āti 
– – grauzd ēti cigori ņi un citi grauzd ēti kafijas aizst ājēji 
2101 30 11  – – –  grauzd ēti cigori ņi 11,5  0  
2101 30 19  – – –  cits  5,1 + 
12,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – grauzd ētu cigori ņu un citu grauzd ētu kafijas aizst ājēju 
ekstrakti, esences un koncentr āti 
2101 30 91  – – –  grauzd ētu cigori ņu 14,1  0  
2101 30 99  – – –  cits  10,8 + 
22,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
2102  Raugi (akt īvi vai neakt īvi); citi neakt īvi vienš ūnu organismi 
(iz ņemot vakc īnas, kas min ētas poz īcij ā 3002); gatavi cepamie 
pulveri  
2102 10  –  akt īvie raugi  
2102 10 10  – –  kult ūrraugs  10,9  0  
– – maizes raugs  
2102 10 31  – – –  žāvēts 12 + 
49,2 EUR/ 
100 kg/net  0 
2102 10 39  – – –  cits  12 + 
14,5 EUR/ 
100 kg/net  0 
2102 10 90  – –  cits  14,7  0  
2102 20  –  neakt īvi raugi; citi nedz īvi vienš ūnu mikroorganismi  
– – neakt īvie raugi  
2102 20 11  – – –  tablešu, kubi ņu vai taml īdz īgā veid ā vai tiešaj ā iepakojum ā 
ar t īro svaru l īdz 1 kg  8,3 0  
2102 20 19  – – –  cits  5,1  0  
2102 20 90  – –  cits  Atbr īvots  0LV L 161/1058 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2102 30 00  –  gatavi cepamie pulveri  6,1  0  
2103  Gatavas m ērces un produkti to gatavošanai; garšvielu mais ī­
jumi un pikanto garšvielu mais ījumi; sinepju pulveris un 
gatavas sinepes  
2103 10 00  –  sojas m ērce 7,7  0  
2103 20 00  –  tom ātu ke čups un cit ādas tom ātu m ērces  10,2  0  
2103 30  –  sinepju pulveris un gatavas sinepes  
2103 30 10  – –  sinepju pulveris  Atbr īvots  0  
2103 30 90  – –  gatavas sinepes  9  0  
2103 90  –  cits  
2103 90 10  – –  mango čatnijs š ķidr ā veid ā Atbr īvots  0  
2103 90 30  – –  arom ātisk ās r ūgtvielas ar spirta tilpumkoncentr āciju 
44,2–44,9 tilp. %, ar genci ānu, garšvielu un daž ādu sast āv­
da ļu saturu no 1,5 l īdz 6 svara % un ar cukura saturu no 
4 % l īdz 10 %, traukos ar tilpumu 0,5 l vai maz āk Atbr īvots  0  
2103 90 90  – –  cits  7,7  0  
2104  Gatavas zupas un buljoni, izstr ādājumi to pagatavošanai; 
homogeniz ēti jaukti p ārtikas izstr ādājumi  
2104 10 00  –  gatavas zupas un buljoni, izstr ādājumi to pagatavošanai  11,5  0  
2104 20 00  –  homogeniz ēti jaukti p ārtikas izstr ādājumi  14,1  0  
2105 00  Sald ējums, ar vai bez kakao  
2105 00 10  –  kur ā nav piena tauku vai š ādu tauku ir maz āk par 3 % no 
svara  8,6 + 
20,2 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 19,4 + 
9,4 EUR/ 
100 kg/net  0 
– kur ā piena tauku ir  
2105 00 91  – –  3 % vai vair āk, bet maz āk par 7 % no svara  8 + 
38,5 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 18,1 + 
7 EUR/ 
100 kg/net  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1059
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2105 00 99  – –  7 % vai vair āk 7,9 + 
54 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 17,8 + 
6,9 EUR/ 
100 kg/net  0 
2106  P ārtikas izstr ādājumi, kas nav min ēti vai iek ļauti citur  
2106 10  –  prote īna koncentr āti un struktur ētas olbaltumvielas  
2106 10 20  – –  kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai 
cieti vai kas satur maz āk par 1,5 % no svara piena taukus, 
5 % saharozi vai izoglikozi, 5 % glikozi vai cieti  12,8  0  
2106 10 80  – –  cits  EA  Tarifu likmes kvota 
pienam/kr ējumam 
(300–500 t) (  1 ) 
2106 90  –  cits  
2106 90 20  – –  salikti alkohola izstr ādājumi (alkoholisko prepar ātu mais ī­
jumi), kas nav uz smaržvielu b āzes un kurus izmanto 
dz ērienu ražošan ā 17,3 MIN 
1 EUR/tilp. % 
hl 0 
– – aromatiz ēti vai iekr āsoti cukura s īrupi  
2106 90 30  – – –  izoglikozes s īrupi  42,7 EUR/ 
100 kg/net 
mas  Tarifu likmes kvota 
sīrupiem (2 000 t 
neto svara)  
– – –  cits  
2106 90 51  – – – –  laktozes s īrups  14 EUR/ 
100 kg/net  0 
2106 90 55  – – – –  glikozes s īrups un maltodekstr īna s īrups  20 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
sīrupiem (2 000 t 
neto svara)  
2106 90 59  – – – –  cits  0,4 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
sīrupiem (2 000 t 
neto svara)  
– – cits  
2106 90 92  – – –  kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai 
cieti vai kas satur maz āk par 1,5 % no svara piena taukus, 
5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi 
vai cieti  12,8  0  
2106 90 98  – – –  cits  9 + EA  Tarifu likmes kvota 
pārtikas izstr ādāju­
miem (2 000 t)LV L 161/1060 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
22 NODA ĻA 22 - DZ ĒRIENI, ALKOHOLISKI Š ĶIDRUMI UN 
ETI ĶIS 
2201  Ūdens, ieskaitot dabiskos vai m āksl īgos miner ālūde ņus un 
gāzētos ūde ņus, bez cukura vai citu saldin ātāju piedevas, 
nearomatiz ēts; ledus un sniegs  
2201 10  –  miner ālūde ņi un g āzētie ūde ņi 
– – dabiskie miner ālūde ņi 
2201 10 11  – – –  neg āzēti Atbr īvots  0  
2201 10 19  – – –  cits  Atbr īvots  0  
2201 10 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
2201 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
2202  Ūdens, ieskaitot miner ālūde ņus un g āzētos ūde ņus, ar cukura 
vai citu saldin ātāju piedevu vai aromatiz ēts, un citi bezalko ­
holiskie dz ērieni, iz ņemot aug ļu vai d ārze ņu sulas, kas 
iek ļautas poz īcij ā 2009  
2202 10 00  –  ūdens, ieskaitot miner ālūdeni un g āzēto ūdeni ar cukura vai 
citu saldin ātāju piedevu vai aromatiz ētu miner ālūdeni un 
gāzēto ūdeni  9,6 0  
2202 90  –  cits  
2202 90 10  – –  kuros nav poz īcij ās 0401–0404 min ēto produktu vai 
tauku, kas ieg ūti no poz īcij ās 0401–0404 min ētajiem 
produktiem  9,6 0  
– – cit ādi, kuros tauki, kas ieg ūti no poz īcij ās 0401–0404 
min ētajiem produktiem, ir  
2202 90 91  – – –  maz āk par 0,2 %  6,4 + 
13,7 EUR/ 
100 kg/net  0 
2202 90 95  – – –  0,2 % vai vair āk, bet maz āk par 2 %  5,5 + 
12,1 EUR/ 
100 kg/net  0 
2202 90 99  – – –  2 % vai vair āk 5,4 + 
21,2 EUR/ 
100 kg/net  Tarifu likmes kvota 
pienam/kr ējumam 
(300–500 t) (  1 ) 
2203 00  Iesala alus  
– tar ā ar 2 l vai maz āku tilpumu  
2203 00 01  – –  pudel ēs Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1061
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2203 00 09  – –  cits  Atbr īvots  0  
2203 00 10  –  tar ā ar 10 l vai liel āku tilpumu  Atbr īvots  0  
2204  Svaigu v īnogu v īns, ieskaitot stiprin ātos v īnus; v īnogu misa, 
izņemot poz īcij ā 2009 min ēto 
2204 10  –  dzirkstošais v īns 
– – ar faktisko spirta tilpumkoncentr āciju vismaz 8,5 tilp. %  
2204 10 11  – – –  šampanietis  32 EUR/hl  0  
2204 10 19  – – –  cits  32 EUR/hl  0  
– – cits  
2204 10 91  – – –  Asti spumante  32 EUR/hl  0  
2204 10 99  – – –  cits  32 EUR/hl  0  
– cit ādi v īni; v īnogu misa, kuras r ūgšana ir p ārtraukta, pievie ­
nojot spirtu  
2204 21  – –  tar ā ar 2 l vai maz āku tilpumu  
2204 21 10  – – –  vīns, kas nav min ēts apakšpoz īcij ā 2204 10, pudel ēs ar 
galvi ņkor ķiem, kuri nostiprin āti ar stiepl ēm vai stiprin āju­
miem; v īns cit ādā tar ā, ar oglek ļa dioks īda rad ītu p ārspie ­
dienu, kas nav maz āks par 1 bar, bet nep ārsniedz 3 bar 
20 °C temperat ūrā 32 EUR/hl  0  
– – –  cits  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija nep ārsniedz 13 
tilp. %  
– – – – –  noteiktos re ģionos ražoti kvalitat īvi v īni 
– – – – – –  baltv īni 
2204 21 11  – – – – – – –  Alsace (Elzasas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 12  – – – – – – –  Bordeaux (Bordo)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 13  – – – – – – –  Bourgogne (Burgundijas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 17  – – – – – – –  Val de Loire (Lu āras ielejas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 18  – – – – – – –  Mosel-Saar-Ruwer (Mozeles-S āras-R ūveres)  13,1 EUR/hl  0LV L 161/1062 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2204 21 19  – – – – – – –  Pfalz (Pfalcas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 22  – – – – – – –  Rheinhessen (Reinhesenes)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 23  – – – – – – –  Tokaj  14,8 EUR/hl  0  
2204 21 24  – – – – – – –  Lazio (Lacijas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 26  – – – – – – –  Toscana (Tosk ānas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 27  – – – – – – –  Trentino (Trent īnas), Alto-Adige (Altoadidžes) un 
Friuli (Friuli)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 28  – – – – – – –  Veneto (Venetas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 32  – – – – – – –  Vinho Verde (za ļais v īns) 13,1 EUR/hl  0  
2204 21 34  – – – – – – –  Penedés (Penedesas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 36  – – – – – – –  Rioja (Larjohas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 37  – – – – – – –  Valencia (Valensijas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 38  – – – – – – –  cits  13,1 EUR/hl  0  
– – – – – –  cits  
2204 21 42  – – – – – – –  Bordeaux (Bordo)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 43  – – – – – – –  Bourgogne (Burgundijas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 44  – – – – – – –  Beaujolais (Božol ē) 13,1 EUR/hl  0  
2204 21 46  – – – – – – –  Côtes-du-Rhône (Ronas krasta)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 47  – – – – – – –  Languedoc-Roussillon (Langdokas–Rusijonas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 48  – – – – – – –  Val de Loire (Lu āras ielejas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 62  – – – – – – –  Piemonte (Pjemontas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 66  – – – – – – –  Toscana (Tosk ānas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 67  – – – – – – –  Trentino (Trent īnas) un Alto-Adige (Altoadidžes)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 68  – – – – – – –  Veneto (Venetas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 69  – – – – – – –  Dão, Bairrada un Douro  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 71  – – – – – – –  Navarra (Navarras)  13,1 EUR/hl  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1063
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2204 21 74  – – – – – – –  Penedés (Penedesas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 76  – – – – – – –  Rioja (Larjohas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 77  – – – – – – –  Valdepeñas (Valdepe ņasas)  13,1 EUR/hl  0  
2204 21 78  – – – – – – –  cits  13,1 EUR/hl  0  
– – – – –  cits  
2204 21 79  – – – – – –  baltv īni 13,1 EUR/hl  0  
2204 21 80  – – – – – –  cits  13,1 EUR/hl  0  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 13 % 
tilp. %, bet nep ārsniedz 15 % tilp. %  
– – – – –  noteiktos re ģionos ražoti kvalitat īvi v īni 
– – – – – –  baltv īni 
2204 21 81  – – – – – – –  Tokaj  15,8 EUR/hl  0  
2204 21 82  – – – – – – –  cits  15,4 EUR/hl  0  
2204 21 83  – – – – – –  cits  15,4 EUR/hl  0  
– – – – –  cits  
2204 21 84  – – – – – –  baltv īni 15,4 EUR/hl  0  
2204 21 85  – – – – – –  cits  15,4 EUR/hl  0  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 15 % 
tilp. %, bet nep ārsniedz 18 tilp. %  
2204 21 87  – – – – –  Marsala  18,6 EUR/hl  0  
2204 21 88  – – – – –  Samas v īns (Samos) un Lemnas muskats (Muscat de 
Lemnos)  18,6 EUR/hl  0  
2204 21 89  – – – – –  portv īns 14,8 EUR/hl  0  
2204 21 91  – – – – –  madeira un Setubalas muskatels  14,8 EUR/hl  0  
2204 21 92  – – – – –  heress  14,8 EUR/hl  0  
2204 21 94  – – – – –  cits  18,6 EUR/hl  0  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 18 
tilp. %, bet nep ārsniedz 22 tilp. %  
2204 21 95  – – – – –  portv īns 15,8 EUR/hl  0LV L 161/1064 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2204 21 96  – – – – –  madeira, heress un Setubalas muskatels  15,8 EUR/hl  0  
2204 21 98  – – – – –  cits  20,9 EUR/hl  0  
2204 21 99  – – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 22 
tilp. %  1,75 EUR/% 
vol/hl  0 
2204 29  – –  cits  
2204 29 10  – – –  vīns, kas nav min ēts apakšpoz īcij ā 2204 10, pudel ēs ar 
galvi ņkor ķiem, kuri nostiprin āti ar stiepl ēm vai stiprin āju­
miem; v īns cit ādā tar ā, ar oglek ļa dioks īda rad ītu p ārspie ­
dienu, kas nav maz āks par 1 bar, bet nep ārsniedz 3 bar 
20 °C temperat ūrā 32 EUR/hl  0  
– – –  cits  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija nep ārsniedz 13 
tilp. %  
– – – – –  noteiktos re ģionos ražoti kvalitat īvi v īni 
– – – – – –  baltv īni 
2204 29 11  – – – – – – –  Tokaj  13,1 EUR/hl  0  
2204 29 12  – – – – – – –  Bordeaux (Bordo)  9,9 EUR/hl  0  
2204 29 13  – – – – – – –  Bourgogne (Burgundijas)  9,9 EUR/hl  0  
2204 29 17  – – – – – – –  Val de Loire (Lu āras ielejas)  9,9 EUR/hl  0  
2204 29 18  – – – – – – –  cits  9,9 EUR/hl  0  
– – – – – –  cits  
2204 29 42  – – – – – – –  Bordeaux (Bordo)  9,9 EUR/hl  0  
2204 29 43  – – – – – – –  Bourgogne (Burgundijas)  9,9 EUR/hl  0  
2204 29 44  – – – – – – –  Beaujolais (Božol ē) 9,9 EUR/hl  0  
2204 29 46  – – – – – – –  Côtes-du-Rhône (Ronas krasta)  9,9 EUR/hl  0  
2204 29 47  – – – – – – –  Languedoc-Roussillon (Langdokas–Rusijonas)  9,9 EUR/hl  0  
2204 29 48  – – – – – – –  Val de Loire (Lu āras ielejas)  9,9 EUR/hl  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1065
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2204 29 58  – – – – – – –  cits  9,9 EUR/hl  0  
– – – – –  cits  
– – – – – –  baltv īni 
2204 29 62  – – – – – – –  Sicilia (Sic īlijas)  9,9 EUR/hl  0  
2204 29 64  – – – – – – –  Veneto (Venetas)  9,9 EUR/hl  0  
2204 29 65  – – – – – – –  cits  9,9 EUR/hl  0  
– – – – – –  cits  
2204 29 71  – – – – – – –  Puglia (Ap ūlijas)  9,9 EUR/hl  0  
2204 29 72  – – – – – – –  Sicilia (Sic īlijas)  9,9 EUR/hl  0  
2204 29 75  – – – – – – –  cits  9,9 EUR/hl  0  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 13 % 
tilp. %, bet nep ārsniedz 15 % tilp. %  
– – – – –  noteiktos re ģionos ražoti kvalitat īvi v īni 
– – – – – –  baltv īni 
2204 29 77  – – – – – – –  Tokaj  14,2 EUR/hl  0  
2204 29 78  – – – – – – –  cits  12,1 EUR/hl  0  
2204 29 82  – – – – – –  cits  12,1 EUR/hl  0  
– – – – –  cits  
2204 29 83  – – – – – –  baltv īni 12,1 EUR/hl  0  
2204 29 84  – – – – – –  cits  12,1 EUR/hl  0  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 15 % 
tilp. %, bet nep ārsniedz 18 tilp. %  
2204 29 87  – – – – –  Marsala  15,4 EUR/hl  0  
2204 29 88  – – – – –  Samas v īns (Samos) un Lemnas muskats (Muscat de 
Lemnos)  15,4 EUR/hl  0  
2204 29 89  – – – – –  portv īns 12,1 EUR/hl  0  
2204 29 91  – – – – –  madeira un Setubalas muskatels  12,1 EUR/hl  0  
2204 29 92  – – – – –  heress  12,1 EUR/hl  0LV L 161/1066 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2204 29 94  – – – – –  cits  15,4 EUR/hl  0  
– – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 18 
tilp. %, bet nep ārsniedz 22 tilp. %  
2204 29 95  – – – – –  portv īns 13,1 EUR/hl  0  
2204 29 96  – – – – –  madeira, heress un Setubalas muskatels  13,1 EUR/hl  0  
2204 29 98  – – – – –  cits  20,9 EUR/hl  0  
2204 29 99  – – – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 22 
tilp. %  1,75 EUR/% 
vol/hl  0 
2204 30  –  cit āda v īnogu misa  
2204 30 10  – –  rūgstoša vai t āda, kam r ūgšana aptur ēta ar citu pa ņēmienu, 
nevis pievienojot spirtu  32 0  
– – cits  
– – –  ar bl īvumu l īdz 1,33 g/cm  3 20 °C temperat ūrā un faktisko 
spirta tilpumkoncentr āciju l īdz 1 tilp. %  
2204 30 92  – – – –  koncentr ēta Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
2204 30 94  – – – –  cits  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
2204 30 96  – – – –  koncentr ēta Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
2204 30 98  – – – –  cits  Skat īt 2. 
pielikumu  Atbr īvots no 
procentu ālā nodok ļa 
(ievešanas cena)  
2205  Vermuts un citi svaigo v īnogu v īni, kas aromatiz ēti ar augiem 
vai arom ātisk ām viel ām 
2205 10  –  tar ā ar 2 l vai maz āku tilpumu  
2205 10 10  – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija ir 18 tilp. % vai 
maz āk 10,9 EUR/hl  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1067
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2205 10 90  – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 18 tilp. 
% 0,9 EUR/% 
vol/hl + 
6,4 EUR/hl  0 
2205 90  –  cits  
2205 90 10  – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija ir 18 tilp. % vai 
maz āk 9 EUR/hl  0  
2205 90 90  – –  kuru faktisk ā spirta tilpumkoncentr ācija p ārsniedz 18 tilp. 
% 0,9 EUR/% 
vol/hl  0 
2206 00  Citi raudz ēti dz ērieni (piem ēram, sidrs, bumbieru v īns, meda ­
lus); raudz ēto dz ērienu mais ījumi un raudz ēto dz ērienu un 
bezalkoholisko dz ērienu mais ījumi, kas citur nav min ēti un 
iek ļauti 
2206 00 10  –  čagu ekstrakta v īns 1,3 EUR/% 
vol/hl MIN 
7,2 EUR/hl  0 
– cits  
– – dzirkstošie  
2206 00 31  – – –  ābolu sidrs un bumbieru v īns 19,2 EUR/hl  0  
2206 00 39  – – –  cits  19,2 EUR/hl  0  
– – nedzirkstošie, tar ā ar tilpumu  
– – –  2 litri vai maz āk 
2206 00 51  – – – –  ābolu sidrs un bumbieru v īns 7,7 EUR/hl  0  
2206 00 59  – – – –  cits  7,7 EUR/hl  0  
– – –  vair āk par 2 l  
2206 00 81  – – – –  ābolu sidrs un bumbieru v īns 5,76 EUR/hl  0  
2206 00 89  – – – –  cits  5,76 EUR/hl  0  
2207  Nedenatur ēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentr āciju 80 tilp. % 
vai vair āk; etilspirts un citi jebk āda stipruma spirti, denatur ēti 
2207 10 00  –  nedenatur ēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentr āciju 80 tilp. 
% vai vair āk 19,2 EUR/hl  Tarifu likmes kvota 
etanolam 
(27 000–100 000 
t) (  1 ) 
2207 20 00  –  etilspirts un citi jebk āda stipruma spirti, denatur ēti 10,2 EUR/hl  Tarifu likmes kvota 
etanolam 
(27 000–100 000 
t) (  1 )LV L 161/1068 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2208  Nedenatur ēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentr ācija ir 
maz āk nek ā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dz ērieni, li ķieri 
un citi alkoholiski dz ērieni  
2208 20  –  alkoholiski š ķidrumi, kas ieg ūti destil ējot v īnogu v īnu vai 
vīnogu čagas  
– – tar ā ar 2 l vai maz āku tilpumu  
2208 20 12  – – –  konjaks  Atbr īvots  0  
2208 20 14  – – –  armanjaks  Atbr īvots  0  
2208 20 26  – – –  grapa  Atbr īvots  0  
2208 20 27  – – –  Heresas brendijs (Brandyde Jerez)  Atbr īvots  0  
2208 20 29  – – –  cits  Atbr īvots  0  
– – tar ā ar tilpumu vair āk par 2 l  
2208 20 40  – – –  neapstr ādāti destil āti Atbr īvots  0  
– – –  cits  
2208 20 62  – – – –  konjaks  Atbr īvots  0  
2208 20 64  – – – –  armanjaks  Atbr īvots  0  
2208 20 86  – – – –  grapa  Atbr īvots  0  
2208 20 87  – – – –  Heresas brendijs (Brandyde Jerez)  Atbr īvots  0  
2208 20 89  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
2208 30  –  viskiji  
– – burbons, tar ā ar tilpumu  
2208 30 11  – – –  2 litri vai maz āk Atbr īvots  0  
2208 30 19  – – –  vair āk par 2 l  Atbr īvots  0  
– – skotu viskijs  
– – –  iesala viskijs, tar ā ar tilpumu  
2208 30 32  – – – –  2 litri vai maz āk Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1069
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2208 30 38  – – – –  vair āk par 2 l  Atbr īvots  0  
– – –  jauktais viskijs, tar ā ar tilpumu  
2208 30 52  – – – –  2 litri vai maz āk Atbr īvots  0  
2208 30 58  – – – –  vair āk par 2 l  Atbr īvots  0  
– – –  cit ādi, tar ā ar tilpumu  
2208 30 72  – – – –  2 litri vai maz āk Atbr īvots  0  
2208 30 78  – – – –  vair āk par 2 l  Atbr īvots  0  
– – cit ādi, tar ā ar tilpumu  
2208 30 82  – – –  2 litri vai maz āk Atbr īvots  0  
2208 30 88  – – –  vair āk par 2 l  Atbr īvots  0  
2208 40  –  rums un citi alkoholiskie dz ērieni, kas ieg ūti destil ējot 
raudz ētus cukurniedru produktus  
– – tar ā ar 2 l vai maz āku tilpumu  
2208 40 11  – – –  rums, kura sast āvā gaistošu vielu, iz ņemot etilspirtu vai 
metilspirtu, nav maz āk par 225 g vien ā hektolitr ā t īra 
spirta (ar 10 % pielaidi)  0,6 EUR/% 
vol/hl + 
3,2 EUR/hl  0 
– – –  cits  
2208 40 31  – – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 7,9 par litru t īra spirta  Atbr īvots  0  
2208 40 39  – – – –  cits  0,6 EUR/% 
vol/hl + 
3,2 EUR/hl  0 
– – tar ā ar tilpumu vair āk par 2 l  
2208 40 51  – – –  rums, kura sast āvā gaistošu vielu, iz ņemot etilspirtu vai 
metilspirtu, nav maz āk par 225 g vien ā hektolitr ā t īra 
spirta (ar 10 % pielaidi)  0,6 EUR/% 
vol/hl  0 
– – –  cits  
2208 40 91  – – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 2 par litru t īra spirta  Atbr īvots  0  
2208 40 99  – – – –  cits  0,6 EUR/% 
vol/hl  0LV L 161/1070 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2208 50  –  džins un kadi ķu degv īns (Geneva)  
– – džins, tar ā ar tilpumu  
2208 50 11  – – –  2 litri vai maz āk Atbr īvots  0  
2208 50 19  – – –  vair āk par 2 l  Atbr īvots  0  
– – kadi ķu degv īns (Geneva), tar ā ar tilpumu  
2208 50 91  – – –  2 litri vai maz āk Atbr īvots  0  
2208 50 99  – – –  vair āk par 2 l  Atbr īvots  0  
2208 60  –  degv īns 
– – ar spirta tilpumkoncentr āciju l īdz 45,4 tilp. %, tar ā ar 
tilpumu  
2208 60 11  – – –  2 litri vai maz āk Atbr īvots  0  
2208 60 19  – – –  vair āk par 2 l  Atbr īvots  0  
– – ar spirta tilpumkoncentr āciju vair āk nek ā 45,4 tilp. %, tar ā 
ar tilpumu  
2208 60 91  – – –  2 litri vai maz āk Atbr īvots  0  
2208 60 99  – – –  vair āk par 2 l  Atbr īvots  0  
2208 70  –  liķieri un uzlijas  
2208 70 10  – –  tar ā ar 2 l vai maz āku tilpumu  Atbr īvots  0  
2208 70 90  – –  tar ā ar tilpumu vair āk par 2 l  Atbr īvots  0  
2208 90  –  cits  
– – araks tar ā ar tilpumu  
2208 90 11  – – –  2 litri vai maz āk Atbr īvots  0  
2208 90 19  – – –  vair āk par 2 l  Atbr īvots  0  
– – pl ūmju, bumbieru vai ķiršu spirta uzl ējumi (iz ņemot li ķie­
rus), tar ā ar tilpumu  
2208 90 33  – – –  2 litri vai maz āk Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1071
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2208 90 38  – – –  vair āk par 2 l  Atbr īvots  0  
– – citi alkoholiski š ķidrumi un citi alkoholiskie dz ērieni tar ā ar 
tilpumu  
– – –  2 litri vai maz āk 
2208 90 41  – – – –  ūzo Atbr īvots  0  
– – – –  cits  
– – – – –  stiprie alkoholiskie dz ērieni (iz ņemot li ķierus)  
– – – – – –  destil ēti no aug ļiem 
2208 90 45  – – – – – – –  kalvadoss  Atbr īvots  0  
2208 90 48  – – – – – – –  cits  Atbr īvots  0  
– – – – – –  cits  
2208 90 52  – – – – – – –  graudu degv īns (Korn)  Atbr īvots  0  
2208 90 54  – – – – – – –  tekila  Atbr īvots  0  
2208 90 56  – – – – – – –  cits  Atbr īvots  0  
2208 90 69  – – – – –  citi alkoholiski dz ērieni  Atbr īvots  0  
– – –  vair āk par 2 l  
– – – –  stiprie alkoholiskie dz ērieni (iz ņemot li ķierus)  
2208 90 71  – – – – –  destil ēti no aug ļiem Atbr īvots  0  
2208 90 75  – – – – –  tekila  Atbr īvots  0  
2208 90 77  – – – – –  cits  Atbr īvots  0  
2208 90 78  – – – –  citi alkoholiski dz ērieni  Atbr īvots  0  
– – nedenatur ēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentr āciju maz āk 
nek ā 80 tilp. %, tar ā ar tilpumu  
2208 90 91  – – –  2 litri vai maz āk 1 EUR/% 
vol/hl + 
6,4 EUR/hl  Tarifu likmes kvota 
etanolam 
(27 000–100 000 
t) (  1 ) 
2208 90 99  – – –  vair āk par 2 l  1 EUR/% 
vol/hl  Tarifu likmes kvota 
etanolam 
(27 000–100 000 
t) (  1 )LV L 161/1072 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2209 00  Eti ķis un eti ķa aizst ājēji, kas ieg ūti no eti ķsk ābes  
– vīna eti ķis, tar ā ar tilpumu  
2209 00 11  – –  2 litri vai maz āk 6,4 EUR/hl  0  
2209 00 19  – –  vair āk par 2 l  4,8 EUR/hl  0  
– cit ādi, tar ā ar tilpumu  
2209 00 91  – –  2 litri vai maz āk 5,12 EUR/hl  0  
2209 00 99  – –  vair āk par 2 l  3,84 EUR/hl  0  
23 NODA ĻA 23 - P ĀRTIKAS R ŪPNIEC ĪBAS ATLIEKAS UN 
ATKRITUMI; GATAVA LOPBAR ĪBA 
2301  Milti un granulas no ga ļas vai ga ļas subproduktiem, ziv īm vai 
vēžveid īgajiem, m īkstmiešiem vai citiem ūdens bezmugurkaul ­
niekiem, neder īgas p ārtikai; dradži (gr ības)  
2301 10 00  –  ga ļas vai ga ļas subproduktu milti un granulas; dradži (gr ības)  Atbr īvots  0  
2301 20 00  –  zivju, v ēžveid īgo, m īkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaul ­
nieku milti un granulas  Atbr īvots  0  
2302  Klijas, atsijas un citi atlikumi, granul ēti vai negranul ēti, kas 
ieg ūti, sij ājot, ma ļot vai cit ādi apstr ādājot lab ības graudus vai 
pākšaugus  
2302 10  –  kukur ūzas 
2302 10 10  – –  kuru cietes saturs nep ārsniedz 35 % no svara  44 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
klij ām (16 000 - 
21 000 t) (  1 ) 
2302 10 90  – –  cits  89 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
klij ām (16 000 - 
21 000 t) (  1 ) 
2302 30  –  kviešu  
2302 30 10  – –  ar cietes saturu ne vair āk par 28 % no svara, un kuriem 
caur sietu ar 0,2 mm acojumu izsij ātā da ļa nep ārsniedz 
10 % no svara vai ar ī izsij ātās da ļas pelnvielu saturs sausn ā 
ir 1,5 % no svara vai vair āk 44 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
klij ām (16 000 - 
21 000 t) (  1 ) 
2302 30 90  – –  cits  89 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
klij ām (16 000 - 
21 000 t) (  1 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1073
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2302 40  –  citu graudaugu  
– – rīsu 
2302 40 02  – – –  kuru cietes saturs nep ārsniedz 35 % no svara  44 EUR/t  0  
2302 40 08  – – –  cits  89 EUR/t  0  
– – cits  
2302 40 10  – – –  ar cietes saturu ne vair āk par 28 % no svara, un kuriem 
caur sietu ar 0,2 mm acojumu izsij ātā da ļa nep ārsniedz 
10 % no svara vai ar ī izsij ātās da ļas pelnvielu saturs 
sausn ā ir 1,5 % no svara vai vair āk 44 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
klij ām (16 000 - 
21 000 t) (  1 ) 
2302 40 90  – – –  cits  89 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
klij ām (16 000 - 
21 000 t) (  1 ) 
2302 50 00  –  p ākšaugu  5,1  0  
2303  Cietes ražošanas atlikumi un taml īdz īgi atlikumi, biešu 
m īkstums, cukurniedru rauši un citi cukura ražošanas atkri ­
tumi, drabi ņas vai š ķiedenis un atkritumi, granul ēti vai negra ­
nul ēti 
2303 10  –  cietes ražošanas atliekas un taml īdz īgas atliekas  
– – kukur ūzas cietes ražošanas atliekas (iz ņemot koncentr ētus 
graudu m ērcēšanas š ķidrumus) ar prote īnu saturu sausn ā 
2303 10 11  – – –  vair āk par 40 % no svara  320 EUR/t  Tarifu likmes kvota 
klij ām (16 000 - 
21 000 t) (  1 ) 
2303 10 19  – – –  līdz 40 % no svara  Atbr īvots  0  
2303 10 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
2303 20  –  biešu m īkstums, cukurniedru rauši un citi cukura ražošanas 
atkritumi  
2303 20 10  – –  biešu m īkstums  Atbr īvots  0  
2303 20 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
2303 30 00  –  alus vai spirta r ūpniec ības š ķiedenis un atkritumi  Atbr īvots  0  
2304 00 00  E ļļas rauši un citi cietie atlikumi, ar ī sasmalcin āti vai granul ēti, 
kas ieg ūti, ekstrah ējot sojas pupu e ļļu Atbr īvots  0LV L 161/1074 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2305 00 00  E ļļas rauši un citi cietie atlikumi, ar ī sasmalcin āti vai granul ēti, 
kas ieg ūti ekstrah ējot zemesriekstu e ļļu Atbr īvots  0  
2306  E ļļas rauši un citi cietie atlikumi, ar ī sasmalcin āti vai granul ēti, 
kas ieg ūti ekstrah ējot augu taukus un e ļļas, iz ņemot poz īcij ā 
2304 vai 2305 min ētās 
2306 10 00  –  kokvilnas s ēklu Atbr īvots  0  
2306 20 00  –  lins ēklu Atbr īvots  0  
2306 30 00  –  saulespu ķu s ēklu Atbr īvots  0  
– rapšu vai ripšu s ēklu 
2306 41 00  – –  no rapšu s ēklām ar zemu eruksk ābes saturu  Atbr īvots  0  
2306 49 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
2306 50 00  –  kokosriekstu vai kopras  Atbr īvots  0  
2306 60 00  –  palmu riekstu vai kodolu  Atbr īvots  0  
2306 90  –  cits  
2306 90 05  – –  kukur ūzas d īgļu Atbr īvots  0  
– – cits  
– – –  eļļas rauši un cit ādi ol īve ļļas ekstrakcijas atlikumi  
2306 90 11  – – – –  ar ol īve ļļas saturu 3 % no svara vai maz āk Atbr īvots  0  
2306 90 19  – – – –  ar ol īve ļļas saturu vair āk par 3 % no svara  48 EUR/t  0  
2306 90 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
2307 00  V īna nogulsnes; v īnakmens  
– vīna nogulsnes  
2307 00 11  – –  ar kop ējo spirta masas koncentr āciju ne vair āk par 7,9 % 
mas un ar sausnas saturu ne maz āk par 25 % no svara  Atbr īvots  0  
2307 00 19  – –  cits  1,62 EUR/kg/ 
tot. alc.  0 
2307 00 90  –  vīnakmens  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1075
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2308 00  Augu izcelsmes materi āli un augu atkritumi, atliekas un 
blakusprodukti, granul ēti vai negranul ēti, izmantojami dz īv­
nieku bar ībai, kas citur nav min ēti un iek ļauti  
– vīnogu čagas  
2308 00 11  – –  ar kop ējo spirta masas koncentr āciju ne vair āk par 4,3 % 
mas un ar sausnas saturu ne maz āk par 40 % no svara  Atbr īvots  0  
2308 00 19  – –  cits  1,62 EUR/kg/ 
tot. alc.  0 
2308 00 40  –  ozolz īles un zirgkasta ņi aug ļu izspaidas vai čagas, iz ņemot 
vīnogu  Atbr īvots  0  
2308 00 90  –  cits  1,6  0  
2309  Izstr ādājumi, kas izmantojami dz īvnieku bar ībā 
2309 10  –  su ņu vai ka ķu bar ība, safas ēta mazumtirdzniec ībai  
– – kuros ir ciete, glikoze, glikozes s īrups, maltodekstr īns vai 
maltodekstr īna s īrups, kas min ēti apakšpoz īcij ās 
1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 
2106 90 55, vai piena produkti  
– – –  kuros ir ciete, glikoze, glikozes s īrups, maltodekstr īns vai 
maltodekstr īna s īrups  
– – – –  kuros nav cietes vai cietes saturs ir 10 % no svara vai 
maz āk 
2309 10 11  – – – – –  kuros nav piena produktu vai š ādu produktu saturs 
nep ārsniedz 10 % no svara  Atbr īvots  0  
2309 10 13  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nep ār­
sniedz 50 % no svara  498 EUR/t  0  
2309 10 15  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 %, bet nep ār­
sniedz 75 % no svara  730 EUR/t  0  
2309 10 19  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 75 % no svara  948 EUR/t  0  
– – – –  kura cietes saturs p ārsniedz 10 %, bet nep ārsniedz 30 % 
no svara  
2309 10 31  – – – – –  kuros nav piena produktu vai š ādu produktu saturs 
nep ārsniedz 10 % no svara  Atbr īvots  0  
2309 10 33  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nep ār­
sniedz 50 % no svara  530 EUR/t  0LV L 161/1076 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2309 10 39  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 % no svara  888 EUR/t  0  
– – – –  kuros cietes saturs p ārsniedz 30 % no svara  
2309 10 51  – – – – –  kuros nav piena produktu vai š ādu produktu saturs 
nep ārsniedz 10 % no svara  102 EUR/t  0  
2309 10 53  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet nep ār­
sniedz 50 % no svara  577 EUR/t  0  
2309 10 59  – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 % no svara  730 EUR/t  0  
2309 10 70  – – –  kas nesatur cieti, glikozi, glikozes s īrupu, maltodekstr īnu 
vai maltodekstr īna s īrupu, bet satur piena produktus  948 EUR/t  0  
2309 10 90  – –  cits  9,6  0  
2309 90  –  cits  
2309 90 10  – –  zivju vai j ūras z īdītāju š ķīstoš ās atliekas  3,8  0  
2309 90 20  – –  produkti, kas min ēti š īs noda ļas 5. papildu piez īm ē Atbr īvots  0  
– – cit ādi, ieskaitot premiksus  
– – –  kuros ir ciete, glikoze, glikozes s īrups, maltodekstr īns vai 
maltodekstr īna s īrups, kas min ēti apakšpoz īcij ās 
1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 
2106 90 55, vai piena produkti  
– – – –  kuros ir ciete, glikoze, glikozes s īrups, maltodekstr īns vai 
maltodekstr īna s īrups  
– – – – –  kuros nav cietes vai cietes saturs ir 10 % no svara vai 
maz āk 
2309 90 31  – – – – – –  kuros nav piena produktu vai š ādu produktu saturs 
nep ārsniedz 10 % no svara  23 EUR/t  0  
2309 90 33  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet 
nep ārsniedz 50 % no svara  498 EUR/t  0  
2309 90 35  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 %, bet 
nep ārsniedz 75 % no svara  730 EUR/t  0  
2309 90 39  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 75 % no svara  948 EUR/t  0  
– – – – –  kuros cietes saturs p ārsniedz 10 %, bet nep ārsniedz 
30 % no svaraLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1077
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2309 90 41  – – – – – –  kuros nav piena produktu vai š ādu produktu saturs 
nep ārsniedz 10 % no svara  55 EUR/t  0  
2309 90 43  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet 
nep ārsniedz 50 % no svara  530 EUR/t  0  
2309 90 49  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 % no svara  888 EUR/t  0  
– – – – –  kuros cietes saturs p ārsniedz 30 % no svara  
2309 90 51  – – – – – –  kuros nav piena produktu vai š ādu produktu saturs 
nep ārsniedz 10 % no svara  102 EUR/t  0  
2309 90 53  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 10 %, bet 
nep ārsniedz 50 % no svara  577 EUR/t  0  
2309 90 59  – – – – – –  kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 % no svara  730 EUR/t  0  
2309 90 70  – – – –  kas nesatur cieti, glikozi, glikozes s īrupu, maltodekstr īnu 
un maltodekstr īna s īrupu, bet satur piena produktus  948 EUR/t  0  
– – –  cits  
2309 90 91  – – – –  biešu m īkstums ar pievienotu melasi  12  0  
– – – –  cits  
2309 90 95  – – – – –  kas satur 49 % no svara vai vair āk hol īna hlor īdu uz 
organiskas vai neorganiskas b āzes 9,6 0  
2309 90 99  – – – – –  cits  9,6  0  
24 NODA ĻA 24 - TABAKA UN TABAKAS R ŪPNIECISKI 
AIZST ĀJĒJI 
2401  Neapstr ādāta tabaka; tabakas atkritumi  
2401 10  –  tabaka ar neizgrieztu vid ējo dz īslu 
– – dūmos kalt ēta Virdž īnijas tipa tabaka un ēnā kalt ēta gaiš ā 
Bērlija tipa tabaka (ieskaitot B ērlija hibr īdus); ēnā kalt ēta 
gaiš ā M ērilendas tipa tabaka un karstum ā kalt ēta tabaka  
2401 10 10  – – –  dūmos kalt ēta Virdž īnijas tipa  18,4 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
24 EUR/ 
100 kg/net  0LV L 161/1078 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2401 10 20  – – –  ēnā kalt ēta gaiš ā B ērlija tipa (ieskaitot B ērlija hibr īdus)  18,4 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
24 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 10 30  – – –  ēnā kalt ēta gaiš ā M ērilendas tipa  18,4 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
24 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  karstum ā kalt ēta tabaka  
2401 10 41  – – – –  Kentuki tipa  18,4 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
24 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 10 49  – – – –  cits  18,4 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
24 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – cits  
2401 10 50  – – –  ēnā kalt ēta gaiš ā tabaka  11,2 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
56 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 10 60  – – –  saul ē kalt ēta austrumu tipa tabaka  11,2 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
56 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 10 70  – – –  ēnā kalt ēta tumš ā tabaka  11,2 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
56 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 10 80  – – –  dūmos kalt ēta tabaka  11,2 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
56 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 10 90  – – –  cit āda tabaka  10 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
56 EUR/ 
100 kg/net  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1079
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2401 20  –  tabaka ar da ļēji vai piln īgi izgrieztu vid ējo dz īslu 
– – dūmos kalt ēta Virdž īnijas tipa tabaka un ēnā kalt ēta gaiš ā 
Bērlija tipa tabaka (ieskaitot B ērlija hibr īdus); ēnā kalt ēta 
gaiš ā M ērilendas tipa tabaka un karstum ā kalt ēta tabaka  
2401 20 10  – – –  dūmos kalt ēta Virdž īnijas tipa  18,4 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
24 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 20 20  – – –  ēnā kalt ēta gaiš ā B ērlija tipa (ieskaitot B ērlija hibr īdus)  18,4 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
24 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 20 30  – – –  ēnā kalt ēta gaiš ā M ērilendas tipa  18,4 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
24 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – –  karstum ā kalt ēta tabaka  
2401 20 41  – – – –  Kentuki tipa  18,4 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
24 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 20 49  – – – –  cits  18,4 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
24 EUR/ 
100 kg/net  0 
– – cits  
2401 20 50  – – –  ēnā kalt ēta gaiš ā tabaka  11,2 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
56 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 20 60  – – –  saul ē kalt ēta austrumu tipa tabaka  11,2 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
56 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 20 70  – – –  ēnā kalt ēta tumš ā tabaka  11,2 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
56 EUR/ 
100 kg/net  0LV L 161/1080 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2401 20 80  – – –  dūmos kalt ēta tabaka  11,2 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
56 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 20 90  – – –  cit āda tabaka  11,2 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
56 EUR/ 
100 kg/net  0 
2401 30 00  –  tabakas atkritumi  11,2 MIN 
22 EUR/ 
100 kg/net 
MAX 
56 EUR/ 
100 kg/net  0 
2402  Cig āri, Manilas cig āri, cigarilli un cigaretes no tabakas vai 
tabakas aizst ājējiem  
2402 10 00  –  cig āri, Manilas cig āri un cigarilli, kas satur tabaku  26  Tarifu likmes kvota 
cigaret ēm (2 500 t)  
2402 20  –  cigaretes, kas satur tabaku  
2402 20 10  – –  ar krustnagli ņām 10  0  
2402 20 90  – –  cits  57,6  Tarifu likmes kvota 
cigaret ēm (2 500 t)  
2402 90 00  –  cits  57,6  0  
2403  Cit ādi tabakas izstr ādājumi un tabakas r ūpnieciski aizst ājēji; 
“homogeniz ēta” vai “atjaunota” tabaka; tabakas ekstrakti un 
esences  
2403 10  –  sm ēķējam ā tabaka, kas satur vai nesatur tabakas aizst ājējus 
jebkur ā sam ērā 
2403 10 10  – –  tiešaj ā iepakojum ā, ar t īro svaru l īdz 500 g  74,9  0  
2403 10 90  – –  cits  74,9  0  
– cits  
2403 91 00  – –  “homogeniz ēta” vai “atjaunota” tabaka  16,6  0  
2403 99  – –  cits  
2403 99 10  – – –  koš ļājam ā tabaka un š ņaucam ā tabaka  41,6  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1081
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2403 99 90  – – –  cits  16,6  0  
V V SADA ĻA - MINER ĀLPRODUKTI  
25 NODA ĻA 25 - S ĀLS; S ĒRS; ZEMES UN AKMENS; APME ­ 
ŠANAS MATERI ĀLI, KA ĻĶI UN CEMENTS  
2501 00  S āls (ieskaitot galda s āli un denatur ēto s āli) un t īrs n ātrija 
hlor īds, ūdens š ķīdum ā vai neizš ķīdin āts vai ar pievienot ām 
pretsalipes viel ām un nes ējviel ām; j ūras ūdens  
2501 00 10  –  jūras ūdens un s āls š ķīdumi  Atbr īvots  0  
– vārām ā s āls (ieskaitot galda un denatur ēto) un t īrs n ātrija 
hlor īds, ūdens š ķīdum ā vai neizš ķīdin āta vai ar pievienot ām 
pretsalipes viel ām un nes ējviel ām 
2501 00 31  – –  ķīmiskai p ārveidošanai (n ātrija atdal īšanai no hlora), citu 
produktu ražošanai  Atbr īvots  0  
– – cits  
2501 00 51  – – –  denatur ēts vai r ūpniecisk ām vajadz ībām (ieskaitot att īrīša ­
nu), iz ņemot konserv ēšanu vai p ārtikas produktu un dz īv­
nieku bar ības sagatavošanu  1,7 EUR/ 
1 000 kg/net  3 
– – –  cits  
2501 00 91  – – – –  sāls, kas der īgs lietošanai p ārtik ā 2,6 EUR/ 
1 000 kg/net  3 
2501 00 99  – – – –  cits  2,6 EUR/ 
1 000 kg/net  3 
2502 00 00  Neapdedzin āti dzelzs pir īti Atbr īvots  0  
2503 00  Visu veidu s ērs, iz ņemot sublim ēto, nogulsn ēto un koloid ālo 
sēru 
2503 00 10  –  neatt īrīts s ērs vai nerafin ēts s ērs. Atbr īvots  0  
2503 00 90  –  cits  1,7  0  
2504  Dabiskais graf īts 
2504 10 00  –  pulvera vai p ārslu veid ā Atbr īvots  0  
2504 90 00  –  cits  Atbr īvots  0LV L 161/1082 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2505  Daž āda dabisk ā smilts, iekr āsota vai nekr āsota, iz ņemot 26. 
noda ļā iek ļaut ās met ālu saturoš ās smiltis  
2505 10 00  –  sil īcijsmilts un kvarca smilts  Atbr īvots  0  
2505 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
2506  Kvarcs (iz ņemot dabisk ās smiltis); kvarc īts, rupji apstr ādāts vai 
neapstr ādāts, saz āģēts vai nesaz āģēts vai cit ādi sadal īts taisn ­
stūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs 
2506 10 00  –  kvarcs  Atbr īvots  0  
2506 20 00  –  kvarc īts Atbr īvots  0  
2507 00  Kaol īns un cit ādi kaol īnm āli, kars ēti vai nekars ēti 
2507 00 20  –  kaol īns Atbr īvots  0  
2507 00 80  –  cit ādi kaol īnm āli Atbr īvots  0  
2508  Cit ādi m āli (iz ņemot poz īcijas 6806 uzp ūstos m ālus), andalu ­
zīts, kian īts un siliman īts, kars ēts vai nekars ēts; mul īts; šamots 
vai dinasa zemes  
2508 10 00  –  benton īts Atbr īvots  0  
2508 30 00  –  ugunsiztur īgs m āls Atbr īvots  0  
2508 40 00  –  cit ādi m āli Atbr īvots  0  
2508 50 00  –  andaluz īts, kian īts un siliman īts Atbr īvots  0  
2508 60 00  –  mul īts Atbr īvots  0  
2508 70 00  –  šamots vai dinasa zemes  Atbr īvots  0  
2509 00 00  Kr īts Atbr īvots  0  
2510  Dabiskie kalcija fosf āti, dabiskie alum īnija kalcija fosf āti un 
fosf ātkr īts 
2510 10 00  –  nemalti  Atbr īvots  0  
2510 20 00  –  malti  Atbr īvots  0  
2511  Dabiskais b ārija sulf āts (bar īts); dabiskais b ārija karbon āts (vite ­
rīts), kars ēts vai nekars ēts, iz ņemot poz īcijas 2816 b ārija 
oks īdu 
2511 10 00  –  dabiskais b ārija sulf āts (bar īts) Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1083
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2511 20 00  –  dabiskais b ārija karbon āts (viter īts) Atbr īvots  0  
2512 00 00  Infuzoriju sil īcijzemes (piem ēram, kalnu milti, trepelis, diato ­
m īts) un analo ģiskas sil īcijzemes, nekars ētas vai kars ētas, ar 
īpatn ējo svaru 1 vai maz āku Atbr īvots  0  
2513  Pumeks; smir ģelis; dabiskais korunds, dabiskais gran āts un 
cit ādi dabiskie abraz īvie materi āli, termiski apstr ādāti vai neap ­
str ādāti 
2513 10 00  –  pumeks  Atbr īvots  0  
2513 20 00  –  smir ģelis, dabiskais korunds, dabiskais gran āts un cit ādi 
dabiskie abraz īvie materi āli Atbr īvots  0  
2514 00 00  Sl āneklis, rupji apstr ādāts vai neapstr ādāts, saz āģēts vai nesa ­
zāģēts vai cit ādi sadal īts taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) 
blokos vai pl ātn ēs Atbr īvots  0  
2515  Marmors, travert īns, ekaus īns un citi ka ļķa ieži pieminek ļiem 
vai b ūvniec ībai, ar īpatsvaru 2,5 vai vair āk, s īkgraudainais 
ģipšakmens (alabastrs), rupji apstr ādāti vai neapstr ādāti, saz ā­ 
ģēti vai nesaz āģēti vai cit ādi sadal īti taisnst ūrveida (ieskaitot 
kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs 
– marmors un travert īns 
2515 11 00  – –  neapstr ādāts vai rupji apstr ādāts Atbr īvots  0  
2515 12  – –  tikai saz āģēts vai cit ādi sadal īts taisnst ūrveida (ieskaitot 
kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs 
2515 12 20  – – –  ne biez āks par 4 cm  Atbr īvots  0  
2515 12 50  – – –  biez āks par 4 cm, bet ne biez āks par 25 cm  Atbr īvots  0  
2515 12 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
2515 20 00  –  ekaus īns un citi ka ļķa ieži pieminek ļiem vai b ūvniec ībai; 
sīkgraudainais ģipsis  Atbr īvots  0  
2516  Gran īts, porf īrs, bazalts, smilšakmens un cit ādi akme ņi piemi ­
nek ļiem vai b ūvniec ībai, rupji apstr ādāti vai neapstr ādāti, saz ā­ 
ģēti vai nesaz āģēti vai cit ādi sadal īti taisnst ūrveida (ieskaitot 
kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs 
– gran īts 
2516 11 00  – –  neapstr ādāts vai rupji apstr ādāts Atbr īvots  0  
2516 12  – –  tikai saz āģēts vai cit ādi sadal īts taisnst ūrveida (ieskaitot 
kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs 
2516 12 10  – – –  ne biez āks par 25 cm  Atbr īvots  0LV L 161/1084 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2516 12 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
2516 20 00  –  smilšakmens  Atbr īvots  0  
2516 90 00  –  cit ādi akme ņi pieminek ļiem vai b ūvniec ībai Atbr īvots  0  
2517  O ļi, grants, š ķembas vai drupin āti akme ņi, ko parasti izmanto 
betona mas ā ce ļu šos ēšanai vai dzelzce ļu un taml īdz īgam 
balastam, o ļi un krams, termiski apstr ādāts vai neapstr ādāts; 
izdedžu, s ārņu vai taml īdz īgu r ūpniec ības atkritumu š ķembas, 
kas satur vai nesatur poz īcijas pirmaj ā da ļā min ētos materi ā­
lus; darvotas š ķembas (makadams); poz īcij ā 2515 vai 2516 
min ēto akme ņu granulas, s īkas š ķembas un pulveris, termiski 
apstr ādāts vai neapstr ādāts 
2517 10  –  o ļi, grants, š ķembas vai drupin āti akme ņi, ko parasti izmanto 
betona mas ā ce ļu šos ēšanai vai dzelzce ļu un taml īdz īgam 
balastam, o ļi un krams, termiski apstr ādāts vai neapstr ādāts 
2517 10 10  – –  bru ģakme ņi, grants, o ļi un krams  Atbr īvots  0  
2517 10 20  – –  ka ļķakmens, dolom īts un cit ādi ka ļķa ieži, lauzti vai drupi ­
nāti Atbr īvots  0  
2517 10 80  – –  cits  Atbr īvots  0  
2517 20 00  –  izdedžu vai taml īdz īgu r ūpniec ības atkritumu š ķembu 
segums, kas satur vai nesatur apakšpoz īcij ā 2517 10 min ētos 
materi ālus Atbr īvots  0  
2517 30 00  –  darvotas š ķembas (makadams)  Atbr īvots  0  
– poz īcij ā 2515 vai 2516 min ēto akme ņu granulas, s īkas 
šķembas un pulveris, termiski apstr ādāts vai neapstr ādāts 
2517 41 00  – –  marmora  Atbr īvots  0  
2517 49 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
2518  Dolom īts, ar ī kars ēts vai dedzin āts, ar ī rupji apstr ādāts vai 
neapstr ādāts, saz āģēts vai nesaz āģēts vai cit ādi sadal īts dolo ­
m īts taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) blokos vai pl ātn ēs; 
dolom īta bliet ējums  
2518 10 00  –  nekars ēts un nededzin āts dolom īts Atbr īvots  0  
2518 20 00  –  kars ēts vai dedzin āts dolom īts Atbr īvots  0  
2518 30 00  –  dolom īta bliet ējums  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1085
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2519  Dabiskais magnija karbon āts (magnez īts); kaus ētais magn ēzijs; 
aglomer ētais magn ēzijs, kuram pirms aglomer ēšanas nelielos 
daudzumos ir pievienoti vai nav pievienoti citi oks īdi; cit āds 
magnija oks īds, t īrs vai ar piemais ījumiem  
2519 10 00  –  dabiskais magnija karbon āts (magnez īts) Atbr īvots  0  
2519 90  –  cits  
2519 90 10  – –  magnija oks īds, iz ņemot dedzin ātu dabisko magnija karbo ­
nātu 1,7 0  
2519 90 30  – –  p ārdedzin ātais (aglomer ētais) magn ēzijs Atbr īvots  0  
2519 90 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
2520  Ģipšakmens; anhidr īts; ģipsis (no dedzin ātā ģipšakmens vai 
kalcija sulf āta), nekr āsots vai iekr āsots, kas satur vai nesatur 
nelielu daudzumu pa ātrin ātāju vai pal ēnin ātāju 
2520 10 00  –  ģipšakmens; anhidr īts Atbr īvots  0  
2520 20  –  ģipsis  
2520 20 10  – –  celtniec ības Atbr īvots  0  
2520 20 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
2521 00 00  Ka ļķakmens kuš ņi; ka ļķakmens un cit ādi ka ļķa ieži, ko 
izmanto ka ļķu vai cementa ražošanai  Atbr īvots  0  
2522  Neveldz ētie, veldz ētie un hidrauliskie ka ļķi, iz ņemot kalcija 
oks īdu un hidroks īdu, kas min ēti poz īcij ā 2825  
2522 10 00  –  neveldz ētie ka ļķi 1,7  0  
2522 20 00  –  veldz ētie ka ļķi 1,7  0  
2522 30 00  –  hidrauliskie ka ļķi 1,7  0  
2523  Portlandcements, alumin ātcements, s ārņu, sulf ātiztur īgais un 
taml īdz īgi hidrauliskie cementi, nekr āsoti vai iekr āsoti vai klin ­
keru veid ā 
2523 10 00  –  cementa klinkeri  1,7  0  
– portlandcements  
2523 21 00  – –  baltais cements, m āksl īgi iekr āsots vai nekr āsots  1,7  0  
2523 29 00  – –  cits  1,7  0LV L 161/1086 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2523 30 00  –  alumin ātcements  1,7  0  
2523 90  –  cit ādi hidraulisk ā cementa veidi  
2523 90 10  – –  domnu cements  1,7  0  
2523 90 80  – –  cits  1,7  0  
2524  Azbests  
2524 10 00  –  krosidol īts Atbr īvots  0  
2524 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
2525  Vizla, ieskaitot drumstalas; vizlas atkritumi  
2525 10 00  –  neapstr ādāta vizla un pl āksn ītēs vai zv īņās saš ķelta vizla  Atbr īvots  0  
2525 20 00  –  vizlas pulveris  Atbr īvots  0  
2525 30 00  – –  vizlas atkritumi  Atbr īvots  0  
2526  Dabiskais steat īts, rupji apstr ādāts vai neapstr ādāts, saz āģēts 
vai nesaz āģēts vai cit ādi sadal īts taisnst ūrveida (ieskaitot kvad ­
rātveida) blokos vai pl ātn ēs; talks  
2526 10 00  –  nedrupin āts un nemalts  Atbr īvots  0  
2526 20 00  –  drupin āts vai malts  Atbr īvots  0  
2528  Dabiskie bor āti un to koncentr āti (kars ēti vai nekars ēti), ta ču 
izņemot bor ātus, kas izdal īti no dabiskiem š ķīdumiem; 
dabisk ā borsk ābe, kas sausn ā satur ne vair āk par 85 % H3BO3  
2528 10 00  –  dabiskie n ātrija bor āti un to koncentr āti (kars ēti un nekars ē­
ti) Atbr īvots  0  
2528 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
2529  Laukšpats; leic īts; nefel īns un nefel īna sien īts; fluoršpats  
2529 10 00  –  laukšpats  Atbr īvots  0  
– fluoršpats  
2529 21 00  – –  kas satur 97 % no svara vai maz āk kalcija fluor īdu Atbr īvots  0  
2529 22 00  – –  kas satur vair āk par 97 % no svara kalcija fluor īdu Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1087
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2529 30 00  –  leic īts; nefel īns un nefel īna sien īts Atbr īvots  0  
2530  Miner ālvielas, kas citur nav min ētas un iek ļautas  
2530 10  –  neputots vermikul īts, perl īts un hlor īti 
2530 10 10  – –  perl īts Atbr īvots  0  
2530 10 90  – –  vermikul īts un hlor īti Atbr īvots  0  
2530 20 00  –  kizer īts, epsom īts (dabiskie magnija sulf āti) Atbr īvots  0  
2530 90  –  cits  
2530 90 20  – –  sepiol īts Atbr īvots  0  
2530 90 98  – –  cits  Atbr īvots  0  
26 NODA ĻA 26 - R ŪDAS, S ĀRŅI UN PELNI  
2601  Dzelzs r ūdas un koncentr āti, ieskaitot apdedzin āto dzelzs 
pir ītu 
– dzelzs r ūdas un koncentr āti, iz ņemot apdedzin āto dzelzs 
pir ītu 
2601 11 00  – –  neaglomer ētie Atbr īvots  0  
2601 12 00  – –  aglomer ētie Atbr īvots  0  
2601 20 00  –  apdedzin ātie dzelzs pir īti Atbr īvots  0  
2602 00 00  Mang āna r ūdas un koncentr āti, ieskaitot dzelzi saturošas 
mang āna r ūdas, un koncentr āti, kas sausn ā satur 20 % no 
svara vai vair āk mang ānu Atbr īvots  0  
2603 00 00  Vara r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2604 00 00  Ni ķeļa r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2605 00 00  Kobalta r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2606 00 00  Alum īnija r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2607 00 00  Svina r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2608 00 00  Cinka r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2609 00 00  Alvas r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2610 00 00  Hroma r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2611 00 00  Volframa r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0LV L 161/1088 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2612  Ur āna vai torija r ūdas un koncentr āti 
2612 10  –  ur āna r ūdas un koncentr āti 
2612 10 10  – –  ur āna r ūdas un ur āna pi ķa r ūda un to koncentr āti, kuros 
ur āna saturs p ārsniedz 5 % (Euratom)  Atbr īvots  0  
2612 10 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
2612 20  –  torija r ūdas un koncentr āti 
2612 20 10  – –  monac īts; ur āntorian īts un citas torija r ūdas un koncentr āti, 
kuros torija saturs p ārsniedz 20 % (Euratom)  Atbr īvots  0  
2612 20 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
2613  Molibd ēna r ūdas un koncentr āti 
2613 10 00  –  apdedzin āti Atbr īvots  0  
2613 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
2614 00  Tit āna r ūdas un koncentr āti 
2614 00 10  –  ilmen īts un t ā koncentr āti Atbr īvots  0  
2614 00 90  –  cits  Atbr īvots  0  
2615  Niobija, tantala, van ādija vai cirkonija r ūdas un koncentr āti 
2615 10 00  –  cirkonija r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2615 90  –  cits  
2615 90 10  – –  niobija un tantala r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2615 90 90  – –  van ādija r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2616  D ārgmet ālu r ūdas un koncentr āti 
2616 10 00  –  sudraba r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2616 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
2617  Cit ādas r ūdas un koncentr āti 
2617 10 00  –  antimona r ūdas un koncentr āti Atbr īvots  0  
2617 90 00  –  cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1089
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2618 00 00  Dzelzs vai t ērauda ražošanas proces ā ieg ūstamie granul ētie 
sārņi (s ārņu smilts)  Atbr īvots  0  
2619 00  Izdedži, s ārņi (iz ņemot granul ētos s ārņus), pl āva un cit ādi 
dzelzs vai t ērauda ražošanas atkritumi  
2619 00 20  –  dzelzs vai mang āna re ģener ācijai der īgi atkritumi  Atbr īvots  0  
2619 00 40  –  tit āna oks īda ieg ūšanai der īgi izdedži  Atbr īvots  0  
2619 00 80  –  cits  Atbr īvots  0  
2620  Izdedži, pelni un nogulsnes (iz ņemot dzelzs vai t ērauda ražo ­ 
šanas proces ā radušos), kas satur met ālus, ars ēnu vai to savie ­
nojumus  
– kas satur galvenok ārt cinku  
2620 11 00  – –  tehnisko cinku  Atbr īvots  0  
2620 19 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
– kas satur galvenok ārt svinu  
2620 21 00  – –  etil ēta benz īna nos ēdumi un etil ēta antideton ācijas savieno ­
juma nos ēdumi  Atbr īvots  0  
2620 29 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
2620 30 00  –  kas satur galvenok ārt varu  Atbr īvots  0  
2620 40 00  –  kas satur galvenok ārt alum īniju  Atbr īvots  0  
2620 60 00  –  kas satur ars ēnu, dz īvsudrabu, talliju vai to mais ījumus un ko 
izmanto ars ēna vai min ēto met ālu ieguvei vai to ķīmisko 
savienojumu ražošan ā Atbr īvots  0  
– cits  
2620 91 00  – –  kas satur antimonu, beriliju, kadmiju, hromu vai to mais ī­
jumus  Atbr īvots  0  
2620 99  – –  cits  
2620 99 10  – – –  kas satur galvenok ārt ni ķeli Atbr īvots  0  
2620 99 20  – – –  kas satur galvenok ārt niobiju un tantalu  Atbr īvots  0  
2620 99 40  – – –  kas satur galvenok ārt alvu  Atbr īvots  0  
2620 99 60  – – –  kas satur galvenok ārt tit ānu Atbr īvots  0LV L 161/1090 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2620 99 95  – – –  cits  Atbr īvots  0  
2621  Cit ādi s ārņi un pelni, ieskaitot j ūras a ļģu pelnus; pelni un 
atliekas, kas rodas, sadedzinot sadz īves atkritumus  
2621 10 00  –  pelni un atliekas, kas rodas, sadedzinot sadz īves atkritumus  Atbr īvots  0  
2621 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
27 NODA ĻA 27 - MINER ĀLAIS KURIN ĀMAIS, MINER ĀLE ĻĻAS 
UN TO P ĀRTVAICES PRODUKTI; BITUMENVIELAS; MINE ­
RĀLVASKI  
2701  Akme ņogles; briketes, olveida neaglomer ētas akme ņogles un 
taml īdz īgs cietais kurin āmais, kas ieg ūts no akme ņogl ēm 
– neaglomer ētas akme ņogles, pulveriz ētas vai nepulveriz ētas 
2701 11  – –  antrac īts 
2701 11 10  – – –  kur ā gaistošu vielu saturs nep ārsniedz 10 % (sausn ā bez 
miner ālviel ām) Atbr īvots  0  
2701 11 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
2701 12  – –  bitumenogles  
2701 12 10  – – –  koksa ogles  Atbr īvots  0  
2701 12 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
2701 19 00  – –  cit ādas akme ņogles  Atbr īvots  0  
2701 20 00  –  briketes, olveida neaglomer ētas akme ņogles un taml īdz īgs 
cietais kurin āmais, kas ieg ūts no akme ņogl ēm Atbr īvots  0  
2702  Aglomer ēts vai neaglomer ēts lign īts, iz ņemot cietogli  
2702 10 00  –  neaglomer ēts lign īts, pulveriz ēts vai nepulveriz ēts Atbr īvots  0  
2702 20 00  –  aglomer ēts lign īts Atbr īvots  0  
2703 00 00  Aglomer ēta un neaglomer ēta k ūdra (ieskaitot k ūdras drupni)  Atbr īvots  0  
2704 00  Aglomer ēts vai neaglomer ēts akme ņog ļu, lign īta vai k ūdras 
kokss un puskokss; retortogles  
– akme ņog ļu kokss un puskokss  
2704 00 11  – –  elektrodu ražošanai  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1091
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2704 00 19  – –  cits  Atbr īvots  0  
2704 00 30  –  lign īta kokss un puskokss  Atbr īvots  0  
2704 00 90  –  cits  Atbr īvots  0  
2705 00 00  Akme ņog ļu g āze, ūdens g āze, domnas g āze un taml īdz īgas 
gāzes, iz ņemot naftas g āzes un citus g āzveida og ļūde ņražus  Atbr īvots  0  
2706 00 00  Darva, destil ēta no akme ņogl ēm, lign īta vai k ūdras, cit ādas 
miner āldarvas, at ūde ņotas vai neat ūde ņotas vai da ļēji destil ē­
tas, ieskaitot re ģener ētas darvas  Atbr īvots  0  
2707  Akme ņog ļu darvas e ļļas un citi produkti, kas ieg ūti augsttem ­
perat ūras p ārtvaic ē; taml īdz īgi produkti, kuros arom ātisko 
sast āvda ļu svars p ārsniedz nearom ātisko sast āvda ļu svaru  
2707 10  –  benzols  
2707 10 10  – –  izmantošanai par motordegvielu vai kurin āmo 3  0  
2707 10 90  – –  cit ām vajadz ībām Atbr īvots  0  
2707 20  –  toluols  
2707 20 10  – –  izmantošanai par motordegvielu vai kurin āmo 3  0  
2707 20 90  – –  cit ām vajadz ībām Atbr īvots  0  
2707 30  –  ksilols  
2707 30 10  – –  izmantošanai par motordegvielu vai kurin āmo 3  0  
2707 30 90  – –  cit ām vajadz ībām Atbr īvots  0  
2707 40 00  –  naftal īns Atbr īvots  0  
2707 50  –  cit ādi arom ātisko og ļūde ņražu mais ījumi, no kuru tilpuma 
vismaz 65 % (ieskaitot zudumus) p ārtvaic ējas 250 °C tempe ­
rat ūrā (metode ASTM D 86)  
2707 50 10  – –  izmantošanai par motordegvielu vai kurin āmo 3  0  
2707 50 90  – –  cit ām vajadz ībām Atbr īvots  0  
– cits  
2707 91 00  – –  kreozotu e ļļas 1,7  0  
2707 99  – –  cits  
– – –  neapstr ādātas e ļļasLV L 161/1092 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2707 99 11  – – – –  neatt īrītas viegl ās e ļļas, no kuru tilpuma 90 % vai vair āk 
pārtvaic ējas l īdz 200 °C temperat ūrai 1,7 0  
2707 99 19  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
2707 99 30  – – –  viegl ās e ļļas, kas bag ātin ātas ar s ēru Atbr īvots  0  
2707 99 50  – – –  pamatprodukti  1,7  0  
2707 99 70  – – –  antrac ēns Atbr īvots  0  
2707 99 80  – – –  fenoli  1,2  0  
– – –  cits  
2707 99 91  – – – –  poz īcij ā 2803 min ēto produktu ražošanai  Atbr īvots  0  
2707 99 99  – – – –  cits  1,7  0  
2708  Pi ķis un pi ķa kokss, kas ieg ūts no akme ņog ļu darvas vai cit ām 
miner āldarv ām 
2708 10 00  –  pi ķis Atbr īvots  0  
2708 20 00  –  pi ķa kokss  Atbr īvots  0  
2709 00  Neapstr ādātas naftas e ļļas un no bitumenminer āliem ieg ūtas 
eļļas 
2709 00 10  –  dabasg āzes kondens āti Atbr īvots  0  
2709 00 90  –  cits  Atbr īvots  0  
2710  Naftas e ļļas un no bitumenminer āliem ieg ūtas e ļļas, iz ņemot 
neapstr ādātas e ļļas; citur nemin ēti vai neiek ļauti p ārstr ādes 
produkti, kas satur 70 % no svara vai vair āk naftas e ļļas vai 
no bitumenminer āliem ieg ūtas e ļļas, ja š īs e ļļas ir p ārstr ādes 
produktu pamatsast āvda ļas; e ļļas atkritumi  
– naftas e ļļas un no bitumenminer āliem ieg ūtas e ļļas (iz ņemot 
neapstr ādātas) un citur nemin ēti un neiek ļauti naftas 
produkti, kas satur 70 % vai vair āk naftas e ļļas vai no bitu ­
menminer āliem ieg ūtas e ļļas, ja š īs e ļļas ir produktu pamata 
sast āvda ļas, iz ņemot e ļļas atkritumus  
2710 11  – –  viegl ās naftas e ļļas un vieglie naftas produkti  
2710 11 11  – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  4,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1093
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2710 11 15  – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2710 11 11  4,7 0  
– – –  cit ām vajadz ībām 
– – – –  speci ālie benz īni 
2710 11 21  – – – – –  lakbenz īns 4,7  0  
2710 11 25  – – – – –  cits  4,7  0  
– – – –  cits  
– – – – –  benz īns 
2710 11 31  – – – – – –  avi ācijas benz īns 4,7  0  
– – – – – –  cit ādi, kuru svina saturs  
– – – – – – –  nep ārsniedz 0,013 g litr ā 
2710 11 41  – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) maz āks par 95  4,7  0  
2710 11 45  – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) ir 95 vai liel āks, bet 
maz āks par 98  4,7 0  
2710 11 49  – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) ir 98 vai liel āks 4,7  0  
– – – – – – –  p ārsniedz 0,013 g litr ā 
2710 11 51  – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) maz āks par 98  4,7  0  
2710 11 59  – – – – – – – –  kuru okt ānskaitlis (RON) ir 98 vai liel āks 4,7  0  
2710 11 70  – – – – –  benz īna tipa reakt īvo dzin ēju degviela  4,7  0  
2710 11 90  – – – – –  cit ādas viegl ās e ļļas 4,7  0  
2710 19  – –  cits  
– – –  vid ējās e ļļas 
2710 19 11  – – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  4,7  0LV L 161/1094 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2710 19 15  – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2710 19 11  4,7 0  
– – – –  cit ām vajadz ībām 
– – – – –  petroleja  
2710 19 21  – – – – – –  reakt īvo dzin ēju degviela  4,7  0  
2710 19 25  – – – – – –  cits  4,7  0  
2710 19 29  – – – – –  cits  4,7  0  
– – –  smag ās e ļļas 
– – – –  gāze ļļas (viegl ā d īze ļdegviela)  
2710 19 31  – – – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  3,5  0  
2710 19 35  – – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2710 19 31  3,5 0  
– – – – –  cit ām vajadz ībām 
2710 19 41  – – – – – –  kuru s ēra saturs nep ārsniedz 0,05 % no kop ējās 
masas  3,5 0  
2710 19 45  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 0,05 % kop ējās masas, bet 
nep ārsniedz 0,2 %  3,5 0  
2710 19 49  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 0,2 % no kop ējās masas  3,5  0  
– – – –  degviele ļļas 
2710 19 51  – – – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  3,5  0  
2710 19 55  – – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2710 19 51  3,5 0  
– – – – –  cit ām vajadz ībām 
2710 19 61  – – – – – –  kuru s ēra saturs nep ārsniedz 1 % no kop ējās masas  3,5  0  
2710 19 63  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 1 % kop ējās masas, bet 
nep ārsniedz 2 %  3,5 0  
2710 19 65  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 2 % kop ējās masas, bet 
nep ārsniedz 2,8 %  3,5 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1095
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2710 19 69  – – – – – –  kuru s ēra saturs p ārsniedz 2,8 % no kop ējās masas  3,5  0  
– – – –  zieže ļļas; cit ādas e ļļas 
2710 19 71  – – – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  3,7  0  
2710 19 75  – – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2710 19 71  3,7 0  
– – – – –  cit ām vajadz ībām 
2710 19 81  – – – – – –  motore ļļas, kompresoru zieže ļļas, turb īnu zieže ļļas 3,7  0  
2710 19 83  – – – – – –  šķidrumi hidrauliskaj ām iek ārtām 3,7  0  
2710 19 85  – – – – – –  balt ās e ļļas, š ķidrais paraf īns 3,7  0  
2710 19 87  – – – – – –  transmisijas e ļļas un reduktora e ļļas 3,7  0  
2710 19 91  – – – – – –  met ālapstr ādes vielas, veid ņu e ļļas, pretkorozijas e ļļas 3,7  0  
2710 19 93  – – – – – –  elektroizol ācijas e ļļas 3,7  0  
2710 19 99  – – – – – –  cit ādas zieže ļļas un cit ādas e ļļas 3,7  0  
– eļļas atkritumi  
2710 91 00  – –  Satur polihlorbifenilus (PCBs), polihlorterfenilus (PCTs) vai 
polibrombifenilus (PBBs)  3,5 0  
2710 99 00  – –  cits  3,5  0  
2711  Naftas g āzes un cit ādi g āzveida og ļūde ņraži  
– saš ķidrin āti 
2711 11 00  – –  dabasg āze 0,7  0  
2711 12  – –  prop āns 
– – –  prop āns ar t īrību ne maz āku k ā 99 %  
2711 12 11  – – – –  izmantošanai par motordegvielu vai kurin āmo 8  0LV L 161/1096 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2711 12 19  – – – –  cit ām vajadz ībām Atbr īvots  0  
– – –  cits  
2711 12 91  – – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  0,7  0  
2711 12 93  – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2711 12 91  0,7 0  
– – – –  cit ām vajadz ībām 
2711 12 94  – – – – –  kura t īrības pak āpe p ārsniedz 90 %, bet nep ārsniedz 
99 %  0,7 0  
2711 12 97  – – – – –  cits  0,7  0  
2711 13  – –  but āni 
2711 13 10  – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  0,7  0  
2711 13 30  – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2711 13 10  0,7 0  
– – –  cit ām vajadz ībām 
2711 13 91  – – – –  kuru t īrības pak āpe p ārsniedz 90 %, bet nep ārsniedz 
95 %  0,7 0  
2711 13 97  – – – –  cits  0,7  0  
2711 14 00  – –  etil ēns, propil ēns, butil ēns un butadi ēns 0,7  0  
2711 19 00  – –  cits  0,7  0  
– gāzveida st āvokl ī 
2711 21 00  – –  dabasg āze 0,7  0  
2711 29 00  – –  cits  0,7  0  
2712  Vazel īns; paraf īna vasks, mikrokrist āliskais naftas vasks, og ļu 
putek ļu vasks, ozoker īts, lign ītvasks, k ūdras vasks, cit ādi mine ­
rālvaski un taml īdz īgi produkti, kas ieg ūti sint ēzē vai citos 
procesos, iekr āsoti vai nekr āsoti 
2712 10  –  vazel īns 
2712 10 10  – –  neapstr ādāts 0,7  0  
2712 10 90  – –  cits  2,2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1097
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2712 20  –  paraf īna vasks, kura e ļļas saturs ir maz āks par 0,75 % no 
kop ējās masas  
2712 20 10  – –  sint ētiskais paraf īns ar molekulmasu 460 vai liel āku, bet ne 
liel āku par 1 560  Atbr īvots  0  
2712 20 90  – –  cits  2,2  0  
2712 90  –  cits  
– – ozoker īts, lign ītvasks vai k ūdras vasks (dabiskie produkti)  
2712 90 11  – – –  neapstr ādāti 0,7  0  
2712 90 19  – – –  cits  2,2  0  
– – cits  
– – –  neapstr ādāti 
2712 90 31  – – – –  specifiskiem p ārstr ādes procesiem  0,7  0  
2712 90 33  – – – –  ķīmisk ām p ārv ērtībām procesos, kas nav min ēti apakš ­
poz īcij ā 2712 90 31  0,7 0  
2712 90 39  – – – –  cit ām vajadz ībām 0,7  0  
– – –  cits  
2712 90 91  – – – –  1-alk ēnu mais ījums, kas satur 80 % no kop ējās masas 
vai vair āk 1-alk ēnus ar ķēdes garumu 24 oglek ļa atomi 
vai vair āk, bet ne vair āk par 28 oglek ļa atomiem  Atbr īvots  0  
2712 90 99  – – – –  cits  2,2  0  
2713  Naftas kokss, naftas bitumens un cit ādas naftas e ļļu vai no 
bitumenminer āliem ieg ūtu e ļļu p ārstr ādes atliekas  
– naftas kokss  
2713 11 00  – –  nekalcin ēts Atbr īvots  0  
2713 12 00  – –  kalcin ēts Atbr īvots  0  
2713 20 00  –  naftas bitumens  Atbr īvots  0  
2713 90  –  cit ādas naftas e ļļu vai no bitumenminer āliem ieg ūtu e ļļu 
atliekas  
2713 90 10  – –  poz īcij ā 2803 min ēto produktu ražošanai  Atbr īvots  0LV L 161/1098 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2713 90 90  – –  cits  0,7  0  
2714  Dabiskais bitums un asfalts; bitumena vai naftas sl āneklis un 
darvas smilts; asfalt īti un asfalta ieži  
2714 10 00  –  bitumena vai naftas sl āneklis un darvas smilts  Atbr īvots  0  
2714 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
2715 00 00  Bitumena mais ījumi uz dabisk ā asfalta, dabisk ā bituma, naftas 
bitumena, miner āldarvu vai miner āldarvu pi ķa b āzes (piem ē­
ram, bitumena mastikas, asfalta/bitumena lakas)  Atbr īvots  0  
2716 00 00  Elektroener ģija Atbr īvots  0  
VI VI SADA ĻA - ĶĪMISK ĀS R ŪPNIEC ĪBAS UN T ĀS SASKAR ­
NOZARU RAŽOJUMI  
28 NODA ĻA 28 - NEORGANISK ĀS ĶĪMIJAS PRODUKTI; 
DĀRGMET ĀLU, RETZEMJU MET ĀLU, RADIOAKT ĪVO 
ELEMENTU VAI IZOTOPU ORGANISKIE VAI NEORGA ­
NISKIE SAVIENOJUMI  
I. ĶĪMISKIE ELEMENTI  
2801  Fluors, hlors, broms, jods  
2801 10 00  –  hlors  5,5  0  
2801 20 00  –  jods  Atbr īvots  0  
2801 30  –  fluors; broms  
2801 30 10  – –  fluors  5  0  
2801 30 90  – –  broms  5,5  0  
2802 00 00  S ērs, sublim ēts vai izgulsn ēts; koloid ālais s ērs 4,6  0  
2803 00  Ogleklis (sodr ēji un cit ādi oglek ļa veidi, kas citur nav min ēti) 
2803 00 10  –  met āna kv ēpi Atbr īvots  0  
2803 00 80  –  cits  Atbr īvots  0  
2804  Ūde ņradis, c ēlgāzes un cit ādi nemet āli 
2804 10 00  –  ūde ņradis  3,7  0  
– cēlgāzesLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1099
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2804 21 00  – –  argons  5  0  
2804 29  – –  cits  
2804 29 10  – – –  h ēlijs Atbr īvots  0  
2804 29 90  – – –  cits  5  0  
2804 30 00  –  sl āpeklis  5,5  0  
2804 40 00  –  sk ābeklis  5  0  
2804 50  –  bors; tel ūrs 
2804 50 10  – –  bors  5,5  0  
2804 50 90  – –  tel ūrs 2,1  0  
– sil īcijs 
2804 61 00  – –  kas satur sil īciju ne maz āk k ā 99,99 % no kop ējās masas  Atbr īvots  0  
2804 69 00  – –  cits  5,5  5  
2804 70 00  –  fosfors  5,5  0  
2804 80 00  –  ars ēns 2,1  0  
2804 90 00  –  sel ēns Atbr īvots  0  
2805  S ārmu vai s ārmzemju met āli; retzemju met āli, skandijs un 
itrijs, atseviš ķi vai mais ījumos vai sakaus ējumos; dz īvsudrabs  
– sārmu vai s ārmzemju met āli 
2805 11 00  – –  n ātrijs 5  5  
2805 12 00  – –  kalcijs  5,5  5  
2805 19  – –  cits  
2805 19 10  – – –  stroncijs un b ārijs 5,5  5  
2805 19 90  – – –  cits  4,1  3  
2805 30  –  retzemju met āli, skandijs un itrijs, atseviš ķi vai mais ījumos 
vai sakaus ējumos  
2805 30 10  – –  mais ījumi vai sakaus ējumi  5,5  5LV L 161/1100 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2805 30 90  – –  cits  2,7  3  
2805 40  –  dz īvsudrabs  
2805 40 10  – –  pudel ēs ar neto masu 35,4 kg (standartmasa), ar FOB 
vērtību ne vair āk k ā EUR 224 par pudeli  3 3  
2805 40 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
II. NEORGANISK ĀS SK ĀBES UN NEORGANISKIE NEME ­
TĀLU SAVIENOJUMI AR SK ĀBEKLI  
2806  Hlor ūde ņradis (s ālssk ābe); hlorsulfosk ābe 
2806 10 00  –  hlor ūde ņradis (s ālssk ābe) 5,5  0  
2806 20 00  –  hlorsulfosk ābe 5,5  0  
2807 00  S ērsk ābe; oleums  
2807 00 10  –  sērsk ābe 3  0  
2807 00 90  –  oleums  3  0  
2808 00 00  Sl āpek ļsk ābe; sulfosl āpek ļsk ābes 5,5  0  
2809  Fosfora (V) oks īds; fosforsk ābe; polifosforsk ābes ar noteiktu 
vai nenoteiktu ķīmisko sast āvu 
2809 10 00  –  Fosfora (V) oks īds 5,5  0  
2809 20 00  –  fosforsk ābe un polifosforsk ābes 5,5  0  
2810 00  Bora oks īdi; borsk ābes 
2810 00 10  –  bora (III) oks īds Atbr īvots  0  
2810 00 90  –  cits  3,7  0  
2811  Cit ādas neorganisk ās sk ābes un cit ādi neorganiskie nemet ālu 
savienojumi ar sk ābekli  
– cit ādas neorganisk ās sk ābes 
2811 11 00  – –  fluor ūde ņradis (fluor ūde ņražsk ābe) 5,5  0  
2811 19  – –  cits  
2811 19 10  – – –  brom ūde ņradis (brom ūde ņražsk ābe) Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1101
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2811 19 20  – – –  ci ānūde ņradis (ci ānūde ņražsk ābe) 5,3  0  
2811 19 80  – – –  cits  5,3  0  
– cit ādi neorganiskie nemet ālu savienojumi ar sk ābekli  
2811 21 00  – –  oglek ļa dioks īds 5,5  0  
2811 22 00  – –  sil īcija dioks īds 4,6  0  
2811 29  – –  cits  
2811 29 05  – – –  sēra dioks īds 5,5  0  
2811 29 10  – – –  sēra trioks īds (s ērsk ābes anhidr īds); diars ēna trioks īds 4,6  0  
2811 29 30  – – –  sl āpek ļa oks īdi 5  0  
2811 29 90  – – –  cits  5,3  0  
III. NEMET ĀLU SAVIENOJUMI AR HALOG ĒNIEM VAI S ĒRU 
2812  Nemet ālu halogen īdi un oksihalogen īdi 
2812 10  –  hlor īdi un hlora oks īdi 
– – fosfora  
2812 10 11  – – –  fosfora oksitrihlor īds (fosforiltrihlor īds) 5,5  0  
2812 10 15  – – –  fosfora trihlor īds 5,5  0  
2812 10 16  – – –  fosfora pentahlor īds 5,5  0  
2812 10 18  – – –  cits  5,5  0  
– – cits  
2812 10 91  – – –  dis ēra dihlor īds 5,5  0  
2812 10 93  – – –  sēra dihlor īds 5,5  0  
2812 10 94  – – –  fosg ēns (karbonilhlor īds) 5,5  0  
2812 10 95  – – –  tionildihlor īds (tionilhlor īds) 5,5  0  
2812 10 99  – – –  cits  5,5  0  
2812 90 00  –  cits  5,5  0LV L 161/1102 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2813  Nemet ālu sulf īdi; tehniskais fosfora trisulf īds 
2813 10 00  –  oglek ļa disulf īds (s ērogleklis)  5,5  0  
2813 90  –  cits  
2813 90 10  – –  fosfora sulf īdi, tehniskais fosfora trisulf īds 5,3  0  
2813 90 90  – –  cits  3,7  0  
IV. NEORGANISK ĀS B ĀZES UN MET ĀLU OKS ĪDI, HIDROK ­
SĪDI UN PEROKS ĪDI 
2814  Bez ūdens amonjaks vai amonjaka ūdens š ķīdums  
2814 10 00  –  bez ūdens amonjaks  5,5  0  
2814 20 00  –  amonjaka ūdens š ķīdums  5,5  0  
2815  N ātrija hidroks īds (kaustisk ā soda); k ālija hidroks īds (kaustis ­
kais potašs); n ātrija vai k ālija peroks īdi 
– n ātrija hidroks īds (kaustisk ā soda)  
2815 11 00  – –  cietais  5,5  0  
2815 12 00  – –  ūdens š ķīdum ā (n ātrija s ārms jeb š ķidr ā soda)  5,5  0  
2815 20  –  kālija hidroks īds (kaustiskais potašs)  
2815 20 10  – –  cietais  5,5  0  
2815 20 90  – –  ūdens š ķīdum ā (k ālija s ārms jeb š ķidrais potašs)  5,5  0  
2815 30 00  –  n ātrija vai k ālija peroks īdi 5,5  0  
2816  Magnija hidroks īds un peroks īds; stroncija un b ārija oks īdi, 
hidroks īdi un peroks īdi 
2816 10 00  –  magnija hidroks īds un peroks īds 4,1  0  
2816 40 00  –  stroncija un b ārija oks īdi, hidroks īdi un peroks īdi 5,5  0  
2817 00 00  Cinka oks īds; cinka peroks īds 5,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1103
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2818  M āksl īgais korunds, ar ī ar nenoteiktu ķīmisko sast āvu; alum ī­
nija oks īds; alum īnija hidroks īds 
2818 10  –  m āksl īgais korunds, ar ī ar nenoteiktu ķīmisko sast āvu 
– – kur ā alum īnija oks īda saturs ir 98,5 % no svara vai liel āks 
2818 10 11  – – –  kur ā maz āk nek ā 50 % da ļiņu no kop ējā svara diametrs 
pārsniedz 10 mm  5,2 0  
2818 10 19  – – –  kur ā 50 % vai vair āk da ļiņu no kop ējā svara diametrs 
pārsniedz 10 mm  5,2 0  
– – kur ā alum īnija oks īda saturs ir maz āks nek ā 98,5 % no 
svara  
2818 10 91  – – –  kur ā maz āk nek ā 50 % da ļiņu no kop ējā svara diametrs 
pārsniedz 10 mm  5,2 0  
2818 10 99  – – –  kur ā 50 % vai vair āk da ļiņu no kop ējā svara diametrs 
pārsniedz 10 mm  5,2 0  
2818 20 00  –  alum īnija oks īdi, kas nav m āksl īgais korunds  4  3  
2818 30 00  –  alum īnija hidroks īds 5,5  5  
2819  Hroma oks īdi un hidroks īdi 
2819 10 00  –  hroma trioks īds 5,5  0  
2819 90  –  cits  
2819 90 10  – –  hroma dioks īds 3,7  0  
2819 90 90  – –  cits  5,5  0  
2820  Mang āna oks īdi 
2820 10 00  –  mang āna dioks īda 5,3  0  
2820 90  –  cits  
2820 90 10  – –  mang āna oks īds ar mang āna saturu 77 % vai vair āk Atbr īvots  0  
2820 90 90  – –  cits  5,5  0  
2821  Dzelzs oks īdi un hidroks īdi; kr āszemes, kas satur 70 % no 
kop ējās masas vai vair āk saist ītās dzelzs, kas izteikta k ā Fe2O3  
2821 10 00  –  dzelzs oks īdi un hidroks īdi 4,6  0LV L 161/1104 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2821 20 00  –  kr āszemes  4,6  0  
2822 00 00  Kobalta oks īdi un hidroks īdi; tehniskie kobalta oks īdi 4,6  0  
2823 00 00  Tit āna oks īdi 5,5  0  
2824  Svina oks īdi; svina m īnijs, sarkanais un oranžais  
2824 10 00  –  svina monoks īds (glets, svina oks īds) 5,5  0  
2824 90  –  cits  
2824 90 10  – –  svina m īnijs, sarkanais un oranžais  5,5  0  
2824 90 90  – –  cits  5,5  0  
2825  Hidraz īns un hidroksilam īns un to neorganiskie s āļi; cit ādas 
neorganisk ās b āzes; cit ādi met ālu oks īdi, hidroks īdi un perok ­
sīdi 
2825 10 00  –  hidraz īns un hidroksilam īns un to neorganiskie s āļi 5,5  0  
2825 20 00  –  litija oks īds un hidroks īds 5,3  0  
2825 30 00  –  van ādija oks īdi un hidroks īdi 5,5  0  
2825 40 00  –  ni ķeļa oks īdi un hidroks īdi Atbr īvots  0  
2825 50 00  –  vara oks īdi un hidroks īdi 3,2  0  
2825 60 00  –  germ ānija oks īdi un cirkonija dioks īds 5,5  0  
2825 70 00  –  molibd ēna oks īdi un hidroks īdi 5,3  0  
2825 80 00  –  antimona oks īdi 5,5  0  
2825 90  –  cits  
– – kalcija oks īds, hidroks īds un peroks īds 
2825 90 11  – – –  kalcija hidroks īds ar t īrības pak āpi sausn ā 98 % vai vair āk, 
tādu da ļiņu veid ā: no kuru masas ne vair āk k ā 1 % ir 
liel ākas par 75 mikrometriem, un no kuru masas ne 
vair āk k ā 4 % ir liel ākas par 1,3 mikrometriem  Atbr īvots  0  
2825 90 19  – – –  cits  4,6  0  
2825 90 20  – –  berilija oks īds un hidroks īds 5,3  0  
2825 90 30  – –  alvas oks īdi 5,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1105
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2825 90 40  – –  volframa oks īdi un hidroks īdi 4,6  0  
2825 90 60  – –  kadmija oks īds Atbr īvots  0  
2825 90 80  – –  cits  5,5  0  
V. NEORGANISKO SK ĀBJU UN MET ĀLU S ĀĻI UN PEROK ­
SIS ĀĻI 
2826  Fluor īdi; fluorsilik āti, fluoralumin āti un citi kompleksie fluora 
sāļi 
– fluor īdi 
2826 12 00  – –  alum īnija 5,3  0  
2826 19  – –  cits  
2826 19 10  – – –  amonija vai n ātrija  5,5  0  
2826 19 90  – – –  cits  5,3  0  
2826 30 00  –  n ātrija heksafluoralumin āts (sint ētiskais kriol īts) 5,5  0  
2826 90  –  cits  
2826 90 10  – –  dik ālija heksafluorcirkon āts 5  0  
2826 90 80  – –  cits  5,5  0  
2827  Hlor īdi, oksihlor īdi un hidroksihlor īdi; brom īdi un oksibro ­
m īdi; jod īdi un oksijod īdi 
2827 10 00  –  amonija hlor īds 5,5  0  
2827 20 00  –  kalcija hlor īds 4,6  0  
– cit ādi hlor īdi 
2827 31 00  – –  magnija  4,6  0  
2827 32 00  – –  alum īnija 5,5  0  
2827 35 00  – –  ni ķeļa 5,5  0  
2827 39  – –  cits  
2827 39 10  – – –  alvas  4,1  0  
2827 39 20  – – –  dzelzs  2,1  0  
2827 39 30  – – –  kobalta  5,5  0LV L 161/1106 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2827 39 85  – – –  cits  5,5  0  
– oksihlor īdi un hidroks īdi 
2827 41 00  – –  no vara  3,2  0  
2827 49  – –  cits  
2827 49 10  – – –  svina  3,2  0  
2827 49 90  – – –  cits  5,3  0  
– brom īdi un oksibrom īdi 
2827 51 00  – –  n ātrija vai k ālija brom īdi 5,5  0  
2827 59 00  – –  cits  5,5  0  
2827 60 00  –  jod īdi un oksijod īdi 5,5  0  
2828  Hipohlor īti; tehniskais kalcija hipohlor īts; hlor īti; hipobrom īti 
2828 10 00  –  tehniskais kalcija hipohlor īts un cit ādi kalcija hipohlor īti 5,5  0  
2828 90 00  –  cits  5,5  0  
2829  Hlor āti un perhlor āti; brom āti un perbrom āti; jod āti un perjo ­
dāti 
– hlor āti 
2829 11 00  – –  n ātrija  5,5  0  
2829 19 00  – –  cits  5,5  0  
2829 90  –  cits  
2829 90 10  – –  perhlor āti 4,8  0  
2829 90 40  – –  kālija vai n ātrija brom āti Atbr īvots  0  
2829 90 80  – –  cits  5,5  0  
2830  Sulf īdi; noteikta vai nenoteikta ķīmiska sast āva polisulf īdi 
2830 10 00  –  n ātrija sulf īdi 5,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1107
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2830 90  –  cits  
2830 90 11  – –  kalcija, antimona vai dzelzs sulf īdi 4,6  0  
2830 90 85  – –  cits  5,5  0  
2831  Dition īti un sulfoksil āti 
2831 10 00  –  n ātrija  5,5  0  
2831 90 00  –  cits  5,5  0  
2832  Sulf īti; tiosulf āti 
2832 10 00  –  n ātrija sulf īti 5,5  0  
2832 20 00  –  cit ādi sulf īti 5,5  0  
2832 30 00  –  tiosulf āti 5,5  0  
2833  Sulf āti; alauni; peroksisulf āti (persulf āti) 
– n ātrija sulf āti 
2833 11 00  – –  n ātrija sulf āts 5,5  0  
2833 19 00  – –  cits  5,5  0  
– cit ādi sulf āti 
2833 21 00  – –  magnija  5,5  0  
2833 22 00  – –  alum īnija 5,5  0  
2833 24 00  – –  ni ķeļa 5  0  
2833 25 00  – –  no vara  3,2  0  
2833 27 00  – –  b ārija 5,5  0  
2833 29  – –  cits  
2833 29 20  – – –  kadmija; hroma; cinka  5,5  0  
2833 29 30  – – –  kobalta; tit āna 5,3  0  
2833 29 50  – – –  dzelzs  5  0  
2833 29 60  – – –  svina  4,6  0  
2833 29 90  – – –  cits  5  0LV L 161/1108 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2833 30 00  –  alauni  5,5  0  
2833 40 00  –  peroksisulf āti (persulf āti) 5,5  0  
2834  Nitr īti; nitr āti 
2834 10 00  –  nitr īti 5,5  0  
– nitr āti 
2834 21 00  – –  kālija 5,5  0  
2834 29  – –  cits  
2834 29 20  – – –  b ārija; berilija; kadmija; kobalta; ni ķeļa; svina  5,5  0  
2834 29 40  – – –  vara  4,6  0  
2834 29 80  – – –  cits  3  0  
2835  Fosfin āti (hipofosf īti), fosfon āti (fosf īti), un fosf āti; noteikta vai 
nenoteikta ķīmiska sast āva polifosf āti 
2835 10 00  –  fosfin āti (hipofosf īti) un fosfon āti (fosf īti) 5,5  0  
– fosf āti 
2835 22 00  – –  monon ātrija vai din ātrija  5,5  0  
2835 24 00  – –  kālija 5,5  0  
2835 25  – –  kalcija hidrog ēnortofosf āts (dikalcija fosf āts) 
2835 25 10  – – –  kuru fluora saturs saus ā bez ūdens viel ā ir zem āks par 
0,005 % no kop ējās masas  5,5 0  
2835 25 90  – – –  kura fluora saturs saus ā bez ūdens viel ā ir 0,005 % no 
kop ējās masas vai vair āk, bet maz āk par 0,2 % no kop ējās 
masas  5,5 0  
2835 26  – –  cit ādi kalcija fosf āti 
2835 26 10  – – –  kuru fluora saturs saus ā bez ūdens viel ā ir zem āks par 
0,005 % no kop ējās masas  5,5 0  
2835 26 90  – – –  kuru fluora saturs saus ā bez ūdens viel ā ir 0,005 % no 
kop ējās masas vai vair āk 5,5 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1109
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2835 29  – –  cits  
2835 29 10  – – –  triamonija  5,3  0  
2835 29 30  – – –  trin ātrija  5,5  0  
2835 29 90  – – –  cits  5,5  0  
– polifosf āti 
2835 31 00  – –  n ātrija trifosf āts (n ātrija tripolifosf āts) 5,5  0  
2835 39 00  – –  cits  5,5  0  
2836  Karbon āti; peroksikarbon āti (perkarbon āti); tehniskais amonija 
karbon āts, kas satur amonija karbam ātu 
2836 20 00  –  n ātrija karbon āts 5,5  5  
2836 30 00  –  n ātrija hidrog ēnkarbon āts (n ātrija bikarbon āts) 5,5  0  
2836 40 00  –  kālija karbon āti 5,5  0  
2836 50 00  –  kalcija karbon āts 5  0  
2836 60 00  –  b ārija karbon āts 5,5  0  
– cits  
2836 91 00  – –  litija karbon āti 5,5  0  
2836 92 00  – –  stroncija karbon āts 5,5  0  
2836 99  – –  cits  
– – –  karbon āti 
2836 99 11  – – – –  magnija; vara  3,7  0  
2836 99 17  – – – –  cits  5,5  0  
2836 99 90  – – –  peroksikarbon āti (perkarbon āti) 5,5  0  
2837  Cian īdi, oksician īdi un kompleksie cian īdi 
– cian īdi un oksician īdi 
2837 11 00  – –  n ātrija  5,5  0  
2837 19 00  – –  cits  5,5  0LV L 161/1110 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2837 20 00  –  kompleksie cian īdi 5,5  0  
2839  Silik āti; tehniskie s ārmu met ālu silik āti 
– n ātrija  
2839 11 00  – –  n ātrija metasilik āti 5  0  
2839 19 00  – –  cits  5  0  
2839 90  –  cits  
2839 90 10  – –  kālija 5  0  
2839 90 90  – –  cits  5  0  
2840  Bor āti; peroksibor āti (perbor āti) 
– din ātrija tetrabor āts (att īrītais boraks)  
2840 11 00  – –  bez ūdens  Atbr īvots  0  
2840 19  – –  cits  
2840 19 10  – – –  din ātrija tetrabor āta pentahidr āts Atbr īvots  0  
2840 19 90  – – –  cits  5,3  0  
2840 20  –  cit ādi bor āti 
2840 20 10  – –  bez ūdens n ātrija bor āti Atbr īvots  0  
2840 20 90  – –  cits  5,3  0  
2840 30 00  –  peroksibor āti (perbor āti) 5,5  0  
2841  Oksimet ālisko vai peroksimet ālisko sk ābju s āļi 
2841 30 00  –  n ātrija dihrom āts 5,5  0  
2841 50 00  –  cit ādi hrom āti un dihrom āti; peroksihrom āti 5,5  0  
– mangan īti, mangan āti un permangan āti 
2841 61 00  – –  kālija permangan āts 5,5  0  
2841 69 00  – –  cits  5,5  0  
2841 70 00  –  molibd āti 5,5  0  
2841 80 00  –  volfram āti 5,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1111
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2841 90  –  cits  
2841 90 30  – –  cink āti un vanad āti 4,6  0  
2841 90 85  – –  cits  5,5  0  
2842  Neorganisko sk ābju vai peroksisk ābju citi s āļi (ieskaitot alumo ­
silik ātus ar noteiktu vai nenoteiktu ķīmisko sast āvu), iz ņemot 
az īdus 
2842 10 00  –  dubultie vai kompleksie silik āti, ieskaitot alumosilik ātus ar 
noteiktu vai nenoteiktu ķīmisko sast āvu 5,5 0  
2842 90  –  cits  
2842 90 10  – –  sel ēnsk ābju vai tel ūrsk ābju s āļi, dubults āļi vai kompleksie 
sāļi 5,3 0  
2842 90 80  – –  cits  5,5  0  
VI. DAŽ ĀDI 
2843  Koloid ālie d ārgmet āli; d ārgmet ālu noteikta vai nenoteikta 
ķīmiska sast āva organiskie un neorganiskie savienojumi; 
dārgmet ālu amalgamas  
2843 10  –  koloid ālie d ārgmet āli 
2843 10 10  – –  sudrabs  5,3  0  
2843 10 90  – –  cits  3,7  0  
– sudraba savienojumi  
2843 21 00  – –  sudraba nitr āts 5,5  0  
2843 29 00  – –  cits  5,5  0  
2843 30 00  –  zelta savienojumi  3  0  
2843 90  –  cit ādi savienojumi; amalgamas  
2843 90 10  – –  amalgamas  5,3  0  
2843 90 90  – –  cits  3  0LV L 161/1112 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2844  Radioakt īvie ķīmiskie elementi un radioakt īvie izotopi 
(ieskaitot sabr ūkošos un reproduc ējošos ķīmiskos elementus 
un izotopus) un to savienojumi; mais ījumi un atlikumi, kas 
satur šos produktus  
2844 10  –  dabiskais ur āns un t ā savienojumi; sakaus ējumi, dispersijas 
(ieskaitot met ālkeramiku), keramikas produkti un mais ījumi, 
kas satur dabisko ur ānu vai dabisk ā ur āna savienojumus  
– – dabiskais ur āns 
2844 10 10  – – –  neapstr ādāts; atgriezumi un l ūžņi (Euratom)  Atbr īvots  0  
2844 10 30  – – –  apstr ādāts (Euratom)  Atbr īvots  0  
2844 10 50  – –  ferour āns Atbr īvots  0  
2844 10 90  – –  cit ādi (Euratom)  Atbr īvots  0  
2844 20  –  ar ur ānu-235 bag ātin āts ur āns un t ā savienojumi; plutonijs 
un t ā savienojumi; sakaus ējumi, dispersijas (ieskaitot met āl­
keramiku), keramikas produkti un mais ījumi, kas satur ar 
ur ānu-235 bag ātin ātu ur ānu, plutoniju vai šo produktu 
savienojumus  
– – ar ur ānu-235 bag ātin āts ur āns un t ā savienojumi; sakaus ē­
jumi, dispersijas (ieskaitot met ālkeramiku), keramikas 
produkti un mais ījumi, kas satur ar ur ānu-235 bag ātin ātu 
ur ānu, plutoniju vai šo produktu savienojumus  
2844 20 25  – – –  ferour āns Atbr īvots  0  
2844 20 35  – – –  cit ādi (Euratom)  Atbr īvots  0  
– – plutonijs un t ā savienojumi; sakaus ējumi, dispersijas 
(ieskaitot met ālkeramiku), keramikas produkti un mais ī­
jumi, kas satur plutoniju vai šo produktu savienojumus  
– – –  ur āna un plutonija mais ījumi  
2844 20 51  – – – –  ferour āns Atbr īvots  0  
2844 20 59  – – – –  cit ādi (Euratom)  Atbr īvots  0  
2844 20 99  – – –  cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1113
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2844 30  –  ur āns ar samazin ātu ur āna-235 saturu un t ā savienojumi; 
torijs un t ā savienojumi; torijs un t ā savienojumi, sakaus ē­
jumi, dispersijas (ieskaitot met ālkeramiku), keramikas 
produkti un mais ījumi, kas satur ur ānu ar samazin ātu 
ur āna-235 saturu, toriju vai šo produktu savienojumus  
– – ur āns ar samazin ātu ur āna-235 saturu; sakaus ējumi, disper ­
sijas (ieskaitot met ālkeramiku), keramikas produkti un 
mais ījumi, kas satur ur ānu ar samazin ātu ur āna-235 saturu 
vai š ā produkta savienojumus  
2844 30 11  – – –  metlkeramika  5,5  0  
2844 30 19  – – –  cits  2,9  3  
– – torijs; sakaus ējumi, dispersijas (ieskaitot met ālkeramiku), 
keramikas produkti un mais ījumi, kas satur toriju vai š ā 
produkta savienojumus  
2844 30 51  – – –  metlkeramika  5,5  0  
– – –  cits  
2844 30 55  – – – –  neapstr ādāti, atgriezumi un l ūžņi (Euratom)  Atbr īvots  0  
– – – –  apstr ādāti 
2844 30 61  – – – – –  stie ņi, le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili, stieple, 
pl āksnes un sloksnes (Euratom)  Atbr īvots  0  
2844 30 69  – – – – –  cit ādi (Euratom)  Atbr īvots  0  
– – ur āna ar samazin ātu ur āna-235 saturu vai torija savieno ­
jumi, ar ī sajaukti kop ā 
2844 30 91  – – –  torija vai ur āna ar samazin ātu ur āna-235 daudzumu, 
sajauktu vai nesajauktu kop ā (Euratom), iz ņemot torija 
sāļus Atbr īvots  0  
2844 30 99  – – –  cits  Atbr īvots  0  
2844 40  –  radioakt īvie elementi, izotopi un savienojumi, iz ņemot 
apakšpoz īcij ās 2844 10, 2844 20 vai 2844 30 min ētos; 
sakaus ējumi, dispersijas (ieskaitot met ālkeramiku), keramikas 
produkti un mais ījumi, kas satur šos elementus, izotopus vai 
to savienojumus; radioakt īvie atlikumi  
2844 40 10  – –  ur āns, kas ieg ūts no ur āna-233, un t ā savienojumi; sakau ­
sējumi, dispersijas (ieskaitot met ālkeramiku), keramikas 
produkti un mais ījumi, un savienojumi, kas ieg ūti no 
ur āna-233 vai š ā produkta savienojumiem  Atbr īvots  0  
– – citsLV L 161/1114 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2844 40 20  – – –  m āksl īgie radioakt īvie izotopi (Euratom)  Atbr īvots  0  
2844 40 30  – – –  m āksl īgo radioakt īvo izotopu savienojumi (Euratom)  Atbr īvots  0  
2844 40 80  – – –  cits  Atbr īvots  0  
2844 50 00  –  izlietotie (ar samazin ātu radioaktivit āti) kodolreaktoru 
degvielas elementi (kasetes) (Euratom)  Atbr īvots  0  
2845  Izotopi, iz ņemot poz īcij ā 2844 min ētos; min ēto izotopu neor ­
ganiskie un organiskie savienojumi ar noteiktu vai nenoteiktu 
ķīmisko sast āvu 
2845 10 00  –  smagais ūdens (deit ērija oks īds) (Euratom)  5,5  5  
2845 90  –  cits  
2845 90 10  – –  deit ērijs un t ā savienojumi; ūde ņradis un t ā savienojumi, 
kas bag ātin āti ar deit ēriju; mais ījumi un š ķīdumi, kas 
satur šos produktus (Euratom)  5,5 5  
2845 90 90  – –  cits  5,5  0  
2846  Retzemju met ālu, itrija, skandija un šo met ālu mais ījumu 
organiskie un neorganiskie savienojumi  
2846 10 00  –  cērija savienojumi  3,2  0  
2846 90 00  –  cits  3,2  0  
2847 00 00  Ūde ņraža peroks īds, ar ī stabiliz ēts ar ur īnvielu  5,5  0  
2848 00 00  Noteikta vai nenoteikta ķīmiska sast āva fosf īdi, iz ņemot dzelzs 
fosforus  5,5 0  
2849  Noteikta vai nenoteikta ķīmiska sast āva karb īdi 
2849 10 00  –  kalcija  5,5  0  
2849 20 00  –  sil īcija 5,5  0  
2849 90  –  cits  
2849 90 10  – –  bora  4,1  0  
2849 90 30  – –  volframa  5,5  0  
2849 90 50  – –  alum īnija; hroma; molibd ēna; van ādija; tantala; tit āna 5,5  0  
2849 90 90  – –  cits  5,3  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1115
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2850 00  Noteikta vai nenoteikta ķīmiska sast āva hidr īdi, nitr īdi, az īdi, 
silic īdi un bor īdi, iz ņemot savienojumus, kas ir ar ī poz īcij ā 
2849 min ētie karb īdi 
2850 00 20  –  hidr īdi; nitr īdi 4,6  0  
2850 00 50  –  az īdi 5,5  0  
2850 00 70  –  silic īdi 5,5  0  
2850 00 90  –  bor īdi 5,3  0  
2852 00 00  Organiskie vai neorganiskie dz īvsudraba savienojumi, iz ņemot 
amalgamas  5,5 0  
2853 00  Cit ādi neorganiskie savienojumi (ieskaitot destil ēto ūdeni vai 
vad ītsp ējīgu ūdeni un l īdz īgas t īrības ūdeni); saš ķidrin āts gaiss 
(atbr īvots vai neatbr īvots no c ēlgāzēm); saspiests gaiss; amal ­
gamas, iz ņemot d ārgmet ālu amalgamas  
2853 00 10  –  destil ēts ūdens un vad ītsp ējīgs ūdens un l īdz īgas t īrības 
ūdens  2,7 0  
2853 00 30  –  saš ķidrin āts gaiss (atbr īvots vai neatbr īvots no c ēlgāzēm); 
saspiests gaiss  4,1 0  
2853 00 50  –  ci ānhlor īds 5,5  0  
2853 00 90  –  cits  5,5  0  
29 NODA ĻA 29 - ORGANISKIE ĶĪMISKIE SAVIENOJUMI  
I. OG ĻŪDE ŅRAŽI UN TO HALOGEN ĒTIE, SULFUR ĒTIE, 
NITR ĒTIE UN NITROZ ĒTIE ATVASIN ĀJUMI  
2901  Acikliskie og ļūde ņraži 
2901 10 00  –  pies ātin ātie Atbr īvots  0  
– nepies ātin ātie 
2901 21 00  – –  etil ēns Atbr īvots  0  
2901 22 00  – –  prop ēns (propil ēns) Atbr īvots  0  
2901 23  – –  but ēns (butil ēns) un t ā izom ēri 
2901 23 10  – – –  but-1- ēns un but-2- ēns Atbr īvots  0  
2901 23 90  – – –  cits  Atbr īvots  0LV L 161/1116 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2901 24  – –  buta-1,3-di ēns un izopr ēns 
2901 24 10  – – –  buta-1,3-di ēns Atbr īvots  0  
2901 24 90  – – –  izopr ēns Atbr īvots  0  
2901 29 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
2902  Cikliskie og ļūde ņraži  
– cikl āni, cikl ēni un cikloterp ēni 
2902 11 00  – –  cikloheks āns Atbr īvots  0  
2902 19  – –  cits  
2902 19 10  – – –  cikloterp ēni Atbr īvots  0  
2902 19 80  – – –  cits  Atbr īvots  0  
2902 20 00  –  benzols  Atbr īvots  0  
2902 30 00  –  toluols  Atbr īvots  0  
– ksiloli  
2902 41 00  – –  o-ksilols  Atbr īvots  0  
2902 42 00  – –  m-ksilols  Atbr īvots  0  
2902 43 00  – –  p-ksilols  Atbr īvots  0  
2902 44 00  – –  ksilola izom ēru mais ījumi  Atbr īvots  0  
2902 50 00  –  stirols  Atbr īvots  0  
2902 60 00  –  etilbenzols  Atbr īvots  0  
2902 70 00  –  kumols  Atbr īvots  0  
2902 90  –  cits  
2902 90 10  – –  naftal īns un antrac ēns Atbr īvots  0  
2902 90 30  – –  bifenils un terfenili  Atbr īvots  0  
2902 90 90  – –  cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1117
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2903  Halogen ētie og ļūde ņražu atvasin ājumi  
– aciklisko og ļūde ņražu pies ātin ātie hlora atvasin ājumi  
2903 11 00  – –  hlormet āns (metilhlor īds) un hloret āns (etilhlor īds) 5,5  0  
2903 12 00  – –  dihlormet āns (metil ēnhlor īds) 5,5  0  
2903 13 00  – –  hloroforms (trihlormet āns) 5,5  0  
2903 14 00  – –  tetrahlorogleklis  5,5  0  
2903 15 00  – –  etil ēna dihlor īds (ISO) (1,2-dihloret āns) 5,5  0  
2903 19  – –  cits  
2903 19 10  – – –  1,1,1-trihloret āns (metilhloroforms)  5,5  0  
2903 19 80  – – –  cits  5,5  0  
– aciklisko og ļūde ņražu nepies ātin ātie hlora atvasin ājumi  
2903 21 00  – –  vinilhlor īds (hloretil ēns) 5,5  0  
2903 22 00  – –  trihloretil ēns 5,5  0  
2903 23 00  – –  tetrahloretil ēns (perhloretil ēns) 5,5  0  
2903 29 00  – –  cits  5,5  0  
– fluoriz ēti, brominiz ēti vai jodiz ēti aciklisk ā og ļūde ņraža atva ­
sin ājumi  
2903 31 00  – –  Etil ēna dibrom īds (ISO) (1,2-dibromoet āns) 5,5  0  
2903 39  – –  cits  
– – –  brom īdi 
2903 39 11  – – – –  brommet āns (metilbrom īds) 5,5  0  
2903 39 15  – – – –  dibrommet āns Atbr īvots  0  
2903 39 19  – – – –  cits  5,5  0  
2903 39 90  – – –  fluor īdi un jod īdi 5,5  0  
– aciklisko og ļūde ņražu halogen ētie atvasin ājumi, kas satur 
divus vai vair ākus daž ādus halog ēnusLV L 161/1118 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2903 41 00  – –  trihlorfluormet āns 5,5  0  
2903 42 00  – –  dihlordifluormet āns 5,5  0  
2903 43 00  – –  trihlortrifluoret āni 5,5  0  
2903 44  – –  dihlortetrafluoret āni un hlorpentafluoret āns 
2903 44 10  – – –  dihlortetrafluoret āni 5,5  0  
2903 44 90  – – –  hlorpentafluoret āns 5,5  0  
2903 45  – –  citi atvasin ājumi, kas perhalogen ēti tikai ar fluoru un hloru  
2903 45 10  – – –  hlortrifluormet āns 5,5  0  
2903 45 15  – – –  pentahlorfluoret āns 5,5  0  
2903 45 20  – – –  tetrahlordifluoret āni 5,5  0  
2903 45 25  – – –  heptahlorfluorprop āni 5,5  0  
2903 45 30  – – –  heksahlordifluorprop āni 5,5  0  
2903 45 35  – – –  pentahlortrifluorprop āni 5,5  0  
2903 45 40  – – –  tetrahlortetrafluorprop āni 5,5  0  
2903 45 45  – – –  trihlorpentafluorprop āni 5,5  0  
2903 45 50  – – –  dihlorheksafluorprop āni 5,5  0  
2903 45 55  – – –  hlorheptafluorprop āni 5,5  0  
2903 45 90  – – –  cits  5,5  0  
2903 46  – –  bromhlordifluormet āns, bromtrifluormet āns un dibromtet ­
rafluoret āni 
2903 46 10  – – –  bromhlordifluormet āns 5,5  0  
2903 46 20  – – –  bromtrifluormet āns 5,5  0  
2903 46 90  – – –  dibromtetrafluoret āni 5,5  0  
2903 47 00  – –  cit ādi perhalogen ētie atvasin ājumi  5,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1119
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2903 49  – –  cits  
– – –  halogen ēti tikai ar fluoru vai hloru  
– – – –  met āna, et āna or prop āna (HCFCs)  
2903 49 11  – – – – –  hlordifluormet āns (HCFC-22)  5,5  0  
2903 49 15  – – – – –  1,1-dihlor-1-fluoret āns (HCFC-141b)  5,5  0  
2903 49 19  – – – – –  cits  5,5  0  
2903 49 20  – – – –  cits  5,5  0  
– – –  halogen ēti tikai ar fluoru vai bromu  
2903 49 30  – – – –  met āna, et āna vai prop āna 5,5  0  
2903 49 40  – – – –  cits  5,5  0  
2903 49 80  – – –  cits  5,5  0  
– cikl ānu, cikl ēnu vai cikloterp ēnu og ļūde ņražu halog ēnatvasi ­
nājumi  
2903 51 00  – –  1,2,34,5,5,6-heksahlorcikloheks āns (HCH (ISO)), ieskaitot 
lind ānu (ISO, INN)  5,5 0  
2903 52 00  – –  aldr īns (ISO), hlord āns (ISO) un heptahlors (ISO)  5,5  0  
2903 59  – –  cits  
2903 59 10  – – –  1,2-dibrom-4-(1,2-dibrometil)cikloheks āns Atbr īvots  0  
2903 59 30  – – –  tetrabromciklookt āni Atbr īvots  0  
2903 59 80  – – –  cits  5,5  0  
– arom ātisko og ļūde ņražu halog ēnatvasin ājumi  
2903 61 00  – –  hlorbenzols, o-dihlorbenzols un p-dihlorbenzols  5,5  0  
2903 62 00  – –  heksahlorobenzols (ISO) un DDT (ISO) (klofenot āns (INN), 
1,1,1-trihloro-2,2-bis(p-hlorofenil)et āns) 5,5 0  
2903 69  – –  cits  
2903 69 10  – – –  2,3,4,5,6-pentabrometilbenzols  Atbr īvots  0LV L 161/1120 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2903 69 90  – – –  cits  5,5  0  
2904  Sulfur ēti, nitr ēti vai nitroz ēti og ļūde ņražu atvasin ājumi, halo ­
gen ēti vai nehalogen ēti 
2904 10 00  –  atvasin ājumi, kas satur tikai sulfogrupas, to s āļi un etilesteri  5,5  0  
2904 20 00  –  atvasin ājumi, kas satur tikai nitrogrupas vai nitrozogrupas  5,5  0  
2904 90  –  cits  
2904 90 20  – –  sulfohalogen ētie atvasin ājumi  5,5  0  
2904 90 40  – –  trihlornitromet āns (hlorpikr īns) 5,5  0  
2904 90 85  – –  cits  5,5  0  
II. SPIRTI UN TO HALOGEN ĒTIE, SULFUR ĒTIE, NITR ĒTIE 
VAI NITROZ ĒTIE ATVASIN ĀJUMI  
2905  Acikliskie spirti un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitro ­
zētie atvasin ājumi  
– pies ātin ātie vienv ērtīgie spirti  
2905 11 00  – –  metanols (metilspirts)  5,5  0  
2905 12 00  – –  propan-1-ols (propilspirts) un propan-2-ols (izopropil ­
spirts).  5,5 0  
2905 13 00  – –  but ān-1-ols (n-butilspirts)  5,5  0  
2905 14  – –  cit ādi butanoli  
2905 14 10  – – –  2-metilprop ān-2-ols (terc-butilspirts)  4,6  0  
2905 14 90  – – –  Cits  5,5  0  
2905 16  – –  oktanols (oktilspirts) un t ā izom ēri 
2905 16 10  – – –  2-etilheksan-1-ols  5,5  0  
2905 16 20  – – –  oktan-2-ols  Atbr īvots  0  
2905 16 80  – – –  Cits  5,5  0  
2905 17 00  – –  dodekan-1-ols (laurilspirts), heksadekan-1-ols (cetilspirts) 
un oktadekan-1-ols (stearilspirts)  5,5 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1121
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2905 19 00  – –  Cits  5,5  0  
– nepies ātin ātie vienv ērtīgie spirti  
2905 22  – –  acikliskie terp ēnspirti  
2905 22 10  – – –  geraniols, citronelols, linalols, rodinols un nerols  5,5  0  
2905 22 90  – – –  Cits  5,5  0  
2905 29  – –  Cits  
2905 29 10  – – –  alilspirts  5,5  0  
2905 29 90  – – –  Cits  5,5  0  
– dioli  
2905 31 00  – –  etil ēnglikols (et āndiols)  5,5  0  
2905 32 00  – –  propil ēnglikols (prop ān-1,2-diols)  5,5  0  
2905 39  – –  Cits  
2905 39 10  – – –  2-metilpent ān-2,4-diols (heksil ēnglikols)  5,5  0  
2905 39 20  – – –  but ān-1,3-diols  Atbr īvots  0  
2905 39 25  – – –  but ān-1,4-diols  5,5  0  
2905 39 30  – – –  2,4,7,9-tetrametildec-5-in-4,7-diols  Atbr īvots  0  
2905 39 85  – – –  Cits  5,5  0  
– cit ādi daudzv ērtīgie spirti  
2905 41 00  – –  2-etil-2-(hidroksimetil)prop ān-1,3-diols (trimetilolprop āns) 5,5  0  
2905 42 00  – –  pentaeritr īts 5,5  0  
2905 43 00  – –  mann īts 9,6 + 
125,8 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
mann ītam sorb ītam 
(100 t)  
2905 44  – –  D-glic īts (sorb īts) 
– – –  ūdens š ķīdum ā 
2905 44 11  – – – –  kur ā, r ēķinot p ēc D-glic īta satura, ir 2 % no kop ējās 
masas vai maz āk D-mann īta 7,7 + 
16,1 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
mann ītam sorb ītam 
(100 t)LV L 161/1122 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2905 44 19  – – – –  Cits  9,6 + 
37,8 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
mann ītam sorb ītam 
(100 t)  
– – –  Cits  
2905 44 91  – – – –  kur ā, r ēķinot p ēc D-glic īta satura, ir 2 % no kop ējās 
masas vai maz āk D-mann īta 7,7 + 
23 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
mann ītam sorb ītam 
(100 t)  
2905 44 99  – – – –  Cits  9,6 + 
53,7 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
mann ītam sorb ītam 
(100 t)  
2905 45 00  – –  glicer īns 3,8  0  
2905 49  – –  Cits  
2905 49 10  – – –  trioli; tetroli  5,5  0  
2905 49 80  – – –  Cits  5,5  0  
– aciklisko spirtu halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie un nitroz ētie 
atvasin ājumi  
2905 51 00  – –  ethlorvinols (INN)  Atbr īvots  0  
2905 59  – –  Cits  
2905 59 10  – – –  vienv ērtīgo spirtu  5,5  0  
– – –  daudzv ērtīgo spirtu  
2905 59 91  – – – –  2,2-bis(brommetil)prop āndiols  Atbr īvots  0  
2905 59 99  – – – –  Cits  5,5  0  
2906  Cikliskie spirti un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitro ­
zētie atvasin ājumi  
– cikl ānspirti, cikl ēnspirti un cikloterp ēnspirti  
2906 11 00  – –  mentols  5,5  0  
2906 12 00  – –  cikloheksanols, metilcikloheksanoli un dimetilcikloheksa ­
noli  5,5 0  
2906 13  – –  ster īni un inozitoli  
2906 13 10  – – –  ster īni 5,5  0  
2906 13 90  – – –  inozitoli  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1123
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2906 19 00  – –  Cits  5,5  0  
– arom ātiskie  
2906 21 00  – –  benzilspirts  5,5  0  
2906 29 00  – –  Cits  5,5  0  
III. FENOLI, FENOLU SPIRTI UN TO HALOGEN ĒTIE, SULFU ­
RĒTIE, NITR ĒTIE VAI NITROZ ĒTIE ATVASIN ĀJUMI  
2907  Fenoli; fenolu spirti  
– monofenoli  
2907 11 00  – –  fenols (hidroksibenzols) un t ā s āļi 3  0  
2907 12 00  – –  krezoli un to s āļi 2,1  0  
2907 13 00  – –  oktilfenols, nonilfenols un to izom ēri; šo savienojumu s āļi 5,5  0  
2907 15  – –  naftoli un to s āļi 
2907 15 10  – – –  1-naftols  Atbr īvots  0  
2907 15 90  – – –  Cits  5,5  0  
2907 19  – –  Cits  
2907 19 10  – – –  ksilenoli un to s āļi 2,1  0  
2907 19 90  – – –  Cits  5,5  0  
– polifenoli; fenolu spirti  
2907 21 00  – –  rezorc īns un t ā s āļi 5,5  0  
2907 22 00  – –  hidrohinons (hinols) un t ā s āļi 5,5  0  
2907 23 00  – –  4,4 ′-izopropilid ēndifenols (bis-fenols A, difenilprop āns) un 
tā s āļi 5,5 0  
2907 29 00  – –  Cits  5,5  0  
2908  Fenolu vai fenolu spirtu halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai 
nitroz ētie atvasin ājumi  
– atvasin ājumi, kas satur tikai halog ēnu aizvietot ājus, un to s āļiLV L 161/1124 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2908 11 00  – –  pentahlorofenols (ISO)  5,5  0  
2908 19 00  – –  Cits  5,5  0  
– Cits  
2908 91 00  – –  dinosebs (ISO) un t ā s āļi 5,5  0  
2908 99  – –  Cits  
2908 99 10  – – –  atvasin ājumi, kas satur tikai sulfogrupas, to s āļi un esteri  5,5  0  
2908 99 90  – – –  Cits  5,5  0  
IV. ĒTERI, SPIRTU PEROKS ĪDI, ĒTERU PEROKS ĪDI, KETONU 
PEROKS ĪDI, EPOKS ĪDI AR TR ĪSLOCEK ĻU GREDZENU, 
ACET ĀLI, PUSACET ĀLI UN TO HALOGEN ĒTIE, SULFU ­
RĒTIE, NITR ĒTIE VAI NITROZ ĒTIE ATVASIN ĀJUMI  
2909  Ēteri, hidroksi ēteri, alkoksifenoli, alkoksifenolspirti, spirtu 
peroks īdi, ēteru peroks īdi, ketonu peroks īdi (noteikta vai 
nenoteikta ķīmisk ā sast āva) un to halogen ētie, sulfur ētie, 
nitr ētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  
– acikliskie ēteri un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitro ­
zētie atvasin ājumi  
2909 11 00  – –  dietil ēteris  5,5  0  
2909 19  – –  Cits  
2909 19 10  – – –  terc-butiletil ēteris (etil-terc-butil- ēteris, ETBE)  5,5  0  
2909 19 90  – – –  Cits  5,5  0  
2909 20 00  –  cikl ānu, cikl ēnu vai cikloterp ēnu ēteri un to halogen ētie, 
sulfur ētie, nitr ētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  5,5 0  
2909 30  –  acikliskie ēteri un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitro ­
zētie atvasin ājumi  
2909 30 10  – –  difenil ēteris  Atbr īvots  0  
– – broma atvasin ājumi  
2909 30 31  – – –  pentabromdifenil ēteris; 1,2,4,5-tetrabrom-3,6-bis(pentab ­
romfen-oksi)benzols  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1125
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2909 30 35  – – –  1,2-bis(2,4,6-tribromfenoksi)et āns, akrilnitril-butadi ēn- 
stirola (ABS) ražošanai  Atbr īvots  0  
2909 30 38  – – –  Cits  5,5  0  
2909 30 90  – –  Cits  5,5  0  
– – Hidroksi ēteri un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitro ­
zētie atvasin ājum  
2909 41 00  – –  2,2 ′-oksidietanols (dietil ēnglikols, digols)  5,5  0  
2909 43 00  – –  etil ēnglikola vai dietil ēnglikola monobutil ēteri 5,5  0  
2909 44 00  – –  citi etil ēnglikola vai dietil ēnglikola monoalkil ēteri 5,5  0  
2909 49  – –  Cits  
– – –  acikliskie  
2909 49 11  – – – –  2-(2-hloretoksi)etanols  Atbr īvots  0  
2909 49 18  – – – –  Cits  5,5  0  
2909 49 90  – – – –  cikliskie  5,5  0  
2909 50  –  alkoksifenoli, alkoksifenolspirti un to halogen ētie, sulfur ētie, 
nitr ētie un nitroz ētie atvasin ājumi  
2909 50 10  – –  gvajakols un k ālija gvajakolsulfon āti 5,5  0  
2909 50 90  – –  Cits  5,5  0  
2909 60 00  –  spirtu, ēteru un ketonu peroks īdi un to halogen ētie, sulfur ē­
tie, nitr ētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  5,5 0  
2910  Tr īslocek ļu cikla epoks īdi, epoksispirti, epoksifenoli un epok ­
siēteri un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie un nitroz ētie atva ­
sin ājumi  
2910 10 00  –  oksir āns (etil ēnoks īds) 5,5  0  
2910 20 00  –  metiloksir āns (propil ēnoks īds) 5,5  0  
2910 30 00  –  1-hlor-2,3-epoksiprop āns (epihlorhidr īns) 5,5  0  
2910 40 00  –  d īldrins (ISO, INN)  5,5  0  
2910 90 00  –  Cits  5,5  0LV L 161/1126 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2911 00 00  Acet āli un pusacet āli ar v ēl k ādu sk ābek ļa funkcion ālo grupu 
vai bez t ās un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitroz ētie 
atvasin ājumi  5 0  
V. SAVIENOJUMI AR ALDEH ĪDA FUNKCION ĀLO GRUPU  
2912  Aldeh īdi, kas satur vai nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās 
grupas; cikliskie aldeh īdu polim ēri; paraformaldeh īds 
– acikliskie aldeh īdi, kas nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās 
grupa  
2912 11 00  –  metan āls (formaldeh īds) 5,5  0  
2912 12 00  – –  etan āls (acetaldeh īds) 5,5  0  
2912 19  – –  Cits  
2912 19 10  – – –  butan āls (sviestsk ābes aldeh īds, norm ālais izom ērs) 5,5  0  
2912 19 90  – – –  Cits  5,5  0  
– cikliskie aldeh īdi, kas nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās 
grupas  
2912 21 00  –  benzaldeh īds 5,5  0  
2912 29 00  – –  Cits  5,5  0  
2912 30 00  –  aldeh īdspirti  5,5  0  
– ēteru aldeh īdi, fenolu aldeh īdi un aldeh īdi, kas satur citas 
sk ābek ļa funkcion ālās grupas  
2912 41 00  – –  vanil īns (4-hidroksi-3-metoksibenzaldeh īds) 5,5  0  
2912 42 00  – –  etilvanil īns (3-etoksi-4-hidroksibenzaldeh īds) 5,5  0  
2912 49 00  – –  Cits  5,5  0  
2912 50 00  –  cikliskie aldeh īdu polim ēri 5,5  0  
2912 60 00  –  paraformaldeh īds 5,5  0  
2913 00 00  Poz īcij ā 2912 min ēto produktu halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie 
un nitroz ētie atvasin ājumi  5,5 0  
VI. VI. SAVIENOJUMI AR KETONU FUNKCION ĀLAJ ĀM 
GRUP ĀM UN SAVIENOJUMI AR HINONU FUNKCION Ā­
LAJ ĀM GRUP ĀM 
2914  Ketoni un hinoni, kas satur vai nesatur v ēl k ādu sk ābek ļa 
funkcion ālo grupu, un to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai 
nitroz ētie atvasin ājumi  
– acikliskie ketoni, kas nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās 
grupasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1127
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2914 11 00  – –  acetons  5,5  0  
2914 12 00  – –  butanons (metiletilketons)  5,5  0  
2914 13 00  – –  4-metil-2-pent ān-2-ons (metilizobutilketons)  5,5  0  
2914 19  – –  Cits  
2914 19 10  – – –  5-metilheks ān-2-ons  Atbr īvots  0  
2914 19 90  – – –  Cits  5,5  0  
– cikl ānu, cikl ēnu vai cikloterp ēnu ketoni, kas nesatur citas 
sk ābek ļa funkcion ālās grupas  
2914 21 00  – –  kampars  5,5  0  
2914 22 00  – –  cikloheksanons un metilcikloheksanoni  5,5  0  
2914 23 00  – –  jononi un metiljononi  5,5  0  
2914 29 00  – –  Cits  5,5  0  
– arom ātiskie ketoni, kas nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās 
grupas  
2914 31 00  – –  fenilacetons (fenilpropan-2-ons)  5,5  0  
2914 39 00  – –  Cits  5,5  0  
2914 40  –  ketospirti un ketoaldeh īdi 
2914 40 10  – –  4-hidroksi-4-metilpent ān-2-ons (diacetonspirts)  5,5  0  
2914 40 90  – –  Cits  3  0  
2914 50 00  –  ketofenoli un ketoni, kas satur citas sk ābek ļa funkcion ālās 
grupas  5,5 0  
– hinoni  
2914 61 00  – –  antrahinons  5,5  0  
2914 69  – –  Cits  
2914 69 10  – – –  1,4-naftohinons  Atbr īvots  0  
2914 69 90  – – –  Cits  5,5  0  
2914 70 00  –  halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  5,5  0LV L 161/1128 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
VII. KARBONSK ĀBES UN TO ANHIDR ĪDI, HALOGEN ĪDI, 
PEROKS ĪDI UN PEROKSISK ĀBES UN TO HALOGEN Ē­
TIE, SULFUR ĒTIE, NITR ĒTIE VAI NITROZ ĒTIE ATVASI ­
NĀJUMI  
2915  Pies ātin ātas aciklisk ās monokarbonsk ābes un to anhidr īdi, 
halogen īdi, peroks īdi un peroksisk ābes; šo savienojumu halo ­
gen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  
– skudrsk ābe, t ās s āļi un esteri  
2915 11 00  – –  skudrsk ābe 5,5  0  
2915 12 00  – –  skudrsk ābes s āļi 5,5  0  
2915 13 00  – –  skudrsk ābes esteri  5,5  0  
– eti ķsk ābe un t ās s āļi; eti ķsk ābes anhidr īds 
2915 21 00  – –  eti ķsk ābe 5,5  0  
2915 24 00  – –  eti ķsk ābes anhidr īds 5,5  0  
2915 29 00  – –  Cits  5,5  0  
– eti ķsk ābes esteri  
2915 31 00  – –  etilacet āts 5,5  0  
2915 32 00  – –  vinilacet āts 5,5  0  
2915 33 00  – –  n-butilacet āts 5,5  0  
2915 36 00  – –  dinoseba (ISO) acet āts 5,5  0  
2915 39  – –  Cits  
2915 39 10  – – –  propilacet āts un izopropilacet āts 5,5  0  
2915 39 30  – – –  metilacet āts, pentilacet āts (amilacet āts), izopentilacet āts 
(izoamilacet āts) un glicer īnacet āti 5,5 0  
2915 39 50  – – –  p-tolilacet āts, fenilpropilacet āti, benzilacet āts, rodinilace ­
tāts, santalilacet āts un fenilet ān-1,2-diola acet āti 5,5 0  
2915 39 80  – – –  Cits  5,5  0  
2915 40 00  –  monohloreti ķsk ābe, dihloreti ķsk ābe vai trihloreti ķsk ābe, to 
sāļi un esteri  5,5 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1129
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2915 50 00  –  propionsk ābe, t ās s āļi un esteri  4,2  0  
2915 60  –  but ānsk ābes, pent ānsk ābes, to s āļi un esteri  
– – but ānsk ābes, to s āļi un esteri  
2915 60 11  – – –  1-izopropil-2,2-dimetiltrimetiletil ēna diizobutir āts Atbr īvots  0  
2915 60 19  – – –  Cits  5,5  0  
2915 60 90  – –  pent ānsk ābes, to s āļi un esteri  5,5  0  
2915 70  –  palmit īnsk ābe, stear īnsk ābe, to s āļi un esteri  
2915 70 15  – –  palmit īnsk ābe 5,5  0  
2915 70 20  – –  palmit īnsk ābes s āļi un esteri  5,5  0  
2915 70 25  – –  stear īnsk ābe 5,5  0  
2915 70 30  – –  stear īnsk ābes s āļi 5,5  0  
2915 70 80  – –  stear īnsk ābes esteri  5,5  0  
2915 90  –  Cits  
2915 90 10  – –  laurilsk ābe 5,5  0  
2915 90 20  – –  hlorformi āti 5,5  0  
2915 90 80  – –  Cits  5,5  0  
2916  Nepies ātin ātās aciklisk ās monokarbonsk ābes, ciklisk ās mono ­
karbonsk ābes un to anhidr īdi, halogen īdi, peroks īdi un perok ­
sisk ābes; šo savienojumu halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai 
nitroz ētie atvasin ājumi  
– nepies ātin ātās aciklisk ās monokarbonsk ābes, to anhidr īdi, 
halogen īdi, peroks īdi, peroksisk ābes un šo savienojumu atva ­
sin ājumi  
2916 11 00  – –  akrilsk ābe un t ās s āļi 6,5  0  
2916 12  –  akrilk ābes esteri  
2916 12 10  – – –  metilakril āts 6,5  3  
2916 12 20  – – –  etilakril āts 6,5  3  
2916 12 90  – – –  Cits  6,5  3  
2916 13 00  – –  metakrilsk ābe un t ās s āļi 6,5  0LV L 161/1130 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2916 14  – –  metakrilsk ābes esteri  
2916 14 10  – – –  metilmetakril āts 6,5  0  
2916 14 90  – – –  Cits  6,5  0  
2916 15 00  – –  ole īnsk ābe, linolsk ābe vai linol ēnsk ābe, to s āļi un esteri  6,5  0  
2916 19  – –  Cits  
2916 19 10  – – –  undec ēnsk ābes, to s āļi un esteri  5,9  0  
2916 19 30  – – –  heksa-2,4-di ēnsk ābe (sorb īnsk ābe) 6,5  0  
2916 19 40  – – –  krotonsk ābe Atbr īvots  0  
2916 19 50  – – –  binapakrils (ISO)  6,5  0  
2916 19 70  – – –  Cits  6,5  0  
2916 20 00  –  cikl ānu, cikl ēnu un cikloterp ēnu monokarbonsk ābes, to 
anhidr īdi, halogen īdi, peroks īdi, peroksisk ābes un šo savie ­
nojumu atvasin ājumi  6,5 0  
– arom ātisk ās monokarbonsk ābes, to anhidr īdi, halogen īdi, 
peroks īdi, peroksisk ābes un šo savienojumu atvasin ājumi  
2916 31 00  – –  benzosk ābe, t ās s āļi un esteri  6,5  0  
2916 32  – –  benzoilperoks īds un benzoilhlor īds 
2916 32 10  – – –  benzoilperoks īds 6,5  0  
2916 32 90  – – –  benzoilhlor īds 6,5  0  
2916 34 00  – –  fenileti ķsk ābe un t ās s āļi Atbr īvots  0  
2916 35 00  – –  fenileti ķsk ābes esteri  Atbr īvots  0  
2916 39 00  – –  Cits  6,5  0  
2917  Polikarbonsk ābes un to anhidr īdi, halogen īdi, peroks īdi un 
peroksisk ābes; šo savienojumu halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie 
vai nitroz ētie atvasin ājumi  
– aciklisk ās polikarbonsk ābes, to anhidr īdi, halogen īdi, perok ­
sīdi, peroksisk ābes un šo savienojumu atvasin ājumi  
2917 11 00  – –  sk ābe ņsk ābe, t ās s āļi un esteri  6,5  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1131
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2917 12  – –  adip īnsk ābe, t ās s āļi un esteri  
2917 12 10  – – –  adip īnsk ābe un t ās s āļi 6,5  3  
2917 12 90  – – –  adip īnsk ābes esteri  6,5  0  
2917 13  – –  azela īnsk ābe un sebac īnsk ābe, to s āļi un esteri  
2917 13 10  – – –  sebac īnsk ābe Atbr īvots  0  
2917 13 90  – – –  Cits  6  0  
2917 14 00  – –  male īnsk ābes anhidr īds 6,5  0  
2917 19  – –  Cits  
2917 19 10  – – –  malonsk ābe, t ās s āļi un esteri  6,5  0  
2917 19 90  – – –  Cits  6,3  0  
2917 20 00  cikl ānu, cikl ēnu vai cikloterp ēnu polikarbonsk ābes, to anhid ­
rīdi, halogen īdi, peroks īdi, peroksisk ābes un šo savienojumu 
atvasin ājumi  6 0  
– arom ātisk ās polikarbonsk ābes, to anhidr īdi, halogen īdi, 
peroks īdi, peroksisk ābes un šo savienojumu atvasin ājumi  
2917 32 00  – –  dioktilortoftal āti 6,5  3  
2917 33 00  – –  dinonilortoftal āti vai didecilortoftal āti 6,5  0  
2917 34  – –  cit ādi ortoftalsk ābes esteri  
2917 34 10  – – –  cit ādi – male īnsk ābes anhidr īds 6,5  0  
2917 34 90  – – –  Cits  6,5  0  
2917 35 00  – –  ftalsk ābes anhidr īds 6,5  3  
2917 36 00  – –  tereftalsk ābe un t ās s āļi 6,5  3  
2917 37 00  – –  dimetiltereftal āts 6,5  0  
2917 39  – –  Cits  
– – –  broma atvasin ājumi  
2917 39 11  – – – –  tetrabromftalsk ābes esteris vai anhidr īds Atbr īvots  0  
2917 39 19  – – – –  Cits  6,5  0  
– – –  CitsLV L 161/1132 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2917 39 30  – – – –  benzol-1,2,4-trikarbonsk ābe Atbr īvots  0  
2917 39 40  – – – –  izoftaloildihlor īds, ar tereftaloildihlor īda saturu 0,8 % vai 
maz āk Atbr īvots  0  
2917 39 50  – – – –  naftal īn-1,4,5,8-tetrakarbonsk ābe Atbr īvots  0  
2917 39 60  – – – –  tetrahlorftalsk ābes anhidr īds Atbr īvots  0  
2917 39 70  – – – –  n ātrija 3,5-bis-(metoksikarbonil)benzolsulfon āts Atbr īvots  0  
2917 39 80  – – – –  Cits  6,5  0  
2918  Karbonsk ābes, kas satur papildu sk ābek ļa funkcion ālās grupas, 
un to anhidr īdi, halogen īdi, peroks īdi un peroksisk ābes; to 
halog ēnu, s ēru, nitr ātu vai nitroz ētie atvasin ājumi  
– karbonsk ābes, kas satur spirta funkcion ālās grupas, bet 
nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās grupas, to anhidr īdi, 
halogen īdi, peroks īdi, peroksisk ābes un šo savienojumu atva ­
sin ājumi  
2918 11 00  – –  piensk ābe, t ās s āļi un esteri  6,5  0  
2918 12 00  – –  vīnsk ābe 6,5  0  
2918 13 00  – –  vīnsk ābes s āļi un esteri  6,5  0  
2918 14 00  – –  citronsk ābe 6,5  3  
2918 15 00  – –  citronsk ābes s āļi un esteri  6,5  3  
2918 16 00  – –  glikonsk ābe, t ās s āļi un esteri  6,5  0  
2918 18 00  – –  hlorobenzil āts (ISO)  6,5  5  
2918 19  – –  Cits  
2918 19 30  – – –  holsk ābe; 3- α,12- α-dihidroksi-5- β-holansk ābe-24, (deoksi ­
holsk ābe), to s āļi un esteri  6,3 0  
2918 19 40  – – –  2,2-bis-(hidroksimetil)propionsk ābe Atbr īvots  0  
2918 19 85  – – –  Cits  6,5  0  
– karbonsk ābes, kas satur fenola funkcion ālo grupu, bet 
nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās grupas, to anhidr īdi, 
halogen īdi, peroks īdi, peroksisk ābes un šo savienojumu atva ­
sin ājumi  
2918 21 00  – –  salicilsk ābe un t ās s āļi 6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1133
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2918 22 00  – –  O-acetilsalicilsk ābe, t ās s āļi un esteri  6,5  3  
2918 23  – –  cit ādi salicilsk ābes esteri un to s āļi 
2918 23 10  – – –  metilsalicil āts un fenilsalicil āts (salols)  6,5  0  
2918 23 90  – – –  Cits  6,5  0  
2918 29  – –  Cits  
2918 29 10  – – –  sulfosalicilsk ābes, hidroksinaftosk ābes; to s āļi un esteri  6,5  0  
2918 29 30  – – –  4-hidroksibenzosk ābe, t ās s āļi un esteri  6,5  0  
2918 29 80  – – –  Cits  6,5  0  
2918 30 00  –  karbonsk ābes, kas satur aldeh īdu vai ketonu funkcion ālo 
grupu, bet nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās grupas, to 
anhidr īdi, halogen īdi, peroks īdi, peroksisk ābes un šo savie ­
nojumu atvasin ājumi  6,5 0  
– Cits  
2918 91 00  – –  2,4,5-T (ISO) (2,4,5-trihlorofenoksieti ķsk ābe), t ās s āļi un 
esteri  6,5 0  
2918 99  – –  Cits  
2918 99 10  – – –  2,6-dimetoksibenzosk ābe Atbr īvots  0  
2918 99 20  – – –  dikamba (ISO)  Atbr īvots  0  
2918 99 30  – – –  n ātrija fenoksiacet āts Atbr īvots  0  
2918 99 90  – – –  Cits  6,5  0  
VIII. NEMET ĀLU NEORGANISKO SK ĀBJU ESTERI, TO S ĀĻI 
UN HALOGEN ĒTIE, SULFUR ĒTIE, NITR ĒTIE VAI 
NITROZ ĒTIE ATVASIN ĀJUMI  
2919  Fosforsk ābes esteri un t ā s āļi, ieskaitot laktofosf ātu; to halo ­
gēnu, s ēru, nitr ātu vai nitroz ētie atvasin ājumi  
2919 10 00  –  tri(2,3-dibromopropyl) fosf āts 6,5  0  
2919 90  –  Cits  
2919 90 10  – –  tributilfosf āti, trifenilfosf āts, tritolilfosf āti, triksililfosf āti un 
tris-(2-hloretil)fosf āts 6,5 0LV L 161/1134 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2919 90 90  – –  Cits  6,5  0  
2920  Nemet ālu p ārējo neorganisko sk ābju esteri (iz ņemot halog ē­
nūde ņražu esterus) un to s āļi; to halog ēnu, s ēru, nitr ātu vai 
nitroz ētie atvasin ājumi  
– thiofosfora esteri (fosforotio āti) un to s āļi; to halog ēnu, s ēru, 
nitr ātu vai nitroz ētie atvasin ājumi  
2920 11 00  – –  parations (ISO) un parationa-metils (ISO) (metila-parations)  6,5  0  
2920 19 00  – –  Cits  6,5  0  
2920 90  –  Cits  
2920 90 10  – –  sērsk ābes un og ļsk ābes esteri, to s āļi un to halogen ētie, 
sulfur ētie, nitr ētie un nitroz ētie atvasin ājumi  6,5 0  
2920 90 20  – –  dimetilfosfon āts (dimetilfosf īts) 6,5  0  
2920 90 30  – –  trimetilfosf īts (trimetoksifosf īns) 6,5  0  
2920 90 40  – –  trietilfosf īts 6,5  0  
2920 90 50  – –  dietilfosfon āts (dietilhidrog ēnfosf īts) (dietilfosf īts) 6,5  0  
2920 90 85  – –  citi produkti  6,5  0  
IX. SAVIENOJUMI, KAS SATUR SL ĀPEK ĻA FUNKCION ĀLĀS 
GRUPAS  
2921  Savienojumi ar am īnu funkcion ālaj ām grup ām 
– acikliskie monoam īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu 
sāļi 
2921 11  – –  metilam īns, dimetilam īns vai trimetilam īns un to s āļi 
2921 11 10  – – –  metilam īns, dimetilam īns vai trimetilam īns 6,5  3  
2921 11 90  – – –  sāļi 6,5  3  
2921 19  – –  Cits  
2921 19 10  – – –  trietilam īns un t ā s āļi 6,5  3  
2921 19 30  – – –  izopropilam īns un t ā s āļi 6,5  3  
2921 19 40  – – –  1,1,3,3-tetrametilbutilam īns Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1135
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2921 19 50  – – –  dietilam īns un t ā s āļi 5,7  0  
2921 19 80  – – –  Cits  6,5  3  
– acikliskie poliam īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2921 21 00  – –  etil ēndiam īns un t ā s āļi 6  0  
2921 22 00  – –  heksametil ēndiam īns un t ā s āļi 6,5  3  
2921 29 00  – –  Cits  6  0  
2921 30  –  cikl ānu, cikl ēnu vai cikloterp ēnu monoam īni vai poliam īni 
un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2921 30 10  – –  cikloheksilam īns un cikloheksildimetilam īns un to s āļi 6,3  3  
2921 30 91  – –  cikloheks-1,3-il ēndiam īns (1,3-diaminocikloheks āns) Atbr īvots  0  
2921 30 99  – –  Cits  6,5  3  
– arom ātiskie monoam īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu 
sāļi 
2921 41 00  – –  anil īns un t ā s āļi 6,5  3  
2921 42  – –  anil īna atvasin ājumi un to s āļi 
2921 42 10  – – –  halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie un nitroz ētie atvasin ājumi 
un to s āļi 6,5 3  
2921 42 90  – – –  Cits  6,5  3  
2921 43 00  – –  toluid īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 6,5  3  
2921 44 00  – –  difenilam īns un t ā atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 6,5  3  
2921 45 00  – –  1-naftilam īns ( α-naftilam īns), 2-naftilam īns ( β-naftilam īns) 
un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 6,5 3  
2921 46 00  – –  amfetam īns (INN), benzfetam īns (INN), deksamfetam īns 
(INN), etilamfetam īns (INN), fenkamfam īns (INN), lefeta ­
m īns (INN), levamfetam īns (INN), mefenorekss (INN) un 
fenterm īns (INN); šo savienojumu s āļi Atbr īvots  0  
2921 49  – –  Cits  
2921 49 10  – – –  ksilid īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 6,5  3LV L 161/1136 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2921 49 80  – – –  Cits  6,5  3  
– arom ātiskie poliam īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu 
sāļi 
2921 51  – –  o-, m-, p-fenil ēndiam īns, diaminotoluoli un to atvasin ā­
jumi; šo savienojumu s āļi 
– – –  o-, m-, p-fenil ēndiam īns, diaminotoluoli un to halogen ē­
tie, sulfur ētie, nitr ētie un nitroz ētie atvasin ājumi; šo savie ­
nojumu s āļi 
2921 51 11  – – – –  m-fenil ēndiam īns, kura t īrības pak āpe ir 99 % vai vair āk 
un kur ā ir: 1 % no svara vai maz āk ūdens, 200 mg/kg 
vai maz āk o-fenil ēndiam īna un 450 mg/kg vai maz ākp- 
fenil ēndiam īna Atbr īvots  0  
2921 51 19  – – – –  Cits  6,5  3  
2921 51 90  – – –  Cits  6,5  3  
2921 59  – –  Cits  
2921 59 10  – – –  m-fenil ēnbis-(metilam īns) Atbr īvots  0  
2921 59 20  – – –  2,2 ′-dihlor-4,4 ′-metil ēndianil īns Atbr īvots  0  
2921 59 30  – – –  4,4 ′-bis-o-toluid īns Atbr īvots  0  
2921 59 40  – – –  1,8-naftil ēndiam īns Atbr īvots  0  
2921 59 90  – – –  Cits  6,5  3  
2922  Aminosavienojumi, kas satur sk ābek ļa funkcion ālo grupu  
– aminospirti, to ēteri un esteri, iz ņemot savienojumus, kas 
satur vair āk nek ā viena veida sk ābek ļa funkcion ālās grupas; 
šo savienojumu s āļi 
2922 11 00  – –  monoetanolam īns un t ā s āļi 6,5  3  
2922 12 00  – –  dietanolam īns un t ā s āļi 6,5  3  
2922 13  – –  trietanolam īns un t ā s āļi 
2922 13 10  – – –  trietanolam īns 6,5  3  
2922 13 90  – – –  trietanolam īna s āļi 6,5  3  
2922 14 00  – –  dekstropropoksif ēns (INN) un t ā s āļi Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1137
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2922 19  – –  Cits  
2922 19 10  – – –  N-etildietanolam īns 6,5  3  
2922 19 20  – – –  2,2 ′-metiliminodietanols (N-metildietanolam īns) 6,5  3  
2922 19 80  – – –  Cits  6,5  3  
– aminonaftoli un cit ādi aminofenoli, to ēteri un esteri, 
izņemot savienojumus, kas satur vair āk k ā viena veida 
sk ābek ļa funkcion ālās grupas; šo savienojumu s āļi 
2922 21 00  – –  aminohidroksinaftal īnsulfosk ābes un to s āļi 6,5  3  
2922 29 00  – –  Cits  6,5  3  
– aminoaldeh īdi, aminoketoni un aminohinoni, iz ņemot savie ­
nojumus, kas satur vair āk nek ā viena veida sk ābek ļa funkcio ­
nālās grupas; šo savienojumu s āļi 
2922 31 00  – –  amfepramons (INN), metadons (INN) un normetadons 
(INN); šo savienojumu s āļi Atbr īvots  0  
2922 39 00  – –  Cits  6,5  3  
– aminosk ābes un to esteri, iz ņemot savienojumus, kas satur 
vair āk nek ā viena veida sk ābek ļa funkcion ālās grupas; šo 
savienojumu s āļi 
2922 41 00  – –  liz īns un t ā esteri; šo savienojumu s āļi 6,3  3  
2922 42 00  – –  glutam īnsk ābe un t ās s āļi 6,5  3  
2922 43 00  – –  antranilsk ābe un t ās s āļi 6,5  3  
2922 44 00  – –  tilid īns (INN) un t ā s āļi Atbr īvots  0  
2922 49  – –  Cits  
2922 49 10  – – –  glic īns 6,5  3  
2922 49 20  – – –  β alanins  Atbr īvots  0  
2922 49 95  – – –  Cits  6,5  3  
2922 50 00  –  aminospirtu fenoli, aminosk ābju fenoli un cit ādi aminosavie ­
nojumi ar sk ābek ļa funkcion ālaj ām grup ām 6,5 3LV L 161/1138 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2923  Četraizvietotie amonija s āļi un hidroks īdi; lecit īni un citi 
fosfoaminolip īdi ar ķīmiski noteiktu vai nenoteiktu sast āvu 
2923 10 00  –  hol īns un t ā s āļi 6,5  0  
2923 20 00  –  lecit īni un cit ādi fosfoaminolip īdi 5,7  0  
2923 90 00  –  Cits  6,5  0  
2924  Savienojumi, kas satur karboksiam īda funkcion ālo grupu; 
og ļsk ābes savienojumi, kas satur am īda funkcion ālo grupu  
– acikliskie am īdi (ieskaitot acikliskos karbam ātus) un to atva ­
sin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2924 11 00  – –  meprobam āts (INN)  Atbr īvots  0  
2924 12 00  – –  fluoroacetam īds (ISO), monokrotofoss (ISO) un fosfami ­
dons (ISO)  6,5 0  
2924 19 00  – –  Cits  6,5  0  
– cikliskie am īdi (ieskaitot cikliskos karbam ātus) un to atvasi ­
nājumi; šo savienojumu s āļi 
2924 21  – –  ure īdi un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2924 21 10  – – –  izoproturons (ISO)  6,5  0  
2924 21 90  – – –  Cits  6,5  0  
2924 23 00  – –  2-acetam īdbenzosk ābe (N-acetilantranilsk ābe) un t ās s āļi 6,5  0  
2924 24 00  – –  etianam āts (INN)  Atbr īvots  0  
2924 29  – –  Cits  
2924 29 10  – – –  lidoka īns (INN)  Atbr īvots  0  
2924 29 30  – – –  paracetamols (INN)  6,5  3  
2924 29 95  – – –  Cits  6,5  0  
2925  Savienojumi, kas satur karboksiim īda funkcion ālo grupu 
(ieskaitot sahar īnu un t ā s āļus), un savienojumi, kas satur 
im īna funkcion ālo grupu  
– im īdi un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2925 11 00  – –  sahar īns un t ā s āļi 6,5  0  
2925 12 00  – –  glutetim īds (INN)  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1139
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2925 19  – –  Cits  
2925 19 10  – – –  3,3 ′,4,4 ′,5,5 ′,6,6 ′-oktabrom-N,N ′-etil ēndiftalim īds Atbr īvots  0  
2925 19 30  – – –  N,N ′-etil ēn-bis-(4,5-dibromheksahidro-3,6-metanoftali ­
m īds) Atbr īvots  0  
2925 19 95  – – –  Cits  6,5  0  
– im īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2925 21 00  – –  hlordimeforms (ISO)  6,5  0  
2925 29 00  – –  Cits  6,5  0  
2926  Savienojumi, kas satur nitrila funkcion ālo grupu  
2926 10 00  –  akrilnitrils  6,5  3  
2926 20 00  –  1-ci ānguanid īns (dici āndiam īds) 6,5  0  
2926 30 00  –  fenoproporekss (INN) un t ā s āļi; metadona (INN) starppro ­
dukts (4-ci ān-2-dimetilamino-4,4-difenilbut āns) 6,5 0  
2926 90  –  Cits  
2926 90 20  – –  izoftalonitrils  6  0  
2926 90 95  – –  Cits  6,5  0  
2927 00 00  Diazosavienojumi, azosavienojumi vai azoksisavienojumi  6,5  0  
2928 00  Hidraz īna vai hidroksilam īna organiskie atvasin ājumi  
2928 00 10  –  N,N ′-bis-(2-metoksietil)hidroksilam īns Atbr īvots  0  
2928 00 90  –  Cits  6,5  0  
2929  Savienojumi, kas satur citas sl āpek ļa funkcion ālās grupas  
2929 10  –  izocian āti 
2929 10 10  – –  metilfenil ēndiizocian āti (toluola diizocian āti) 6,5  3  
2929 10 90  – –  Cits  6,5  3  
2929 90 00  –  Cits  6,5  0LV L 161/1140 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
X. ELEMENTORGANISKIE SAVIENOJUMI, HETEROCIKLISKIE 
SAVIENOJUMI, NUKLE ĪNSK ĀBES UN TO S ĀĻI, SULFO ­
NAM ĪDI 
2930  S ēra organiskie savienojumi  
2930 20 00  –  tiokarbam āti un ditiokarbam āti 6,5  0  
2930 30 00  –  tiur āma monosulf īdi, -disulf īdi vai -tetrasulf īdi 6,5  0  
2930 40  –  metion īns 
2930 40 10  – –  metion īns (INN)  Atbr īvots  0  
2930 40 90  – –  Cits  6,5  0  
2930 50 00  –  kaptafols (ISO) un metamidofoss (ISO)  6,5  0  
2930 90  –  Cits  
2930 90 13  – –  ciste īns un cist īns 6,5  3  
2930 90 16  – –  ciste īna vai cist īna atvasin ājumi  6,5  3  
2930 90 20  – –  tiodiglikols (INN) (2,2 ′-tiodietanols)  6,5  3  
2930 90 30  – –  DL-2-hidroksi-4-(metiltio)sviestsk ābe Atbr īvots  0  
2930 90 40  – –  2,2 ′-tiodietil bis-[3-(3,5–(3,5-di-terc-butil-4-hidroksife ­
nil)propion āts] Atbr īvots  0  
2930 90 50  – –  izom ēru mais ījums, kas sast āv no 4-metil-2,6-bis-(metiltio)- 
m-fenil ēndiam īna un 2-metil-4,6-bis-(metiltio)-m-fenil ēn­
diam īna Atbr īvots  0  
2930 90 85  – –  Cits  6,5  0  
2931 00  Cit ādi elementorganiskie savienojumi  
2931 00 10  –  dimetilmetilfosfon āts 6,5  0  
2931 00 20  –  metilfosfonoildifluor īds (metilfosfonsk ābes difluor īds) 6,5  0  
2931 00 30  –  metilfosfonoildihlor īds (metilfosfonsk ābes dihlor īds) 6,5  0  
2931 00 95  –  Cits  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1141
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2932  Heterocikliskie savienojumi, kas satur tikai sk ābek ļa heteroa ­
tomu(-us)  
– savienojumi, kas satur nekondens ētu fur āna gredzenu (hid ­
rogen ētu vai nehidrogen ētu) 
2932 11 00  – –  tetrahidrofur āns 6,5  0  
2932 12 00  – –  2-furaldeh īds (furfuraldeh īds) 6,5  3  
2932 13 00  – –  furfurilspirts un tetrahidrofurfurilspirts  6,5  3  
2932 19 00  – –  Cits  6,5  0  
– laktoni  
2932 21 00  – –  kumar īns, metilkumar īni un etilkumar īni 6,5  3  
2932 29  – –  cit ādi laktoni  
2932 29 10  – – –  fenolftale īns Atbr īvots  0  
2932 29 20  – – –  1-hidroksi-4-[1-(4-hidroksi-3-metoksikarbonil-1-naftil)-1- 
okso-1H,3H-benzo[de]izohrom ēn-1-il]-6-oktadeciloksi-2- 
naftosk ābe Atbr īvots  0  
2932 29 30  – – –  3 ′-hlor-6 ′-cikloheksilaminospiro[izobenzfur ān-1(3H),9 ′- 
ksanten]-3-ons  Atbr īvots  0  
2932 29 40  – – –  6 ′-(N-etil-p-toluid īn)-2 ′-metilspiro[izobenzfur ān-1(3H),9 ′- 
ksanten]-3-ons  Atbr īvots  0  
2932 29 50  – – –  metil-6-dokoziloksi-1-hidroksi-4-[1-(4-hidroksi-3-metil-1- 
fenantril)-3-okso-1H,3H-nafto[1,8-cd]piran-1-il]naftal īn-2- 
karboksil āts Atbr īvots  0  
2932 29 60  – – –  gamma-butirolaktons  6,5  0  
2932 29 85  – – –  Cits  6,5  0  
– Cits  
2932 91 00  – –  izosafrols  6,5  0  
2932 92 00  – –  1-(1,3-benzodioksol-5-il)propan-2-ons)  6,5  0  
2932 93 00  – –  piperon āls 6,5  0  
2932 94 00  – –  safrols  6,5  0  
2932 95 00  – –  tetrahidrokanabinols (visi izom ēri) 6,5  0  
2932 99  – –  CitsLV L 161/1142 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2932 99 50  – – –  epoks īdi ar četrlocek ļu gredzenu  6,5  0  
2932 99 70  – – –  cit ādi cikliskie acet āli un iekš ējie pusacet āli, kas satur vai 
nesatur citas sk ābek ļa funkcion ālās grupas, un to haloge ­
nētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  6,5 0  
2932 99 85  – – –  Cits  6,5  0  
2933  Heterocikliskie savienojumi, kas satur tikai sl āpek ļa heteroato ­
mu(s)  
– savienojumi, kas satur nekondens ētu pirazola gredzenu (hid ­
rogen ētu vai nehidrogen ētu) 
2933 11  – –  fenazons (antipir īns) un t ā atvasin ājumi  
2933 11 10  – – –  propifenazons (INN)  Atbr īvots  0  
2933 11 90  – – –  Cits  6,5  0  
2933 19  – –  Cits  
2933 19 10  – – –  fenilbutazons (INN)  Atbr īvots  0  
2933 19 90  – – –  Cits  6,5  0  
– savienojumi, kas satur nekondens ētu imidazola gredzenu 
(hidrogen ētu vai nehidrogen ētu) 
2933 21 00  – –  hidanto īns un t ā atvasin ājumi  6,5  0  
2933 29  – –  Cits  
2933 29 10  – – –  nafazol īna hidrohlor īds (INNM) un nafazol īna nitr āts 
(INNM); fentolam īns (INN); tolazol īna hidrohlor īds 
(INNM)  Atbr īvots  0  
2933 29 90  – – –  Cits  6,5  0  
– savienojumi, kas satur nekondens ētu pirid īna gredzenu (hid ­
rogen ētu vai nehidrogen ētu) 
2933 31 00  – –  pirid īns un t ā s āļi 5,3  0  
2933 32 00  – –  piperid īns un t ā s āļi 6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1143
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2933 33 00  – –  alfentanils (INN), anilerid īns (INN), bezitram īds (INN), 
bromazep āms (INN), difenoks īns (INN), difenoksil āts (INN), 
dipipanons (INN), fentanils (INN), ketobemidons (INN), 
metilfenid āts (INN), pentazoc īns (INN), pentid īns (INN), 
pentid īna (INN) starpprodukts A, fenciklid īns (INN) (PCP), 
fenoperid īns (INN), pipradols (INN), piritram īds (INN), 
propir āms (INN) un trimeperid īns (INN); šo savienojumu 
sāļi 6,5 0  
2933 39  – –  Cits  
2933 39 10  – – –  iproniaz īds (INN); ketobemidona hidrohlor īds (INNM); 
piridostigm īna brom īds (INN)  Atbr īvots  0  
2933 39 20  – – –  2,3,5,6-tetrahlorpirid īns Atbr īvots  0  
2933 39 25  – – –  3,6-dihlorpirid īn-2-karbonsk ābe Atbr īvots  0  
2933 39 35  – – –  2-hidroksietilamonija-3,6-dihlorpirid īn-2-karboksil āts Atbr īvots  0  
2933 39 40  – – –  2-butoksietil(3,5,6-trihlor-2-piridiloksi)acet āts Atbr īvots  0  
2933 39 45  – – –  3,5-dihlor-2,4,6-trifluorpirid īns Atbr īvots  0  
2933 39 50  – – –  fluoroksipirs (ISO), metilesteris  4  0  
2933 39 55  – – –  4-metilpirid īns Atbr īvots  0  
2933 39 99  – – –  Cits  6,5  0  
– savienojumi, kas satur hinol īna vai izohinol īna gredzenu 
(hidrogen ētu vai nehidrogen ētu), bez t ālākas kondens ācijas  
2933 41 00  – –  levorfanols (INN) un t ā s āļi Atbr īvots  0  
2933 49  – –  Cits  
2933 49 10  – – –  halogen ētie hinol īna atvasin ājumi; hinol īnkarbonsk ābes 
atvasin ājumi  5,5 0  
2933 49 30  – – –  dekstrometorf āns (INN) un t ā s āļi Atbr īvots  0  
2933 49 90  – – –  Cits  6,5  0  
– savienojumi, kas satur pirimid īna gredzenu (hidrogen ētu vai 
nehidrogen ētu) vai piperaz īna gredzenu  
2933 52 00  – –  malonilur īnviela (barbit ūrsk ābe) un t ās s āļi 6,5  0LV L 161/1144 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2933 53  – –  alobarbit āls (INN), amobarbit āls (INN), barbit āls (INN), 
butalbit āls (INN), butobarbit āls (INN), ciklobarbit āls (INN), 
metilfenobarbit āls (INN), pentobarbit āls (INN), fenobarbit āls 
(INN), sekbutabarbit āls (INN), sekobarbit āls (INN) un vinil ­
bit āls (INN); šo savienojumu s āļi 
2933 53 10  – – –  fenobarbit āls (INN), barbit āls (INN) un to s āļi Atbr īvots  0  
2933 53 90  – – –  Cits  6,5  0  
2933 54 00  – –  cit ādi malonilur īnvielas (barbit ūrsk ābes) atvasin ājumi; šo 
savienojumu s āļi 6,5 0  
2933 55 00  – –  loprazol āms (INN), meklokvalons (INN), metakvalons (INN) 
un zipeprols(INN); šo savienojumu s āļi Atbr īvots  0  
2933 59  – –  Cits  
2933 59 10  – – –  diazinons (ISO)  Atbr īvots  0  
2933 59 20  – – –  1,4-diazabiciklo[2,2,2]okt āns (trietil ēndiam īns) Atbr īvots  0  
2933 59 95  – – –  Cits  6,5  0  
– savienojumi, kas satur nekondens ētu triaz īna gredzenu (hid ­
rogen ētu vai nehidrogen ētu) 
2933 61 00  – –  melam īns 6,5  3  
2933 69  – –  Cits  
2933 69 10  – – –  atraz īns (ISO); propaz īns (ISO); simaz īns (ISO); heksa ­
hidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triaz īns (heksog ēns, trimetilen ­
trinitroam īns) 5,5 0  
2933 69 20  – – –  met ēnam īns (INN) (heksametil ēntetram īns) Atbr īvots  0  
2933 69 30  – – –  2,6-di-terc-butil-4-[4,6-bis-(oktiltio)-1,3,5-triaz īn-2-ilami ­
no]fenols  Atbr īvots  0  
2933 69 80  – – –  Cits  6,5  0  
– lakt āmi 
2933 71 00  – –  6-heksalakt āms ( ε-kaprolakt āms) 6,5  0  
2933 72 00  – –  klobaz āms (INN) un metiprilons (INN)  Atbr īvots  0  
2933 79 00  – –  cit ādi lakt āmi 6,5  0  
– CitsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1145
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2933 91  – –  alprazol āms (INN), kamazep āms (INN), hlordiazepoks īds 
(INN), klonazep āms (INN), klorazep āts (INN), delorazep āms 
(INN), diazep āms (INN), estazol āms (INN), etilloflazep āts 
(INN), fludiazep āms (INN), flunitrazep āms (INN), fluraze ­
pāms (INN), halazep āms (INN), lorazep āms (INN), lormeta ­
zep āms (INN), mazindols (INN), medazep āms (INN), mida ­
zol āms (INN), nimetazep āms (INN), nitrazep āms (INN), 
nordazep āms (INN), oksazep āms (INN), pinazep āms (INN), 
prazep āms (INN), pirovalerons (INN), temazep āms (INN), 
tetrazep āms (INN) un triazol āms (INN); šo savienojumu s āļi 
2933 91 10  – – –  hlordiazepoks īds (INN)  Atbr īvots  0  
2933 91 90  – – –  Cits  6,5  0  
2933 99  – –  Cits  
2933 99 10  – – –  benzimidazol-2-tiols (merkaptobenzimidazols)  6,5  0  
2933 99 20  – – –  indols, 3-metilindols (skatols), 6-alil-6,7-dihidro-5H- 
dibenz[c,e]azep īns (azapet īns), fenindam īns (INN) un to 
sāļi; imipram īna hidrohlor īds (INNM)  5,5 0  
2933 99 30  – – –  monoazep īni 6,5  0  
2933 99 40  – – –  diazep īni 6,5  0  
2933 99 50  – – –  2,4-di-terc-butil-6-(5-hlorbenzotriazol-2-il)fenols  Atbr īvots  0  
2933 99 90  – – –  Cits  6,5  0  
2934  Nukle īnsk ābes un to s āļi, ar ī ar nenoteiktu ķīmisko sast āvu; 
cit ādi heterocikliskie savienojumi  
2934 10 00  –  savienojumi, kas satur nekondens ētu tiazola gredzenu (hid ­
rogen ētu vai nehidrogen ētu) 6,5 0  
2934 20  –  savienojumi, kas satur benztiazola gredzenu (hidrogen ētu vai 
nehidrogen ētu), bez t ālākas kondens ācijas  
2934 20 20  – –  di(benztiazol-2-il)disulf īds; benztiazol-2-tiols (merkaptoben ­
ztiazols) un t ā s āļi 6,5 0  
2934 20 80  – –  Cits  6,5  0  
2934 30  –  savienojumi, kas satur feniotiaz īna gredzenu (hidrogen ētu vai 
nehidrogen ētu), bez t ālākas kondens ācijas  
2934 30 10  – –  tietilperaz īns (INN); tioridaz īns (INN) un t ā s āļi Atbr īvots  0LV L 161/1146 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2934 30 90  – –  Cits  6,5  0  
– Cits  
2934 91 00  – –  aminorekss (INN), brotizol āms (INN), klotiazep āms (INN), 
kloksazol āms (INN), dekstromoram īds (INN), haloksazo ­
lāms (INN), ketazol āms (INN), mezokarbs (INN), oksazo ­
lāms (INN), pemol īns (INN), fendimetraz īns (INN), fenmet ­
raz īns (INN) un sufentanils (INN); šo savienojumu s āļi Atbr īvots  0  
2934 99  – –  Cits  
2934 99 10  – – –  hlorprotiks ēns (INN); tenalid īns (INN) un t ā tartr āti un 
male āti Atbr īvots  0  
2934 99 20  – – –  furazolidons (INN)  Atbr īvots  0  
2934 99 30  – – –  7-aminocefalospor ānsk ābe Atbr īvots  0  
2934 99 40  – – –  (6R,7R)-3-acetoksimetil-7-[(R)-2-formiloksi-2-fenilaceta ­
mid]-8-okso-5-tia-1-azabiciklo[4,2,0]okt-2- ēna-2-karbon ­
sk ābes s āļi un esteri  Atbr īvots  0  
2934 99 50  – – –  1-[2-(1,3-dioksan-2-il)etil]-2-metilpirid īna brom īds Atbr īvots  0  
2934 99 90  – – –  Cits  6,5  0  
2935 00  Sulfonam īdi 
2935 00 10  –  3-{1-[7-(heksadecilsulfonilamino)-1H-indol-3-il]-3-okso- 
1H,3H-nafto[1,8-cd]piran-1-il}-N,N-dimetil-1H-indol-7-sulfo ­
nam īds Atbr īvots  0  
2935 00 20  –  metosulams (ISO)  Atbr īvots  0  
2935 00 90  –  Cits  6,5  3  
XI. PROVITAM ĪNI, VITAM ĪNI UN HORMONI  
2936  Dabiskie un sintez ētie provitam īni un vitam īni (ieskaitot 
dabiskos koncentr ātus), to atvasin ājumi, ko izmanto galveno ­
kārt k ā vitam īnus, un šo savienojumu mais ījumi, ar ī š ķīdin ā­
tājā 
– vitam īni un to atvasin ājumi, t īrā veid ā 
2936 21 00  – –  A vitam īni un to atvasin ājumi  Atbr īvots  0  
2936 22 00  – –  B1 vitam īns un t ā atvasin ājumi  Atbr īvots  0  
2936 23 00  – –  B2 vitam īns un t ā atvasin ājumi  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1147
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2936 24 00  – –  D- vai DL-pantot ēnsk ābe (B3 vai B5 vitam īni) un t ās atva ­
sin ājumi  Atbr īvots  0  
2936 25 00  – –  B6 vitam īns un t ā atvasin ājumi  Atbr īvots  0  
2936 26 00  – –  B12 vitam īns un t ā atvasin ājumi  Atbr īvots  0  
2936 27 00  – –  C vitam īns un t ā atvasin ājumi  Atbr īvots  0  
2936 28 00  – –  E vitam īns un t ā atvasin ājumi  Atbr īvots  0  
2936 29  – –  citi vitam īni un to atvasin ājumi  
2936 29 10  – – –  B9 vitam īns un t ā atvasin ājumi  Atbr īvots  0  
2936 29 30  – – –  H vitam īns un t ā atvasin ājumi  Atbr īvots  0  
2936 29 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
2936 90  –  cits, ieskaitot dabiskos koncentr ātus 
– – dabiskie vitam īnu koncentr āti 
2936 90 11  – – –  dabiskie A + D vitam īnu koncentr āti Atbr īvots  0  
2936 90 19  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
2936 90 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
2937  Dabiskie vai sintez ētie hormoni, prostagland īni, tromboks āni 
un leikotr īni; to atvasin ājumi un strukt ūras analogi, ar ī poli ­
pept īdi ar modific ētu ķēdi, kurus izmanto galvenok ārt k ā 
hormonus  
– polipept īdu hormoni, prote īnu hormoni un glikoprote īnu 
hormoni, to atvasin ājumi un strukt ūras analogi  
2937 11 00  – –  somatrop īns, t ā atvasin ājumi un strukt ūras analogi  Atbr īvots  0  
2937 12 00  – –  insul īns un t ā s āļi Atbr īvots  0  
2937 19 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– steroid ālie hormoni, to atvasin ājumi un strukt ūras analogi  
2937 21 00  – –  kortizons, hidrokortizons, prednizons (dehidrokortizons) 
un prednizolons (dehidrohidrokortizons)  Atbr īvots  0  
2937 22 00  – –  virsnieru garozas hormonu halogen ētie atvasin ājumi  Atbr īvots  0  
2937 23 00  – –  estrog ēni un progestog ēni Atbr īvots  0LV L 161/1148 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2937 29 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– kateholam īna hormoni, to atvasin ājumi un strukt ūras 
analogi  
2937 31 00  – –  epinefr īns Atbr īvots  0  
2937 39 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
2937 40 00  –  aminosk ābju atvasin ājumi  Atbr īvots  0  
2937 50 00  –  prostagland īni, tromboks āni un leikotr īni, to atvasin ājumi un 
strukt ūras analogi  Atbr īvots  0  
2937 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
XII. DABISKIE VAI SINTEZ ĒTIE GLIKOZ ĪDI UN AUGU 
ALKALO ĪDI UN TO S ĀĻI, ĒTERI, ESTERI UN CITI 
ATVASIN ĀJUMI  
2938  Dabiskie vai sintez ētie glikoz īdi un to s āļi, ēteri un esteri un 
cit ādi atvasin ājumi  
2938 10 00  –  rutoz īds (rut īns) un t ā atvasin ājumi  6,5  0  
2938 90  –  Cits  
2938 90 10  – –  uzpirkst ītes glikoz īdi 6  0  
2938 90 30  – –  gliciriz īnsk ābe un glicirizin āti 5,7  0  
2938 90 90  – –  Cits  6,5  0  
2939  Dabiskie vai sintez ētie augu alkalo īdi un to s āļi, ēteri un esteri 
un cit ādi atvasin ājumi  
– opija alkalo īdi un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2939 11 00  – –  mago ņu stiebru koncentr āti; buprenorf īns (INN), kode īns, 
dihidrokode īns (INN), etilmorf īns, etorf īns (INN), hero īns, 
hidrokodons (INN), hidromorfons (INN), morf īns, nikomor ­
fīns (INN), oksikodons (INN), oksimorfons (INN), folkod īns 
(INN), tebakons (INN) un teba īns; šo savienojumu s āļi Atbr īvots  0  
2939 19 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
2939 20 00  –  hin īnkoka alkalo īdi un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1149
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2939 30 00  –  kofe īns un t ā s āļi Atbr īvots  0  
– efedr īni un to s āļi 
2939 41 00  – –  efedr īns un t ā s āļi Atbr īvots  0  
2939 42 00  – –  pseidoefedr īns (INN) un t ā s āļi Atbr īvots  0  
2939 43 00  – –  kat īns (INN) un t ā s āļi Atbr īvots  0  
2939 49 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– teofil īns un aminofil īns (teofil īnetoil ēndiam īns) un to atvasi ­
nājumi; šo savienojumu s āļi 
2939 51 00  – –  fenetoil īns (INN) un t ā s āļi Atbr īvots  0  
2939 59 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– melno rudzu graudu alkalo īdi un to atvasin ājumi; šo savie ­
nojumu s āļi 
2939 61 00  – –  ergometr īns (INN) un t ā s āļi Atbr īvots  0  
2939 62 00  – –  ergotam īns (INN) un t ā s āļi Atbr īvots  0  
2939 63 00  – –  lizerg īnsk ābe un t ās s āļi Atbr īvots  0  
2939 69 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– Cits  
2939 91  – –  koka īns, ekgon īns, levometamfetam īns, metamfetam īns 
(INN), metamfetam īna racem āts; šo savienojumu s āļi, esteri 
un citi atvasin ājumi  
– – –  koka īns un t ā s āļi 
2939 91 11  – – – –  neatt īrīts koka īns Atbr īvots  0  
2939 91 19  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
2939 91 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
2939 99 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
XIII. CITI ORGANISKIE SAVIENOJUMI  
2940 00 00  Ķīmiski t īri cukuri, iz ņemot saharozi, laktozi, maltozi, glikozi 
un fruktozi; cukuru ēteri, cukuru acet āli un cukuru esteri un 
to s āļi, iz ņemot poz īcij ās 2937, 2938 un 2939 min ētos 
produktus  6,5 3LV L 161/1150 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
2941  Antibiotikas  
2941 10  –  penicil īni un to atvasin ājumi ar penicil ānsk ābes strukt ūru; šo 
savienojumu s āļi 
2941 10 10  – –  amoksicil īns (INN) un t ā s āļi Atbr īvots  0  
2941 10 20  – –  ampicil īns (INN), metampicil īns (INN), pivampicil īns (INN) 
un to s āļi Atbr īvots  0  
2941 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
2941 20  –  streptomic īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
2941 20 30  – –  dihidrostreptomic īns, t ā s āļi, esteri un hidr āti 5,3  0  
2941 20 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
2941 30 00  –  tetracikl īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi Atbr īvots  0  
2941 40 00  –  hloramfenikols un t ā atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi Atbr īvots  0  
2941 50 00  –  eritromic īns un t ā atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi Atbr īvots  0  
2941 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
2942 00 00  Cit ādi organiskie savienojumi  6,5  0  
30 NODA ĻA 30 - FARMACEITISKIE PRODUKTI  
3001  Dziedzeri un citi org āni ārstniecisk ām vajadz ībām, izkalt ēti, 
sasmalcin āti vai nesasmalcin āti pulver ī; dziedzeru vai citu 
org ānu ekstrakti vai to sekr ētu ekstrakti ārstniecisk ām vajadz ī­
bām; hepar īns un t ā sāļi; citas cilv ēku vai dz īvnieku izcelsmes 
vielas, kas sagatavotas ārstniecisk ām vai profilakses vajadz ībām 
un citur nav min ētas 
3001 20  –  dziedzeru vai citu org ānu vai to sekr ētu ekstrakti  
3001 20 10  – –  cilv ēku izcelsmes  Atbr īvots  0  
3001 20 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3001 90  –  Cits  
3001 90 20  – –  cilv ēku izcelsmes  Atbr īvots  0  
– – Cits  
3001 90 91  – – –  hepar īns un t ā s āļi Atbr īvots  0  
3001 90 98  – – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1151
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3002  Cilv ēka asinis; dz īvnieku asinis, kas sagatavotas ārstniec ības, 
profilakses vai diagnostikas vajadz ībām; im ūnserumi un 
cit ādas asins frakcijas un modific ēti im ūnprepar āti, kuri ir 
vai nav ieg ūti biotehnolo ģiskos procesos; vakc īnas, toks īni, 
mikroorganismu kult ūras (iz ņemot raugus) un taml īdz īgi 
produkti  
3002 10  –  im ūnserumi un citas asins frakcijas un modific ēti im ūnpre ­
par āti, kuri ir vai nav ieg ūti biotehnolo ģiskos procesos  
3002 10 10  – –  im ūnserumi  Atbr īvots  0  
– – Cits  
3002 10 91  – – –  hemoglob īns, asins globul īni un seruma globul īni Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
3002 10 95  – – – –  cilv ēku Atbr īvots  0  
3002 10 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
3002 20 00  –  vakc īnas cilv ēkiem  Atbr īvots  0  
3002 30 00  –  veterin ārās vakc īnas Atbr īvots  0  
3002 90  –  Cits  
3002 90 10  – –  cilv ēka asinis  Atbr īvots  0  
3002 90 30  – –  dz īvnieku asinis, kas sagatavotas terapijas, profilakses vai 
diagnostikas vajadz ībām Atbr īvots  0  
3002 90 50  – –  mikroorganismu kult ūras Atbr īvots  0  
3002 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3003  Medikamenti (iz ņemot poz īcij ās 3002, 3005, 3006 min ētos), 
kas sast āv no diviem vai vair ākiem ārstniecisk ām vai profilak ­
tisk ām vajadz ībām sajauktiem komponentiem, bet nav safas ēti 
nom ērītās dev ās vai iepakoti mazumtirdzniec ībai 
3003 10 00  –  kas satur penicil īnus vai to atvasin ājumus ar penicil ānsk ābes 
strukt ūru vai satur streptomic īnus vai to atvasin ājumus  Atbr īvots  0  
3003 20 00  –  kas satur citas antibiotikas  Atbr īvots  0  
– kas satur hormonus vai citus poz īcijas 2937 produktus, bet 
nesatur antibiotikas  
3003 31 00  – –  kas satur insul īnu Atbr īvots  0LV L 161/1152 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3003 39 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3003 40 00  –  kas satur alkalo īdus vai to atvasin ājumus, bet nesatur 
hormonus vai citus poz īcijas 2937 produktus vai antibioti ­
kas Atbr īvots  0  
3003 90  –  Cits  
3003 90 10  – –  kas satur jodu vai joda savienojumus  Atbr īvots  0  
3003 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3004  Medikamenti (iz ņemot poz īcij ās 3002, 3005, 3006 min ētos 
izstr ādājumus), kas sast āv no ārstniecisk ām vai profilaktisk ām 
vajadz ībām sajauktiem vai nesajauktiem produktiem, kuri ir 
safas ēti nom ērītās dev ās (ieskaitot devas ievad īšanai zem 
ādas) vai iepakoti mazumtirdzniec ībai 
3004 10  –  kas satur penicil īnus vai to atvasin ājumus ar penicil ānsk ābes 
strukt ūru vai satur streptomic īnus vai to atvasin ājumus  
3004 10 10  – –  kas satur k ā akt īvas vielas tikai penicil īnus vai to atvasin ā­
jumus ar penicil ānsk ābes strukt ūru Atbr īvots  0  
3004 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3004 20  –  kas satur citas antibiotikas  
3004 20 10  – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai Atbr īvots  0  
3004 20 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– kas satur hormonus vai citus poz īcijas 2937 produktus, bet 
nesatur antibiotikas  
3004 31  – –  kas satur insul īnu 
3004 31 10  – – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai Atbr īvots  0  
3004 31 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
3004 32  – –  kas satur virsnieru garozas (kortikostero īdos) hormonus, to 
atvasin ājumus vai strukt ūras analogus  
3004 32 10  – – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai Atbr īvots  0  
3004 32 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1153
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3004 39  – –  Cits  
3004 39 10  – – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai Atbr īvots  0  
3004 39 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
3004 40  –  kas satur alkalo īdus vai to atvasin ājumus, bet nesatur 
hormonus, citus poz īcijas 2937 produktus un antibiotikas  
3004 40 10  – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai Atbr īvots  0  
3004 40 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3004 50  –  cit ādi medikamenti, kas satur vitam īnus vai cit ādus poz īcijas 
2936 produktus  
3004 50 10  – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai Atbr īvots  0  
3004 50 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3004 90  –  Cits  
– – safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai 
3004 90 11  – – –  kas satur jodu vai joda savienojumus  Atbr īvots  0  
3004 90 19  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– – Cits  
3004 90 91  – – –  kas satur jodu vai joda savienojumus  Atbr īvots  0  
3004 90 99  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
3005  Vate, marle, p ārsēji un taml īdz īgi materi āli (piem ēram, p ārsie ­
namie materi āli, leikoplasti, saut ējošas kompreses), kas pies ū­
cin āti vai p ārkl āti ar farmaceitisk ām viel ām un safas ēti vai 
iepakoti mazumtirdzniec ībai un paredz ēti medic īnas, ķirur ģi­
jas, zob ārstniec ības vai veterin ārijas vajadz ībām 
3005 10 00  –  adhez īvie p ārsienamie materi āli un cit ādi materi āli ar lip īgu 
slāni Atbr īvots  0  
3005 90  –  Cits  
3005 90 10  – –  vate un vates izstr ādājumi  Atbr īvots  0  
– – Cits  
– – –  tekstilmateri āluLV L 161/1154 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3005 90 31  – – – –  marle un marles izstr ādājumi  Atbr īvots  0  
– – – –  Cits  
3005 90 51  – – – – –  no neaust ām dr ānām Atbr īvots  0  
3005 90 55  – – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
3005 90 99  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
3006  Farm ācijas izstr ādājumi, kas min ēti š īs noda ļas 4. piez īm ē 
3006 10  –  Sterils ķirur ģiskais ketguts, taml īdz īgi sterili materi āli šuvju 
uzlikšanai (taj ā skait ā, sterili absorb ējoši ķirur ģiskie vai 
stomatolo ģiskie diegi) un sterili adh ēzijas audumi ķirur ģisko 
br ūču savilkšanai; sterilas lamin ārijas un sterili lamin āriju 
tamponi; sterili absorb ējoši ķirur ģiskie vai stomatolo ģiskie 
hemostatiskie l īdzek ļi; sterili absorb ējoši ķirur ģiskie vai 
stomatolo ģiskie adh ēzijas audumi  
3006 10 10  – –  sterils ķirur ģiskais ketguts  Atbr īvots  0  
3006 10 30  – –  sterili absorbejoáie kirurgijas un stomatologijas lidzekli 
asinoáanas aptureáanai  6,5 0  
3006 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3006 20 00  –  rea ģenti asins grupu noteikšanai  Atbr īvots  0  
3006 30 00  –  kontrastprepar āti rentgenolo ģiskai izmekl ēšanai; slimniekiem 
ievad āmie diagnostiskie rea ģenti Atbr īvots  0  
3006 40 00  –  zobu cementi un cit ādi zobu plomb ēšanas materi āli; cementi 
cieto audu atjaunošanai (kaulu cements)  Atbr īvots  0  
3006 50 00  –  pirm ās pal īdz ības sanit ārās somas un aptieci ņas Atbr īvots  0  
3006 60  –  ķīmiskie pretapaug ļošanas l īdzek ļi uz hormonu b āzes, uz 
citu poz īcijas 2937 produktu b āzes un uz spermic īdu b āzes  
– – uz hormonu un citu poz īcijas 2937 produktu b āzes 
3006 60 11  – – –  safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai Atbr īvots  0  
3006 60 19  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
3006 60 90  – –  uz spermic īdu b āzes Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1155
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3006 70 00  –  gēlveida prepar āti, kas paredz ēti izmantošanai cilv ēku ārst ē­ 
šan ā un veterin ārij ā ķerme ņa da ļu ieziešanai ķirur ģisk ās 
oper ācij ās vai fizik ālās terapijas izmekl ēšan ā, vai k ā ķerme ņa 
un medic īnas instrumenta savienojošie l īdzek ļi 6,5 5  
– Cits  
3006 91 00  – –  ier īces, kas paredz ētas stomas š ķidruma sav ākšanai  6,5  0  
3006 92 00  – –  farm ācijas atkritumi  Atbr īvots  0  
31 NODA ĻA 31 - M ĒSLOŠANAS L ĪDZEK ĻI 
3101 00 00  Dz īvnieku vai augu izcelsmes m ēslošanas l īdzek ļi, sajaukti vai 
nesajaukti kop ā vai ķīmiski apstr ādāti; m ēslošanas l īdzek ļi, kas 
ieg ūti, sajaucot vai ķīmiski apstr ādājot augu un dz īvnieku 
izcelsmes produktus  Atbr īvots  0  
3102  Miner ālie vai ķīmiskie sl āpek ļa m ēslošanas l īdzek ļi 
3102 10  –  ur īnviela, ar ī ūdens š ķīdum ā 
3102 10 10  – –  ur īnviela, kas saus ā bez ūdens viel ā satur vair āk par 45 % no 
kop ējās masas sl āpekli  6,5 7  
3102 10 90  – –  Cits  6,5  7  
– amonija sulf āts; amonija sulf āta un amonija nitr āta dubults āļi 
un mais ījumi  
3102 21 00  – –  amonija sulf āts 6,5  7  
3102 29 00  – –  Cits  6,5  7  
3102 30  –  amonija nitr āts, ar ī ūdens š ķīdum ā 
3102 30 10  – –  ūdens š ķīdum ā 6,5  7  
3102 30 90  – –  Cits  6,5  7  
3102 40  –  amonija nitr āta mais ījumi ar kalcija karbon ātu vai cit ām 
neorganisk ām viel ām, kas nav m ēslošanas l īdzek ļi 
3102 40 10  – –  kuru sl āpek ļa saturs nep ārsniedz 28 % no kop ējās masas  6,5  7  
3102 40 90  – –  kuru sl āpek ļa saturs p ārsniedz 28 % no kop ējās masas  6,5  7  
3102 50  –  n ātrija nitr āts 
3102 50 10  – –  dabiskais n ātrija nitr āts Atbr īvots  0LV L 161/1156 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3102 50 90  – –  Cits  6,5  7  
3102 60 00  –  kalcija nitr āta un amonija nitr āta dubults āļi un mais ījumi  6,5  7  
3102 80 00  –  ur īnvielas un amonija nitr āta mais ījumi ūdens vai amonjaka 
šķīdum ā 6,5 7  
3102 90 00  –  cit ādi, ieskaitot mais ījumus, kas nav min ēti iepriekš ējās 
apakšpoz īcij ās 6,5 7  
3103  Miner ālie vai ķīmiskie fosfora m ēslošanas l īdzek ļi 
3103 10  –  superfosf āti 
3103 10 10  – –  ar fosfora (V) oks īda saturu vair āk nek ā 35 % no kop ējās 
masas  4,8 5  
3103 10 90  – –  Cits  4,8  5  
3103 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
3104  Miner ālie vai ķīmiskie k ālija m ēslošanas l īdzek ļi 
3104 20  –  kālija hlor īds 
3104 20 10  – –  ar k ālija saturu, izteiktu k ā K2O, saus ā bez ūdens viel ā ne 
vair āk par 40 % no kop ējās masas  Atbr īvots  0  
3104 20 50  – –  ar k ālija saturu, izteiktu k ā K2O, saus ā bez ūdens viel ā 
vair āk par 40 %, bet ne vair āk par 62 % no svara  Atbr īvots  0  
3104 20 90  – –  ar k ālija saturu, izteiktu k ā K2O, saus ā bez ūdens viel ā 
vair āk par 62 % no svara  Atbr īvots  0  
3104 30 00  –  kālija sulf āts Atbr īvots  0  
3104 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
3105  Miner ālie vai ķīmiskie m ēslošanas l īdzek ļi, kas satur divus vai 
trīs barojošus elementus: sl āpekli, fosforu un k āliju; cit ādi 
m ēslošanas l īdzek ļi; šaj ā noda ļā min ētie izstr ādājumi tablet ēs 
vai taml īdz īgās form ās vai iepakojumos, kuru bruto svars 
nep ārsniedz 10 kg  
3105 10 00  –  šaj ā noda ļā min ētās preces, tablet ēs vai taml īdz īgās form ās 
vai iepakojumos ar bruto svaru l īdz 10 kg  6,5 7LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1157
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3105 20  –  miner ālie vai ķīmiskie m ēslošanas l īdzek ļi, kas satur tr īs 
m ēslojuma elementus: sl āpekli, fosforu un k āliju 
3105 20 10  – –  kuru sl āpek ļa saturs saus ā bez ūdens viel ā p ārsniedz 10 % 
no kop ējās masas  6,5 7  
3105 20 90  – –  Cits  6,5  7  
3105 30 00  –  diamonija hidrog ēnortofosf āts (diamonija fosf āts) 6,5  7  
3105 40 00  –  amonija dihidrog ēnortofosf āts (monoamonija fosf āts) un t ā 
mais ījumi ar diamonija hidrog ēnortofosf ātu (diamonija 
fosf ātu) 6,5 7  
– cit ādi miner ālie vai ķīmiskie m ēslošanas l īdzek ļi, kas satur 
divus m ēslojuma elementus: sl āpekli un fosforu  
3105 51 00  – –  kas satur nitr ātus un fosf ātus 6,5  7  
3105 59 00  – –  Cits  6,5  7  
3105 60  –  miner ālie vai ķīmiskie m ēslošanas l īdzek ļi, kas satur divus 
m ēslojuma elementus - fosforu un k āliju 
3105 60 10  – –  kālija superfosf āti 3,2  0  
3105 60 90  – –  Cits  3,2  0  
3105 90  –  Cits  
3105 90 10  – –  dabiskais k ālija n ātrija nitr āts, kas sast āv no n ātrija nitr āta 
un k ālija nitr āta dabisk ā mais ījuma (k ālija nitr āta da ļa var 
būt l īdz 44 %), kura kop ējais sl āpek ļa saturs saus ā bez ūdens 
viel ā nep ārsniedz 16,3 % no kop ējās masas  Atbr īvots  0  
– – Cits  
3105 90 91  – – –  kuru sl āpek ļa saturs saus ā bez ūdens viel ā p ārsniedz 10 % 
no kop ējās masas  6,5 7  
3105 90 99  – – –  Cits  3,2  0LV L 161/1158 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
32 NODA ĻA 32 - MIECVIELU VAI KR ĀSU EKSTRAKTI; TAN ĪNI 
UN TO ATVASIN ĀJUMI; PIGMENTI UN CITAS KR ĀSVIELAS; 
KR ĀSAS UN LAKAS; ŠPAKTE ĻTEPES, TEPES UN CITAS 
MASTIKAS; TINTES  
3201  Augu izcelsmes miecvielu ekstrakti; tan īni un to s āļi, ēteri un 
esteri un cit ādi atvasin ājumi  
3201 10 00  –  kvebraho ekstrakts  Atbr īvots  0  
3201 20 00  –  mimozu ekstrakts  6,5  5  
3201 90  –  Cits  
3201 90 20  – –  sumaha ekstrakts, lielzv īņu ozola ekstrakts, ozola vai 
kasta ņas ekstrakts  5,8 5  
3201 90 90  – –  Cits  5,3  5  
3202  Sint ētisk ās organisk ās miecvielas; neorganisk ās miecvielas; 
miec ēšanas prepar āti, kas satur vai nesatur dabisk ās miecvielas; 
fermentu prepar āti s ākotn ējai miec ēšanai  
3202 10 00  –  sint ētisk ās organisk ās miecvielas  5,3  0  
3202 90 00  –  Cits  5,3  0  
3203 00  Augu vai dz īvnieku izcelsmes kr āsvielas (ieskaitot kr āsošanas 
ekstraktus, bet iz ņemot dz īvnieku ogli) ar noteiktu vai neno ­
teiktu ķīmisko sast āvu; š īs noda ļas 3. piez īm ē min ētie prepa ­
rāti uz augu vai dz īvnieku izcelsmes kr āsvielu b āzes 
3203 00 10  –  augu izcelsmes kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes Atbr īvots  0  
3203 00 90  –  dz īvnieku izcelsmes kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 2,5  0  
3204  Sint ētisk ās organisk ās kr āsvielas ar noteiktu vai nenoteiktu 
ķīmisko sast āvu; š īs noda ļas 3. piez īm ē min ētie prepar āti uz 
sint ētisko organisko kr āsvielu b āzes; sint ētiskie organiskie 
produkti, ko izmanto par fluoresc ējošiem balin ātājiem vai 
luminoforiem, ar noteiktu vai nenoteiktu ķīmisko sast āvu 
– sint ētisk ās organisk ās kr āsvielas un uz to b āzes izgatavotie 
prepar āti, kas min ēti š īs noda ļas 3. piez īm ē 
3204 11 00  – –  dispers ās kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1159
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3204 12 00  – –  sk ābās kr āsvielas, kodin ātas vai nekodin ātas, un prepar āti 
uz to b āzes; kodin ām ās kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 6,5 0  
3204 13 00  – –  b āzisk ās kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 6,5  0  
3204 14 00  – –  tieš ās kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 6,5  0  
3204 15 00  – –  kubla kr āsvielas (ar ī tādas, kas izmantojamas par pigmen ­
tiem) un prepar āti uz to b āzes 6,5 0  
3204 16 00  – –  ķīmiski akt īvās kr āsvielas un prepar āti uz to b āzes 6,5  0  
3204 17 00  – –  pigmenti un prepar āti uz to b āzes 6,5  0  
3204 19 00  – –  cit ādi, ieskaitot divu un vair āku apakšpoz īcij ās 
3204 11–3204 19 min ēto kr āsvielu mais ījumus  6,5 0  
3204 20 00  –  sint ētiskie organiskie produkti, ko izmanto par fluoresc ējo ­ 
šiem balin ātājiem  6 0  
3204 90 00  –  Cits  6,5  0  
3205 00 00  Lakas; uz to b āzes izgatavotie prepar āti, kas min ēti š īs noda ļas 
3. piez īm ē 6,5 0  
3206  Cit ādas kr āsvielas; prepar āti, kas min ēti š īs noda ļas 3. piez īm ē, 
izņemot poz īcij ās 3203, 3204 vai 3205 min ētos; neorganiskie 
produkti, ko izmanto k ā luminoforus, ar noteiktu vai neno ­
teiktu ķīmisko sast āvu 
– pigmenti un prepar āti, kas izgatavoti uz tit āna dioks īda 
bāzes 
3206 11 00  – –  kas sausn ā satur 80 % no svara vai vair āk tit āna dioks īdu 6  5  
3206 19 00  – –  Cits  6,5  3  
3206 20 00  –  pigmenti un prepar āti uz hroma savienojumu b āzes 6,5  3  
– cit ādas kr āsvielas un kr āsošanas prepar āti 
3206 41 00  – –  ultramar īns un prepar āti uz t ā b āzes 6,5  3  
3206 42 00  – –  litopons un citi pigmenti un prepar āti uz cinka sulf īda 
bāzes 6,5 3  
3206 49  – –  Cits  
3206 49 10  – – –  magneto īts Atbr īvots  0LV L 161/1160 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3206 49 30  – – –  pigmenti un prepar āti uz kadmija savienojumu b āzes 6,5  3  
3206 49 80  – – –  Cits  6,5  3  
3206 50 00  –  neorganiskie produkti, ko izmanto k ā luminoforus  5,3  0  
3207  Gatavi pigmenti, gatavas opalescentas vielas un gatavas kr āsas, 
stiklveida emaljas un glaz ūras, angobas jeb apl ējumi, š ķidrie 
sp īdumi (lustri) un taml īdz īgi prepar āti, ko izmanto keramik ā, 
emalj ēšanai vai stikla ražošan ā; stikla frite un cit āds stikls 
pulveru, granulu vai p ārslu veid ā 
3207 10 00  –  gatavi pigmenti, gatavi stikla bl āvot āji (opalescentas vielas), 
gatavas kr āsas un taml īdz īgi prepar āti 6,5 0  
3207 20  –  stiklveida emaljas un glaz ūras, angobas jeb apl ējumi un 
taml īdz īgi prepar āti 
3207 20 10  – –  angobas jeb apl ējumi  5,3  0  
3207 20 90  – –  Cits  6,3  0  
3207 30 00  –  šķidrie sp īdumi (lustri) un taml īdz īgi prepar āti 5,3  0  
3207 40  –  stikla frite un cit āds stikls pulveru, granulu vai krist ālu veid ā 
3207 40 10  – –  stikla paveids, t ā sauktais “emaljas stikls”  3,7  0  
3207 40 20  – –  stikls p ārslu veid ā, kuru garums ir 0,1 mm vai vair āk, bet 
nep ārsniedz 3,5 mm un biezums – 2 mikrometri vai 
vair āk, bet nep ārsniedz 5 mikrometrus  Atbr īvots  0  
3207 40 30  – –  stikls pulveru vai granulu veid ā ar sil īcija dioks īda saturu 
99 % vai vair āk Atbr īvots  0  
3207 40 80  – –  Cits  3,7  0  
3208  Kr āsas un lakas (ieskaitot emaljas un glaz ūras) uz sint ētisko 
polim ēru vai ķīmiski modific ētu dabisko polim ēru b āzes, 
disper ģētas vai izš ķīdin ātas ne ūdens vid ē; š ķīdumi, kas min ēti 
šīs noda ļas 4. piez īm ē 
3208 10  –  uz poliesteru b āzes 
3208 10 10  – –  šķīdumi, kas min ēti š īs noda ļas 4. piez īm ē 6,5  0  
3208 10 90  – –  Cits  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1161
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3208 20  –  uz akrila vai vinila polim ēru b āzes 
3208 20 10  – –  šķīdumi, kas min ēti š īs noda ļas 4. piez īm ē 6,5  0  
3208 20 90  – –  Cits  6,5  0  
3208 90  –  Cits  
– – šķīdumi, kas min ēti š īs noda ļas 4. piez īm ē 
3208 90 11  – – –  2,2 ′-(terc-butilimino)dietanola un 4,4 ′-metil ēndiciklohek ­
sildiizocian āta poliuret āns, izš ķīdin āts N,N-dimetilaceta ­
m īdā, ar polim ēru saturu 48 % no svara vai vair āk Atbr īvots  0  
3208 90 13  – – –  p-krezola un divinilbenzola kopolim ērs, N,N-dimetilaceta ­
m īda š ķīduma form ā, ar polim ēra saturu 48 % no svara 
vai vair āk Atbr īvots  0  
3208 90 19  – – –  Cits  6,5  0  
– – Cits  
3208 90 91  – – –  uz sint ētisko polim ēru b āzes 6,5  0  
3208 90 99  – – –  uz ķīmiski modific ētu dabisko polim ēru b āzes 6,5  0  
3209  Kr āsas un lakas (ieskaitot emaljas un spožos p ārkl ājumus) uz 
sint ētisko polim ēru vai ķīmiski apstr ādātu dabisko polim ēru 
bāzes, disper ģētas vai izš ķīdin ātas ūdens vid ē 
3209 10 00  –  uz akrila vai vinila polim ēru b āzes 6,5  0  
3209 90 00  –  Cits  6,5  0  
3210 00  Cit ādas kr āsas un lakas (ieskaitot emaljas, spožos p ārkl ājumus 
un l īmes kr āsas); gatavi ūden ī š ķīstoši kr āsu pigmenti, ko 
izmanto ādas apret ēšanai  
3210 00 10  –  eļļas kr āsas un lakas (ieskaitot emaljas un spožos p ārkl āju­
mus)  6,5 0  
3210 00 90  –  Cits  6,5  0  
3211 00 00  Gatavi sikat īvi 6,5  0LV L 161/1162 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3212  Pigmenti (ieskaitot met āla pulverus un krist ālus), disper ģēti 
ne ūdens vid ē, š ķidruma vai pastas veid ā, ko izmanto kr āsu 
(ieskaitot emaljas) ražošan ā; spieduma folijas; cit ādas kr āsvie ­
las, safas ētas mazumtirdzniec ībai 
3212 10  –  spieduma folijas  
3212 10 10  – –  uz parasto met ālu b āzes 6,5  0  
3212 10 90  – –  Cits  6,5  0  
3212 90  –  Cits  
– – pigmenti (ieskaitot met āla pulverus un krist ālus), disper ģēti 
ne ūdens vid ē, š ķidr ā vai pastas veid ā, kurus izmanto kr āsu 
ražošan ā (ieskaitot emaljas)  
3212 90 31  – – –  uz alum īnija pulvera b āzes 6,5  0  
3212 90 38  – – –  Cits  6,5  0  
3212 90 90  – –  cit ādas kr āsvielas, safas ētas mazumtirdzniec ībai 6,5  0  
3213  Kr āsas m āksliniekiem, skolniekiem vai plak ātu kr āsas, p ārvel ­
koša kr āsojuma kr āsas, kr āsas izklaidei un taml īdz īgas kr āsas 
tablet ēs, t ūbiņās, burci ņās, pudel ēs, b ļodi ņās vai taml īdz īgās 
form ās vai iepakojumos  
3213 10 00  –  kr āsu komplekti  6,5  0  
3213 90 00  –  Cits  6,5  0  
3214  Stiklinieku tepe, potvasks, sve ķu cementi, bl īvēšanas mais ījumi 
un citas mastikas; kr āsot āju špakte ļtepes; fas āžu, iekš ējo sienu, 
gr īdu, griestu vai taml īdz īgu virsmu apstr ādes ugunsnedroši 
mais ījumi  
3214 10  –  stiklinieku tepe, potvasks, sve ķu cementi, bl īvēšanas mais ī­
jumi un citas mastikas; kr āsot āju špakte ļtepes  
3214 10 10  – –  stiklinieku tepe, potvasks, sve ķu cementi, bl īvēšanas mais ī­
jumi un citas mastikas  5 0  
3214 10 90  – –  kr āsot āju špakte ļtepes  5  0  
3214 90 00  –  Cits  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1163
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3215  Tipogr āfijas kr āsas, tinte vai tuša un citas tintes, ar ī koncen ­
trētas, š ķidras vai cietas  
– tipogr āfijas kr āsas 
3215 11 00  – –  melna  6,5  0  
3215 19 00  – –  Cits  6,5  0  
3215 90  –  Cits  
3215 90 10  – –  tinte vai tuša  6,5  0  
3215 90 80  – –  Cits  6,5  0  
33 NODA ĻA 33 - ĒTERISK ĀS E ĻĻAS UN REZINO ĪDI; PARFIM Ē­
RIJAS, KOSM ĒTIKAS UN ĶERME ŅA KOPŠANAS L ĪDZEK ĻI 
3301  Ēterisk ās e ļļas (atbr īvotas vai neatbr īvotas no terp ēniem), 
ieskaitot konkr ēteļļas un absol ūteļļas; rezino īdi; ekstrah ēti 
oleosve ķi; ēterisko e ļļu koncentr āti taukos, negaistoš ās e ļļās, 
vaskos un taml īdz īgās viel ās, kas ieg ūti ar tvaiku absorb ēšanu 
vai macer āciju; terp ēnu blakusprodukti, kas radušies, atbr īvojot 
ēterisk ās e ļļas no terp ēniem; ēterisko e ļļu ūdens destil āti un 
ūdens š ķīdumi  
– citrusaug ļu ēterisk ās e ļļas 
3301 12  – –  apels īnu 
3301 12 10  – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  7  0  
3301 12 90  – – –  atbr īvotas no terp ēniem  4,4  0  
3301 13  – –  citronu  
3301 13 10  – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  7  0  
3301 13 90  – – –  atbr īvotas no terp ēniem  4,4  0  
3301 19  – –  Cits  
3301 19 20  – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  7  0  
3301 19 80  – – –  atbr īvotas no terp ēniem  4,4  0  
– ēterisk ās e ļļas, iz ņemot citrusaug ļu e ļļas 
3301 24  – –  piparm ētru (Mentha piperita)  
3301 24 10  – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  Atbr īvots  0  
3301 24 90  – – –  atbr īvotas no terp ēniem  2,9  0LV L 161/1164 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3301 25  – –  cit ādu m ētru 
3301 25 10  – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  Atbr īvots  0  
3301 25 90  – – –  atbr īvotas no terp ēniem  2,9  0  
3301 29  – –  Cits  
– – –  krustnagli ņu, nia ūli un ilangilangu (Artabotrys odoratis ­
simus)  
3301 29 11  – – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  Atbr īvots  0  
3301 29 31  – – – –  atbr īvotas no terp ēniem  2,3  0  
– – –  Cits  
3301 29 41  – – – –  neatbr īvotas no terp ēniem  Atbr īvots  0  
– – – –  atbr īvotas no terp ēniem  
3301 29 71  – – – – –  ģerāniju (pelargoniju); jasm īnu; vetiv ēriju;  2,3  0  
3301 29 79  – – – – –  lavandu vai lavand īnu 2,9  0  
3301 29 91  – – – – –  Cits  2,3  0  
3301 30 00  –  rezino īdi (smarž īgie sve ķu ekstrakti)  2  0  
3301 90  –  Cits  
3301 90 10  – –  terp ēnu blakusprodukti p ēc ēterisko e ļļu atbr īvošanas no 
terp ēniem  2,3 0  
– – ekstrah ēti oleosve ķi 
3301 90 21  – – –  no lakricas un api ņiem 3,2  0  
3301 90 30  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
3301 90 90  – –  Cits  3  0  
3302  Smaržvielu mais ījumi un mais ījumi (ieskaitot spirta š ķīdumus) 
uz vienas vai vair āku š ādu vielu b āzes, kurus izmanto k ā 
rūpniec ības izejvielas; cit ādi izstr ādājumi uz smaržvielu b āzes, 
kurus izmanto dz ērienu ražošan ā 
3302 10  –  izmantošanai p ārtikas vai dz ērienu r ūpniec ībā 
– – izmantošanai dz ērienu r ūpniec ībā 
– – –  izstr ādājumi, kas satur visus aromatiz ētājus, kuri rakstur īgi 
kādam dz ērienamLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1165
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3302 10 10  – – – –  ar faktisko spirta tilpumkoncentr āciju liel āku par 0,5 %  17,3 MIN 
1 EUR/tilp. % 
hl 0 
– – – –  Cits  
3302 10 21  – – – – –  kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi 
vai cieti vai kas satur maz āk par 1,5 % no kop ējās 
masas piena taukus, 5 % saharozi vai izoglikozi, 5 % 
glikozi vai cieti  12,8  0  
3302 10 29  – – – – –  Cits  9 + EA  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātam 
cukuram 
(2 000–3 000 t) (  1 ) 
3302 10 40  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
3302 10 90  – –  izmantošanai p ārtikas r ūpniec ībā Atbr īvots  0  
3302 90  –  Cits  
3302 90 10  – –  spirta š ķīdumi  Atbr īvots  0  
3302 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3303 00  Smaržas (parf īmi) un tualetes ūde ņi 
3303 00 10  –  smaržas  Atbr īvots  0  
3303 00 90  –  tualetes ūde ņi Atbr īvots  0  
3304  Kosm ētikas vai dekorat īvās kosm ētikas l īdzek ļi un ādas 
kopšanas l īdzek ļi (iz ņemot medikamentozos), ieskaitot pretie ­
deguma un iedeguma l īdzek ļus; manik īra vai pedik īra l īdzek ļi 
3304 10 00  –  lūpu dekorat īvās kosm ētikas l īdzek ļi Atbr īvots  0  
3304 20 00  –  acu dekorat īvās kosm ētikas l īdzek ļi Atbr īvots  0  
3304 30 00  –  manik īra un pedik īra l īdzek ļi Atbr īvots  0  
– Cits  
3304 91 00  – –  p ūderis, ieskaitot kompakto  Atbr īvots  0  
3304 99 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3305  Matu kopšanas l īdzek ļi 
3305 10 00  –  šamp ūni Atbr īvots  0LV L 161/1166 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3305 20 00  –  ilgvi ļņu vai matu iztaisnošanas l īdzek ļi Atbr īvots  0  
3305 30 00  –  matu lakas  Atbr īvots  0  
3305 90  –  Cits  
3305 90 10  – –  matu losjoni  Atbr īvots  0  
3305 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3306  Mutes dobuma vai zobu higi ēnas l īdzek ļi, ieskaitot prot ēžu 
fiks ēšanas pastas un pulverus; zobu diegs (vaskots diegs 
zobstarpu t īrīšanai), atseviš ķā mazumtirdzniec ības iepakojum ā 
3306 10 00  –  zobu pastas  Atbr īvots  0  
3306 20 00  –  zobu diegs (vaskots diegs zobstarpu t īrīšanai)  4  0  
3306 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
3307  Pirms sk ūšan ās, p ēc sk ūšan ās vai sk ūšan ās laik ā izmantojamie 
līdzek ļi, ķerme ņa dezodoranti, vannošan ās l īdzek ļi, depil ācijas 
un cit ādi parfim ērijas, kosm ētikas vai ķerme ņa kopšanas 
līdzek ļi, kas citur nav min ēti vai ietverti; telpu dezodoranti, 
ar ī aromatiz ēti vai ar dezinfic ējoš ām īpaš ībām 
3307 10 00  –  pirms sk ūšan ās, p ēc sk ūšan ās un sk ūšan ās laik ā izmanto ­
jamie l īdzek ļi 6,5 0  
3307 20 00  –  ķerme ņa dezodoranti un pretsviedru l īdzek ļi 6,5  0  
3307 30 00  –  aromatiz ētie vannas s āļi un cit ādi vannošan ās l īdzek ļi 6,5  0  
– telpu aromatiz ēšanas vai dezodor ēšanas l īdzek ļi, ieskaitot 
smarž īgās vielas reli ģiskiem ritu āliem  
3307 41 00  – –  agarbati un citas smaržvielas, kas degot izplata smaržas  6,5  0  
3307 49 00  – –  Cits  6,5  0  
3307 90 00  –  Cits  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1167
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
34 NODA ĻA 34 - ZIEPES, ORGANISK ĀS VIRSMAKT ĪVĀS 
VIELAS, MAZG ĀŠANAS L ĪDZEK ĻI, E ĻĻOŠANAS L ĪDZEK ĻI, 
M ĀKSL ĪGIE VASKI, GATAVI VASKI, SPODRIN ĀŠANAS VAI 
TĪRĪŠANAS L ĪDZEK ĻI, SVECES UN TAML ĪDZ ĪGI IZSTR ĀDĀ­
JUMI, VEIDOŠANAS PASTAS, ZOBTEHNIKAS VASKI UN 
IZSTR ĀDĀJUMI ZOB ĀRSTNIEC ĪBAI UZ ĢIPŠA B ĀZES  
3401  Ziepes; organisk ās virsmakt īvās vielas un l īdzek ļi, ko izmanto 
kā ziepes, stie ņos, gabalos vai fig ūru veid ā un kas satur vai 
nesatur ziepes; organisk ās virsmakt īvās vielas un l īdzek ļi 
ķerme ņa mazg āšanai, š ķidri vai kr ēmveida, safas ēti mazum ­
tirdzniec ībai, kuri satur vai nesatur ziepes; pap īrs, vate, filcs 
un neaust ās dr ānas, pies ūcin āti, p ārkl āti vai apsmidzin āti ar 
ziep ēm vai mazg āšanas l īdzek ļiem  
– ziepes un organisk ās virsmakt īvās vielas un l īdzek ļi stie ņos, 
gabalos un fig ūru veid ā un pap īrs, vate, filcs un neaust ās 
dr ānas, pies ūcin āti vai p ārkl āti ar ziep ēm vai mazg āšanas 
līdzek ļiem 
3401 11 00  – –  tualetes ziepes (ieskaitot ziepes ar medikamentiem)  Atbr īvots  0  
3401 19 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3401 20  –  ziepes cit ādās form ās 
3401 20 10  – –  p ārslas, pl āksnes, granulas vai pulveris  Atbr īvots  0  
3401 20 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3401 30 00  –  organisk ās virsmakt īvās vielas un l īdzek ļi ķerme ņa mazg āša ­
nai, š ķidri vai kr ēmveida, safas ēti mazumtirdzniec ībai, kuri 
satur vai nesatur ziepes  4 0  
3402  Organisk ās virsmakt īvās vielas (iz ņemot ziepes); virsmakt īvie 
līdzek ļi, mazg āšanas l īdzek ļi (ieskaitot mazg āšanas pal īglīdzek ­ 
ļus) un t īrīšanas l īdzek ļi, kas satur vai nesatur ziepes, iz ņemot 
poz īcij ā 3401 min ētos  
– organisk ās virsmakt īvās vielas, safas ētas vai nefas ētas 
mazumtirdzniec ībai 
3402 11  – –  anjonu  
3402 11 10  – – –  ūdens š ķīdums, kas satur 30 % no kop ējās masas vai 
vair āk, bet ne vair āk par 50 % din ātrija alkil[oksidi(ben ­
zolsulfon ātu)] Atbr īvots  0  
3402 11 90  – – –  Cits  4  0LV L 161/1168 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3402 12 00  – –  katjonu  4  0  
3402 13 00  – –  bezjonu  4  0  
3402 19 00  – –  Cits  4  0  
3402 20  –  līdzek ļi, kas safas ēti mazumtirdzniec ībai 
3402 20 20  – –  virsmakt īvie l īdzek ļi 4  0  
3402 20 90  – –  mazg āšanas un t īrīšanas l īdzek ļi 4  0  
3402 90  –  Cits  
3402 90 10  – –  virsmakt īvie l īdzek ļi 4  0  
3402 90 90  – –  mazg āšanas un t īrīšanas l īdzek ļi 4  0  
3403  E ļļošanas l īdzek ļi (ieskaitot griez ējinstrumentu e ļļošanas, 
skr ūvju un uzgriež ņu v ītņu e ļļošanas, r ūsas no ņemšanas vai 
pretkorozijas l īdzek ļus un veid ņu e ļļas un l īdzek ļus, kas izga ­
tavoti uz e ļļošanas l īdzek ļu b āzes), l īdzek ļi, ko izmanto tekstil ­
materi ālu, ādu, kažok ādu, citu materi ālu apstr ādei ar taukiem 
vai e ļļām, bet iz ņemot l īdzek ļus, kuros k ā pamatkomponents 
70 % no svara vai vair āk ir naftas e ļļas vai e ļļas, kas ieg ūtas no 
bitumenminer āliem  
– kas satur naftas e ļļas vai e ļļas, kuras ieg ūtas no bitumenma ­
teri āliem  
3403 11 00  – –  tekstilmateri ālu, ādas, kažok ādu un citu materi ālu apstr ādes 
līdzek ļi 4,6 0  
3403 19  – –  Cits  
3403 19 10  – – –  kuros 70 % no svara vai vair āk ir naftas e ļļas vai e ļļas, 
kuras ieg ūtas no bitumenminer āliem, bet kas nav izstr ā­
dājumu pamatkomponents  6,5 0  
– – –  Cits  
3403 19 91  – – – –  maš īnu, meh ānismu un transportl īdzek ļu e ļļošanas 
līdzek ļi 4,6 0  
3403 19 99  – – – –  Cits  4,6  0  
– Cits  
3403 91 00  – –  tekstilmateri ālu, ādas, kažok ādu un citu materi ālu apstr ādes 
līdzek ļi 4,6 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1169
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3403 99  – –  Cits  
3403 99 10  – – –  maš īnu, meh ānismu un transportl īdzek ļu e ļļošanas 
līdzek ļi 4,6 0  
3403 99 90  – – –  Cits  4,6  0  
3404  M āksl īgie un gatavie vaski  
3404 20 00  –  no poli(oksietil ēna) (polietil ēnglikola)  Atbr īvots  0  
3404 90  –  Cits  
3404 90 10  – –  gatavie vaski, ieskaitot z īmoglakas  Atbr īvots  0  
3404 90 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3405  Apavu, m ēbe ļu, gr īdas, transporta iek ārtu, stikla vai met ālu 
pul ēšanas l īdzek ļi un kr ēmi, t īrīšanas pastas un pulveri un 
taml īdz īgi l īdzek ļi (ar ī pap īra, vates, filca, neaustu dr ānu, 
porainas plastmasas vai porainas gumijas form ā, pies ūcin āti, 
pārkl āti vai apsmidzin āti ar šiem l īdzek ļiem), iz ņemot vaskus, 
kas min ēti poz īcij ā 3404  
3405 10 00  –  apavu vai ādu spodrin āšanas l īdzek ļi, kr ēmi un taml īdz īgi 
prepar āti Atbr īvots  0  
3405 20 00  –  koka m ēbe ļu, gr īdas un citu koka izstr ādājumu pul ēšanas 
līdzek ļi, kr ēmi un taml īdz īgi izstr ādājumi  Atbr īvots  0  
3405 30 00  –  transportl īdzek ļu virsb ūvju pul ēšanas l īdzek ļi un taml īdz īgi 
prepar āti, iz ņemot met ālu pul ēšanas l īdzek ļus Atbr īvots  0  
3405 40 00  –  tīrīšanas pastas, pulveri un cit ādi t īrīšanas l īdzek ļi Atbr īvots  0  
3405 90  –  Cits  
3405 90 10  – –  met ālu pul ēšanas l īdzek ļi Atbr īvots  0  
3405 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3406 00  Sveces, svec ītes un taml īdz īgi izstr ādājumi  
– sveces  
3406 00 11  – –  parast ās, nearomatiz ētās Atbr īvots  0  
3406 00 19  – –  Cits  Atbr īvots  0  
3406 00 90  –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/1170 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3407 00 00  Veidošanas pastas, ieskaitot b ērnu rokdarbiem safas ētās; 
zobtehnikas vaski jeb zobu atliešanas sast āvi, iepakoti 
komplektos, safas ēti p ārdošanai mazumtirdzniec ībā vai pl āk­
sn īšu, pakavu, n ūjiņu vai taml īdz īgā form ā; cit ādi izstr ādājumi 
zob ārstniec ībai uz ģipša b āzes (apdedzin āts ģipsis vai kalcija 
sulf āts) Atbr īvots  0  
35 NODA ĻA 35 - OLBALTUMVIELAS; MODIFIC ĒTAS CIETES; 
LĪMES; FERMENTI  
3501  Kaze īns, kazein āti un citi kaze īna atvasin ājumi; kaze īna l īmes  
3501 10  –  kaze īns 
3501 10 10  – –  re ģener ētu tekstilš ķiedru ražošanai  Atbr īvots  0  
3501 10 50  – –  rūpniecisk ām vajadz ībām, iz ņemot p ārtikas produktu un 
lopbar ības ražošanu  3,2 0  
3501 10 90  – –  Cits  9  0  
3501 90  –  Cits  
3501 90 10  – –  kaze īna l īmes  8,3  0  
3501 90 90  – –  Cits  6,4  0  
3502  Album īni (ieskaitot divu vai vair āku s ūkalu prote īnu koncen ­
trātus, kas sausn ā satur vair āk par 80 % no kop ējās masas 
sūkalu prote īnus), albumin āti un citi album īna atvasin ājumi  
– olu album īns 
3502 11  – –  žāvēts 
3502 11 10  – – –  neder īgi vai padar āmi neder īgi p ārtikai  Atbr īvots  0  
3502 11 90  – – –  Cits  123,5 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
ol ām (1 500–3 000 t 
olu ekvivalent ā) ( 1 ) 
3502 19  – –  Cits  
3502 19 10  – – –  neder īgi vai padar āmi neder īgi p ārtikai  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1171
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3502 19 90  – – –  Cits  16,7 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
ol ām (1 500–3 000 t 
olu ekvivalent ā) ( 1 ) 
3502 20  –  piena album īns, ieskaitot divu vai vair āku s ūkalu prote īnu 
koncentr ātus 
3502 20 10  – –  neder īgs vai padar āms neder īgs p ārtikai  Atbr īvots  0  
– – Cits  
3502 20 91  – – –  žāvēts (piem ēram, pl ātn ītēs, zv īņās, p ārsl ās, pulver ī) 123,5 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
ol ām (1 500–3 000 t 
olu ekvivalent ā) ( 1 ) 
3502 20 99  – – –  Cits  16,7 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
ol ām (1 500–3 000 t 
olu ekvivalent ā) ( 1 ) 
3502 90  –  Cits  
– – album īni, iz ņemot olu album īnu un piena album īnu (lak ­
talbum īnu) 
3502 90 20  – – –  neder īgi vai padar āmi neder īgi p ārtikai  Atbr īvots  0  
3502 90 70  – – –  Cits  6,4  0  
3502 90 90  – –  albumin āti un cit ādi album īna atvasin ājumi  7,7  0  
3503 00  Želat īns (ieskaitot želat īnu taisnst ūrveida, ar ī kvadr ātveida, 
pl āksn ēs, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu virsmu, iekr āsots vai 
nekr āsots) un želat īna atvasin ājumi; zivju l īme; cit ādas dz īv­
nieku izcelsmes l īmes, iz ņemot kaze īna l īmes, kas min ētas 
poz īcij ā 3501  
3503 00 10  –  želat īns un t ā atvasin ājumi  7,7  0  
3503 00 80  –  Cits  7,7  0  
3504 00 00  Peptoni un to atvasin ājumi; cit ādas olbaltumvielas un to atva ­
sin ājumi, kas citur nav min ēti vai iek ļauti; hrom ētās vai nehro ­
m ētās ādas pulveris  3,4 0  
3505  Dekstr īni un citas modific ētās cietes (piem ēram, želatiniz ētas 
vai esterific ētas cietes); l īmes uz cietes, dekstr īnu vai cit ādas 
modific ētas cietes b āzes 
3505 10  –  dekstr īni un cit ādas modific ētās cietesLV L 161/1172 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3505 10 10  – –  dekstr īni 9 + 
17,7 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātai cietei 
(1 000–2 000 t) (  1 ) 
– – cit ādas modific ētās cietes  
3505 10 50  – – –  esterific ētas vai ēterific ētas cietes  7,7  0  
3505 10 90  – – –  Cits  9 + 
17,7 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātai cietei 
(1 000–2 000 t) (  1 ) 
3505 20  –  līmes  
3505 20 10  – –  kas satur maz āk par 25 % no kop ējās masas cieti, deks ­
trīnus vai cit ādas modific ētas cietes  8,3 + 
4,5 EUR/ 
100 kg/netoo 
MAX 11,5  0 
3505 20 30  – –  kas satur 25 % vai vair āk, bet maz āk par 55 % no kop ējās 
masas cietes, dekstr īnus vai cit ādas modific ētas cietes  8,3 + 
8,9 EUR/ 
100 kg/neto 
MAX 11,5  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātai cietei 
(1 000–2 000 t) (  1 ) 
3505 20 50  – –  kas satur 55 % vai vair āk, bet maz āk par 80 % no kop ējās 
masas cietes, dekstr īnus vai cit ādas modific ētas cietes  8,3 + 
14,2 EUR/ 
100 kg/neto 
MAX 11,5  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātai cietei 
(1 000–2 000 t) (  1 ) 
3505 20 90  – –  kas satur 80 % no kop ējās masas vai vair āk cietes, deks ­
trīnus vai cit ādas modific ētas cietes  8,3 + 
17,7 EUR/ 
100 kg/neto 
MAX 11,5  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātai cietei 
(1 000–2 000 t) (  1 ) 
3506  Gatavas l īmes un cit ādas gatav ās l īmvielas, kas citur nav 
min ētas vai iek ļautas; produkti, kas paredz ēti izmantošanai 
kā līmes vai l īmvielas, safas ēti p ārdošanai mazumtirdzniec ībā 
kā līmes vai l īmvielas, ar t īro masu l īdz 1 kg  
3506 10 00  –  produkti, kas paredz ēti izmantošanai k ā līmes un l īmvielas, 
safas ēti p ārdošanai mazumtirdzniec ībā k ā līmes vai l īmvielas, 
ar t īro masu l īdz 1 kg  6,5 0  
– Cits  
3506 91 00  – –  adhez īvi uz poz īcij ās 3901–3913 min ēto polim ēru b āzes 
vai uz kau čuka b āzes 6,5 0  
3506 99 00  – –  Cits  6,5  0  
3507  Fermenti; gatavi fermenti, kas citur nav min ēti un iek ļauti 
3507 10 00  –  himoz īns (ren īns) un t ā koncentr āti 6,3  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1173
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3507 90  –  Cits  
3507 90 10  – –  lipoprote īna lip āze Atbr īvots  0  
3507 90 20  – –  Aspergillus s ārmain ā prote āze Atbr īvots  0  
3507 90 90  – –  Cits  6,3  0  
36 NODA ĻA 36 - SPR ĀGSTVIELAS; PIROTEHNIKAS IZSTR Ā­
DĀJUMI; S ĒRKOCI ŅI; PIROFORI SAKAUS ĒJUMI; DAŽI 
DEGMAIS ĪJUMI  
3601 00 00  Šaujampulveri  5,7  0  
3602 00 00  Gatavas spr āgstvielas, iz ņemot šaujampulverus  6,5  0  
3603 00  Degauklas; deton ējoš ās auklas; triecienkapseles vai detonatora 
kapseles; deg ļi; elektrodetonatori  
3603 00 10  –  degauklas; deton ējoš ās auklas  6  0  
3603 00 90  –  Cits  6,5  0  
3604  Ugu ņošanas ier īces, sign ālra ķetes, lietus ra ķetes, miglas sign āli 
un citi pirotehnikas izstr ādājumi  
3604 10 00  –  ugu ņošanas ier īces 6,5  0  
3604 90 00  –  Cits  6,5  0  
3605 00 00  S ērkoci ņi, iz ņemot pirotehnikas izstr ādājumus, kas min ēti 
poz īcij ā 3604  6,5 0  
3606  Feroc ērijs un visu veidu cit ādi pirofori sakaus ējumi; degošu 
materi ālu izstr ādājumi, kas min ēti š īs noda ļas 2. piez īm ē 
3606 10 00  –  šķidra un saš ķidrin āta degg āze konteineros ar tilpumu l īdz 
300 cm  3 , ko izmanto cigarešu š ķiltavu vai taml īdz īgu š ķil­
tavu uzpildei un atk ārtotai uzpildei  6,5 0  
3606 90  –  Cits  
3606 90 10  – –  feroc ērijs un visu veidu cit ādi pirofori sakaus ējumi  6  0  
3606 90 90  – –  Cits  6,5  0LV L 161/1174 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
37 NODA ĻA 37 - FOTO UN KINO PRECES  
3701  Neekspon ētas gaismjut īgas plakan ās fotoplates un fotofilmas 
no jebkuriem materi āliem, iz ņemot pap īru, kartonu vai tekstil ­
materi ālu; neekspon ētās gaismjut īgas plakan ās filmas momen ­
tfotogr āfijai, iepakotas vai neiepakotas  
3701 10  –  rentgenfilmas  
3701 10 10  – –  ārstniec ības, zob ārstniec ības vai veterin ārijas vajadz ībām 6,5  0  
3701 10 90  – –  Cits  6,5  0  
3701 20 00  –  momentfotogr āfijai 6,5  0  
3701 30 00  –  citas fotofilmas un fotoplates, kur ām k āda no mal ām ir 
gar āka par 255 mm  6,5 0  
– Cits  
3701 91 00  – –  kr āsu fotofilmas (daudzkr āsu) 6,5  0  
3701 99 00  – –  Cits  6,5  0  
3702  Gaismjut īgas neekspon ētas fotofilmas ru ļļos, no jebkura mate ­
riāla, iz ņemot pap īru, kartonu un tekstilmateri ālu; gaismjut īgas 
neekspon ētas filmas momentfotogr āfijai, ru ļļos 
3702 10 00  –  rentgenfilmas  6,5  0  
– cit ādas neperfor ētās filmas, ne plat ākas par 105 mm  
3702 31  – –  kr āsu fotofilmas (daudzkr āsu) 
3702 31 20  – – –  ne gar ākas par 30 m  6,5  0  
– – –  gar ākas par 30 m  
3702 31 91  – – – –  kr āsu negat īvās fotofilmas: 75 mm platas vai plat ākas, 
bet ne plat ākas par 105 mm un 100 m garas vai gar ākas 
momentfoto filmpaku ražošanai  Atbr īvots  0  
3702 31 98  – – – –  Cits  6,5  0  
3702 32  – –  cit ādas, ar sudraba halogen īdu emulsiju  
– – –  ne plat ākas par 35 mm  
3702 32 10  – – – –  mikrofilmas; filmas grafikai  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1175
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3702 32 20  – – – –  Cits  5,3  0  
– – –  plat ākos par 35 mm  
3702 32 31  – – – –  mikrofilmas  6,5  0  
3702 32 50  – – – –  filmas grafikai  6,5  0  
3702 32 80  – – – –  Cits  6,5  0  
3702 39 00  – –  Cits  6,5  0  
– cit ādas neperfor ētās filmas, plat ākas par 105 mm  
3702 41 00  – –  daudzkr āsu fotofilmas, plat ākas par 610 mm un gar ākas 
par 200 m  6,5 0  
3702 42 00  – –  plat ākas par 610 mm un gar ākas par 200 m (iz ņemot 
kr āsu fotofilmas)  6,5 0  
3702 43 00  – –  plat ākas par 610 mm un ne gar ākas par 200 m  6,5  0  
3702 44 00  – –  plat ākas par 105 mm, bet ne plat ākas par 610 mm  6,5  0  
– cit ādas kr āsu fotofilmas (daudzkr āsu) 
3702 51 00  – –  ne plat ākas par 16 mm un ne gar ākas par 14 m  5,3  0  
3702 52 00  – –  ne plat ākas par 16 mm un gar ākas par 14 m  5,3  0  
3702 53 00  – –  plat ākas par 16 mm, bet ne plat ākas par 35 mm, un ne 
gar ākas par 30 m, diapozit īviem  5,3 0  
3702 54  – –  plat ākas par 16 mm, bet ne plat ākas par 35 mm, un ne 
gar ākas par 30 m, kas nav paredz ētas diapozit īviem  
3702 54 10  – – –  plat ākas par 16 mm, bet ne plat ākas par 24 mm  5  0  
3702 54 90  – – –  plat ākas par 24 mm, bet ne plat ākas par 35 mm  5  0  
3702 55 00  – –  plat ākas par 16 mm, bet ne plat ākas par 35 mm un 
gar ākas par 30 m  5,3 0LV L 161/1176 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3702 56 00  – –  ar platumu vair āk nek ā 35 mm  6,5  0  
– Cits  
3702 91  – –  kuru platums nep ārsniedz 16 mm  
3702 91 20  – – –  filmas grafikai  6,5  0  
3702 91 80  – – –  Cits  5,3  0  
3702 93  – –  plat ākas par 16 mm, bet ne plat ākas par 35 mm un ne 
gar ākas par 30 m  
3702 93 10  – – –  mikrofilmas; filmas grafikai  6,5  0  
3702 93 90  – – –  Cits  5,3  0  
3702 94  – –  plat ākas par 16 mm, bet ne plat ākas par 35 mm un 
gar ākas par 30 m  
3702 94 10  – – –  mikrofilmas; filmas grafikai  6,5  0  
3702 94 90  – – –  Cits  5,3  0  
3702 95 00  – –  ar platumu vair āk nek ā 35 mm  6,5  0  
3703  Fotopap īrs, kartons un tekstilmateri āli, gaismjut īgi, neekspo ­
nēti 
3703 10 00  –  ru ļļos, kas plat āki par 610 mm  6,5  0  
3703 20  –  cit ādi (daudzkr āsu), kas paredz ēti kr āsu fotogr āfijai 
3703 20 10  – –  fotogr āfij ām, ko ieg ūst no diapozit īvu fotofilm ām 6,5  0  
3703 20 90  – –  Cits  6,5  0  
3703 90  –  Cits  
3703 90 10  – –  sensibiliz ēti ar sudraba vai plat īna s āļiem 6,5  0  
3703 90 90  – –  Cits  6,5  0  
3704 00  Fotoplates, fotofilmas, fotopap īrs, kartons un tekstilmateri āli, 
ekspon ēti, bet neatt īstīti 
3704 00 10  –  plates un filmas  Atbr īvots  0  
3704 00 90  –  Cits  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1177
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3705  Ekspon ētas un att īstītas fotoplates un fotofilmas, iz ņemot 
kinofilmas  
3705 10 00  –  ofsetreproduc ēšanai  5,3  0  
3705 90  –  Cits  
3705 90 10  – –  mikrofilmas  3,2  0  
3705 90 90  – –  Cits  5,3  0  
3706  Ekspon ētas un att īstītas kinofilmas ar ska ņas celi ņu vai bez t ā, 
vai t ādas, kur ām ir tikai ska ņas celi ņš 
3706 10  –  35 mm platas vai plat ākas 
3706 10 10  – –  kur ām ir tikai ska ņas celi ņš Atbr īvots  0  
– – Cits  
3706 10 91  – – –  negat īvi; starppozit īvi Atbr īvots  0  
3706 10 99  – – –  cit ādi pozit īvi 5 EUR/100 
m 0 
3706 90  –  Cits  
3706 90 10  – –  kur ām ir tikai ska ņas celi ņš Atbr īvots  0  
– – Cits  
3706 90 31  – – –  negat īvi; starppozit īvi Atbr īvots  0  
– – –  cit ādi pozit īvi 
3706 90 51  – – – –  kinohronikas  Atbr īvots  0  
– – – –  cit ādas, ar platumu  
3706 90 91  – – – – –  nep ārsniedz 10 mm  Atbr īvots  0  
3706 90 99  – – – – –  10 mm vai vair āk 3,5 EUR/100 
m 0 
3707  Foto ķimik ālijas (iz ņemot lakas, l īmes, l īmvielas un taml īdz īgus 
izstr ādājumus); fotogr āfij ā izmantojami nesajaukti produkti, 
safas ēti vai iepakoti p ārdošanai mazumtirdzniec ībā, gatavi 
lietošanai  
3707 10 00  –  gaismjut īgas emulsijas  6  0LV L 161/1178 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3707 90  –  Cits  
– – att īstītāji un fiks āžas  
– – –  kr āsu fotogr āfijai (daudzkr āsu) 
3707 90 11  – – – –  fotofilm ām un fotoplat ēm 6  0  
3707 90 19  – – – –  Cits  6  0  
3707 90 30  – – –  Cits  6  0  
3707 90 90  – –  Cits  6  0  
38 NODA ĻA 38 - JAUKTI ĶĪMISKIE PRODUKTI  
3801  M āksl īgais graf īts; koloid ālais vai puskoloid ālais graf īts; izstr ā­
dājumi uz graf īta vai cit āda oglek ļa b āzes pastas, brikešu, 
pl ātņu vai cit ādu pusfabrik ātu veid ā 
3801 10 00  –  m āksl īgais graf īts 3,6  0  
3801 20  –  koloid ālais un puskoloid ālais graf īts 
3801 20 10  – –  koloid ālais graf īts e ļļas suspensij ā; puskoloid ālais graf īts 6,5  0  
3801 20 90  – –  Cits  4,1  0  
3801 30 00  –  oglek ļa pastas elektrodiem un taml īdz īgas pastas kr āšņu 
oder ējumam  5,3 0  
3801 90 00  –  Cits  3,7  0  
3802  Aktiv ētā ogle; aktiv ēti dabiskie miner ālprodukti; dz īvnieku 
ogle, ieskaitot izmantotu dz īvnieku ogli  
3802 10 00  –  aktiv ētā ogle  3,2  0  
3802 90 00  –  Cits  5,7  0  
3803 00  Rafin ēta vai nerafin ēta tale ļļa 
3803 00 10  –  neatt īrīta Atbr īvots  0  
3803 00 90  –  Cits  4,1  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1179
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3804 00  Koksnes celulozes ražošanas ats ārmi, koncentr ēti vai nekon ­
centr ēti, atcukuroti vai ķīmiski apstr ādāti, ieskaitot lign īna 
sulfon ātus, bet iz ņemot tale ļļu, kas min ēta poz īcij ā 3803  
3804 00 10  –  koncentr ēts sulf ītsārms 5  0  
3804 00 90  –  Cits  5  0  
3805  Sve ķu, koksnes terpent īns vai sulf ātterpent īns un cit ādas 
terpent īne ļļas, kas ieg ūtas skujkoku koksnes destil ēšanas vai 
cit ādas apstr ādes rezult ātā; neatt īrīts dipent ēns; sulf ītterpent īns 
un citi neatt īrīti paracim ēni; priežu e ļļa, kuras pamatsast āvda ļa 
ir α-terpineols  
3805 10  –  sve ķu, koksnes terpent īna vai sulf ātterpent īna e ļļas 
3805 10 10  – –  sve ķu terpent īns 4  0  
3805 10 30  – –  koksnes terpent īns 3,7  0  
3805 10 90  – –  sulf ātterpent īns 3,2  0  
3805 90  –  Cits  
3805 90 10  – –  priežu e ļļa 3,7  0  
3805 90 90  – –  Cits  3,4  0  
3806  Kolofonijsk ābe un sve ķsk ābe un to atvasin ājumi; kolofonija 
spirts un kolofonija e ļļas; kaus ēti sve ķi 
3806 10  –  kolofonijsk ābe un sve ķsk ābe 
3806 10 10  – –  kas ieg ūtas no svaigiem oleosve ķiem 5  0  
3806 10 90  – –  Cits  5  0  
3806 20 00  –  kolofonija, sve ķsk ābju vai kolofonija vai sve ķsk ābju atvasin ā­
jumu s āļi, iz ņemot kolofonija pievienošan ās produktu s āļus 4,2 0  
3806 30 00  –  esteru sve ķi 6,5  0  
3806 90 00  –  Cits  4,2  0  
3807 00  Koka darva; koka darvas e ļļas; koksnes kreozots; koka spirts; 
augu pi ķis; alus pi ķis un taml īdz īgi produkti uz kolofonija, 
sve ķsk ābju vai augu pi ķa b āzes 
3807 00 10  –  darva  2,1  0  
3807 00 90  –  Cits  4,6  0LV L 161/1180 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3808  Insektic īdi, rodentic īdi, fungic īdi, herbic īdi, pretd īgšanas 
līdzek ļi un augšanas regulatori, dezinfic ējošie l īdzek ļi un taml ī­
dz īgi produkti, iepakojum ā vai safas ēti p ārdošanai mazumtird ­
zniec ībā vai prepar ātu un izstr ādājumu veid ā (piem ēram, ar 
sēru apstr ādātas lentes, daktis, sveces un mušpap īrs) 
3808 50 00  –  Preces, kas uzskait ītas š īs noda ļas 1. piez īm ē par apakšpoz ī­
cij ām 6 0  
– Cits  
3808 91  – –  insektic īdi 
3808 91 10  – – –  uz piretro īdu b āzes 6  0  
3808 91 20  – – –  uz hlor ēto og ļūde ņražu b āzes 6  0  
3808 91 30  – – –  uz karbam ātu b āzes 6  0  
3808 91 40  – – –  uz fosfororganisku savienojumu b āzes 6  0  
3808 91 90  – – –  Cits  6  0  
3808 92  – –  fungic īdi 
– – –  neorganiskie  
3808 92 10  – – – –  prepar āti uz vara savienojumu b āzes 4,6  0  
3808 92 20  – – – –  Cits  6  0  
– – –  Cits  
3808 92 30  – – – –  uz ditiokarbam ātu b āzes 6  0  
3808 92 40  – – – –  uz benzimidazolu b āzes 6  0  
3808 92 50  – – – –  uz diazolu vai triazolu b āzes 6  0  
3808 92 60  – – – –  uz diaz īnu vai morfol īnu b āzes 6  0  
3808 92 90  – – – –  Cits  6  0  
3808 93  – –  herbic īdi, pretd īgšanas l īdzek ļi un augšanas regulatori  
– – –  herbic īdi 
3808 93 11  – – – –  uz fenoksifitohormonu b āzes 6  0  
3808 93 13  – – – –  uz triaz īnu b āzes 6  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1181
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3808 93 15  – – – –  uz am īdu b āzes 6  0  
3808 93 17  – – – –  uz karbam ātu b āzes 6  0  
3808 93 21  – – – –  uz dinitroanil īna atvasin ājumu b āzes 6  0  
3808 93 23  – – – –  uz ur īnvielas, uracila vai sulfonilur īnvielas atvasin ājumu 
bāzes 6 0  
3808 93 27  – – – –  Cits  6  0  
3808 93 30  – – –  augu pretd īgšanas l īdzek ļi 6  0  
3808 93 90  – – –  augu augšanas regulatori  6,5  0  
3808 94  – –  dezinfekcijas l īdzek ļi 
3808 94 10  – – –  uz kvart ārā amonija s āļu b āzes 6  0  
3808 94 20  – – –  uz halogen ēto savienojumu b āzes 6  0  
3808 94 90  – – –  Cits  6  0  
3808 99  – –  Cits  
3808 99 10  – – –  rodentic īdi 6  0  
3808 99 90  – – –  Cits  6  0  
3809  Virsmas apstr ādes vielas, kr āsu nes ēji kr āsošanas pa ātrin āšanai 
vai kr āsu nostiprin āšanai un cit ādi izstr ādājumi un prepar āti 
(piem ēram, apret ūras un kodin ātāji), kas izmantojami tekstil ­
rūpniec ībā, pap īra, ādas r ūpniec ībā vai taml īdz īgās nozar ēs un 
kas citur nav min ēti vai iek ļauti 
3809 10  –  uz vielu ar cietes īpaš ībām b āzes 
3809 10 10  – –  kuros š ādu vielu saturs nep ārsniedz 55 % no kop ējās masas  8,3 + 
8,9 EUR/ 
100 kg/neto 
MAX 12,8  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātai iesala 
cietei (2 000 t)  
3809 10 30  – –  kuros š ādu vielu saturs ir 55 % vai vair āk, bet nep ārsniedz 
70 % no kop ējās masas  8,3 + 
12,4 EUR/ 
100 kg/neto 
MAX 12,8  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātai iesala 
cietei (2 000 t)  
3809 10 50  – –  kuros š ādu vielu saturs ir 70 % vai vair āk, bet nep ārsniedz 
83 % no kop ējās masas  8,3 + 
15,1 EUR/ 
100 kg/neto 
MAX 12,8  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātai iesala 
cietei (2 000 t)LV L 161/1182 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3809 10 90  – –  kuros š ādu vielu saturs ir 83 % no kop ējās masas vai vair āk 8,3 + 
17,7 EUR/ 
100 kg/neto 
MAX 12,8  Tarifu likmes kvota 
pārstr ādātai iesala 
cietei (2 000 t)  
– Cits  
3809 91 00  – –  izmantojami tekstilr ūpniec ībā vai taml īdz īgās nozar ēs 6,3  0  
3809 92 00  – –  izmantojami pap īrrūpniec ībā vai taml īdz īgās nozar ēs 6,3  0  
3809 93 00  – –  izmantojami ādu vai taml īdz īgā rūpniec ībā 6,3  0  
3810  Met āla virsmu kodin āšanas prepar āti; kuš ņi un citi pal īgprepa ­
rāti m īkstlod ēšanai, cietlod ēšanai un metin āšanai; pastas un 
pulveri m īkstlod ēšanai, cietlod ēšanai un metin āšanai, kuri 
sast āv no met āla un citiem materi āliem; prepar āti, ko izmanto 
kā serde ņus vai p ārkl ājumus metin āšanas elektrodiem vai stie ­ 
ņiem 
3810 10 00  –  met āla virsmu kodin āšanas prepar āti; pastas un pulveri m īks ­
tlod ēšanai, cietlod ēšanai un metin āšanai, kuri sast āv no 
met āla un citiem materi āliem  6,5 0  
3810 90  –  Cits  
3810 90 10  – –  prepar āti, ko izmanto k ā serde ņus vai p ārkl ājumus metin ā­ 
šanas elektrodiem vai stie ņiem 4,1 0  
3810 90 90  – –  Cits  5  0  
3811  Gatavi antidetonatori, oksid ācijas inhibitori, p ārsve ķošan ās 
inhibitori, biezin ātāji, pretkorozijas l īdzek ļi un cit ādas gatav ās 
piedevas miner āleļļām (ieskaitot benz īnu) vai citiem š ķidru ­
miem, ko izmanto t ādām paš ām vajadz ībām k ā miner āleļļas 
– antidetonatori  
3811 11  – –  uz svina savienojumu b āzes 
3811 11 10  – – –  uz tetraetilsvina b āzes 6,5  0  
3811 11 90  – – –  Cits  5,8  0  
3811 19 00  – –  Cits  5,8  0  
– piedevas zieže ļļām 
3811 21 00  – –  kas satur naftas e ļļas vai e ļļas, kuras ieg ūtas no bitumen ­
materi āliem  5,3 0  
3811 29 00  – –  Cits  5,8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1183
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3811 90 00  –  Cits  5,8  0  
3812  Gatavi kau čuka vulkaniz ācijas pa ātrin ātāji; kau čuka vai plas ­
tmasas plastific ēšanas savienojumi, kas citur nav min ēti un 
iek ļauti; antioksidanti un citi kau čuka un plastmasas stabiliz ē­ 
šanas savienojumi  
3812 10 00  –  gatavi kau čuka vulkaniz ācijas pa ātrin ātāji 6,3  0  
3812 20  –  kau čuka vai plastmasu plastific ēšanas savienojumi  
3812 20 10  – –  reakcijas mais ījums, kas satur benzil-3-izobutiriloksi-1- 
izopropil-2,2-dimetilpropilftal ātu un benzil-3-izobutiri ­
loksi-2,2,4-trimetilpentilftal ātu Atbr īvots  0  
3812 20 90  – –  Cits  6,5  0  
3812 30  –  antioksidanti un citi kau čuka un plastmasas stabiliz ēšanas 
savienojumi  
– – antioksidanti  
3812 30 21  – – –  Mais ījumi, kas satur 1,2-dihidro-2,2,4-trimetilhinol īna 
oligom ērus 6,5 0  
3812 30 29  – – –  Cits  6,5  0  
3812 30 80  – –  Cits  6,5  0  
3813 00 00  Ugunsdz ēšamo apar ātu mais ījumi un l ādiņi; uzpild īti uguns ­
dz ēšamie apar āti 6,5 0  
3814 00  Jaukti organiskie š ķīdin ātāji un atš ķaid ītāji, kas citur nav 
min ēti un iek ļauti; gatavi sast āvi kr āsu un laku no ņemšanai  
3814 00 10  –  uz butilacet āta b āzes 6,5  0  
3814 00 90  –  Cits  6,5  0  
3815  Ķīmisko reakciju iniciatori, pa ātrin ātāji un katalizatori, kas 
citur nav min ēti un iek ļauti  
– katalizatori uz nes ējiem  
3815 11 00  – –  kuru akt īvais komponents ir ni ķelis vai ni ķeļa savienojumi  6,5  0  
3815 12 00  – –  kuru akt īvais komponents ir d ārgmet āli vai d ārgmet ālu 
savienojumi  6,5 0LV L 161/1184 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3815 19  – –  Cits  
3815 19 10  – – –  katalizators graudu veid ā, kuru da ļiņu izm ērs 90 % masas 
vai vair āk nep ārsniedz 10 mikrometrus un kurš sast āv no 
oks īdu mais ījumiem uz magnija–sil īcija nes ēja, kas satur: 
20 % vai vair āk, bet ne vair āk par 35 % vara un 2 % vai 
vair āk, bet ne vair āk par 3 % bismuta, un kura bl īvums ir 
0,2 vai vair āk, bet nep ārsniedz 1,0  Atbr īvots  0  
3815 19 90  – – –  Cits  6,5  0  
3815 90  –  Cits  
3815 90 10  – –  katalizators, kas sast āv no etiltrifenilfosfonija acet āta meta ­
nola š ķīdum ā Atbr īvots  0  
3815 90 90  – –  Cits  6,5  0  
3816 00 00  Ugunsiztur īgie cementi, b ūvjava, betoni un taml īdz īgi mais ī­
jumi, iz ņemot poz īcij ā 3801 min ētos 2,7 0  
3817 00  Jaukti alkilbenzoli un jaukti alkilnaftal īni, iz ņemot poz īcij ās 
2707 vai 2902 min ētos 
3817 00 50  –  line ārais alkilbenzols  6,3  3  
3817 00 80  –  Cits  6,3  3  
3818 00  Le ģēti ķīmiskie elementi, kurus izmanto elektronik ā, disku, 
pl ātņu vai taml īdz īgās form ās; le ģēti ķīmiskie savienojumi, 
kurus izmanto elektronik ā 
3818 00 10  –  le ģēts sil īcijs Atbr īvots  0  
3818 00 90  –  Cits  Atbr īvots  0  
3819 00 00  Bremžu š ķidrumi un cit ādi gatavie š ķidrumi hidrauliskajiem 
pārvadiem, kas nesatur vai satur maz āk par 70 % no kop ējās 
masas naftas e ļļas vai e ļļas, kuras ieg ūtas no bitumenminer ā­
liem  6,5 0  
3820 00 00  Gatavi pretaizsalšanas l īdzek ļi un atkaus ēšanas š ķidrumi  6,5  0  
3821 00 00  Gatavas barotnes mikroorganismu audz ēšanai vai uztur ēšanai 
(ieskaitot v īrusus un taml īdz īgus organismus) vai no augu, 
cilv ēku, vai dz īvnieku š ūnām 5 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1185
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3822 00 00  Diagnostikas vai laboratorijas rea ģenti uz pamatnes un gatavie 
diagnostikas vai laboratorijas rea ģenti uz pamatnes vai bez t ās, 
izņemot tos, kas iek ļauti poz īcij ā 3002 vai 3006; sertific ēti 
standarta materi āli Atbr īvots  0  
3823  R ūpniecisk ās vienv ērtīgās tauksk ābes; rafin ējot ieg ūtas sk ābās 
eļļas; r ūpnieciskie alif ātiskie spirti  
– rūpniecisk ās vienv ērtīgās tauksk ābes; rafin ējot ieg ūtās sk ābās 
eļļas 
3823 11 00  – –  stear īnsk ābe 5,1  0  
3823 12 00  – –  ole īnsk ābe 4,5  0  
3823 13 00  – –  tale ļļas tauksk ābes 2,9  0  
3823 19  – –  Cits  
3823 19 10  – – –  destil ētas tauksk ābes 2,9  0  
3823 19 30  – – –  tauksk ābju destil āts 2,9  0  
3823 19 90  – – –  Cits  2,9  0  
3823 70 00  –  rūpnieciskie alif ātiskie spirti  3,8  0  
3824  Lietošanai gatavas saistvielas liet ņu veidn ēm un serde ņiem; 
ķīmijas vai saskarnozaru r ūpniec ības ķīmiskie produkti un 
prepar āti (ar ī produkti un prepar āti, kas satur dab īgu produktu 
mais ījumus), kas nav min ēti vai iek ļauti citur  
3824 10 00  –  gatavas saistvielas liet ņu veidn ēm vai serde ņiem 6,5  0  
3824 30 00  –  neaglomer ēti met ālu karb īdi, sajaukti savstarp ēji vai ar met ā­
lisk ām saistviel ām 5,3 0  
3824 40 00  –  gatavas piedevas cementiem, jav ām vai betoniem  6,5  0  
3824 50  –  ugunsneiztur īgas javas un betoni  
3824 50 10  – –  liešanai gatavs betons  6,5  0  
3824 50 90  – –  Cits  6,5  0  
3824 60  –  sorb īts, iz ņemot apakšpoz īcij ā 2905 44 min ēto 
– – ūdens š ķīdum ā 
3824 60 11  – – –  kur ā, r ēķinot p ēc D-glic īta satura, ir 2 % no kop ējās masas 
vai maz āk D-mann īta 7,7 + 
16,1 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
mann ītam sorb ītam 
(100 t)LV L 161/1186 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3824 60 19  – – –  Cits  9,6 + 
37,8 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
mann ītam sorb ītam 
(100 t)  
– – Cits  
3824 60 91  – – –  kur ā, r ēķinot p ēc D-glic īta satura, ir 2 % no kop ējās masas 
vai maz āk D-mann īta 7,7 + 
23 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
mann ītam sorb ītam 
(100 t)  
3824 60 99  – – –  Cits  9,6 + 
53,7 EUR/ 
100 kg/neto  Tarifu likmes kvota 
mann ītam sorb ītam 
(100 t)  
– Mais ījumi, kas satur halogen ētos met āna, et āna vai prop āna 
atvasin ājumus  
3824 71 00  – –  Satur hlorofluorokarbon ātus (CFCs), satur vai nesatur 
hidrohlorofluorokarbon ātus (HCFCs), perfluorokarbon ātus 
(PFCs) vai hidrofluorokarbon ātus (HFCs)  6,5 0  
3824 72 00  – –  Satur bromohlorodifluoromet ānu, bromotrifluoromet ānu 
vai dibromotetrafluoroet ānus 6,5 0  
3824 73 00  – –  Satur hidrobromofluorokarbon ātus (HBFCs)  6,5  0  
3824 74 00  – –  Satur hidrohlorofluorokarbon ātus (HCFCs), satur vai 
nesatur perfluorokarbon ātus (PFCs) vai hidrofluorokarbo ­
nātus (HFCs), ta ču nesatur hlorofluorokarbon ātus (CFCs)  6,5 0  
3824 75 00  – –  Satur oglek ļa tetrahlor īdu 6,5  0  
3824 76 00  – –  Satur 1,1,1-trihloroet ānu (metila hloroformu)  6,5  0  
3824 77 00  – –  Satur bromomet ānu (metila brom īdu) vai bromohlorome ­
tānu 6,5 0  
3824 78 00  – –  Satur perfluorokarbon ātus (PFCs) vai hidrofluorokarbon ātus 
(HFCs), ta ču nesatur hlorofluorokarbon ātus (CFCs) vai 
hidrohlorofluorokarbon ātus (HCFCs)  6,5 0  
3824 79 00  – –  Cits  6,5  0  
– Mikst ūras un medikamenti, kas satur oksir ānu (etil ēna oks ī­
du), polibrombifenilus (PBBs), polihlorbifenilus (PCBs), polih ­
lorterfenilus (PCTs) vai tris(2,3-dibromopropil)fosf ātu 
3824 81 00  – –  Satur oksir ānu (etil ēnoks īdu) 6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1187
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3824 82 00  – –  Satur polihlorbifenilus (PCBs), polihlorterfenilus (PCTs) vai 
polibrombifenilus (PBBs)  6,5 0  
3824 83 00  – –  Satur tris(2,3-dibromopropil) fosf ātu 6,5  0  
3824 90  –  Cits  
3824 90 10  – –  naftas sulfon āti, iz ņemot s ārmu met ālu, amonija vai etano ­
lam īnu naftas sulfon ātus; tiofen ētas sulfonsk ābes un to s āļi 
no e ļļām, kas ieg ūtas no bitumenminer āliem  5,7 0  
3824 90 15  – –  jonu apmai ņas materi āli (sve ķi) 6,5  0  
3824 90 20  – –  vakuumlampu g āzu absorb ētāji 6  0  
3824 90 25  – –  pirolign īti (piem ēram, kalcija); neatt īrīts kalcija tartr āts; 
neatt īrīts kalcija citr āts 5,1 0  
3824 90 30  – –  naft ēnsk ābes, to ūden ī neš ķīstošie s āļi un esteri  3,2  0  
3824 90 35  – –  pretr ūsas prepar āti, kuru akt īvā viela ir am īni 6,5  0  
3824 90 40  – –  laku un taml īdz īgu produktu neorganisku š ķīdin ātāju un 
atš ķaid ītāju mais ījumi  6,5 0  
– – Cits  
3824 90 45  – – –  pretpl āvas un taml īdz īgi savienojumi  6,5  0  
3824 90 50  – – –  prepar āti elektrogalvaniz ācijai  6,5  0  
3824 90 55  – – –  glicer īna tauksk ābju monoesteru, diesteru un triesteru 
mais ījumi (tauku emulgatori)  6,5 0  
– – –  produkti un prepar āti, kurus izmanto farm ācij ā un ķirur ­ 
ģijā 
3824 90 61  – – – –  antibiotiku ražošanas procesa starpprodukti, kurus ieg ūst 
Streptomyces tenebrarius ferment ācij ā, ar ī izž āvēti, 
izmantojami poz īcij ā 3004 min ēto cilv ēkiem paredz ēto 
medikamentu ražošan ā Atbr īvots  0  
3824 90 62  – – – –  monenz īns āļu ražošanas procesa starpprodukti  Atbr īvots  0  
3824 90 64  – – – –  Cits  6,5  0  
3824 90 65  – – –  pal īgizstr ādājumi lietuv ēm (iz ņemot apakšpoz īcij ā 
3824 10 00 min ētos) 6,5 0LV L 161/1188 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3824 90 70  – – –  ugunsdroš ības, ūdensnecaurlaid ības un taml īdz īgi aizsarg ­
prepar āti, kurus izmanto celtniec ībā 6,5 0  
– – –  Cits  
3824 90 75  – – – –  nele ģētas litija niob āta pusvad ītāju pl āksnes  Atbr īvots  0  
3824 90 80  – – – –  no dimeriz ētām tauksk ābēm atvasin ātu am īnu mais ījums 
ar vid ējo molekulmasu 520 vai liel āku, bet ne liel āku 
par 550  Atbr īvots  0  
3824 90 85  – – – –  3-(1-etil-1-metilpropil)-izoksazol-5-ilam īns toluola 
šķīdum ā Atbr īvots  0  
3824 90 91  – – – –  tauksk ābju monoalkilesteri, kas satur 96,5 tilp.% vai 
vair āk esteru (FAMAE)  6,5 0  
3824 90 97  – – – –  Cits  6,5  0  
3825  Citur nemin ēti ķīmijas un saskarnozaru r ūpniec ības atlikumi; 
sadz īves atkritumi; notek ūde ņu d ūņas; cit ādi atkritumi, kas 
min ēti š īs noda ļas 6. piez īm ē 
3825 10 00  –  sadz īves atkritumi  6,5  0  
3825 20 00  –  notek ūde ņu d ūņas 6,5  0  
3825 30 00  –  ārstniec ības atkritumi  6,5  0  
– izlietoto organisko š ķīdin ātāju atkritumi  
3825 41 00  – –  halogen ēti 6,5  0  
3825 49 00  – –  Cits  6,5  0  
3825 50 00  –  met ālu kodin ātāju, hidraulisko š ķidrumu, bremžu š ķidrumu 
un antifr īzu š ķidrumu atkritumi  6,5 0  
– cit ādi ķīmijas un saskarnozaru atkritumi  
3825 61 00  – –  kas satur galvenok ārt organiskus komponentus  6,5  0  
3825 69 00  – –  Cits  6,5  0  
3825 90  –  Cits  
3825 90 10  – –  sārmains dzelzs oks īds g āzu att īrīšanai  5  0  
3825 90 90  – –  Cits  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1189
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
VII VII SADA ĻA - PLASTMASAS UN TO IZSTR ĀDĀJUMI; 
KAU ČUKS UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
39 NODA ĻA 39 - PLASTMASAS UN TO IZSTR ĀDĀJUMI  
I. PIRMFORMAS  
3901  Etil ēna polim ēri pirmform ās 
3901 10  –  polietil ēns, kura bl īvums ir maz āks par 0,94  
3901 10 10  – –  line ārais polietil ēns 6,5  3  
3901 10 90  – –  Cits  6,5  3  
3901 20  –  polietil ēns ar bl īvumu 0,94 vai vair āk 
3901 20 10  – –  polietil ēns vien ā no form ām, kas min ētas š īs noda ļas 6. 
piez īmes b) apakšpunkt ā, ar bl īvumu 0,958 vai vair āk 
23 °C temperat ūrā un kurš satur: 50 mg/kg vai maz āk 
alum īnija, 2 mg/kg vai maz āk kalcija, 2 mg/kg vai maz āk 
hroma, 2 mg/kg vai maz āk dzelzs, 2 mg/kg vai maz āk 
ni ķeļa, 2 mg/kg vai maz āk tit āna un 8 mg/kg vai maz āk 
van ādija, hlorsulfon ātpolietil ēna ražošanai  Atbr īvots  0  
3901 20 90  – –  Cits  6,5  3  
3901 30 00  –  etil ēna–vinilacet āta kopolim ēri 6,5  3  
3901 90  –  Cits  
3901 90 10  – –  jonom ērie sve ķi, ko veido etil ēna terpolim ēra ar izobutilak ­
ril ātu un metakrilsk ābi s āls Atbr īvots  0  
3901 90 20  – –  polistirola, etil ēna un butil ēna kopolim ēra un polistirola 
A-B-A blokkopolim ērs, kas satur 35 % vai maz āk stirola, 
vien ā no form ām, kas min ētas š īs noda ļas 6. piez īmes b) 
apakšpunkt ā Atbr īvots  0  
3901 90 90  – –  Cits  6,5  3  
3902  Propil ēna vai citu olef īnu polim ēri pirmform ās 
3902 10 00  –  polipropil ēns 6,5  3  
3902 20 00  –  poliizobutil ēns 6,5  3  
3902 30 00  –  propil ēna kopolim ēri 6,5  3LV L 161/1190 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3902 90  –  Cits  
3902 90 10  – –  polistirola, etil ēna un butil ēna kopolim ēra un polistirola 
A-B-A blokkopolim ērs, kas satur 35 % vai maz āk stirola, 
vien ā no form ām, kas min ētas š īs noda ļas 6. piez īmes b) 
apakšpunkt ā Atbr īvots  0  
3902 90 20  – –  polibut-1- ēns, but-1- ēna kopolim ērs ar etil ēnu, kas satur 
10 % no kop ējās masas vai maz āk etil ēnu, vai polibut-1- 
ēna mais ījums ar polietil ēnu un/vai polipropil ēnu, kas satur 
10 % no svara vai maz āk polietil ēnu un/vai 25 % no svara 
vai maz āk polipropil ēnu, vien ā no form ām, kas min ētas š īs 
noda ļas 6. piez īmes b) apakšpunkt ā Atbr īvots  0  
3902 90 90  – –  Cits  6,5  3  
3903  Stirola polim ēri pirmform ās 
– polistirols  
3903 11 00  – –  izplesties sp ējīgs 6,5  3  
3903 19 00  – –  Cits  6,5  0  
3903 20 00  –  stirola–akrilnitrila (SAN) kopolim ēri 6,5  3  
3903 30 00  –  akrilnitrila, butadi ēna un stirola (ABS) kopolim ēri 6,5  3  
3903 90  –  Cits  
3903 90 10  – –  kopolim ērs vien īgi no stirola ar alilspirtu ar acetilskaitli 
175 vai liel āku Atbr īvots  0  
3903 90 20  – –  brom ēts polistirols, kas satur 58 % vai vair āk, bet ne vair āk 
par 71 % bromu, k ādā no form ām, kas min ētas š īs noda ļas 
6. piez īmes b) apakšpunkt ā Atbr īvots  0  
3903 90 90  – –  Cits  6,5  3  
3904  Vinilhlor īda vai citu halogen ēto olef īnu polim ēri pirmform ās 
3904 10 00  –  ar cit ām viel ām nesajaukts poli(vinilhlor īds) 6,5  3  
– cit ādi poli(vinilhlor īdi) 
3904 21 00  – –  neplastific ēti 6,5  3  
3904 22 00  – –  plastific ēti 6,5  3  
3904 30 00  –  vinilhlor īda un vinilacet āta kopolim ēri 6,5  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1191
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3904 40 00  –  cit ādi vinilhlor īda kopolim ēri 6,5  3  
3904 50  –  vinilid ēnhlor īda polim ēri 
3904 50 10  – –  vinilid ēnhlor īda kopolim ērs ar akrilnitrilu izplesties sp ējīgu 
lod īšu form ā, ar diametru 4 mikrometri vai liel āku, bet ne 
liel āku par 20 mikrometriem  Atbr īvots  0  
3904 50 90  – –  Cits  6,5  3  
– fluorpolim ēri 
3904 61 00  – –  politetrafluoretil ēns 6,5  3  
3904 69  – –  Cits  
3904 69 10  – – –  poli(vinilfluor īds) k ādā no form ām, kas min ētas š īs 
noda ļas 6. piez īmes b) apakšpunkt ā Atbr īvots  0  
3904 69 90  – – –  Cits  6,5  3  
3904 90 00  –  Cits  6,5  3  
3905  Vinilacet āta vai citu vinilesteru polim ēri pirmform ās; cit ādi 
vinilpolim ēri pirmform ās 
– poli(vinilacet āts) 
3905 12 00  – –  disper ģēti ūden ī 6,5  0  
3905 19 00  – –  Cits  6,5  0  
– vinilacet āta kopolim ēri 
3905 21 00  – –  disper ģēti ūden ī 6,5  0  
3905 29 00  – –  Cits  6,5  0  
3905 30 00  –  poli(vinilspirts), kas satur vai nesatur nehidroliz ētas acet āt­
grupas  6,5 0  
– Cits  
3905 91 00  – –  kopolim ēri 6,5  0  
3905 99  – –  CitsLV L 161/1192 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3905 99 10  – – –  poli(vinilform āls), vien ā no form ām, kas min ētas š īs 
noda ļas 6. piez īmes b) apakšpunkt ā, ar molekulmasu 
10 000 vai liel āku, bet ne liel āku par 40 000, un kas 
satur: 9,5 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 13 % acetilgrupu, 
izteiktu k ā vinilacet āts un 5 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
6,5 % hidroksilgrupu, kas izteiktas k ā vinilspirts  Atbr īvots  0  
3905 99 90  – – –  Cits  6,5  0  
3906  Akrilpolim ēri pirmform ās 
3906 10 00  –  poli(metilmetakril āts) 6,5  3  
3906 90  –  Cits  
3906 90 10  – –  poli [N-(3-hidroksiimino-1,1-dimetilbutil) akrilam īds] Atbr īvots  0  
3906 90 20  – –  2-diizopropilaminoetilmetakril āta kopolim ērs ar decilme ­
takril ātu N,N- dimetilacetam īda š ķīduma form ā ar kopoli ­
m ēru saturu 55 % no kop ējās masas vai vair āk Atbr īvots  0  
3906 90 30  – –  akrilsk ābes kopolim ērs ar 2-etilheksilakril ātu, ar 2-etilhek ­
silakril āta saturu 10 % no kop ējās masas vai vair āk, bet ne 
vair āk par 11 %  Atbr īvots  0  
3906 90 40  – –  akrilnitrila kopolim ērs ar metilakril ātu, modific ēts ar poli ­
butadi ēna akrilnitrilu (NBR)  Atbr īvots  0  
3906 90 50  – –  akrilsk ābes, alkilmetakril āta un neliela citu monom ēru 
daudzuma polimeriz ācijas produkts, ko izmanto k ā tekstil ­
materi ālu apdruk āšanas pastu iebiezin ātāju Atbr īvots  0  
3906 90 60  – –  metilakril āta kopolim ērs ar etil ēnu un monom ēru, kur ā k ā 
aizvietot ājs ir nenoteikt ā karboksilgrupa un kas satur 50 % 
no kop ējās masas vai vair āk metilakril āta savienojum ā ar 
sil īciju vai bez t ā 5 0  
3906 90 90  – –  Cits  6,5  0  
3907  Poliacet āli, cit ādi poli ēteri un epoks īdsve ķi pirmform ās; poli ­
karbon āti, alk īdsve ķi, polialilesteri un cit ādi poliesteri pirmfor ­
m ās 
3907 10 00  –  poliacet āli 6,5  0  
3907 20  –  cit ādi poli ēteri  
– – poli ēteru spirtiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1193
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3907 20 11  – – –  polietil ēnglikoli  6,5  0  
– – –  Cits  
3907 20 21  – – – –  ar hidroksilskaitli l īdz 100  6,5  0  
3907 20 29  – – – –  Cits  6,5  0  
– – Cits  
3907 20 91  – – –  1-hlor-2,3-epoksiprop āna kopolim ērs ar etil ēna oks īdu Atbr īvots  0  
3907 20 99  – – –  Cits  6,5  0  
3907 30 00  –  epoks īdsve ķi 6,5  0  
3907 40 00  –  polikarbon āti 6,5  0  
3907 50 00  –  alk īdsve ķi 6,5  0  
3907 60  –  poli(etil ēntereftal āts) 
3907 60 20  – –  ar viskozit āti 78 ml/g vai liel āku 6,5  3  
3907 60 80  – –  Cits  6,5  3  
3907 70 00  –  Poli(laktitola sk ābe) 6,5  3  
– cit ādi poliesteri  
3907 91  – –  nepies ātin ātie 
3907 91 10  – – –  šķidri 6,5  0  
3907 91 90  – – –  Cits  6,5  0  
3907 99  – –  Cits  
– – –  ar hidroksilskaitli ne liel āku par 100  
3907 99 11  – – – –  poli(etil ēnnaftal īn-2,6-dikarboksil āts) Atbr īvots  0  
3907 99 19  – – – –  Cits  6,5  3  
– – –  Cits  
3907 99 91  – – – –  poli(etil ēnnaftal īn-2,6-dikarboksil āts) Atbr īvots  0  
3907 99 98  – – – –  Cits  6,5  3LV L 161/1194 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3908  Poliam īdi pirmform ās 
3908 10 00  –  poliam īds-6, -11, -12, -6,6, -6,9, -6,10 vai -6,12  6,5  0  
3908 90 00  –  Cits  6,5  0  
3909  Am īnsve ķi, fenolsve ķi un poliuret āni pirmform ās 
3909 10 00  –  karbam īdsve ķi; tiokarbam īdsve ķi 6,5  0  
3909 20 00  –  melam īnsve ķi 6,5  0  
3909 30 00  –  cit ādi am īnsve ķi 6,5  0  
3909 40 00  –  fenolsve ķi 6,5  0  
3909 50  –  poliuret āni 
3909 50 10  – –  2,2 ′-(terc-butilimino)dietanola un 4,4 ′-metil ēndicikloheksil ­
diizocian āta poliuret āns, izš ķīdin āts N,N-dimetilacetam īdā, 
ar polim ēru saturu 50 % no svara vai vair āk Atbr īvots  0  
3909 50 90  – –  Cits  6,5  0  
3910 00 00  Silikoni pirmform ās 6,5  0  
3911  Naftas sve ķi, kumarona–ind ēna sve ķi, politerp ēni, polisulf īdi, 
polisulfoni un cit ādi produkti pirmform ās, kas min ēti š īs 
noda ļas 3. piez īm ē un citur nav min ēti un iek ļauti 
3911 10 00  –  Naftas sve ķi, kumarona sve ķi, ind ēna sve ķi vai kumarona– 
ind ēna sve ķi un politerp ēni 6,5 0  
3911 90  –  Cits  
– – kondens ācijas produkti vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ē­ 
šanos produkti, ķīmiski modific ēti vai nemodific ēti 
3911 90 11  –  cit ādi – kondens ācijas produkti vai polimeriz ācijas ar p ārgru ­
pēšanos produkti, ķīmiski modific ēti vai nemodific ēti 3,5 0  
3911 90 13  – – –  poli(oksi-1,4-fenil ēnsulfonil-1,4-fenil ēnoksi-1,4-fenil ēnizo ­
propilid ēn-1,4-fenil ēns) vien ā no form ām, kas min ētas š īs 
noda ļas 6. piez īmes b) apakšpunkt ā — poli(tio-1,4-feni ­
lēns) Atbr īvots  0  
3911 90 19  – – –  Cits  6,5  0  
– – CitsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1195
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3911 90 91  – – –  p-krezola un divinilbenzola kopolim ērs, N,N-dimetilaceta ­
m īda š ķīduma form ā, ar polim ēra saturu 50 % vai vair āk Atbr īvots  0  
3911 90 93  – – –  viniltoluola un α metilstirola hidrogenetoie kopolim ēri Atbr īvots  0  
3911 90 99  – – –  Cits  6,5  0  
3912  Celuloze un t ās ķīmiskie atvasin ājumi pirmform ās, kas citur 
nav min ēti un iek ļauti  
– celulozes acet āti 
3912 11 00  – –  neplastific ēti 6,5  0  
3912 12 00  – –  plastific ēti 6,5  0  
3912 20  –  celulozes nitr āti (ieskaitot kolodijus)  
– – neplastific ēti 
3912 20 11  – – –  kolodiji un celoid īns 6,5  0  
3912 20 19  – – –  Cits  6  0  
3912 20 90  – –  plastific ēti 6,5  0  
– celulozes ēteri 
3912 31 00  – –  karboksimetilceluloze un t ās s āļi 6,5  0  
3912 39  – –  Cits  
3912 39 10  – – –  etilceluloze  6,5  0  
3912 39 20  – – –  hidroksipropilceluloze  Atbr īvots  0  
3912 39 80  – – –  Cits  6,5  0  
3912 90  –  Cits  
3912 90 10  – –  celulozes esteri  6,4  0  
3912 90 90  – –  Cits  6,5  0  
3913  Dabiskie polim ēri (piem ēram, alg īnsk ābe) un modific ētie 
dabiskie polim ēri (piem ēram, cietin ātie prote īni, dabisk ā 
kau čuka ķīmiskie atvasin ājumi) pirmform ās, kas citur nav 
min ēti un iek ļauti 
3913 10 00  –  alg īnsk ābe, t ās s āļi un esteri  5  0LV L 161/1196 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3913 90 00  –  Cits  6,5  0  
3914 00 00  Jonu apmai ņas sve ķi pirmform ās uz poz īcij ās 3901–3913 
min ēto polim ēru b āzes 6,5 0  
II. ATKRITUMI, ATGRIEZUMI UN ATL ŪZAS; PUSFABRI ­
KĀTI; IZSTR ĀDĀJUMI  
3915  Plastmasu atkritumi, atgriezumi un atl ūzas 
3915 10 00  –  no etil ēna polim ēriem  6,5  0  
3915 20 00  –  no stirola polim ēriem  6,5  0  
3915 30 00  –  no vinilhlor īda polim ēriem  6,5  0  
3915 90  –  no cit ām plastmas ām 
– – no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  
3915 90 11  – – –  no propil ēna polim ēriem  6,5  0  
3915 90 18  – – –  Cits  6,5  0  
3915 90 90  – –  Cits  6,5  0  
3916  Plastmasas monopavediens ar š ķērsgriezumu liel āku par 
1 mm, stie ņi, serde ņi un profili ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādāti 
3916 10 00  –  no etil ēna polim ēriem  6,5  0  
3916 20  –  no vinilhlor īda polim ēriem  
3916 20 10  – –  no poli(vinilhlor īda) 6,5  0  
3916 20 90  – –  Cits  6,5  0  
3916 90  –  no cit ām plastmas ām 
– – no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ācijas 
vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  
3916 90 11  – – –  no poliesteriem  6,5  0  
3916 90 13  – – –  no poliam īdiem  6,5  0  
3916 90 15  – – –  no epoks īdsve ķiem 6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1197
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3916 90 19  – – –  Cits  6,5  0  
– – no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  
3916 90 51  – – –  no propil ēna polim ēriem  6,5  0  
3916 90 59  – – –  Cits  6,5  0  
3916 90 90  – –  Cits  6,5  0  
3917  Plastmasas caurul ītes, caurules, š ļūtenes un to savienot ājele ­
menti (piem ēram, savienojumi, l īkumi, uzmavas)  
3917 10  –  m āksl īgās desu ādas no cietin ātiem prote īniem vai celulozes 
materi āliem  
3917 10 10  – –  no cietin ātiem prote īniem  5,3  0  
3917 10 90  – –  no celulozes materi āliem  6,5  0  
– ciet ās caurul ītes, caurules un š ļūtenes  
3917 21  – –  no etil ēna polim ēriem  
3917 21 10  – – –  bezšuves un grieztas gabalos, kuru garums ir liel āks par 
maksim ālo š ķērsgriezumu, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādātas 6,5 0  
3917 21 90  – – –  Cits  6,5  0  
3917 22  – –  no propil ēna polim ēriem  
3917 22 10  – – –  bezšuves un grieztas gabalos, kuru garums ir liel āks par 
maksim ālo š ķērsgriezumu, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādātas 6,5 0  
3917 22 90  – – –  Cits  6,5  0  
3917 23  – –  no vinilhlor īda polim ēriem  
3917 23 10  – – –  bezšuves un grieztas gabalos, kuru garums ir liel āks par 
maksim ālo š ķērsgriezumu, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādātas 6,5 0  
3917 23 90  – – –  Cits  6,5  0  
3917 29  – –  no cit ām plastmas ām 
– – –  bezšuves un grieztas gabalos, kuru garums ir liel āks par 
maksim ālo š ķērsgriezumu, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādātasLV L 161/1198 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3917 29 12  – – – –  no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  6,5 0  
3917 29 15  – – – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  6,5  0  
3917 29 19  – – – –  Cits  6,5  0  
3917 29 90  – – –  Cits  6,5  0  
– cit ādas caurul ītes, caurules un š ļūtenes  
3917 31 00  – –  elast īgas caurul ītes, caurules un š ļūtenes, kam p ārraušanas 
spiediens ir vismaz 27,6 MPa  6,5 0  
3917 32  – –  cit ādas, kas nav stiegrotas vai cit ādi savienotas ar citiem 
materi āliem, bez savienot ājelementiem  
– – –  bezšuves un grieztas gabalos, kuru garums ir liel āks par 
maksim ālo š ķērsgriezumu, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādātas 
3917 32 10  – – – –  no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  6,5 0  
– – – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  
3917 32 31  – – – – –  no etil ēna polim ēriem  6,5  0  
3917 32 35  – – – – –  no vinilhlor īda polim ēriem  6,5  0  
3917 32 39  – – – – –  Cits  6,5  0  
3917 32 51  – – – –  Cits  6,5  0  
– – –  Cits  
3917 32 91  – – – –  m āksl īgās desu ādas 6,5  0  
3917 32 99  – – – –  Cits  6,5  0  
3917 33 00  – –  cit ādas, kas nav stiegrotas vai cit ādi savienotas ar citiem 
materi āliem, ar savienot ājelementiem  6,5 0  
3917 39  – –  Cits  
– – –  bezšuves un grieztas gabalos, kuru garums ir liel āks par 
maksim ālo š ķērsgriezumu, ar apstr ādātu vai neapstr ādātu 
virsmu, bet cit ādi neapstr ādātas 
3917 39 12  – – – –  no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  6,5 0  
3917 39 15  – – – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1199
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3917 39 19  – – – –  Cits  6,5  0  
3917 39 90  – – –  Cits  6,5  0  
3917 40 00  –  cauru ļu savienot ājelementi  6,5  0  
3918  Plastmasas segumi gr īdai, ar ī pašl īm ējoši, ru ļļos vai pl āksn ēs; 
plastmasas sienu vai griestu segumi, kas min ēti š īs noda ļas 9. 
piez īm ē 
3918 10  –  no vinilhlor īda polim ēriem  
3918 10 10  – –  kuriem ir pamatne, kas pies ūcin āta vai p ārkl āta ar poli(vi ­
nilhlor īdu) 6,5 0  
3918 10 90  – –  Cits  6,5  0  
3918 90 00  –  no cit ām plastmas ām 6,5  0  
3919  Plastmasas pašl īm ējošas pl ātnes, loksnes, pl ēves, folijas, lentes, 
sloksnes un cit ādas plakan ās formas, ru ļļos vai cit ā veid ā 
3919 10  –  ru ļļos, kas nav plat āki par 20 cm  
– – sloksnes ar nevulkaniz ēta dabisk ā vai m āksl īgā kau čuka 
pārkl ājumu  
3919 10 11  – – –  no plastific ēta poli(vinilhlor īda) vai polietil ēna 6,3  0  
3919 10 13  – – –  no neplastific ēta poli(vinilhlor īda) 6,3  0  
3919 10 15  – – –  no polipropil ēna 6,3  0  
3919 10 19  – – –  Cits  6,3  0  
– – Cits  
– – –  no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  
3919 10 31  – – – –  no poliesteriem  6,5  0  
3919 10 38  – – – –  Cits  6,5  0  
– – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  
3919 10 61  – – – –  no plastific ēta poli(vinilhlor īda) vai polietil ēna 6,5  0  
3919 10 69  – – – –  Cits  6,5  0  
3919 10 90  – – –  Cits  6,5  0LV L 161/1200 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3919 90  –  Cits  
3919 90 10  – –  apstr ādāti vair āk par virsmas apstr ādi vai sagriezti form ās, 
kas nav taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātu) 6,5 0  
– – Cits  
– – –  no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  
3919 90 31  – – – –  no polikarbon ātiem, alk īdsve ķiem, polialilesteriem vai 
cit ādiem poliesteriem  6,5 0  
3919 90 38  – – – –  Cits  6,5  0  
– – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  
3919 90 61  – – – –  no plastific ēta poli(vinilhlor īda) vai polietil ēna 6,5  0  
3919 90 69  – – – –  Cits  6,5  0  
3919 90 90  – – –  Cits  6,5  0  
3920  Cit ādas plastmasas pl ātnes, loksnes, pl ēves, folijas un lentes, 
bez por ām, nestiegrotas, k ārtainas, uz pamatnes vai taml īdz īgi 
savienotas ar citiem materi āliem  
3920 10  –  no etil ēna polim ēriem  
– – ne vair āk k ā 0,125 mm  
– – –  no polietil ēna ar bl īvumu  
– – – –  līdz 0,94  
3920 10 23  – – – – –  polietil ēna pl ēve ar biezumu 20 mikrometri vai vair āk, 
bet ne biez āka par 40 mikrometriem, fotorezistentu 
filmu izgatavošanai, kuras lieto pusvad ītāju vai iespied ­
sh ēmu ražošan ā Atbr īvots  0  
– – – – –  Cits  
– – – – – –  neapdruk ātas 
3920 10 24  – – – – – – –  elast īgā pl ēve 6,5  0  
3920 10 26  – – – – – – –  Cits  6,5  0  
3920 10 27  – – – – – –  apdruk ātas 6,5  0  
3920 10 28  – – – –  0,94 vai vair āk 6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1201
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3920 10 40  – – –  Cits  6,5  0  
– – biez āki par 0,125 mm  
3920 10 81  – – –  sint ētiska pap īra masa, mitru lokš ņu veid ā, izgatavota no 
nesaist ītām, s īki sazarot ām polietil ēna š ķiedri ņām, 
jaukt ām vai nejaukt ām ar celulozes š ķiedr ām daudzum ā, 
kas nep ārsniedz 15 %, kura satur ūden ī izš ķīdin ātu 
poli(vinilspirtu) k ā mitrinošu rea ģentu  Atbr īvots  0  
3920 10 89  – – –  Cits  6,5  0  
3920 20  –  no propil ēna polim ēriem  
– – ne vair āk k ā 0,10 mm  
3920 20 21  – – –  biaksi āli orient ētas 6,5  3  
3920 20 29  – – –  Cits  6,5  3  
– – biez āki par 0,10 mm  
– – –  sloksnes, kuru platums p ārsniedz 5 mm, bet nep ārsniedz 
20 mm, izmantošanai iepakošan ā 
3920 20 71  – – – –  dekorat īvas sloksnes  6,5  3  
3920 20 79  – – – –  Cits  6,5  3  
3920 20 90  – – –  Cits  6,5  3  
3920 30 00  –  no stirola polim ēriem  6,5  3  
– no vinilhlor īda polim ēriem  
3920 43  – –  ar plastifikatoru saturu ne maz āk k ā 6 % no svara  
3920 43 10  – – –  ne biez ākas par 1 mm  6,5  3  
3920 43 90  – – –  biez ākas par 1 mm  6,5  3  
3920 49  – –  Cits  
3920 49 10  – – –  ne biez ākas par 1 mm  6,5  3  
3920 49 90  – – –  biez ākas par 1 mm  6,5  3  
– no akrila polim ēriem  
3920 51 00  – –  no poli(metilmetakril āta) 6,5  3LV L 161/1202 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3920 59  – –  Cits  
3920 59 10  – – –  akrilesteru un metakrilesteru kopolim ēra pl ēve, kuras 
biezums nep ārsniedz 150 mikrometrus  Atbr īvots  0  
3920 59 90  – – –  Cits  6,5  3  
– no polikarbon ātiem, alk īdsve ķiem, polialilesteriem un citiem 
poliesteriem  
3920 61 00  – –  no polikarbon ātiem  6,5  3  
3920 62  – –  no poli(etil ēntereftal āta) 
– – –  ne biez ākas par 0,35 mm  
3920 62 11  – – – –  poli(etil ēntereftal āta) pl ēve ar biezumu 72 mikrometri 
vai vair āk, bet ne biez āka par 79 mikrometriem, lokanu 
magn ētisko disku izgatavošanai  Atbr īvots  0  
3920 62 13  – – – –  poli(etil ēntereftal āta) pl ēve ar biezumu 100 mikrometri 
vai vair āk, bet ne biez āka par 150 mikrometriem, foto ­
polim ēru iespiedplašu izgatavošanai  Atbr īvots  0  
3920 62 19  – – – –  Cits  6,5  3  
3920 62 90  – – –  biez ākas par 0,35 mm  6,5  3  
3920 63 00  – –  no nepies ātin ātiem poliesteriem  6,5  3  
3920 69 00  – –  no citiem poliesteriem  6,5  3  
– no celulozes vai t ās ķīmiskajiem atvasin ājumiem  
3920 71  – –  no re ģener ētas celulozes  
3920 71 10  – – –  sat ītas vai nesat ītas loksnes, pl ēves un lentes, ne biez ākas 
par 0,75 mm  6,5 3  
3920 71 90  – – –  Cits  6,5  3  
3920 73  – –  no acetilcelulozes  
3920 73 10  – – –  filmas ru ļļos vai lent ēs kinematogr āfijai vai fotogr āfijai 6,3  3  
3920 73 50  – – –  sat ītas vai nesat ītas loksnes, pl ēves un lentes, ne biez ākas 
par 0,75 mm  6,5 3  
3920 73 90  – – –  Cits  6,5  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1203
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3920 79  – –  no cit ādiem celulozes atvasin ājumiem  
3920 79 10  – – –  no vulkaniz ētas š ķiedras  5,7  0  
3920 79 90  – – –  Cits  6,5  3  
– no cit ām plastmas ām 
3920 91 00  – –  no poli(vinilbutir āla) 6,1  3  
3920 92 00  – –  no poliam īdiem  6,5  3  
3920 93 00  – –  no am īnsve ķiem 6,5  3  
3920 94 00  – –  no fenolsve ķiem 6,5  3  
3920 99  – –  no cit ām plastmas ām 
– – –  no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  
3920 99 21  – – – –  poliim īda loksnes un lentes, nep ārkl ātas vai p ārkl ātas 
vien īgi ar plastmasu  Atbr īvots  0  
3920 99 28  – – – –  Cits  6,5  3  
– – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  
3920 99 51  – – – –  poli(vinilfluor īda) loksnes  Atbr īvots  0  
3920 99 53  – – – –  jonu apmai ņas membr ānas no fluor ētiem plastmasas 
materi āliem izmantošanai s ārmu met ālu hlor īdu galva ­
niskajos elementos  Atbr īvots  0  
3920 99 55  – – – –  biaksi āli orient ēta poli(vinilspirta) pl ēve, ar polivinilspirta 
saturu 97 % no svara vai vair āk, nep ārkl āta, ne biez āka 
par 1 mm  Atbr īvots  0  
3920 99 59  – – – –  Cits  6,5  3  
3920 99 90  – – –  Cits  6,5  3  
3921  Cit ādas plastmasas pl ātnes, loksnes, pl ēves, folijas un lentes  
– porain ās 
3921 11 00  – –  no stirola polim ēriem  6,5  0  
3921 12 00  – –  no vinilhlor īda polim ēriem  6,5  0LV L 161/1204 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3921 13  – –  no poliuret āniem  
3921 13 10  – – –  elast īgas 6,5  0  
3921 13 90  – – –  Cits  6,5  0  
3921 14 00  – –  no re ģener ētas celulozes  6,5  0  
3921 19 00  – –  no cit ām plastmas ām 6,5  0  
3921 90  –  Cits  
– – no ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ācijas 
vai polimeriz ācijas ar p ārgrup ēšanos produktiem  
– – –  no poliesteriem  
3921 90 11  – – – –  gofr ētas loksnes un pl ātnes  6,5  0  
3921 90 19  – – – –  Cits  6,5  3  
3921 90 30  – – –  no fenolsve ķiem 6,5  0  
– – –  no am īnsve ķiem  
– – – –  kārtainas (lamin ētas) 
3921 90 41  – – – – –  augstspiedien ā lamin ētas, ar dekorat īvu virsmu vien ā 
vai ab ās pus ēs 6,5 0  
3921 90 43  – – – – –  Cits  6,5  0  
3921 90 49  – – – –  Cits  6,5  0  
3921 90 55  – – –  Cits  6,5  0  
3921 90 60  – –  no adit īvās polimeriz ācijas produktiem  6,5  0  
3921 90 90  – –  Cits  6,5  0  
3922  Plastmasas vannas, dušas, izlietnes, bid ē, klozeta podi, ri ņķi un 
vāki, skalojam ās kastes un taml īdz īgi sanit ārtehnikas izstr ādā­
jumi  
3922 10 00  –  vannas, dušas un izlietnes  6,5  0  
3922 20 00  –  klozeta ri ņķi un v āki 6,5  0  
3922 90 00  –  Cits  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1205
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3923  Plastmasas izstr ādājumi pre ču p ārvad āšanai un iepakošanai; 
plastmasas aizb āžņi, v āki, v āciņi un cit ādi izstr ādājumi aizv ā­
košanai  
3923 10 00  –  kārbas, kastes, rede ļu kastes un taml īdz īgi izstr ādājumi  6,5  0  
– maisi ņi un kul ītes (ieskaitot t ūtas) 
3923 21 00  – –  no etil ēna polim ēriem  6,5  3  
3923 29  – –  no cit ām plastmas ām 
3923 29 10  – – –  no poli(vinilhlor īda) 6,5  0  
3923 29 90  – – –  Cits  6,5  0  
3923 30  –  baloni, pudeles, flakoni un taml īdz īgi izstr ādājumi  
3923 30 10  – –  ar ietilp ību l īdz 2 l  6,5  0  
3923 30 90  – –  ar vair āk nek ā 2 l ietilp ību 6,5  0  
3923 40  –  spoles, saivas, rull īši un taml īdz īgi tur ētāji 
3923 40 10  – –  spoles, ru ļļi un taml īdz īgi tur ētāji fotofilm ām un kino ­
film ām vai lent ēm, pl ēvēm un taml īdz īgiem izstr ādāju­
miem, kas min ēti poz īcij ās 8523  5,3 0  
3923 40 90  – –  Cits  6,5  0  
3923 50  –  aizb āžņi, v āki, v āciņi un citi aizv ākošanas izstr ādājumi  
3923 50 10  – –  vāciņi un kapsulas pudel ēm 6,5  0  
3923 50 90  – –  Cits  6,5  0  
3923 90  –  Cits  
3923 90 10  – –  cauru ļveida form ā pres ēti t īkli 6,5  0  
3923 90 90  – –  Cits  6,5  0  
3924  Plastmasas galda un virtuves piederumi, cit ādi sadz īves priekš ­
meti un higi ēnas vai tualetes piederumi  
3924 10 00  –  galda un virtuves piederumi  6,5  0  
3924 90  –  Cits  
– – no re ģener ētas celulozes  
3924 90 11  – – –  sūkļi 6,5  0LV L 161/1206 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
3924 90 19  – – –  Cits  6,5  0  
3924 90 90  – –  Cits  6,5  0  
3925  Plastmasas b ūvizstr ādājumi, kas citur nav min ēti un iek ļauti 
3925 10 00  –  rezervu āri, cisternas, tvertnes un taml īdz īgas tilpnes ar vair āk 
nek ā 300 l ietilp ību 6,5 0  
3925 20 00  –  durvis, logi un to aplodas, durvju sliekš ņi 6,5  0  
3925 30 00  –  sl ēģi, necaurredzami aizkari (ieskaitot žal ūzijas), taml īdz īgi 
izstr ādājumi un to da ļas 6,5 0  
3925 90  –  Cits  
3925 90 10  – –  piederumi un stiprin ājumi stacion ārai ier īkošanai durv īs, 
logos, k āpn ēs, sien ās vai cit ās ēkas da ļās 6,5 0  
3925 90 20  – –  elektroinstal āciju palikt ņi, k ārbas un kabe ļu renes  6,5  0  
3925 90 80  – –  Cits  6,5  0  
3926  Cit ādi plastmasas izstr ādājumi un izstr ādājumi no citiem 
materi āliem, kas min ēti poz īcij ās 3901–3914  
3926 10 00  –  kancelejas vai skolas piederumi  6,5  0  
3926 20 00  –  ap ģērba gabali un ap ģērba piederumi (ieskaitot cimdus – 
pirkstai ņus un d ūrai ņus) 6,5 0  
3926 30 00  –  m ēbe ļu un transportl īdzek ļu piederumi un taml īdz īgi izstr ā­
dājumi  6,5 0  
3926 40 00  –  statuetes un cit ādi dekorat īvie izstr ādājumi  6,5  0  
3926 90  –  Cits  
3926 90 50  – –  perfor ēti aizvari un taml īdz īgi izstr ādājumi ūdens filtr ēša ­
nai, tam iepl ūstot dren āžas sist ēm ā 6,5 0  
– – Cits  
3926 90 92  – – –  izgatavoti no lokš ņu materi āla 6,5  0  
3926 90 97  – – –  Cits  6,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1207
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
40 NODA ĻA 40 - KAU ČUKS UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
4001  Dabiskais kau čuks, balata, gutaper ča, gvajule, čikle un taml ī­
dz īgi dabiskie sve ķi pirmform ā vai pl ātn ēs, loksn ēs vai lent ēs 
4001 10 00  –  dabisk ā kau čuka vulkaniz ētais vai nevulkaniz ētais latekss  Atbr īvots  0  
– dabiskais kau čuks cit ās form ās 
4001 21 00  – –  dūmot ās loksnes  Atbr īvots  0  
4001 22 00  – –  tehniski specializ ētais dabiskais kau čuks (TSNR)  Atbr īvots  0  
4001 29 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4001 30 00  –  balata, gutaper ča, gvajule, čikle un taml īdz īgi dabiskie sve ķi Atbr īvots  0  
4002  No e ļļām ieg ūtais sint ētiskais kau čuks un faktiss pirmform ās 
vai pl ātn ēs, loksn ēs vai sloksn ēs; jebkuru poz īcij ā 4001 
min ēto produktu mais ījumi ar jebkuru š īs poz īcijas produktu 
pirmform ās vai pl ātn ēs, loksn ēs vai sloksn ēs 
– butadi ēnstirolkau čuks (SBR); karboksil ēts butadi ēnstirolkau ­ 
čuks (XSBR)  
4002 11 00  – –  latekss  Atbr īvots  0  
4002 19  – –  Cits  
4002 19 10  – – –  emulsijas polimeriz ācij ā (E-SBR) ieg ūts butadi ēnstirolkau ­ 
čuks, ķīpās Atbr īvots  0  
4002 19 20  – – –  stirola-butadi ēna-stirola blokkopolim ērs, kas ieg ūts 
šķīduma polimeriz ācij ā (SBS, termoplastiski elastom ēri), 
granul ās, drupat ās vai pulverveid ā Atbr īvots  0  
4002 19 30  – – –  šķīduma polimeriz ācij ā (S-SBR) ieg ūts butadi ēnstirolkau ­ 
čuks, ķīpās Atbr īvots  0  
4002 19 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4002 20 00  –  butadi ēnkau čuks (BR)  Atbr īvots  0  
– izobutil ēnizopr ēnkau čuks (butilkau čuks) (HR); haloizobutil ē­
nizopr ēnkau čuks (CIIR vai BUR)  
4002 31 00  – –  izobutil ēnizopr ēnkau čuks (butilkau čuks) (HR)  Atbr īvots  0  
4002 39 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– hloropr ēnkau čuks (hlorbutadi ēnkau čuks) (CR)LV L 161/1208 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4002 41 00  – –  latekss  Atbr īvots  0  
4002 49 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– akrilnitrilbutadi ēnkau čuks (NBR)  
4002 51 00  – –  latekss  Atbr īvots  0  
4002 59 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4002 60 00  –  izopr ēnkau čuks (IR)  Atbr īvots  0  
4002 70 00  –  nekonjug ēts etil ēnpropil ēndi ēnkau čuks (EPDM)  Atbr īvots  0  
4002 80 00  –  jebkuru poz īcij ā 4001 min ēto produktu mais ījumi ar 
jebkuru š īs poz īcijas produktu  Atbr īvots  0  
– Cits  
4002 91 00  – –  latekss  Atbr īvots  0  
4002 99  – –  Cits  
4002 99 10  – – –  ar plastmasu pievienošanu modific ētie produkti  2,9  0  
4002 99 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4003 00 00  Re ģener ētais kau čuks pirmform ās vai pl ātn ēs, loksn ēs vai slok ­
sn ēs Atbr īvots  0  
4004 00 00  Kau čuka (iz ņemot cieto kau čuku) atkritumi, atgriezumi un 
atl ūzas un no tiem ieg ūtie pulveri un granulas  Atbr īvots  0  
4005  Kombin ētais nevulkaniz ētais kau čuks pirmform ās vai pl ātn ēs, 
loksn ēs vai sloksn ēs 
4005 10 00  –  kombin ēts ar sodr ējiem vai ar sil īciju Atbr īvots  0  
4005 20 00  –  šķīdumi; dispersijas, iz ņemot apakšpoz īcij ā 4005 10 min ētās Atbr īvots  0  
– Cits  
4005 91 00  – –  pl ātnes, loksnes un sloksnes  Atbr īvots  0  
4005 99 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4006  Cit ādas formas (piem ēram, stie ņi, caurules un fasonprofili) un 
izstr ādājumi (piem ēram, diski un gredzeni) no nevulkaniz ēta 
kau čuka 
4006 10 00  –  sagataves gumijas riepu atjaunošanai  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1209
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4006 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
4007 00 00  Vulkaniz ēta kau čuka pavedieni un kordi  3  0  
4008  Pl ātnes, loksnes, sloksnes, stie ņi un fasonprofili no vulkaniz ēta 
kau čuka, iz ņemot cieto kau čuku  
– no porain ās gumijas  
4008 11 00  – –  pl ātnes, loksnes un sloksnes  3  0  
4008 19 00  – –  Cits  2,9  0  
– no bezporu kau čuka 
4008 21  – –  pl ātnes, loksnes un sloksnes  
4008 21 10  – – –  gr īdas segumi un p ārkl āji 3  0  
4008 21 90  – – –  Cits  3  0  
4008 29 00  – –  Cits  2,9  0  
4009  Caurules, caurul ītes un š ļūtenes no vulkaniz ēta kau čuka, 
izņemot cieto kau čuku, ar savienot ājelementiem vai bez 
tiem (piem ēram, salaidumiem, l īkumiem, uzmav ām) 
– nestiegrotas un ar citiem materi āliem cit ādi nekombin ētas 
4009 11 00  – –  bez savienot ājelementiem  3  0  
4009 12 00  – –  ar savienot ājelementiem  3  0  
– stiegrotas vai cit ādā veid ā tikai ar met āliem kombin ētas 
4009 21 00  – –  bez savienot ājelementiem  3  0  
4009 22 00  – –  ar savienot ājelementiem  3  0  
– stiegrotas vai cit ādā veid ā tikai ar tekstilmateri āliem kombi ­
nētas 
4009 31 00  – –  bez savienot ājelementiem  3  0  
4009 32 00  – –  ar savienot ājelementiem  3  0  
– stiegrotas vai cit ādi kombin ētas ar citiem materi āliem  
4009 41 00  – –  bez savienot ājelementiem  3  0  
4009 42 00  – –  ar savienot ājelementiem  3  0LV L 161/1210 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4010  Transportieru lentes un dzensiksnas vai transmisijas siksnas 
vai dzensiksnas no vulkaniz ēta kau čuka  
– transportieru lentes vai dzensiksnas  
4010 11 00  – –  stiegrotas tikai ar met ālu 6,5  0  
4010 12 00  – –  stiegrotas tikai ar tekstilmateri āliem  6,5  0  
4010 19 00  – –  Cits  6,5  0  
– transmisijas siksnas vai dzensiksnas  
4010 31 00  – –  bezgalu transmisijas siksnas ar trapecveida š ķērsgriezumu 
(ķīļsiksnas), ar V veida rievojumu, kuru apk ārtm ērs 
pārsniedz 60 cm, bet nep ārsniedz 180 cm  6,5 0  
4010 32 00  – –  bezgalu transmisijas siksnas ar trapecveida š ķērsgriezumu 
(ķīļsiksnas), kur ām nav V veida rievojuma un kuru apk ār­
tm ērs p ārsniedz 60 cm, bet nep ārsniedz 180 cm  6,5 0  
4010 33 00  – –  bezgalu transmisijas siksnas ar trapecveida š ķērsgriezumu 
(ķīļsiksnas), ar V veida rievojumu, kuru apk ārtm ērs 
pārsniedz 180 cm, bet nep ārsniedz 240 cm  6,5 0  
4010 34 00  – –  bezgalu transmisijas siksnas ar trapecveida š ķērsgriezumu 
(ķīļsiksnas), kur ām nav V veida rievojuma un kuru apk ār­
tm ērs p ārsniedz 180 cm, bet nep ārsniedz 240 cm  6,5 0  
4010 35 00  – –  bezgalu sinhron ās siksnas, kuru apk ārtm ērs p ārsniedz 
60 cm, bet nep ārsniedz 150 cm  6,5 0  
4010 36 00  – –  bezgalu sinhron ās siksnas, kuru apk ārtm ērs p ārsniedz 
150 cm, bet nep ārsniedz 198 cm  6,5 0  
4010 39 00  – –  Cits  6,5  0  
4011  Jaunas gumijas pneimatisk ās riepas  
4011 10 00  –  vieglajiem automobi ļiem (ieskaitot kravas pasažieru autofur ­
gonus un sac īkšu automobi ļus) 4,5 0  
4011 20  –  autobusiem vai kravas automobi ļiem 
4011 20 10  – –  kuru slodzes indekss nep ārsniedz 121  4,5  0  
4011 20 90  – –  kuru slodzes indekss p ārsniedz 121  4,5  0  
4011 30 00  –  izmantojamas avi ācij ā 4,5  0  
4011 40  –  motocikliem  
4011 40 20  – –  ar loka diametru l īdz 33 cm  4,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1211
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4011 40 80  – –  Cits  4,5  0  
4011 50 00  –  velosip ēdiem  4  0  
– cit ādas, ar protektora skuji ņas z īm ējumu vai taml īdz īgām 
protektorriev ām 
4011 61 00  – –  lauksaimniec ības un mežsaimniec ības transportl īdzek ļiem 
un maš īnām 4 0  
4011 62 00  – –  b ūvdarbos un r ūpniec ībā izmantojamiem transportl īdzek ­ 
ļiem un maš īnām, ar loka izm ēru l īdz 61 cm  4 0  
4011 63 00  – –  b ūvdarbos un r ūpniec ībā izmantojamiem transportl īdzek ­ 
ļiem un maš īnām, ar loka izm ēru vair āk nek ā 61 cm  4 0  
4011 69 00  – –  Cits  4  0  
– Cits  
4011 92 00  – –  lauksaimniec ības un mežsaimniec ības transportl īdzek ļiem 
un maš īnām 4 0  
4011 93 00  – –  b ūvdarbos un r ūpniec ībā izmantojamiem transportl īdzek ­ 
ļiem un maš īnām, ar loka izm ēru l īdz 61 cm  4 0  
4011 94 00  – –  b ūvdarbos un r ūpniec ībā izmantojamiem transportl īdzek ­ 
ļiem un maš īnām, ar loka izm ēru vair āk nek ā 61 cm  4 0  
4011 99 00  – –  Cits  4  0  
4012  Atjaunotas vai lietotas gumijas pneimatisk ās riepas; gumijas 
ciet ās vai pild ītās riepas, protektori un loka lentes  
– atjaunotas riepas  
4012 11 00  – –  vieglajiem automobi ļiem (ieskaitot kravas pasažieru auto ­
furgonus un sac īkšu automobi ļus) 4,5 0  
4012 12 00  – –  autobusiem vai kravas automobi ļiem 4,5  0  
4012 13 00  – –  izmantojamas avi ācij ā 4,5  0  
4012 19 00  – –  Cits  4,5  0  
4012 20 00  –  lietotas pneimatisk ās riepas  4,5  0  
4012 90  –  Cits  
4012 90 20  – –  ciet ās vai pild ītās riepas  2,5  0LV L 161/1212 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4012 90 30  – –  protektori  2,5  0  
4012 90 90  – –  loka lentes  4  0  
4013  Gumijas kameras  
4013 10  –  vieglajiem automobi ļiem (ieskaitot autofurgonus un sac īkšu 
automobi ļus), autobusiem vai kravas furgoniem  
4013 10 10  – –  vieglajiem automobi ļiem (ieskaitot autofurgonus un sac īkšu 
automobi ļus) 4 0  
4013 10 90  – –  autobusiem vai kravas furgoniem  4  0  
4013 20 00  –  velosip ēdiem  4  0  
4013 90 00  –  Cits  4  0  
4014  Higi ēniskie vai farmaceitiskie izstr ādājumi (ieskaitot knup īšus) 
no vulkaniz ēta kau čuka, iz ņemot cieto kau čuku, ar ī ar piede ­
rumiem no ciet ā kau čuka 
4014 10 00  –  prezervat īvi Atbr īvots  0  
4014 90  –  Cits  
4014 90 10  – –  knup īši, pupi ņi un taml īdz īgi izstr ādājumi z īdai ņiem Atbr īvots  0  
4014 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4015  Ap ģērba gabali un ap ģērba piederumi (ieskaitot cimdus – pirk ­
stai ņus un d ūrai ņus) no vulkaniz ēta kau čuka, iz ņemot ciet ā 
kau čuka izstr ādājumus, daž ādām vajadz ībām 
– cimdi (pirkstai ņi un d ūrai ņi) 
4015 11 00  – –  ķirur ģiskie  2  0  
4015 19  – –  Cits  
4015 19 10  – – –  saimniec ības cimdi  2,7  0  
4015 19 90  – – –  Cits  2,7  0  
4015 90 00  –  Cits  5  0  
4016  Cit ādi vulkaniz ēta kau čuka izstr ādājumi, iz ņemot ciet ā 
kau čuka izstr ādājumus  
4016 10 00  –  no porain ās gumijas  3,5  0  
– CitsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1213
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4016 91 00  – –  gr īdsegas un p ārkl āji 2,5  0  
4016 92 00  – –  dz ēšamgumijas  2,5  0  
4016 93 00  – –  starplikas, papl ākš ņi un cit ādi bl īvējumi  2,5  0  
4016 94 00  – –  laivu vai pietauvošan ās amortizatori, ar ī piep ūšamie  2,5  0  
4016 95 00  – –  cit ādi piep ūšamie izstr ādājumi  2,5  0  
4016 99  – –  Cits  
4016 99 20  – – –  izplešan ās čaulas  2,5  0  
– – –  Cits  
– – – –  meh āniskajiem transportl īdzek ļiem, kas min ēti poz īcij ās 
8701–8705  
4016 99 52  – – – – –  deta ļas, kur ās gumija savienota ar met ālu 2,5  0  
4016 99 58  – – – – –  Cits  2,5  0  
– – – –  Cits  
4016 99 91  – – – – –  deta ļas, kur ās gumija savienota ar met ālu 2,5  0  
4016 99 99  – – – – –  Cits  2,5  0  
4017 00  Jebkura veida cietais kau čuks (piem ēram, ebon īts), ar ī atkri ­
tumi un atl ūzas; ciet ā kau čuka izstr ādājumi  
4017 00 10  –  jebkura veida cietais kau čuks (piem ēram, ebon īts), ar ī atkri ­
tumi un atl ūzas Atbr īvots  0  
4017 00 90  –  ciet ā kau čuka izstr ādājumi  Atbr īvots  0  
VIII VIII SADA ĻA - J ĒLĀDAS, ĀDA, KAŽOK ĀDAS UN TO 
IZSTR ĀDĀJUMI; ZIRGLIETAS UN IEJ ŪGS; CE ĻOJUMA 
PIEDERUMI, SOMAS UN TAML ĪDZ ĪGAS PRECES; IZSTR Ā­
DĀJUMI NO DZ ĪVNIEKU ZARN ĀM (IZ ŅEMOT Z ĪDV ĒRP ĒJA 
PAVEDIENU)  
41 NODA ĻA 41 - J ĒLĀDAS (IZ ŅEMOT KAŽOK ĀDAS) UN ĀDA 
4101  Liellopu vai zirgu j ēlādas (svaigas vai s ālītas, kalt ētas, s ārmotas, 
pi ķelētas vai cit ādi konserv ētas, bet ne miec ētas, pergament ētas 
vai t ālāk apstr ādātas), atmatotas vai neatmatotas un š ķeltas vai 
neš ķeltasLV L 161/1214 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4101 20  –  veselas ādas, kuru svars katrai vienk ārši kalt ētai ādai nep ār­
sniedz 8 kg, sausi s ālītai – 10 kg un svaigai, slapji s ālītai vai 
cit ādi konserv ētai ādai – 16 kg  
4101 20 10  – –  svaigas  Atbr īvots  0  
4101 20 30  – –  slapji s ālītas Atbr īvots  0  
4101 20 50  – –  kalt ētas vai sausi s ālītas Atbr īvots  0  
4101 20 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4101 50  –  veselas ādas, kuru svars p ārsniedz 16 kg  
4101 50 10  – –  svaigas  Atbr īvots  0  
4101 50 30  – –  slapji s ālītas Atbr īvots  0  
4101 50 50  – –  kalt ētas vai sausi s ālītas Atbr īvots  0  
4101 50 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4101 90 00  –  cit ādas, ieskaitot mugurda ļas un v ēderus  Atbr īvots  0  
4102  Aitu vai j ēru j ēlādas (svaigas vai s ālītas, kalt ētas, s ārmotas, 
pi ķelētas vai cit ādi konserv ētas, bet ne miec ētas, pergament ētas 
vai t ālāk apstr ādātas), ar vilnu vai bez t ās, š ķeltas vai neš ķeltas, 
kuras neizsl ēdz š īs noda ļas 1. piez īmes c) apakšpunkts  
4102 10  –  ar vilnu  
4102 10 10  – –  jēru ādas Atbr īvots  0  
4102 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– bez apmatojuma  
4102 21 00  – –  pi ķelētas Atbr īvots  0  
4102 29 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4103  Cit ādas j ēlādas (svaigas vai s ālītas, kalt ētas, s ārmotas, pi ķelētas 
vai cit ādi konserv ētas, bet ne miec ētas, pergament ētas vai t ālāk 
apstr ādātas), ar apmatojumu vai bez t ā, š ķeltas vai neš ķeltas, 
kuras neizsl ēdz š īs noda ļas 1. piez īmes b) vai c) apakšpunkts  
4103 20 00  –  rāpu ļāda Atbr īvots  0  
4103 30 00  –  cūkāda Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1215
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4103 90  –  Cits  
4103 90 10  – –  kazu vai kazl ēnu ādas Atbr īvots  0  
4103 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4104  Miec ētas vai miec ētas un ž āvētas liellopu un zirgu ādas bez 
apmatojuma, š ķeltas vai neš ķeltas, bet t ālāk neapstr ādātas 
– mitr ā veid ā (ar ī mitri hroma pusfabrik āti) 
4104 11  – –  ar visu apmatojumu; š ķelt ņi bez apmatojuma  
4104 11 10  – – –  veselas liellopu (ieskaitot bife ļu) ādas, kuru vienas vien ības 
virsma nep ārsniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
– – – –  liellopu (ieskaitot bife ļus) 
4104 11 51  – – – – –  veselas ādas, kuru vienas vien ības virsma p ārsniedz 28 
kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) Atbr īvots  0  
4104 11 59  – – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4104 11 90  – – – –  Cits  5,5  0  
4104 19  – –  Cits  
4104 19 10  – – –  veselas liellopu (ieskaitot bife ļu) ādas, kuru vienas vien ības 
virsma nep ārsniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
– – – –  liellopu (ieskaitot bife ļus) 
4104 19 51  – – – – –  veselas ādas, kuru vienas vien ības virsma p ārsniedz 28 
kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) Atbr īvots  0  
4104 19 59  – – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4104 19 90  – – – –  Cits  5,5  5  
– kalt ētā veid ā (miec ētas un ž āvētas) 
4104 41  – –  ar visu apmatojumu; š ķelt ņi bez apmatojuma  
– – –  veselas liellopu (ieskaitot bife ļu) ādas, kuru vienas vien ības 
virsma nep ārsniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 )LV L 161/1216 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4104 41 11  – – – –  veselas Austrumindijas te ļādas, ar ī ar galvu un k ājām, 
kur ām katras ādas t īrais svars nep ārsniedz 4,5 kg, tikai 
ve ģetat īvi miec ētas, ar ī īpaši apstr ādātas, bet ac īm 
redzami neder īgas t ūlītējai ādas izstr ādājumu ražošanai  Atbr īvots  0  
4104 41 19  – – – –  Cits  6,5  0  
– – –  Cits  
– – – –  liellopu (ieskaitot bife ļus) 
4104 41 51  – – – – –  veselas ādas, kuru vienas vien ības virsma p ārsniedz 28 
kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 6,5 3  
4104 41 59  – – – – –  Cits  6,5  3  
4104 41 90  – – – –  Cits  5,5  0  
4104 49  – –  Cits  
– – –  veselas liellopu (ieskaitot bife ļu) ādas, kuru vienas vien ības 
virsma nep ārsniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 
4104 49 11  – – – –  veselas Austrumindijas te ļādas, ar ī ar galvu un k ājām, 
kur ām katras ādas t īrais svars nep ārsniedz 4,5 kg, tikai 
ve ģetat īvi miec ētas, ar ī īpaši apstr ādātas, bet ac īm 
redzami neder īgas t ūlītējai ādas izstr ādājumu ražošanai  Atbr īvots  0  
4104 49 19  – – – –  Cits  6,5  0  
– – –  Cits  
– – – –  liellopu (ieskaitot bife ļus) 
4104 49 51  – – – – –  veselas ādas, kuru vienas vien ības virsma p ārsniedz 28 
kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 6,5 3  
4104 49 59  – – – – –  Cits  6,5  3  
4104 49 90  – – – –  Cits  5,5  0  
4105  Miec ētas vai miec ētas un ž āvētas aitu un j ēru ādas bez vilnas, 
šķeltas vai neš ķeltas, bet t ālāk neapstr ādātas 
4105 10  –  mitr ā veid ā (ar ī mitri hroma pusfabrik āti) 
4105 10 10  – –  neš ķeltas  2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1217
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4105 10 90  – –  šķeltas  2  0  
4105 30  –  kalt ētā veid ā (miec ētas un ž āvētas) 
4105 30 10  – –  Indijas vilnas aitu ādas p ēc ve ģetat īvas pirmmiec ēšanas, ar ī 
īpaši apstr ādātas, bet ac īm redzami neder īgas t ūlītējai ādas 
izstr ādājumu ražošanai  Atbr īvots  0  
– – Cits  
4105 30 91  – – –  neš ķeltas  2  0  
4105 30 99  – – –  šķeltas  2  0  
4106  Miec ētas vai miec ētas un ž āvētas citu dz īvnieku ādas bez 
apmatojuma, š ķeltas vai neš ķeltas, bet t ālāk neapstr ādātas 
– kazu vai kazl ēnu āda 
4106 21  – –  mitr ā veid ā (ar ī mitri hroma pusfabrik āti) 
4106 21 10  – – –  neš ķeltas  2  0  
4106 21 90  – – –  šķeltas  2  0  
4106 22  – –  kalt ētā veid ā (miec ētas un ž āvētas) 
4106 22 10  – – –  Indijas kazu vai kazl ēnu ādas p ēc ve ģetat īvas pirmmiec ē­ 
šanas, ar ī īpaši apstr ādātas, bet ac īm redzami neder īgas 
tūlītējai ādas izstr ādājumu ražošanai  Atbr īvots  0  
4106 22 90  – – –  Cits  2  0  
– cūkāda 
4106 31  – –  mitr ā veid ā (ar ī mitri hroma pusfabrik āti) 
4106 31 10  – – –  neš ķeltas  2  0  
4106 31 90  – – –  šķeltas  2  0  
4106 32  – –  kalt ētā veid ā (miec ētas un ž āvētas) 
4106 32 10  – – –  neš ķeltas  2  0  
4106 32 90  – – –  šķeltas  2  0  
4106 40  –  rāpu ļāda 
4106 40 10  – –  p ēc pirmapstr ādes ar augu valsts miecviel ām Atbr īvots  0LV L 161/1218 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4106 40 90  – –  Cits  2  0  
– Cits  
4106 91 00  – –  mitr ā veid ā (ar ī mitri hroma pusfabrik āti) 2  0  
4106 92 00  – –  kalt ētā veid ā (miec ētas un ž āvētas) 2  0  
4107  P ēc miec ēšanas vai miec ēšanas un izž āvēšanas t ālāk apstr ādāta 
vēršāda un zirg āda, ieskaitot pergament ētu ādu bez apmato ­
juma, š ķelta vai neš ķelta, iz ņemot ādu, kas iek ļauta poz īcij ā 
4114  
– veselas ādas 
4107 11  – –  ar visu apmatojumu, neš ķelta  
– – –  vēršāda, kuras vienas vien ības virsmas laukums nep ār­
sniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 
4107 11 11  – – – –  hrom āda 6,5  3  
4107 11 19  – – – –  Cits  6,5  3  
4107 11 90  – – –  Cits  6,5  3  
4107 12  – –  šķelt ņi 
– – –  vēršāda, kuras vienas vien ības virsmas laukums nep ār­
sniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 
4107 12 11  – – – –  hrom āda 6,5  3  
4107 12 19  – – – –  Cits  6,5  3  
– – –  Cits  
4107 12 91  – – – –  vēršāda 5,5  0  
4107 12 99  – – – –  zirg āda 6,5  3  
4107 19  – –  Cits  
4107 19 10  – – –  vēršāda, kuras vienas vien ības virsmas laukums nep ār­
sniedz 28 kvadr ātp ēdas (2,6 m  2 ) 6,5 3  
4107 19 90  – – –  Cits  6,5  3  
– cit āda, ieskaitot s ānusLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1219
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4107 91  – –  ar visu apmatojumu, neš ķelta 
4107 91 10  – – –  zo ļāda 6,5  3  
4107 91 90  – – –  Cits  6,5  3  
4107 92  – –  šķelt ņi 
4107 92 10  – – –  vēršāda 5,5  0  
4107 92 90  – – –  zirg āda 6,5  3  
4107 99  – –  Cits  
4107 99 10  – – –  vēršāda 6,5  3  
4107 99 90  – – –  zirg āda 6,5  3  
4112 00 00  P ēc miec ēšanas vai miec ēšanas un izž āvēšanas t ālāk apstr ādāta 
ait āda vai j ērāda, ieskaitot pergament ētu ādu bez apmatojuma, 
šķelta vai neš ķelta, iz ņemot ādu, kas iek ļauta poz īcij ā 4114  3,5 0  
4113  P ēc miec ēšanas vai miec ēšanas un izž āvēšanas t ālāk apstr ādāta 
citu dz īvnieku āda, ieskaitot pergament ētu ādu bez apmato ­
juma, š ķelta vai neš ķelta, iz ņemot ādu, kas iek ļauta poz īcij ā 
4114  
4113 10 00  –  kazu vai kazl ēnu āda 3,5  0  
4113 20 00  –  cūkāda 2  0  
4113 30 00  –  rāpu ļāda 2  0  
4113 90 00  –  Cits  2  0  
4114  Zamš āda (ieskaitot m āksl īgo zamš ādu); lak āda un lak ādas 
imit ācija; metaliz ēta āda 
4114 10  –  zamš āda (ieskaitot m āksl īgo zamš ādu) 
4114 10 10  – –  ait ādas vai j ērādas 2,5  0  
4114 10 90  – –  citu dz īvnieku ādas 2,5  0  
4114 20 00  –  lak āda un lak ādas imit ācija; metaliz ēta āda 2,5  0LV L 161/1220 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4115  M āksl īgā āda ar ādas vai ādas š ķiedru pamatni, gabalos, 
loksn ēs vai sloksn ēs, ar ī ru ļļos; ādas vai m āksl īgās ādas atgrie ­
zumi un citi atkritumi, kas neder ādas izstr ādājumu ražošanai; 
ādas putek ļi, pulveris un milti  
4115 10 00  –  m āksl īgā āda ar ādas vai ādas š ķiedru pamatni, gabalos, 
loksn ēs vai sloksn ēs, ar ī ru ļļos 2,5 0  
4115 20 00  –  ādas vai m āksl īgās ādas atgriezumi un citi atkritumi, kas 
neder ādas izstr ādājumu ražošanai; ādas putek ļi, pulveris 
un milti  Atbr īvots  0  
42 NODA ĻA 42 - ĀDAS IZSTR ĀDĀJUMI; ZIRGLIETAS UN 
IEJ ŪGS; CE ĻOJUMA PIEDERUMI, SOMAS UN TAML ĪDZ ĪGAS 
PRECES; IZSTR ĀDĀJUMI NO DZ ĪVNIEKU ZARN ĀM 
(IZ ŅEMOT Z ĪDV ĒRP ĒJA PAVEDIENU)  
4201 00 00  Zirglietas un iej ūgs jebkuriem dz īvniekiem (ieskaitot atsaites, 
pavadas, ce ļsargus, uzpur ņus, seglu segas, seglu somas, su ņu 
segas un taml īdz īgus izstr ādājumus) no jebk āda materi āla 2,7 0  
4202  Koferi, somas, tualetes maci ņi, diplom ātportfe ļi, portfe ļi, 
skolassomas, bri ļļu futr āļi, binok ļu somas, fotosomas, m ūzikas 
instrumentu futr āļi, iero ču makstis un taml īdz īgi izstr ādājumi; 
ce ļojuma somas, izol ēti p ārtikas vai dz ērienu maisi ņi, 
kosm ētikas somas, mugursomas, rokassomas, iepirkumu 
somas, kabatas portfe ļi, maki, karšu futr āļi, cigarešu etvijas, 
tabakmaki, r īku somas, sporta somas, futr āļi pudel ēm, 
dārglietu l ādītes, p ūdern īcas, asu priekšmetu futr āļi un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi no ādas vai m āksl īgās ādas, no plastmasas 
pl ēves, no tekstilmateri āliem, no vulkaniz ētas š ķiedras vai no 
kartona, vai ar ī piln īgi vai liel ākoties p ārkl āti ar š ādiem mate ­
riāliem vai pap īru 
– koferi, somas, tualetes maci ņi, diplom ātportfe ļi, portfe ļi, 
skolassomas un taml īdz īgas somas  
4202 11  – –  ar ādas, m āksl īgās ādas vai lak ādas ārējo virsmu  
4202 11 10  – – –  diplom ātportfe ļi, portfe ļi, skolassomas un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  3 0  
4202 11 90  – – –  Cits  3  0  
4202 12  – –  ar plastmasas vai tekstilmateri ālu ārējo virsmu  
– – –  no plastmasas pl ēves 
4202 12 11  – – – –  diplom ātportfe ļi, portfe ļi, skolassomas un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  9,7 3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1221
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4202 12 19  – – – –  Cits  9,7  3  
4202 12 50  – – –  no veidn ētas plastmasas  5,2  0  
– – –  no citiem materi āliem, ieskaitot vulkaniz ētu š ķiedru  
4202 12 91  – – – –  diplom ātportfe ļi, portfe ļi, skolassomas un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  3,7 0  
4202 12 99  – – – –  Cits  3,7  0  
4202 19  – –  Cits  
4202 19 10  – – –  alum īnija 5,7  0  
4202 19 90  – – –  no citiem materi āliem  3,7  0  
– rokassomas, ar pleca siksnu vai bez t ās, ieskaitot somas bez 
rokturiem  
4202 21 00  – –  ar ādas, m āksl īgās ādas vai lak ādas ārējo virsmu  3  0  
4202 22  – –  ar plastmasas pl ēves vai tekstilmateri ālu ārējo virsmu  
4202 22 10  – – –  plastmasas pl ēves 9,7  3  
4202 22 90  – – –  tekstilmateri ālu 3,7  0  
4202 29 00  – –  Cits  3,7  0  
– kabat ā vai rokassom ā n ēsājami izstr ādājumi  
4202 31 00  – –  ar ādas, m āksl īgās ādas vai lak ādas ārējo virsmu  3  0  
4202 32  – –  ar plastmasas pl ēves vai tekstilmateri ālu ārējo virsmu  
4202 32 10  – – –  plastmasas pl ēves 9,7  3  
4202 32 90  – – –  tekstilmateri ālu 3,7  0  
4202 39 00  – –  Cits  3,7  0  
– CitsLV L 161/1222 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4202 91  – –  ar ādas, m āksl īgās ādas vai lak ādas ārējo virsmu  
4202 91 10  – – –  ce ļasomas, kosm ētikas somi ņas, mugursomas un sporta 
somas  3 0  
4202 91 80  – – –  Cits  3  0  
4202 92  – –  ar plastmasas pl ēves vai tekstilmateri ālu ārējo virsmu  
– – –  plastmasas pl ēves 
4202 92 11  – – – –  ce ļasomas, kosm ētikas somi ņas, mugursomas un sporta 
somas  9,7 3  
4202 92 15  – – – –  m ūzikas instrumentu futr āļi 6,7  0  
4202 92 19  – – – –  Cits  9,7  3  
– – –  tekstilmateri ālu 
4202 92 91  – – – –  ce ļasomas, kosm ētikas somi ņas, mugursomas un sporta 
somas  2,7 0  
4202 92 98  – – – –  Cits  2,7  0  
4202 99 00  – –  Cits  3,7  0  
4203  Ap ģērba gabali un ap ģērba piederumi no ādas vai m āksl īgās 
ādas 
4203 10 00  –  ap ģērba gabali  4  0  
– cimdi (pirkstai ņi un d ūrai ņi) 
4203 21 00  – –  īpaši paredz ēti sportam  9  5  
4203 29  – –  Cits  
4203 29 10  – – –  daž ādi aizsargcimdi  9  5  
– – –  Cits  
4203 29 91  – – – –  vīriešu un z ēnu 7  3  
4203 29 99  – – – –  Cits  7  3  
4203 30 00  –  jostas, siksnas un patronsomas  5  0  
4203 40 00  –  cit ādi ap ģērba piederumi  5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1223
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4205 00  Citi ādas vai m āksl īgās ādas izstr ādājumi  
– ko izmanto maš īnās, meh ānismos vai cit ām tehnisk ām vaja ­
dz ībām 
4205 00 11  – –  transportieru lentes vai transmisijas siksnas vai dzensiksnas  2  0  
4205 00 19  – –  Cits  3  0  
4205 00 90  –  Cits  2,5  0  
4206 00 00  Izstr ādājumi no zarn ām (iz ņemot z īdt ārpi ņa pavedienu), akl ās 
zarnas ārējās sieni ņas, p ūšļiem vai c īpsl ām 1,7 0  
43 NODA ĻA 43 - KAŽOK ĀDAS UN M ĀKSL ĪGĀS KAŽOK Ā­
DAS; TO IZSTR ĀDĀJUMI  
4301  Neapstr ādātas kažok ādas (ieskaitot galvas, astes, ķepas un citus 
gabalus vai atgriezumus, kas noder kažok ādu izstr ādājumu 
izgatavošanai), iz ņemot j ēlādas, kas min ētas poz īcij ās 4101, 
4102 vai 4103  
4301 10 00  –  ūde ļādas, veselas, ar ī ar galvu, asti vai ķep ām Atbr īvots  0  
4301 30 00  –  šādas j ērādas: Astraha ņas, platastes, karakula, Persijas un 
taml īdz īgu j ēru ādas, Indijas, Ķīnas, Mongolijas vai Tibetas 
jēru ādas, veselas, ar ī ar galvu, asti vai ķep ām Atbr īvots  0  
4301 60 00  –  laps ādas, veselas, ar ī ar galvu, asti vai ķep ām Atbr īvots  0  
4301 80  –  cit ādas kažok ādas, veselas, ar ī ar galvu, asti vai ķep ām 
4301 80 30  – –  murkš ķu ādas Atbr īvots  0  
4301 80 50  – –  savva ļas ka ķu ādas Atbr īvots  0  
4301 80 70  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4301 90 00  –  galvas, astes, ķepas un citi ādu gabali vai atgriezumi, kas 
noder kažok ādu izstr ādājumu izgatavošanai  Atbr īvots  0  
4302  Miec ētas vai apdarin ātas zv ērādas (ieskaitot galvas, astes, ķepas 
un citus gabalus vai atgriezumus), saš ūtas vai nesaš ūtas (bez 
citiem materi āliem), iz ņemot t ās, kas min ētas poz īcij ā 4303  
– veselas ādas, ar ī ar galvu, asti vai ķep ām, nesaš ūtas 
4302 11 00  – –  ūde ļādas Atbr īvots  0LV L 161/1224 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4302 19  – –  Cits  
4302 19 10  – – –  bebr ādas Atbr īvots  0  
4302 19 20  – – –  bizamžurku ādas Atbr īvots  0  
4302 19 30  – – –  laps ādas Atbr īvots  0  
4302 19 35  – – –  truš ādas vai za ķādas Atbr īvots  0  
– – –  ro ņādas 
4302 19 41  – – – –  Grenlandes ro ņu mazu ļu balt ādas vai p ūšļdeguna ro ņu 
mazu ļu ādas 2,2 0  
4302 19 49  – – – –  Cits  2,2  0  
4302 19 50  – – –  jūras ūdru vai nutriju ādas 2,2  0  
4302 19 60  – – –  murkš ķu ādas 2,2  0  
4302 19 70  – – –  savva ļas ka ķu ādas 2,2  0  
– – –  ait ādas vai j ērādas 
4302 19 75  – – – –  šādas j ērādas: Astraha ņas, platastes, karakula, Persijas un 
taml īdz īgu j ēru, Indijas, Ķīnas, Mongolijas vai Tibetas 
jēru ādas Atbr īvots  0  
4302 19 80  – – – –  Cits  2,2  0  
4302 19 95  – – –  Cits  2,2  0  
4302 20 00  –  galvas, astes, ķepas un citi ādu gabali vai atgriezumi, nesaš ūti Atbr īvots  0  
4302 30  –  veselas ādas, to gabali un atgriezumi, saš ūtas 
4302 30 10  – –  izlaistas kažok ādas 2,7  0  
– – Cits  
4302 30 21  – – –  ūde ļādas 2,2  0  
4302 30 25  – – –  truš ādas vai za ķādas 2,2  0  
4302 30 31  – – –  šādas j ērādas: Astraha ņas, platastes, karakula, Persijas un 
taml īdz īgu j ēru, Indijas, Ķīnas, Mongolijas vai Tibetas j ēru 
ādas 2,2 0  
4302 30 41  – – –  bizamžurku ādas 2,2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1225
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4302 30 45  – – –  laps ādas 2,2  0  
– – –  ro ņādas 
4302 30 51  – – – –  Grenlandes ro ņu mazu ļu balt ādas vai p ūšļdeguna ro ņu 
mazu ļu ādas 2,2 0  
4302 30 55  – – – –  Cits  2,2  0  
4302 30 61  – – –  jūras ūdru vai nutriju ādas 2,2  0  
4302 30 71  – – –  savva ļas ka ķu ādas 2,2  0  
4302 30 95  – – –  Cits  2,2  0  
4303  Ap ģērba gabali, ap ģērba piederumi un citi izstr ādājumi no 
kažok ādām 
4303 10  –  ap ģērba gabali un ap ģērba piederumi  
4303 10 10  – –  no Grenlandes ro ņu mazu ļu balt ādām vai p ūšļdeguna ro ņu 
mazu ļu ādām 3,7 0  
4303 10 90  – –  Cits  3,7  0  
4303 90 00  –  Cits  3,7  0  
4304 00 00  M āksl īgās kažok ādas un to izstr ādājumi  3,2  0  
IX IX SADA ĻA - KOKS UN KOKA IZSTR ĀDĀJUMI; KOKOGLE; 
KOR ĶIS UN KOR ĶA IZSTR ĀDĀJUMI; IZSTR ĀDĀJUMI NO 
SALMIEM, ESPARTO VAI CITIEM PINAMIEM MATERI ĀLIEM; 
PĪTI TRAUKI UN PINUMI  
44 NODA ĻA 44 - KOKS UN KOKA IZSTR ĀDĀJUMI; KOKOGLE  
4401  Malka apa ļkoku, paga ļu, zaru, žagaru saiš ķu vai taml īdz īgā 
veid ā; koksnes š ķeldas vai skaidas; z āģskaidas un koksnes atli ­
kumi, aglomer ēti vai neaglomer ēti brikešu, granulu vai taml ī­
dz īgā veid ā 
4401 10 00  –  malka apa ļkoku, paga ļu, zaru, žagaru saiš ķu vai taml īdz īgā 
veid ā Atbr īvots  0  
– koka š ķeldas vai skaidas  
4401 21 00  – –  skujkoku koksnes  Atbr īvots  0  
4401 22 00  – –  lapu koku koksnes  Atbr īvots  0LV L 161/1226 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4401 30  –  zāģskaidas un koksnes atlikumi, aglomer ēti vai neaglomer ēti 
brikešu, granulu vai taml īdz īgā veid ā 
4401 30 10  – –  zāģskaidas  Atbr īvots  0  
4401 30 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4402  Kokogles (ieskaitot riekstu vai riekstu čaumalu kokogles), aglo ­
mer ētas vai neaglomer ētas 
4402 10 00  –  no bambusa  Atbr īvots  0  
4402 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
4403  Neapstr ādāti kokmateri āli, ar ī bez mizas vai aplievas, vai četr ­
skald ņu brusas  
4403 10 00  –  apstr ādāti ar kr āsu, kodni, kreozotu vai citiem konservan ­
tiem  Atbr īvots  0  
4403 20  –  citi skujkoku kokmateri āli 
– – parast ās egles (Picea abies Karst) vai Eiropas baltegles (Abies 
alba Mill)  
4403 20 11  – – –  apa ļkoki z āģēšanai  Atbr īvots  0  
4403 20 19  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– – meža priedes (Pinus sylvestris L.)  
4403 20 31  – – –  apa ļkoki z āģēšanai  Atbr īvots  0  
4403 20 39  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– – Cits  
4403 20 91  – – –  apa ļkoki z āģēšanai  Atbr īvots  0  
4403 20 99  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– cit ādi, no tropu kokiem, kas uzskait īti š īs noda ļas I piez īm ē 
par apakšpoz īcij ām 
4403 41 00  – –  tumšsarkanais meranti, gaišsarkanais meranti un meranti 
bakavs  Atbr īvots  0  
4403 49  – –  Cits  
4403 49 10  – – –  Āfrikas mahagons iroko un sapele  Atbr īvots  0  
4403 49 20  – – –  okoume  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1227
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4403 49 40  – – –  sipo  Atbr īvots  0  
4403 49 95  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– Cits  
4403 91  – –  ozola (Quercus spp.)  
4403 91 10  – – –  apa ļkoki z āģēšanai  Atbr īvots  0  
4403 91 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4403 92  – –  dižsk ābarža (Fagus spp.)  
4403 92 10  – – –  apa ļkoki z āģēšanai  Atbr īvots  0  
4403 92 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4403 99  – –  Cits  
4403 99 10  – – –  papeles  Atbr īvots  0  
4403 99 30  – – –  eikaliptu  Atbr īvots  0  
– – –  b ērza 
4403 99 51  – – – –  apa ļkoki z āģēšanai  Atbr īvots  0  
4403 99 59  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4403 99 95  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4404  St īpu kl ūgas; š ķeltas k ārtis; p āļi, mieti un stabi, nosmailin āti, 
bet gareniski nez āģēti; rupji apstr ādāti, bet neliekti un cit ādi 
neapdarin āti koka spie ķi pastaigu spie ķu, lietussargu, instru ­
mentu rokturu un taml īdz īgu izstr ādājumu izgatavošanai; 
koka skaidas un taml īdz īgi materi āli 
4404 10 00  –  skujkoku  Atbr īvots  0  
4404 20 00  –  lapu koku  Atbr īvots  0  
4405 00 00  Koka vilna; koksnes milti  Atbr īvots  0  
4406  Dzelzce ļa vai tramvaja sliežu gulš ņi no koka  
4406 10 00  –  neimpregn ēti Atbr īvots  0  
4406 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/1228 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4407  Garum ā saz āģēti vai š ķeldoti kokmateri āli, dr āzti vai lob īti, 
ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti vai nesl īpēti, saaudz ēti vai nesaau ­
dz ēti garum ā ar ķīļtap ām, biez āki par 6 mm  
4407 10  –  skujkoku  
4407 10 15  – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti Atbr īvots  0  
– – Cits  
– – –  ēvel ēti 
4407 10 31  – – – –  parast ās egles (Picea abies Karst) vai Eiropas baltegles 
(Abies alba Mill)  Atbr īvots  0  
4407 10 33  – – – –  meža priedes (Pinus sylvestris L.)  Atbr īvots  0  
4407 10 38  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
4407 10 91  – – – –  parast ās egles (Picea abies Karst) vai Eiropas baltegles 
(Abies alba Mill)  Atbr īvots  0  
4407 10 93  – – – –  meža priedes (Pinus sylvestris L.)  Atbr īvots  0  
4407 10 98  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– no tropu kokiem, kas uzskait īti š īs noda ļas I piez īm ē par 
apakšpoz īcij ām 
4407 21  – –  mahagons (Swietenia spp.)  
4407 21 10  – – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 2,5 0  
– – –  Cits  
4407 21 91  – – – –  ēvel ēti 2  0  
4407 21 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4407 22  – –  virola, imbuja un balza  
4407 22 10  – – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 2,5 0  
– – –  Cits  
4407 22 91  – – – –  ēvel ēti 2  0  
4407 22 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1229
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4407 25  – –  tumšsarkanais meranti, gaišsarkanais meranti un meranti 
bakavs  
4407 25 10  – – –  garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti 
vai nesl īpēti 2,5 0  
– – –  Cits  
4407 25 30  – – – –  ēvel ēti 2  0  
4407 25 50  – – – –  sl īpēti 2,5  0  
4407 25 90  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4407 26  – –  baltais lauans, baltais meranti, balt ā seraja, dzeltenais 
meranti un alans  
4407 26 10  – – –  garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti 
vai nesl īpēti 2,5 0  
– – –  Cits  
4407 26 30  – – – –  ēvel ēti 2  0  
4407 26 50  – – – –  sl īpēti 2,5  0  
4407 26 90  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4407 27  – –  Sapele  
4407 27 10  – – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 2,5 0  
– – –  Cits  
4407 27 91  – – – –  ēvel ēti 2  0  
4407 27 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4407 28  – –  Iroko  
4407 28 10  – – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti 2,5 0  
– – –  Cits  
4407 28 91  – – – –  ēvel ēti 2  0  
4407 28 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/1230 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4407 29  – –  Cits  
4407 29 15  – – –  garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti 
vai nesl īpēti 2,5 0  
– – –  Cits  
– – – –  Āfrikas mahagons (akaž ū), azobe, Braz īlijas palisandrs, 
dibet ū, dželutongs, ilomba, kapurs, keruings, kempass, 
limba, makore, mansonija, merbavs, obe če, okoume, 
Paras palisandrs, ram īns, Rio palisandrs, sipo, t īks, tiama, 
žonkongs  
– – – – –  ēvel ēti 
4407 29 20  – – – – – –  Braz īlijas palisandrs, Paras palisandrs un Rio pali ­
sandrs,  2 0  
4407 29 25  – – – – – –  Cits  2  0  
4407 29 45  – – – – –  sl īpēti 2,5  0  
– – – – –  Cits  
4407 29 61  – – – – – –  azobe  Atbr īvots  0  
4407 29 68  – – – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– – – –  Cits  
4407 29 83  – – – – –  ēvel ēti 2  0  
4407 29 85  – – – – –  sl īpēti 2,5  0  
4407 29 95  – – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– Cits  
4407 91  – –  ozola (Quercus spp.)  
4407 91 15  – – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
– – – –  ēvel ēti 
4407 91 31  – – – – –  pl āksnes, d ēlīši un joslas parketam vai koka gr īdas 
segumam, nesamont ētas Atbr īvots  0  
4407 91 39  – – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4407 91 90  – – – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1231
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4407 92 00  – –  dižsk ābarža (Fagus spp.)  Atbr īvots  0  
4407 93  – –  No k ļavas (Acer spp.)  
4407 93 10  – – –  ēvel ēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
4407 93 91  – – – –  sl īpēti 2,5  0  
4407 93 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4407 94  – –  no ķirša (Prunus spp.)  
4407 94 10  – – –  ēvel ēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
4407 94 91  – – – –  sl īpēti 2,5  0  
4407 94 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4407 95  – –  no oša (Fraxinus spp.)  
4407 95 10  – – –  ēvel ēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
4407 95 91  – – – –  sl īpēti 2,5  0  
4407 95 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4407 99  – –  Cits  
4407 99 20  – – –  garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti 
vai nesl īpēti Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
4407 99 25  – – – –  ēvel ēti Atbr īvots  0  
4407 99 40  – – – –  sl īpēti 2,5  0  
– – – –  Cits  
4407 99 91  – – – – –  papeles  Atbr īvots  0  
4407 99 96  – – – – –  tropu koku  Atbr īvots  0  
4407 99 98  – – – – –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/1232 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4408  Loksnes finierim (ieskaitot loksnes, kas ieg ūtas, sadalot koka 
sakl ātņus) un sapl ākš ņa loksnes vai loksnes cit ādiem sakl āt­ 
ņiem un citi garum ā saz āģēti kokmateri āli, lob īti vai mizoti, 
ar ī ēvel ēti, sl īpēti, savienoti vai saaudz ēti garum ā, ne biez āki 
par 6 mm  
4408 10  –  skujkoku  
4408 10 15  – –  ēvel ēti; sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai 
ne ēvel ēti, sl īpēti vai nesl īpēti 3 0  
– – Cits  
4408 10 91  – – –  dēlīši z īmu ļu ražošanai  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
4408 10 93  – – – –  ne biez āki par 1 mm  4  0  
4408 10 99  – – – –  biez āki par 1 mm  4  0  
– no tropu kokiem, kas uzskait īti š īs noda ļas I piez īm ē par 
apakšpoz īcij ām 
4408 31  – –  tumšsarkanais meranti, gaišsarkanais meranti un meranti 
bakavs  
4408 31 11  – – –  garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti 
vai nesl īpēti 4,9 0  
– – –  Cits  
4408 31 21  – – – –  ēvel ēti 4  0  
4408 31 25  – – – –  sl īpēti 4,9  0  
4408 31 30  – – – –  Cits  6  0  
4408 39  – –  Cits  
– – –  Āfrikas mahagons, baltais lauans, Braz īlijas palisandrs, 
limba, mahagons (Swietenia spp.), obe če, okoume, Paras 
palisandrs, Rio palisandrs, sapele, virola  
4408 39 15  – – – –  sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai ne ēve ­
lēti, sl īpēti vai nesl īpēti 4,9 0  
– – – –  Cits  
4408 39 21  – – – – –  ēvel ēti 4  0  
– – – – –  CitsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1233
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4408 39 31  – – – – – –  ne biez āki par 1 mm  6  0  
4408 39 35  – – – – – –  biez āki par 1 mm  6  0  
– – –  Cits  
4408 39 55  – – – –  ēvel ēti; sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai 
ne ēvel ēti, sl īpēti vai nesl īpēti 3 0  
– – – –  Cits  
4408 39 70  – – – – –  d ēlīši z īmu ļu ražošanai  Atbr īvots  0  
– – – – –  Cits  
4408 39 85  – – – – – –  ne biez āki par 1 mm  4  0  
4408 39 95  – – – – – –  biez āki par 1 mm  4  0  
4408 90  –  Cits  
4408 90 15  – –  ēvel ēti; sl īpēti; garum ā saaudz ēti ar ķīļtap ām, ēvel ēti vai 
ne ēvel ēti, sl īpēti vai nesl īpēti 3 0  
– – Cits  
4408 90 35  – – –  dēlīši z īmu ļu ražošanai  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
4408 90 85  – – – –  ne biez āki par 1 mm  4  0  
4408 90 95  – – – –  biez āki par 1 mm  4  0  
4409  Kokmateri āli (ieskaitot nesamont ētus parketa d ēlīšus un 
joslas,) ar nep ārtrauktu profilu (ar ierievjiem, grop ēm, izci ļ­ 
ņiem, ierob ēm, f āzēm, noapa ļojumu) k ādā no mal ām vai virs ­
m ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti vai nesl īpēti, saaudz ēti vai 
nesaaudz ēti garum ā 
4409 10  –  skujkoku  
4409 10 11  – –  profill īstes gleznu, fotogr āfiju, spogu ļu vai taml īdz īgu 
priekšmetu ietvariem  Atbr īvots  0  
4409 10 18  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– lapu koku  
4409 21 00  – –  no bambusa  Atbr īvots  0LV L 161/1234 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4409 29  – –  Cits  
4409 29 10  – – –  profill īstes gleznu, fotogr āfiju, spogu ļu vai taml īdz īgu 
priekšmetu ietvariem  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
4409 29 91  – – – –  pl āksnes, d ēlīši un joslas parketam vai koka gr īdas segu ­
mam, nesamont ētas Atbr īvots  0  
4409 29 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4410  Kokskaidu pl ātnes, orient ētās kokskaidu pl ātnes(OSB) un 
taml īdz īgas pl ātnes (piem ēram, vafe ļpl ātnes) no koksnes vai 
citiem koksnveida materi āliem, aglomer ētiem vai neaglomer ē­
tiem ar sve ķiem vai cit ām organisk ām saistviel ām 
– no koka  
4410 11  – –  kokskaidu pl ātne 
4410 11 10  – – –  neapstr ādātas vai kam apstr āde nav veikta t ālāk par sl īpē­ 
šanu  7 3  
4410 11 30  – – –  kas kl ātas ar pap īru, kurš impregn ēts ar melam īnsve ķiem 7  3  
4410 11 50  – – –  kas kl ātas ar dekorat īviem lamin ātiem no plastmasas  7  3  
4410 11 90  – – –  Cits  7  3  
4410 12  – –  orient ētā kokskaidu pl ātne (OSB)  
4410 12 10  – – –  neapstr ādātas vai kam apstr āde nav veikta t ālāk par sl īpē­ 
šanu  7 3  
4410 12 90  – – –  Cits  7  3  
4410 19 00  – –  Cits  7  3  
4410 90 00  –  Cits  7  3  
4411  Kokš ķiedru vai citu koksnveida materi ālu pl ātnes, kam ir vai 
nav pievienoti sve ķi vai citas organiskas vielas  
– kokš ķiedru pl ātnes ar vid ēju bl īvumu (MDF)  
4411 12  – –  ne vair āk k ā 5 mm  
4411 12 10  – – –  meh āniski neapstr ādātas vai nep ārkl ātu virsmu  7  3  
4411 12 90  – – –  Cits  7  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1235
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4411 13  – –  vair āk nek ā 5 mm, bet ne vair āk k ā 9 mm  
4411 13 10  – – –  meh āniski neapstr ādātas vai nep ārkl ātu virsmu  7  3  
4411 13 90  – – –  Cits  7  3  
4411 14  – –  biez āki par 9 mm  
4411 14 10  – – –  meh āniski neapstr ādātas vai nep ārkl ātu virsmu  7  3  
4411 14 90  – – –  Cits  7  3  
– Cits  
4411 92  – –  vair āk nek ā 0,8 g/cm  3 
4411 92 10  – – –  meh āniski neapstr ādātas vai nep ārkl ātu virsmu  7  3  
4411 92 90  – – –  Cits  7  3  
4411 93  – –  vair āk nek ā 0,5 g/cm  3 , bet ne vair āk k ā 0,8 g/cm  3 
4411 93 10  – – –  meh āniski neapstr ādātas vai nep ārkl ātu virsmu  7  3  
4411 93 90  – – –  Cits  7  3  
4411 94  – –  ne vair āk k ā 0,5 g/cm  3 
4411 94 10  – – –  meh āniski neapstr ādātas vai nep ārkl ātu virsmu  7  3  
4411 94 90  – – –  Cits  7  3  
4412  Sapl āksnis, finier ētas pl ātnes un taml īdz īgi lamin ēti koksnes 
materi āli 
4412 10 00  –  no bambusa  10  5  
– cit āds sapl āksnis vien īgi no koka loksn ēm (iz ņemot bambu ­
su)ar katras k ārtas biezumu ne vair āk k ā 6 mm  
4412 31  – –  ar vismaz vienu ārējo k ārtu no š īs noda ļas 1. piez īm ē par 
apakšpoz īcij ām min ēto tropu koku koksnes  
4412 31 10  – – –  Āfrikas mahagons, baltais lauans, Braz īlijas palisandrs, 
gaišsarkanais meranti, limba, mahagons (Swietenia spp.), 
obe če, okoume, Paras palisandrs, Rio palisandrs, sapele, 
sipo, tumšsarkanais meranti, virola  10 5  
4412 31 90  – – –  Cits  7  3LV L 161/1236 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4412 32 00  – –  cit āds, ar vismaz vienu ārējo k ārtu no lapu koku koksnes  7  3  
4412 39 00  – –  Cits  7  3  
– Cits  
4412 94  – –  galdniekpl ātnes, sakl ātņu pl ātnes un pl ātnes ar vidusda ļu 
no l īm ētām l īstēm 
4412 94 10  – – –  ar vismaz vienu ārējo k ārtu no lapu koku koksnes  10  5  
4412 94 90  – – –  Cits  6  0  
4412 99  – –  Cits  
4412 99 30  – – –  ar vismaz vienu kokskaidu pl ātnes k ārtu 6  0  
4412 99 70  – – –  Cits  10  5  
4413 00 00  Bl īvin āti kokmateri āli klu ču, pl ātņu, l īstu vai profil ētu izstr ā­
dājumu veid ā Atbr īvots  0  
4414 00  Koka ietvari glezn ām, fotogr āfij ām, spogu ļiem un taml īdz ī­
giem priekšmetiem  
4414 00 10  –  no š īs noda ļas 2. papildu piez īm ē nor ādīto tropu koku 
koksnes  2,5 0  
4414 00 90  –  no citu sugu koku koksnes  Atbr īvots  0  
4415  Koka l ādes, kastes, rede ļkastes, spoles un taml īdz īga tara; koka 
kabe ļu spoles; palikt ņi, kastu palikt ņi un citas kravu pl ātnes 
no koka; palikt ņu apmales no koka  
4415 10  –  lādes, kastes, rede ļkastes, spoles un taml īdz īga tara; kabe ļu 
spoles  
4415 10 10  – –  lādes, kastes, rede ļkastes, spoles un taml īdz īga tara  4  0  
4415 10 90  – –  kabe ļu spoles  3  0  
4415 20  –  palikt ņi, kastu palikt ņi un citas kravu pl ātnes; palikt ņu 
apmales  
4415 20 20  – –  plakanie palikt ņi; palikt ņu apmales  3  0  
4415 20 90  – –  Cits  4  0  
4416 00 00  Mucas, muci ņas, kubli, toveri un cit ādi mucinieku darin ājumi 
un to da ļas no koka, ieskaitot mucu d ēlīšus Atbr īvots  0  
4417 00 00  Koka darbar īki, to korpusi un rokturi, slotu un suku koka 
da ļas un rokturi; koka kurpju liestes un izstiep ēji Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1237
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4418  Namdaru un b ūvgaldnieku darin ājumi, ieskaitot š ūnveida koka 
pane ļus, saliktas parketa pl ātnes, jumsti ņus un lubas  
4418 10  –  logi, stiklotas durvis un to r āmji 
4418 10 10  – –  no š īs noda ļas 2. papildu piez īm ē nor ādīto tropu koku 
koksnes  3 0  
4418 10 50  – –  skujkoku koksnes  3  0  
4418 10 90  – –  Cits  3  0  
4418 20  –  durvis, to aplodas un sliekš ņi 
4418 20 10  – –  no š īs noda ļas 2. papildu piez īm ē nor ādīto tropu koku 
koksnes  3 0  
4418 20 50  – –  skujkoku koksnes  Atbr īvots  0  
4418 20 80  – –  no citu sugu koku koksnes  Atbr īvots  0  
4418 40 00  –  beton ēšanas veid ņi Atbr īvots  0  
4418 50 00  –  jumsti ņi un lubas  Atbr īvots  0  
4418 60 00  –  ba ļķi un sijas  Atbr īvots  0  
– salikti gr īdas d ēļi 
4418 71 00  – –  moza īkas gr īdām 3  0  
4418 72 00  – –  cit ādi, salikti no vair ākām koksnes k ārtām Atbr īvots  0  
4418 79 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4418 90  –  Cits  
4418 90 10  – –  līm ēti lamin ēti kokmateri āli Atbr īvots  0  
4418 90 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4419 00  Galda un virtuves piederumi no koka  
4419 00 10  –  no š īs noda ļas 2. papildu piez īm ē nor ādīto tropu koku 
koksnes  Atbr īvots  0  
4419 00 90  –  no citu sugu koku koksnes  Atbr īvots  0LV L 161/1238 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4420  Koka intarsijas un inkrust ācijas; l ādītes un k ārbi ņas juvelierizs ­
trādājumiem vai galda piederumiem un taml īdz īgiem priekš ­
metiem; koka statuetes un citi dekorat īvi izstr ādājumi; koka 
m ēbeles, kas nav min ētas 94. noda ļā 
4420 10  –  koka statuetes un cit ādi dekorat īvie izstr ādājumi  
4420 10 11  – –  no š īs noda ļas 2. papildu piez īm ē nor ādīto tropu koku 
koksnes  3 0  
4420 10 19  – –  no citu sugu koku koksnes  Atbr īvots  0  
4420 90  –  Cits  
4420 90 10  – –  koka inkrust ācijas un intarsijas  4  0  
– – Cits  
4420 90 91  – – –  no š īs noda ļas 2. papildu piez īm ē nor ādīto tropu koku 
koksnes  3 0  
4420 90 99  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4421  Citi koka izstr ādājumi  
4421 10 00  –  dr ēbju pakaramie  Atbr īvots  0  
4421 90  –  Cits  
4421 90 91  – –  no kokš ķiedru pl ātn ēm 4  0  
4421 90 98  – –  Cits  Atbr īvots  0  
45 NODA ĻA 45 - KOR ĶIS UN KOR ĶA IZSTR ĀDĀJUMI  
4501  Dabiskais kor ķis, neapstr ādāts vai vienk ārši apstr ādātā veid ā; 
kor ķa atkritumi; smalcin āts, granul ēts vai malts kor ķis 
4501 10 00  –  dabiskais kor ķis, neapstr ādāts vai vienk ārši apstr ādāts Atbr īvots  0  
4501 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
4502 00 00  Dabiskais kor ķis, mizots, taisnst ūra vai kvadr ātisku klu ču, 
plašu, lokš ņu vai slokš ņu veid ā (ieskaitot sagataves kor ķu izga ­
tavošanai ar nenoapa ļot ām mal ām) Atbr īvots  0  
4503  Dabisk ā kor ķa izstr ādājumi  
4503 10  –  kor ķi un aizb āžņi 
4503 10 10  – –  cilindriskie  4,7  0  
4503 10 90  – –  Cits  4,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1239
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4503 90 00  –  Cits  4,7  0  
4504  Aglomer ēts kor ķis (ar saistvielu vai bez t ās) un t ā izstr ādājumi  
4504 10  –  klu či, pl ātnes, loksnes un sloksnes; jebkuras formas pl āk­
sn ītes vai fl īzes; viengabala cilindri, ieskaitot diskus  
– – kor ķi un aizb āžņi 
4504 10 11  – – –  dzirkstošajam v īnam, ieskaitot ar ī kor ķus un aizb āžņus ar 
dabisk ā kor ķa ripi ņām 4,7 0  
4504 10 19  – – –  Cits  4,7  0  
– – Cits  
4504 10 91  – – –  ar saistvielu  4,7  0  
4504 10 99  – – –  Cits  4,7  0  
4504 90  –  Cits  
4504 90 20  – –  kor ķi un aizb āžņi 4,7  0  
4504 90 80  – –  Cits  4,7  0  
46 NODA ĻA 46 - IZSTR ĀDĀJUMI NO SALMIEM, ESPARTO VAI 
CITIEM PINAMIEM MATERI ĀLIEM; P ĪTI TRAUKI UN PINUMI  
4601  P īnes un taml īdz īgi izstr ādājumi no pinamiem materi āliem, ar ī 
savienoti sloksn ēs; pinami materi āli, p īnes un taml īdz īgi izstr ā­
dājumi no pinamiem materi āliem, kas sasieti kop ā paral ēlos 
saiš ķos vai saausti lokš ņu veid ā, k ā gatavi izstr ādājumi vai 
negatavi izstr ādājumi (piem ēram, pakl āji, mašas, aizsliet ņi) 
– Maša, p īts pakl ājs un aizsliet ņi no augu materi āliem  
4601 21  – –  no bambusa  
4601 21 10  – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pinamiem 
materi āliem  3,7 0  
4601 21 90  – – –  Cits  2,2  0  
4601 22  – –  no rotangpalmas  
4601 22 10  – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pinamiem 
materi āliem  3,7 0  
4601 22 90  – – –  Cits  2,2  0LV L 161/1240 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4601 29  – –  Cits  
4601 29 10  – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pinamiem 
materi āliem  3,7 0  
4601 29 90  – – –  Cits  2,2  0  
– Cits  
4601 92  – –  no bambusa  
4601 92 05  – – –  p īnes un taml īdz īgi izstr ādājumi no pinamiem materi ā­
liem, ar ī savienoti sloksn ēs Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
4601 92 10  – – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pina ­
miem materi āliem  3,7 0  
4601 92 90  – – – –  Cits  2,2  0  
4601 93  – –  no rotangpalmas  
4601 93 05  – – –  p īnes un taml īdz īgi izstr ādājumi no pinamiem materi ā­
liem, ar ī savienoti sloksn ēs Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
4601 93 10  – – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pina ­
miem materi āliem  3,7 0  
4601 93 90  – – – –  Cits  2,2  0  
4601 94  – –  No citiem augu materi āliem  
4601 94 05  – – –  p īnes un taml īdz īgi izstr ādājumi no pinamiem materi ā­
liem, ar ī savienoti sloksn ēs Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
4601 94 10  – – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pina ­
miem materi āliem  3,7 0  
4601 94 90  – – – –  Cits  2,2  0  
4601 99  – –  Cits  
4601 99 05  – – –  p īnes un taml īdz īgi izstr ādājumi no pinamiem materi ā­
liem, ar ī savienoti sloksn ēs 1,7 0  
– – –  Cits  
4601 99 10  – – – –  no p īnēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem no pina ­
miem materi āliem  4,7 0  
4601 99 90  – – – –  Cits  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1241
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4602  Grozi, p īteņi un citi izstr ādājumi, kas ir tieši izgatavoti p ēc 
formas no pinamiem materi āliem vai no poz īcij ā 4601 min ē­
taj ām prec ēm; izstr ādājumi no lufas  
– no augu materi āliem  
4602 11 00  – –  no bambusa  3,7  0  
4602 12 00  – –  no rotangpalmas  3,7  0  
4602 19  – –  Cits  
4602 19 10  – – –  salmu apvalki pudel ēm 1,7  0  
– – –  Cits  
4602 19 91  – – – –  p īti trauki, pinumi un citi izstr ādājumi, kas ir tieši izga ­
tavoti p ēc formas no pinamiem materi āliem  3,7 0  
4602 19 99  – – – –  Cits  3,7  0  
4602 90 00  –  Cits  4,7  0  
X X SADA ĻA - PAP ĪRA MASA NO KOKSNES VAI CITA CELU ­
LOZES Š ĶIEDRMATERI ĀLA; P ĀRSTR ĀDĀTS (ATKRITUMU 
UN MAKULAT ŪRAS) PAP ĪRS VAI KARTONS; PAP ĪRS UN 
KARTONS UN TO IZSTR ĀDĀJUMI  
47 NODA ĻA 47 - PAP ĪRA MASA NO KOKSNES VAI CITA 
CELULOZES Š ĶIEDRMATERI ĀLA; P ĀRSTR ĀDĀTS (ATKRI ­
TUMU UN MAKULAT ŪRAS) PAP ĪRS VAI KARTONS  
4701 00  Meh ānisk ā pap īra masa  
4701 00 10  –  termomeh ānisk ā pap īra masa  Atbr īvots  0  
4701 00 90  –  Cits  Atbr īvots  0  
4702 00 00  Ķīmisk ā koksnes celuloze, š ķīstoš ās š ķirnes  Atbr īvots  0  
4703  Koksnes natronceluloze vai sulf ātceluloze, iz ņemot š ķīstoš ās 
šķirnes  
– nebalin āti 
4703 11 00  – –  skujkoku koksnes  Atbr īvots  0  
4703 19 00  – –  lapu koku koksnes  Atbr īvots  0  
– pusbalin āta vai balin āta 
4703 21 00  – –  skujkoku koksnes  Atbr īvots  0LV L 161/1242 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4703 29 00  – –  lapu koku koksnes  Atbr īvots  0  
4704  Koksnes sulf ītceluloze, iz ņemot š ķīstoš ās š ķirnes  
– nebalin āti 
4704 11 00  – –  skujkoku koksnes  Atbr īvots  0  
4704 19 00  – –  lapu koku koksnes  Atbr īvots  0  
– pusbalin āta vai balin āta 
4704 21 00  – –  skujkoku koksnes  Atbr īvots  0  
4704 29 00  – –  lapu koku koksnes  Atbr īvots  0  
4705 00 00  Koksnes celuloze, kas ieg ūta, apvienojot meh ānisk ās un 
ķīmisk ās p ārstr ādes procesus  Atbr īvots  0  
4706  Pap īra masa no š ķiedr ām, kas ieg ūtas no p ārstr ādāta (atkri ­
tumu un makulat ūras) pap īra, kartona vai cita celulozes š ķied ­
rmateri āla 
4706 10 00  –  kokvilnas īsšķiedru masa  Atbr īvots  0  
4706 20 00  –  pap īra masa no š ķiedr ām, kas ieg ūtas no p ārstr ādāta (atkri ­
tumu un makulat ūras) pap īra vai kartona  Atbr īvots  0  
4706 30 00  –  Cit ādi, no bambusa  Atbr īvots  0  
– Cits  
4706 91 00  – –  meh ānisk ā Atbr īvots  0  
4706 92 00  – –  ķīmisk ā Atbr īvots  0  
4706 93 00  – –  pus ķīmisk ā Atbr īvots  0  
4707  P ārstr ādāts (atkritumu un makulat ūras) pap īrs vai kartons  
4707 10 00  –  nebalin āts kraftpap īrs vai kartons vai gofr ēts pap īrs vai 
kartons  Atbr īvots  0  
4707 20 00  –  cit āds pap īrs vai kartons, kas izgatavots galvenok ārt no bali ­
nātas celulozes, mas ā nekr āsotas  Atbr īvots  0  
4707 30  –  pap īrs vai kartons, kas izgatavots galvenok ārt no meh ānisk ās 
pap īra masas (piem ēram, av īzēm, žurn āliem un taml īdz īgiem 
iespieddarbiem)  
4707 30 10  – –  vecas un nep ārdotas av īzes un žurn āli, telefona abonentu 
saraksti, broš ūras un iespiesti rekl āmas materi āli Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1243
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4707 30 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4707 90  –  cit āds, ieskaitot neš ķirotus atkritumus un makulat ūru 
4707 90 10  – –  neš ķiroti  Atbr īvots  0  
4707 90 90  – –  šķiroti  Atbr īvots  0  
48 NODA ĻA 48 - PAP ĪRS UN KARTONS; PAP ĪRA MASAS, 
PAP ĪRA VAI KARTONA IZSTR ĀDĀJUMI  
4801 00 00  Av īžpap īrs ru ļļos vai loksn ēs Atbr īvots  0  
4802  Nekr ītots pap īrs un kartons, izmantojams rakst īšanai, apdrukai 
vai citiem grafiskiem darbiem, neperfor ētas perfokartes un 
perforatora lentes pap īrs ru ļļos vai jebkura izm ēra taisnst ūr­
veida (ieskaitot kvadr ātu) loksn ēs, iz ņemot poz īcij ā 4801 vai 
4803 min ēto pap īru; rokas l ējuma pap īrs un kartons  
4802 10 00  –  rokas l ējuma pap īrs un kartons  Atbr īvots  0  
4802 20 00  –  pap īrs un kartons, ko izmanto par pamatni gaismjut īgam, 
siltumjut īgam vai elektrojut īgam pap īram vai kartonam  Atbr īvots  0  
4802 40  –  tapešu pamatne  
4802 40 10  – –  kas nesatur meh ānisk ā proces ā ieg ūtas š ķiedras vai satur 
šādas š ķiedras ne vair āk par 10 % no kop ējā š ķiedru 
daudzuma  Atbr īvots  0  
4802 40 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– cit āds pap īrs un kartons, kas nesatur meh ānisk ā proces ā 
ieg ūtas š ķiedras vai satur t ās ne vair āk k ā 10 % no kop ējā 
šķiedru daudzuma  
4802 54 00  – –  ar virsmas bl īvumu maz āk nek ā 40 g/m  2 Atbr īvots  0  
4802 55  – –  kas sver 40 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 150 g/m  2 , 
ru ļļos 
4802 55 15  – – –  kas sver 40 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 60 g/m  2 Atbr īvots  0  
4802 55 25  – – –  kas sver 60 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 75 g/m  2 Atbr īvots  0  
4802 55 30  – – –  kas sver 75 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 80 g/m  2 Atbr īvots  0  
4802 55 90  – – –  kas sver 80 g/m  2 vai vair āk Atbr īvots  0LV L 161/1244 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4802 56  – –  kas sver 40 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 150 g/m  2 , 
loksn ēs, kuru viena mala nesaloc ītā veid ā nep ārsniedz 
435 mm un otra mala nep ārsniedz 297 mm garum ā 
4802 56 20  – – –  kuru vienas malas garums ir 297 mm un otras malas 
garums ir 210 mm (A4 form āts) Atbr īvots  0  
4802 56 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4802 57 00  – –  cit āds, kas sver 40 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 
150 g/m  2 Atbr īvots  0  
4802 58  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 150 g/m  2 
4802 58 10  – – –  ru ļļos Atbr īvots  0  
4802 58 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– cit āds pap īrs un kartons ar meh ānisk ā vai ķīmiski meh ānisk ā 
proces ā ieg ūtas š ķiedras saturu vair āk par 10 % no kop ējā 
šķiedru daudzuma  
4802 61  – –  ru ļļos 
4802 61 15  – – –  kas sver maz āk par 72 g/m  2 un kur ā meh ānisk ā proces ā 
ieg ūtas š ķiedras saturs p ārsniedz 50 % no kop ējā š ķiedru 
daudzuma  Atbr īvots  0  
4802 61 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4802 62 00  – –  loksn ēs, kuru viena mala nesaloc ītā veid ā nep ārsniedz 
435 mm un otra mala nep ārsniedz 297 mm  Atbr īvots  0  
4802 69 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4803 00  Tualetes pap īra vai sejas salvešu, dvie ļu vai galdautu materi āli 
un taml īdz īgs m ājtur ības vai higi ēnas vajadz ībām izmantojams 
pap īrs, celulozes vate un audumi no celulozes š ķiedr ām, 
krep ēti, ci ļņoti, perfor ēti, ar virsmas kr āsojumu, dekor ējumu 
vai iespiedumu vai bez š ādas apstr ādes, ru ļļos vai loksn ēs 
4803 00 10  –  celulozes vate  Atbr īvots  0  
– kreppap īrs un audumi no celulozes š ķiedr ām, kuru katra 
kārta sver  
4803 00 31  – –  ne vair āk par 25 g/m  2 Atbr īvots  0  
4803 00 39  – –  vair āk par 25 g/m  2 Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1245
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4803 00 90  –  Cits  Atbr īvots  0  
4804  Nekr ītots kraftpap īrs un kartons ru ļļos vai loksn ēs, iz ņemot 
poz īcij ā 4802 vai 4803 min ēto 
– kraftpap īrs 
4804 11  – –  nebalin āti 
– – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  
4804 11 11  – – – –  kas sver maz āk par 150 g/m  2 Atbr īvots  0  
4804 11 15  – – – –  kas sver 150 g/m  2 vai vair āk, bet ne vair āk par 
175 g/m  2 Atbr īvots  0  
4804 11 19  – – – –  kas sver 175 g/m  2 vai vair āk Atbr īvots  0  
4804 11 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4804 19  – –  Cits  
– – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  
– – – –  kas sast āv no viena vai vair ākiem nebalin ātas un viena 
ārējā balin ātas, pusbalin ātas vai kr āsotas š ķiedras sl āņa, 
kura 1 m  2 sver  
4804 19 11  – – – – –  nep ārsniedz 150 g  Atbr īvots  0  
4804 19 15  – – – – –  150 g vai vair āk, bet ne vair āk par 175 g  Atbr īvots  0  
4804 19 19  – – – – –  175 g vai vair āk Atbr īvots  0  
– – – –  cit āds, kura 1 m  2 sver  
4804 19 31  – – – – –  nep ārsniedz 150 g  Atbr īvots  0  
4804 19 38  – – – – –  150 g vai vair āk Atbr īvots  0  
4804 19 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– maisu kraftpap īrs 
4804 21  – –  nebalin āti 
4804 21 10  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  Atbr īvots  0LV L 161/1246 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4804 21 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4804 29  – –  Cits  
4804 29 10  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  Atbr īvots  0  
4804 29 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– cit āds kraftpap īrs un kartons, kas sver 150 g/m  2 vai maz āk 
4804 31  – –  nebalin āti 
– – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  
4804 31 51  – – – –  elektrotehniskais izol ācijas kraftpap īrs Atbr īvots  0  
4804 31 58  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4804 31 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4804 39  – –  Cits  
– – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  
4804 39 51  – – – –  vienm ērīgi balin āts vis ā mas ā Atbr īvots  0  
4804 39 58  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4804 39 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– cit āds kraftpap īrs un kartons, kas sver vair āk par 150 g/m  2 , 
bet ne vair āk par 225 g/m  2 
4804 41  – –  nebalin āti 
4804 41 10  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
4804 41 91  – – – –  uzs ūcošs kraftpap īrs Atbr īvots  0  
4804 41 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1247
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4804 42  – –  vienm ērīgi balin āts vis ā mas ā, kur ā vair āk nek ā 95 % no 
kop ējā š ķiedru satura ir ķīmisk ā proces ā ieg ūtas koksnes 
šķiedras  
4804 42 10  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  Atbr īvots  0  
4804 42 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4804 49  – –  Cits  
4804 49 10  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  Atbr īvots  0  
4804 49 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– cit āds kraftpap īrs un kartons, kura svars p ārsniedz 225 g/m  2 
4804 51  – –  nebalin āti 
4804 51 10  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  Atbr īvots  0  
4804 51 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4804 52  – –  vienm ērīgi balin āts vis ā mas ā, kur ā vair āk nek ā 95 % no 
kop ējā š ķiedru satura ir ķīmisk ā proces ā ieg ūtas koksnes 
šķiedras  
4804 52 10  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  Atbr īvots  0  
4804 52 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4804 59  – –  Cits  
4804 59 10  – – –  kur ā ne maz āk k ā 80 % no kop ējā šķiedru satura ir skuj ­
koku sulf ātceluloze vai natronceluloze  Atbr īvots  0  
4804 59 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4805  Cit āds nekr ītots pap īrs un kartons ru ļļos vai loksn ēs, kas nav 
apstr ādāts t ālāk, k ā nor ādīts š īs noda ļas 3. piez īm ē 
– gofr ētais pap īrsLV L 161/1248 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4805 11 00  – –  pus ķīmisko š ķiedru gofr ētais pap īrs Atbr īvots  0  
4805 12 00  – –  gofr ētais salmu š ķiedru pap īrs Atbr īvots  0  
4805 19  – –  Cits  
4805 19 10  – – –  vi ļņotais kartons  Atbr īvots  0  
4805 19 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– testlainers (p ārstr ādāts pap īrs gofr ētā kartona virsm ām) 
4805 24 00  – –  kas sver 150 g/m  2 vai maz āk Atbr īvots  0  
4805 25 00  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 150 g/m  2 Atbr īvots  0  
4805 30  –  sulf ītcelulozes ietinamais pap īrs 
4805 30 10  – –  ar virsmas bl īvumu maz āk nek ā 30 g/m  2 Atbr īvots  0  
4805 30 90  – –  ar virsmas bl īvumu 30 g/m  2 vai vair āk Atbr īvots  0  
4805 40 00  –  filtrpap īrs un filtr ēšanas kartons  Atbr īvots  0  
4805 50 00  –  pape un kartons  Atbr īvots  0  
– Cits  
4805 91 00  – –  kas sver 150 g/m  2 vai maz āk Atbr īvots  0  
4805 92 00  – –  kas sver vair āk nek ā 150 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 225 g/m  2 Atbr īvots  0  
4805 93  – –  ar virsmas bl īvumu 225 g/m  2 vai vair āk 
4805 93 20  – – –  izgatavots no p ārstr ādāta pap īra Atbr īvots  0  
4805 93 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4806  Pergamentpap īrs, taukvielas necaurlaid īgs pap īrs, pauspap īrs, 
pergam īns un cit ādi kalandr ēti caurredzami vai caursp īdīgi 
pap īri ru ļļos vai loksn ēs 
4806 10 00  –  pergamentpap īrs Atbr īvots  0  
4806 20 00  –  taukvielas necaurlaid īgi pap īri Atbr īvots  0  
4806 30 00  –  pauspap īri Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1249
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4806 40  –  pergam īni un cit ādi kalandr ētie caurredzamie vai caursp īdīgie 
pap īri 
4806 40 10  – –  pergam īni Atbr īvots  0  
4806 40 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4807 00  Kompoz ītpap īrs un kartons (izgatavots, sal īm ējot vair ākas 
pap īra vai kartona loksnes) bez virsk ārtas p ārkl ājuma un 
nepies ūcin āts, iekš ēji stiegrots vai nestiegrots, ru ļļos vai 
loksn ēs 
4807 00 30  –  izgatavots no makulat ūras, p ārkl āts vai nep ārkl āts ar pap īru Atbr īvots  0  
4807 00 80  –  Cits  Atbr īvots  0  
4808  Gofr ēts pap īrs un kartons (apl īm ēts vai neapl īm ēts ar glud ām 
ārējām loksn ēm), krep ēts, ci ļņots vai perfor ēts, ru ļļos vai 
loksn ēs, kas nav poz īcij ā 4803 min ētais 
4808 10 00  –  gofr ēts pap īrs un kartons, perfor ēts vai neperfor ēts Atbr īvots  0  
4808 20 00  –  maisu kraftpap īrs, krep ēts vai krokots, ci ļņots vai neci ļņots, 
perfor ēts vai neperfor ēts Atbr īvots  0  
4808 30 00  –  cit āds krep ēts vai krokots kraftpap īrs, ar ī ci ļņots vai perfor ēts Atbr īvots  0  
4808 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
4809  Koppap īrs, paškop ējošais pap īrs un citi kop ējoši vai att ēlu 
pārnesoši pap īri (ieskaitot kr ītotu vai pies ūcin ātu pap īru trafa ­
retspied ēm vai ofseta plat ēm), apdruk āts vai neapdruk āts, 
ru ļļos vai loksn ēs 
4809 20  –  paškop ējošais pap īrs 
4809 20 10  – –  ru ļļos Atbr īvots  0  
4809 20 90  – –  loksn ēs Atbr īvots  0  
4809 90  –  Cits  
4809 90 10  – –  ogles vai taml īdz īgi koppap īri Atbr īvots  0  
4809 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/1250 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4810  Pap īrs un kartons, kas no vienas vai ab ām pus ēm p ārkl āts ar 
kaol īnu vai cit ām neorganisk ām viel ām, lietojot saistvielas vai 
bez t ām, bez citiem p ārkl ājumiem, ar virsmas kr āsojumu vai 
bez t ā, ar dekorat īvu virsmu vai iespiedatt ēliem vai bez tiem, 
jebkura lieluma ru ļļos vai taisnst ūrveida (ar ī kvadr ātveida) 
loksn ēs 
– pap īrs un kartons rakst īšanai, apdrukai vai citiem grafiskiem 
darbiem, kas nesatur meh ānisk ā vai ķīmiski meh ānisk ā 
proces ā ieg ūtas š ķiedras vai satur š ādas š ķiedras ne vair āk 
kā 10 % no kop ējā š ķiedru daudzuma  
4810 13  – –  ru ļļos 
4810 13 20  – – –  pap īrs un kartons, ko izmanto par pamatni gaismjut īgam, 
siltumjut īgam vai elektrojut īgam pap īram vai kartonam 
un kas sver ne vair āk k ā 150 g/m  2 Atbr īvots  0  
4810 13 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4810 14  – –  loksn ēs, kuru viena mala nesaloc ītā veid ā nep ārsniedz 
435 mm un otra mala nep ārsniedz 297 mm  
4810 14 20  – – –  pap īrs un kartons, ko izmanto par pamatni gaismjut īgam, 
siltumjut īgam vai elektrojut īgam pap īram vai kartonam 
un kas sver ne vair āk k ā 150 g/m  2 Atbr īvots  0  
4810 14 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4810 19  – –  Cits  
4810 19 10  – – –  pap īrs un kartons, ko izmanto par pamatni gaismjut īgam, 
siltumjut īgam vai elektrojut īgam pap īram vai kartonam 
un kas sver ne vair āk k ā 150 g/m  2 Atbr īvots  0  
4810 19 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– pap īrs un kartons rakst īšanai, apdrukai vai citiem grafiskiem 
darbiem, kur ā vair āk par 10 % no kop ējā š ķiedru satura ir 
meh ānisk ā vai ķīmiski meh ānisk ā proces ā ieg ūtas š ķiedras  
4810 22  – –  porains kr ītpap īrs 
4810 22 10  – – –  ru ļļos, kas plat āki par 15 cm, vai loksn ēs, kuru viena mala 
nesaloc ītā veid ā p ārsniedz 36 cm un otra mala p ārsniedz 
15 cm  Atbr īvots  0  
4810 22 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1251
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4810 29  – –  Cits  
4810 29 30  – – –  ru ļļos Atbr īvots  0  
4810 29 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– kraftpap īrs un kartons, kas nav lietojams rakst īšanai, 
apdrukai vai citiem grafiskiem darbiem  
4810 31 00  – –  vienm ērīgi balin āts vis ā mas ā, kur ā vair āk nek ā 95 % no 
kop ējā š ķiedru satura ir ķīmisk ā proces ā ieg ūtas koksnes 
šķiedras un kas sver 150 g/m  2 vai maz āk Atbr īvots  0  
4810 32  – –  vienm ērīgi balin āts vis ā mas ā, kur ā vair āk nek ā 95 % no 
kop ējā š ķiedru satura ir ķīmisk ā proces ā ieg ūtas koksnes 
šķiedras un kas sver vair āk par 150 g/m  2 
4810 32 10  – – –  ar kaol īna p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
4810 32 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4810 39 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– cit āds pap īrs un kartons  
4810 92  – –  daudzsl āņainais  
4810 92 10  – – –  kura katrs sl ānis ir balin āts Atbr īvots  0  
4810 92 30  – – –  tikai ar vienu ārējo balin āto sl āni Atbr īvots  0  
4810 92 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4810 99  – –  Cits  
4810 99 10  – – –  balin āts pap īrs un kartons, p ārkl āts ar kaol īnu Atbr īvots  0  
4810 99 30  – – –  p ārkl āts ar vizlas pulveri  Atbr īvots  0  
4810 99 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/1252 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4811  Pap īrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes š ķied ­
rām, kr ītots, pies ūcin āts, ar p ārkl ājumu, ar kr āsotu vai deko ­
rat īvu virsmu vai apdruk āts, jebkura izm ēra ru ļļos vai taisn ­
stūrveida (ieskaitot kvadr ātu) loksn ēs, iz ņemot poz īcij ā 4803, 
4809 vai 4810 min ēto 
4811 10 00  –  ar gudronu, bitumu vai asfaltu apstr ādāts pap īrs un kartons  Atbr īvots  0  
– gumijots vai lip īgs pap īrs un kartons  
4811 41  – –  pašl īm ējošas  
4811 41 20  – – –  ne plat āks par 10 cm, p ārkl āts ar nevulkaniz ētu dabisko 
vai sint ētisko kau čuku  Atbr īvots  0  
4811 41 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4811 49 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– pap īrs un kartons, kr ītots, pies ūcin āts vai p ārkl āts ar plas ­
tmas ām (iz ņemot l īmes)  
4811 51 00  – –  balin āts, kas sver vair āk par 150 g/m  2 Atbr īvots  0  
4811 59 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4811 60 00  –  pap īrs un kartons, kr ītots, pies ūcin āts vai p ārkl āts ar vasku, 
paraf īnu, stear īnu, e ļļu vai glicer īnu Atbr īvots  0  
4811 90 00  –  cit āds pap īrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes 
šķiedr ām Atbr īvots  0  
4812 00 00  Pap īra masas filtru bloki, pl ātnes un pl āksnes  Atbr īvots  0  
4813  Cigarešu pap īrs, atbilst īgi izm ēram sagriezts vai nesagriezts, 
gr āmati ņās vai čaul ītēs 
4813 10 00  –  gr āmati ņu veid ā vai čaul ītēs Atbr īvots  0  
4813 20 00  –  ru ļļos, kas nav plat āki par 5 cm  Atbr īvots  0  
4813 90  –  Cits  
4813 90 10  – –  ru ļļos, kas plat āki par 5 cm, bet nav plat āki par 15 cm  Atbr īvots  0  
4813 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1253
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4814  Tapetes un taml īdz īgi sienu p ārkl ājumi; caursp īdīgi pap īra 
pārkl ājumi logiem  
4814 10 00  –  mas ā kr āsots tapešu pap īrs Atbr īvots  0  
4814 20 00  –  tapetes un taml īdz īgi sienu p ārkl ājumi no pap īra, p ārkl āti no 
virspuses ar graudainu, ci ļņotu, kr āsotu, ornament ētu vai 
cit ādu dekorat īvu plastmasas sl āni Atbr īvots  0  
4814 90  –  Cits  
4814 90 10  – –  tapetes un taml īdz īgi sienu p ārkl ājumi no graudaina, 
ciļņota, kr āsota, ornament ēta vai cit āda dekorat īva pap īra, 
pārkl āta ar caursp īdīgu aizsargplastmasu  Atbr īvots  0  
4814 90 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4816  Koppap īrs, paškop ējošais pap īrs un citi kop ējoši vai att ēlu 
pārnesoši pap īri (iz ņemot pap īru poz īcij ā 4809), pap īrs trafa ­
retspied ēm un ofsetplat ēm, iepakots kast ēs vai bez kast ēm 
4816 20 00  –  paškop ējošais pap īrs Atbr īvots  0  
4816 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
4817  Pap īra vai kartona aploksnes, sl ēgtas v ēstules, pastkartes bez 
zīm ējumiem un sarakstes kart ītes; k ārbas, pasta maisi ņi, 
kabatas gr āmati ņas no pap īra vai kartona, pap īra kancelejas 
piederumu komplekti  
4817 10 00  –  aploksnes  Atbr īvots  0  
4817 20 00  –  sl ēgtas v ēstules, pastkartes bez z īm ējuma un sarakstes kart ī­
tes. Atbr īvots  0  
4817 30 00  –  kārbas, pasta maisi ņi, kabatas gr āmati ņas no pap īra vai 
kartona, pap īra kancelejas piederumu komplekti  Atbr īvots  0  
4818  Tualetes pap īrs un taml īdz īgs pap īrs, celulozes vate vai celu ­
lozes š ķiedru pap īrs, ko izmanto m ājsaimniec ībā vai sanit ā­
riem un higi ēnas nol ūkiem, ru ļļos, kuru platums nep ārsniedz 
36 cm, vai sagriezts p ēc izm ēra vai formas; kabatas lakati ņi, 
kosm ētikas salvetes, dvie ļi, galdauti, galda salvetes, b ērnu 
auti ņi, tamponi, palagi un taml īdz īgi m ājsaimniec ības, sanit ā­
rijas vai slimn īcu piederumi, ap ģērba gabali un ap ģērba piede ­
rumi no pap īra masas, pap īra, celulozes vates vai celulozes 
šķiedras audumiem  
4818 10  –  tualetes pap īrs 
4818 10 10  – –  kura katra k ārta sver 25 g/m  2 vai maz āk Atbr īvots  0LV L 161/1254 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4818 10 90  – –  kura katra k ārta sver vair āk par 25 g/m  2 Atbr īvots  0  
4818 20  –  kabatlakati ņi, kosm ētikas salvetes un dvie ļi 
4818 20 10  – –  kabatlakati ņi un kosm ētikas salvetes  Atbr īvots  0  
– – roku dvie ļi 
4818 20 91  – – –  ru ļļos Atbr īvots  0  
4818 20 99  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4818 30 00  –  galdauti un galda salvetes  Atbr īvots  0  
4818 40  –  higi ēnas dvie ļi un tamponi, auti ņi un taml īdz īgi higi ēnas 
izstr ādājumi  
– – higi ēnas dvie ļi, tamponi un taml īdz īgi higi ēnas izstr ādājumi  
4818 40 11  – – –  higi ēnas dvie ļi Atbr īvots  0  
4818 40 13  – – –  tamponi  Atbr īvots  0  
4818 40 19  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4818 40 90  – –  auti ņi un taml īdz īgi higi ēnas izstr ādājumi z īdai ņiem Atbr īvots  0  
4818 50 00  –  ap ģērba gabali un ap ģērba piederumi  Atbr īvots  0  
4818 90  –  Cits  
4818 90 10  – –  ķirur ģijas, medic īnas vai higi ēnas vajadz ībām lietojami 
izstr ādājumi, neiepakoti mazumtirdzniec ībai Atbr īvots  0  
4818 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4819  Kastes, k ārbas, kast ītes, somas un cit āda tara no pap īra, 
kartona, celulozes vates vai celulozes š ķiedru auduma; mapes, 
vēstu ļu satur ētāji un taml īdz īgi izstr ādājumi no pap īra vai 
kartona izmantošanai iest ādēs, veikalos utt.  
4819 10 00  –  kastes un k ārbas no gofr ēta pap īra vai kartona  Atbr īvots  0  
4819 20 00  –  salok āmas kastes un k ārbas no negofr ēta pap īra vai kartona  Atbr īvots  0  
4819 30 00  –  maisi un somas, kuru pamatnes platums ir 40 cm vai vair āk Atbr īvots  0  
4819 40 00  –  cit ādi maisi ņi un kul ītes, ieskaitot t ūtas Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1255
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4819 50 00  –  cit āda veida tara un iepakojums, ieskaitot ska ņu plašu aplok ­
snes  Atbr īvots  0  
4819 60 00  –  mapes, v ēstu ļu satur ētāji, dokumentu glab āšanas kastes un 
taml īdz īgi izstr ādājumi izmantošanai iest ādēs, veikalos utt.  Atbr īvots  0  
4820  Re ģistr ācijas žurn āli, gr āmatved ības re ģistri, piez īmju gr āmati ­ 
ņas, veidlapu gr āmatas, kv īšu gr āmati ņas, v ēstu ļu un pierakstu 
bloki, dienasgr āmatas un taml īdz īgi izstr ādājumi, burtn īcas, 
piez īmju gr āmatas, apv ākojumi, ātršuv ēji, aktu v āki, paškop ē­
jošas lietved ības veidlapas un formul āri, pa lap ām salikti kop ē­
jamie komplekti un cit ādi pap īra vai kartona kancelejas piede ­
rumi; kolekciju vai paraugu albumi un gr āmatu apv āki no 
pap īra vai kartona  
4820 10  –  re ģistr ācijas žurn āli, gr āmatved ības re ģistri, piez īmju gr āma ­
tiņas, veidlapu gr āmatas, kv īšu gr āmati ņas, v ēstu ļu un 
pierakstu bloki, dienasgr āmatas un taml īdz īgi izstr ādājumi  
4820 10 10  – –  re ģistr ācijas žurn āli, gr āmatved ības re ģistri, veidlapu 
gr āmatas un kv īšu gr āmati ņas Atbr īvots  0  
4820 10 30  – –  piez īmju gr āmati ņas, v ēstu ļu un pierakstu bloki  Atbr īvots  0  
4820 10 50  – –  dienasgr āmatas  Atbr īvots  0  
4820 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4820 20 00  –  burtn īcas Atbr īvots  0  
4820 30 00  –  aktu v āki (iz ņemot gr āmatu v ākus), map ītes un ātršuv ēji Atbr īvots  0  
4820 40  –  paškop ējošas lietved ības veidlapas un formul āri, pa lap ām 
salikti kop ējamie komplekti  
4820 40 10  – –  nesagriezti  Atbr īvots  0  
4820 40 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4820 50 00  –  paraugu vai kolekciju albumi  Atbr īvots  0  
4820 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
4821  Jebkura veida birkas un eti ķetes no pap īra vai kartona ar 
iespiestu tekstu vai att ēlu vai bez t ā 
4821 10  –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
4821 10 10  – –  pašl īm ējošas  Atbr īvots  0  
4821 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4821 90  –  Cits  
4821 90 10  – –  pašl īm ējošas  Atbr īvots  0LV L 161/1256 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4821 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4822  Spol ītes, spoles, rull īši un taml īdz īgi tur ētāji no pap īra masas, 
pap īra vai kartona (perfor ēti vai neperfor ēti, stiegroti vai 
nestiegroti)  
4822 10 00  –  tekstildiegu uzt īšanai  Atbr īvots  0  
4822 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
4823  Cit āds pap īrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes 
šķiedr ām, sagriezts p ēc izm ēra vai formas; cit ādi izstr ādājumi 
no pap īra masas, pap īra, kartona, celulozes vates vai celulozes 
šķiedru auduma  
4823 20 00  –  filtrpap īrs un filtr ēšanas kartons  Atbr īvots  0  
4823 40 00  –  ru ļļi, loksnes un ripas, kas paredz ētas pašre ģistr ējošiem 
apar ātiem  Atbr īvots  0  
– papl ātes, b ļodas, š ķīvji, tases un taml īdz īgi izstr ādājumi no 
pap īra vai kartona  
4823 61 00  – –  no bambusa  Atbr īvots  0  
4823 69  – –  Cits  
4823 69 10  – – –  papl ātes, b ļodas un š ķīvji Atbr īvots  0  
4823 69 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
4823 70  –  form ēti vai pres ēti izstr ādājumi no pap īra masas  
4823 70 10  – –  form ētas kastes un palikt ņi olu iepakošanai  Atbr īvots  0  
4823 70 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4823 90  –  Cits  
4823 90 40  – –  cit āds pap īrs un kartons rakst īšanai, apdrukai vai citiem 
grafiskiem darbiem  Atbr īvots  0  
4823 90 85  – –  Cits  Atbr īvots  0  
49 NODA ĻA 49 - IESPIESTAS GR ĀMATAS, LAIKRAKSTI, 
ATT ĒLI UN CITI POLIGR ĀFIJAS R ŪPNIEC ĪBAS IZSTR ĀDĀ­
JUMI; ROKRAKSTI, MAŠ ĪNRAKSTI UN PL ĀNI 
4901  Iespiestas gr āmatas, broš ūras, inform ācijas lapas (bukleti) un 
taml īdz īgi iespieddarbi, broš ēti vai atseviš ķu lapu veid āLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1257
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4901 10 00  –  atseviš ķu lapu veid ā, loc īti vai neloc īti Atbr īvots  0  
– Cits  
4901 91 00  – –  vārdn īcas, enciklop ēdijas un to s ērijizdevumu laidieni  Atbr īvots  0  
4901 99 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4902  Laikraksti, žurn āli un cit ādi periodiskie izdevumi, ilustr ēti vai 
neilustr ēti, kas satur vai nesatur rekl āmas materi ālu 
4902 10 00  –  kas izn āk vismaz četrreiz ned ēļā Atbr īvots  0  
4902 90  –  Cits  
4902 90 10  – –  kas izn āk reizi ned ēļā Atbr īvots  0  
4902 90 30  – –  kas izn āk reizi m ēnes ī Atbr īvots  0  
4902 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4903 00 00  B ērnu bilžu gr āmatas, z īm ēšanas vai izkr āsojam ās gr āmatas  Atbr īvots  0  
4904 00 00  Notis, iespiestas vai rokrakst ā, iesietas vai neiesietas, ilustr ētas 
vai neilustr ētas Atbr īvots  0  
4905  Kartes, ģeogr āfisk ās, hidrogr āfisk ās vai visu veidu taml īdz īgas 
kartes, ieskaitot atlantus, sienas kartes, topogr āfiskos pl ānus 
un globusus, iespiestas  
4905 10 00  –  globusi  Atbr īvots  0  
– Cits  
4905 91 00  – –  gr āmatu veid ā Atbr īvots  0  
4905 99 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
4906 00 00  Ar roku z īm ēti ori ģin āli pl āni un ras ējumi arhitekt ūras, inže ­
niertehnisk ām, r ūpniecisk ām, komerci ālām, topogr āfisk ām vai 
taml īdz īgām vajadz ībām; teksti rokrakst ā; iepriekš min ēto 
izstr ādājumu fotoreprodukcijas uz gaismjut īga pap īra un kopi ­
jas Atbr īvots  0  
4907 00  Nedz ēstas k ārtējā vai jauna izdevuma pastmarkas, z īmog ­
markas vai taml īdz īgas markas valst ī, kur ā t ām ir vai b ūs 
atz īta nomin ālvērtība; ģerbo ņpap īrs; banknotes; čeku veidla ­
pas; banknotes, akciju, paju, v ārda oblig āciju un taml īdz īgas 
apliec ības 
4907 00 10  –  pastmarkas, z īmogmarkas un taml īdz īgas markas  Atbr īvots  0LV L 161/1258 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
4907 00 30  –  banknotes  Atbr īvots  0  
4907 00 90  –  Cits  Atbr īvots  0  
4908  Novelkam ās bild ītes 
4908 10 00  –  novelkam ās bild ītes ar caursp īdīgu virsk ārtu Atbr īvots  0  
4908 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
4909 00  Iespiestas vai ilustr ētas pastkartes; iespiestas kart ītes ar perso ­
niskiem sveicieniem, v ēstījumiem vai pazi ņojumiem, ilustr ētas 
vai neilustr ētas, ar aploksn ēm vai bez t ām, ar izrot ājumiem vai 
bez tiem  
4909 00 10  –  iespiestas vai ilustr ētas pastkartes  Atbr īvots  0  
4909 00 90  –  Cits  Atbr īvots  0  
4910 00 00  Vis ādi iespiesti kalend āri, ieskaitot kalend āru blokus (nopl ē­ 
šamos kalend ārus) Atbr īvots  0  
4911  Cit ādi iespieddarbi, ar ī iespiesti att ēli un fotogr āfijas  
4911 10  –  tirdzniec ības rekl āmas materi āli, pre ču katalogi un taml īdz īga 
produkcija  
4911 10 10  – –  pre ču katalogi  Atbr īvots  0  
4911 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– Cits  
4911 91 00  – –  att ēli, z īm ējumi un fotogr āfijas  Atbr īvots  0  
4911 99 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
XI XI SADA ĻA - TEKSTILMATERI ĀLI UN TEKSTILIZSTR ĀDĀ­
JUMI  
50 NODA ĻA 50 - Z ĪDS 
5001 00 00  Att īšanai der īgi z īdv ērp ēja kokoni  Atbr īvots  0  
5002 00 00  J ēlzīds (negrodots)  Atbr īvots  0  
5003 00 00  Z īda atg ājas (ieskaitot t īšanai neder īgus kokonus, pavedienu 
atlikas un irdin ātas š ķiedras)  Atbr īvots  0  
5004 00  Z īda dzija (kas nav v ērpti no z īda atlik ām), nesagatavoti 
mazumtirdzniec ībai 
5004 00 10  –  nebalin āti, att īrīti vai balin āti 4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1259
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5004 00 90  –  Cits  4  0  
5005 00  No z īda atlik ām v ērpti pavedieni, nesagatavoti mazumtirdznie ­
cībai 
5005 00 10  –  nebalin āti, att īrīti vai balin āti 2,9  0  
5005 00 90  –  Cits  2,9  0  
5006 00  Z īda dzija un dzija no z īda atlik ām, sagatavota mazumtird ­
zniec ībai; z īdv ērp ēja pavediens (ketguts)  
5006 00 10  –  zīda dzija  5  0  
5006 00 90  –  vērpta dzija no z īda ķemm ēšanas atsuk ām vai cit ām z īda 
atlik ām; z īdv ērp ēja pavediens (ketguts)  2,9 0  
5007  Audumi no z īda vai z īda atkritumiem  
5007 10 00  –  audumi no z īda ķemm ēšanas atsuk ām 3  0  
5007 20  –  cit ādi audumi, kuros z īds vai z īda atliku, iz ņemot z īda 
ķemm ēšanas atsukas, ir 85 % no masas vai vair āk 
– – krepi  
5007 20 11  – – –  nebalin āti, att īrīti vai balin āti 6,9  0  
5007 20 19  – – –  Cits  6,9  0  
– – eponžs, habutajs, hon āns, čičun ča, korahs un taml īdz īgi 
Tālo Austrumu audumi piln īgi no z īda (ne sajaukum ā ar 
atsuk ām vai cit ām z īda atlik ām vai citiem tekstilmateri ā­
liem)  
5007 20 21  – – –  audekla pinuma, nebalin āti un t ālāk neapstr ādāti, iz ņemot 
att īrīšanu  5,3 0  
– – –  Cits  
5007 20 31  – – – –  audekla pinuma  7,5  0  
5007 20 39  – – – –  Cits  7,5  0  
– – Cits  
5007 20 41  – – –  gāzaudumi (až ūraudumi)  7,2  0  
– – –  Cits  
5007 20 51  – – – –  nebalin āti, att īrīti vai balin āti 7,2  0  
5007 20 59  – – – –  kr āsoti 7,2  0  
– – – –  no daž ādu kr āsu pavedieniemLV L 161/1260 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5007 20 61  – – – – –  ar platumu vair āk nek ā 57 cm, bet ne vair āk k ā 75 cm  7,2  0  
5007 20 69  – – – – –  Cits  7,2  0  
5007 20 71  – – – –  apdruk āti 7,2  0  
5007 90  –  cit ādi audumi  
5007 90 10  – –  nebalin āti, att īrīti vai balin āti 6,9  0  
5007 90 30  – –  kr āsotas  6,9  0  
5007 90 50  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 6,9  0  
5007 90 90  – –  apdruk ātas 6,9  0  
51 51. NODA ĻA - VILNA, SMALKIE VAI RUPJIE DZ ĪVNIEKU 
MATI; ZIRGU ASTRU DZIJA UN AUSTS AUDUMS  
5101  Vilna, nek ārsta un ne ķemm ēta 
– nemazg āta, ar ī mazg āta pirms cirpšanas vai no ņemšanas no 
ādas 
5101 11 00  – –  cirpt ā vilna  Atbr īvots  0  
5101 19 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– attaukota, nekarboniz ēta 
5101 21 00  – –  cirpt ā vilna  Atbr īvots  0  
5101 29 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
5101 30 00  –  karboniz ēta Atbr īvots  0  
5102  Smalkie vai rupjie dz īvnieku mati, nek ārsti vai ne ķemm ēti 
– smalkie dz īvnieku mati  
5102 11 00  – –  no Kašmiras kazu vilnas  Atbr īvots  0  
5102 19  – –  Cits  
5102 19 10  – – –  Angoras trušu  Atbr īvots  0  
5102 19 30  – – –  alpaku, lamu vai viku ņu Atbr īvots  0  
5102 19 40  – – –  kamie ļu vai jaku, vai Angoras, Tibetas, Kašmiras vai taml ī­
dz īgu kazu  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1261
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5102 19 90  – – –  trušu (iz ņemot Angoras), za ķu, bebru, nutriju vai ondatru  Atbr īvots  0  
5102 20 00  –  rupjie dz īvnieku mati  Atbr īvots  0  
5103  Vilnas vai smalko vai rupjo dz īvnieku matu atkritumi, 
ieskaitot v ērpšanas atkritumus, bet iz ņemot plucin āto vilnu  
5103 10  –  vilnas vai smalko dz īvnieku matu atsukas  
5103 10 10  – –  nekarboniz ētas Atbr īvots  0  
5103 10 90  – –  karboniz ētas Atbr īvots  0  
5103 20  –  cit ādi vilnas vai smalko dz īvnieku matu atkritumi  
5103 20 10  – –  pavedienu atlikas  Atbr īvots  0  
– – Cits  
5103 20 91  – – –  nekarboniz ēti Atbr īvots  0  
5103 20 99  – – –  karboniz ēti Atbr īvots  0  
5103 30 00  –  rupjo dz īvnieku matu atkritumi  Atbr īvots  0  
5104 00 00  Plucin āta vilna vai plucin āti smalkie vai rupjie dz īvnieku mati  Atbr īvots  0  
5105  Vilna vai smalkie vai rupjie dz īvnieku mati, k ārsti vai ķemm ēti 
(ieskaitot ķemm ētu vilnu atgriezumos)  
5105 10 00  –  kārsta vilna  2  0  
– vilnas kamoli un cit āda ķemm ētā vilna  
5105 21 00  – –  ķemm ēta vilna atgriezumos  2  0  
5105 29 00  – –  Cits  2  0  
– smalkie dz īvnieku mati, k ārsti vai ķemm ēti 
5105 31 00  – –  no Kašmiras kazu vilnas  2  0  
5105 39  – –  Cits  
5105 39 10  – – –  kārsta 2  0  
5105 39 90  – – –  ķemm ēta 2  0  
5105 40 00  –  rupj ā dz īvnieku mati, k ārsta vai ķemm ēti 2  0LV L 161/1262 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5106  K ārstas vilnas dzija, nesagatavota mazumtirdzniec ībai 
5106 10  –  ar vilnas saturu 85 % no masas vai vair āk 
5106 10 10  – –  nebalin āti 3,8  0  
5106 10 90  – –  Cits  3,8  0  
5106 20  –  ar vilnas saturu maz āk par 85 % no masas  
5106 20 10  – –  ar vilnas vai smalko dz īvnieku matu saturu 85 % no masas 
vai vair āk 3,8 0  
– – Cits  
5106 20 91  – – –  nebalin āti 4  0  
5106 20 99  – – –  Cits  4  0  
5107  Vilnas ķemmdzija, nesagatavota mazumtirdzniec ībai 
5107 10  –  ar vilnas saturu 85 % no masas vai vair āk 
5107 10 10  – –  nebalin āti 3,8  0  
5107 10 90  – –  Cits  3,8  0  
5107 20  –  ar vilnas saturu maz āk par 85 % no masas  
– – ar vilnas vai smalko dz īvnieku matu saturu 85 % no masas 
vai vair āk 
5107 20 10  – – –  nebalin āti 4  0  
5107 20 30  – – –  Cits  4  0  
– – Cits  
– – –  sajaukum ā tikai vai galvenok ārt ar sint ētisk ām št āpe ļšķied ­
rām 
5107 20 51  – – – –  nebalin āta 4  0  
5107 20 59  – – – –  Cits  4  0  
– – –  cit āda sajaukuma  
5107 20 91  – – – –  nebalin āta 4  0  
5107 20 99  – – – –  Cits  4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1263
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5108  Smalka vai rupja spalva (k ārsta vai ķemm ēta), nesagatavota 
mazumtirdzniec ībai 
5108 10  –  kārsta 
5108 10 10  – –  nebalin āti 3,2  0  
5108 10 90  – –  Cits  3,2  0  
5108 20  –  ķemm ēta 
5108 20 10  – –  nebalin āti 3,2  0  
5108 20 90  – –  Cits  3,2  0  
5109  Dzija no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem, sagatavota 
mazumtirdzniec ībai 
5109 10  –  ar vilnas vai smalko dz īvnieku matu saturu 85 % no masas 
vai vair āk 
5109 10 10  – –  kamolos vai š ķeter ēs, ar masu vair āk nek ā 125 g, bet ne 
vair āk k ā 500 g  3,8 0  
5109 10 90  – –  Cits  5  0  
5109 90  –  Cits  
5109 90 10  – –  kamolos vai š ķeter ēs, ar masu vair āk nek ā 125 g, bet ne 
vair āk k ā 500 g  5 0  
5109 90 90  – –  Cits  5  0  
5110 00 00  Dzija no rupjiem dz īvnieku matiem vai zirgu astriem (ieskaitot 
pozamenta dziju no zirgu astriem), sagatavota vai nesagata ­
vota mazumtirdzniec ībai 3,5 0  
5111  Austi audumi no vilnas apar ātdz ījas vai smalko dz īvnieku 
matu apar ātdzijas  
– ar vilnas vai smalko dz īvnieku matu saturu 85 % no masas 
vai vair āk 
5111 11 00  – –  svar ā līdz 300 g/m  2 8 0  
5111 19  – –  Cits  
5111 19 10  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 300 g/m  2 , bet ne vair āk 
kā 450 g/m  2 8 0  
5111 19 90  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 450 g/m  2 8 0  
5111 20 00  –  p ārējie, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskaj ām pave ­
dieniem  8 0LV L 161/1264 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5111 30  –  cit ādi audumi, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskaj ām 
štāpe ļšķiedr ām 
5111 30 10  – –  svar ā līdz 300 g/m  2 8 0  
5111 30 30  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 300 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 
450 g/m  2 8 0  
5111 30 90  – –  kuru svars p ārsniedz 450 g/m  2 8 0  
5111 90  –  Cits  
5111 90 10  – –  kas kopum ā satur vair āk nek ā 10 % no masas 50. noda ļā 
min ētos tekstilmateri ālus 7,2 0  
– – Cits  
5111 90 91  – – –  ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 300 g/m  2 8 0  
5111 90 93  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 300 g/m  2 , bet ne vair āk 
kā 450 g/m  2 8 0  
5111 90 99  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 450 g/m  2 8 0  
5112  Austi audumi no vilnas ķemmdzijas vai smalko dz īvnieku 
matu ķemmdzijas  
– ar vilnas vai smalko dz īvnieku matu saturu 85 % no masas 
vai vair āk 
5112 11 00  – –  svar ā līdz 200 g/m  2 8 0  
5112 19  – –  Cits  
5112 19 10  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 200 g/m  2 , bet ne vair āk 
kā 375 g/m  2 8 0  
5112 19 90  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 375 g/m  2 8 0  
5112 20 00  –  p ārējie, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskaj ām pave ­
dieniem  8 0  
5112 30  –  cit ādi audumi, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskaj ām 
štāpe ļšķiedr ām 
5112 30 10  – –  svar ā līdz 200 g/m  2 8 0  
5112 30 30  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 200 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 
375 g/m  2 8 0  
5112 30 90  – –  kuru svars p ārsniedz 375 g/m  2 8 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1265
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5112 90  –  Cits  
5112 90 10  – –  kas kopum ā satur vair āk nek ā 10 % no masas 50. noda ļā 
min ētos tekstilmateri ālus 7,2 0  
– – Cits  
5112 90 91  – – –  ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 200 g/m  2 8 0  
5112 90 93  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 200 g/m  2 , bet ne vair āk 
kā 375 g/m  2 8 0  
5112 90 99  – – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 375 g/m  2 8 0  
5113 00 00  Austi audumi no rupjiem dz īvnieku matiem vai zirgu astriem  5,3  0  
52 52. NODA ĻA - KOKVILNA  
5201 00  Kokvilna, nek ārsta un ne ķemm ēta 
5201 00 10  –  higroskopiska vai balin āta Atbr īvots  0  
5201 00 90  –  Cits  Atbr īvots  0  
5202  Kokvilnas atlikas (ar ī v ērpšanas atlikas un plucin ātas j ēlšķied ­
ras) 
5202 10 00  –  ieskaitot pavedienu atlikas (ar ī diegu atlikas)  Atbr īvots  0  
– Cits  
5202 91 00  – –  irdin ātas š ķiedras  Atbr īvots  0  
5202 99 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
5203 00 00  Kokvilna, k ārsta vai ķemm ēta Atbr īvots  0  
5204  Kokvilnas šujamie diegi, sagatavoti vai nesagatavoti mazum ­
tirdzniec ībai  
– nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 
5204 11 00  – –  ar kokvilnas saturu 85 % no masas vai vair āk 4  0  
5204 19 00  – –  Cits  4  0  
5204 20 00  –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 5  0  
5205  Kokvilnas dzija (iz ņemot šujamos diegus), ar kokvilnas saturu 
85 % no masas vai vair āk, nesagatavota mazumtirdzniec ībai  
– vienk ārtas dzija no ne ķemm ētām š ķiedr āmLV L 161/1266 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5205 11 00  – –  ar line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai vair āk (metriskais 
numurs nav liel āks par 14)  4 0  
5205 12 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 714,29 deciteksu, bet ne 
maz āku par 232,56 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 14, bet nav liel āks par 43)  4 0  
5205 13 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 232,56 deciteksu, bet ne 
maz āku par 192,31 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 43, bet nav liel āks par 52)  4 0  
5205 14 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 192,31 deciteksu, bet ne 
maz āku par 125 deciteksiem (metriskais numurs liel āks par 
52, bet nav liel āks par 80)  4 0  
5205 15  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs liel āks par 80)  
5205 15 10  – – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 125 deciteksiem, bet ne 
maz āku par 83,33 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 80, bet nav liel āks par 120)  4,4 0  
5205 15 90  – – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 83,33 deciteksiem (metris ­
kais numurs liel āks par 120)  4 0  
– vienk ārtas dzija no ķemm ētām š ķiedr ām 
5205 21 00  – –  ar line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai vair āk (metriskais 
numurs nav liel āks par 14)  4 0  
5205 22 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 714,29 deciteksu, bet ne 
maz āku par 232,56 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 14, bet nav liel āks par 43)  4 0  
5205 23 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 232,56 deciteksu, bet ne 
maz āku par 192,31 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 43, bet nav liel āks par 52)  4 0  
5205 24 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 192,31 deciteksu, bet ne 
maz āku par 125 deciteksiem (metriskais numurs liel āks par 
52, bet nav liel āks par 80)  4 0  
5205 26 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 125 deciteksu, bet ne 
maz āku par 106,38 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 80, bet nav liel āks par 94)  4 0  
5205 27 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 106,38 deciteksu, bet ne 
maz āku par 83,33 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 94, bet nav liel āks par 120)  4 0  
5205 28 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 83,33 deciteksiem (metris ­
kais numurs liel āks par 120)  4 0  
– daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija no ne ķemm ētām š ķiedr āmLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1267
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5205 31 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai 
vair āk (metriskais numurs vienam pavedienam nav liel āks 
par 14)  4 0  
5205 32 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 714,29 
deciteksu, bet ne maz āku par 232,56 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam pavedienam liel āks par 14, bet nav 
liel āks par 43)  4 0  
5205 33 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 232,56 
deciteksu, bet ne maz āku par 192,31 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam pavedienam liel āks par 43, bet nav 
liel āks par 52)  4 0  
5205 34 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 192,31 
deciteksu, bet ne maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs vienam pavedienam liel āks par 52, bet nav liel āks 
par 80)  4 0  
5205 35 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 125 deci ­
teksiem (metriskais numurs vienam pavedienam liel āks par 
80) 4 0  
– daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija no ķemm ētām š ķiedr ām 
5205 41 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai 
vair āk (metriskais numurs vienam pavedienam nav liel āks 
par 14)  4 0  
5205 42 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 714,29 
deciteksu, bet ne maz āku par 232,56 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam pavedienam liel āks par 14, bet nav 
liel āks par 43)  4 0  
5205 43 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 232,56 
deciteksu, bet ne maz āku par 192,31 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam pavedienam liel āks par 43, bet nav 
liel āks par 52)  4 0  
5205 44 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 192,31 
deciteksu, bet ne maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs vienam pavedienam liel āks par 52, bet nav liel āks 
par 80)  4 0  
5205 46 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 125 deci ­
teksu, bet ne maz āku par 106,38 deciteksiem (metriskais 
numurs vienam pavedienam liel āks par 80, bet nav liel āks 
par 94)  4 0  
5205 47 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 106,38 
deciteksu, bet ne maz āku par 83,33 deciteksiem (metriskais 
numurs vienam pavedienam liel āks par 94, bet nav liel āks 
par 120)  4 0  
5205 48 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 83,33 
deciteksiem (metriskais numurs vienam pavedienam liel āks 
par 120)  4 0LV L 161/1268 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5206  Kokvilnas dzija (iz ņemot šujamos diegus), ar kokvilnas saturu 
nek ā 85 % no masas, nesagatavota mazumtirdzniec ībai  
– vienk ārtas dzija no ne ķemm ētām š ķiedr ām 
5206 11 00  – –  ar line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai vair āk (metriskais 
numurs nav liel āks par 14)  4 0  
5206 12 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 714,29 deciteksu, bet ne 
maz āku par 232,56 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 14, bet nav liel āks par 43)  4 0  
5206 13 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 232,56 deciteksu, bet ne 
maz āku par 192,31 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 43, bet nav liel āks par 52)  4 0  
5206 14 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 192,31 deciteksu, bet ne 
maz āku par 125 deciteksiem (metriskais numurs liel āks par 
52, bet nav liel āks par 80)  4 0  
5206 15 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs liel āks par 80)  4 0  
– vienk ārtas dzija no ķemm ētām š ķiedr ām 
5206 21 00  – –  ar line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai vair āk (metriskais 
numurs nav liel āks par 14)  4 0  
5206 22 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 714,29 deciteksu, bet ne 
maz āku par 232,56 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 14, bet nav liel āks par 43)  4 0  
5206 23 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 232,56 deciteksu, bet ne 
maz āku par 192,31 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 43, bet nav liel āks par 52)  4 0  
5206 24 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 192,31 deciteksu, bet ne 
maz āku par 125 deciteksiem (metriskais numurs liel āks par 
52, bet nav liel āks par 80)  4 0  
5206 25 00  – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs liel āks par 80)  4 0  
– daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija no ne ķemm ētām š ķiedr ām 
5206 31 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai 
vair āk (metriskais numurs vienam pavedienam nav liel āks 
par 14)  4 0  
5206 32 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 714,29 
deciteksu, bet ne maz āku par 232,56 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam pavedienam liel āks par 14, bet nav 
liel āks par 43)  4 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1269
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5206 33 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 232,56 
deciteksu, bet ne maz āku par 192,31 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam pavedienam liel āks par 43, bet nav 
liel āks par 52)  4 0  
5206 34 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 192,31 
deciteksu, bet ne maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs vienam pavedienam liel āks par 52, bet nav liel āks 
par 80)  4 0  
5206 35 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 125 deci ­
teksiem (metriskais numurs vienam pavedienam liel āks par 
80) 4 0  
– daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija no ķemm ētām š ķiedr ām 
5206 41 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu 714,29 deciteksi vai 
vair āk (metriskais numurs vienam pavedienam nav liel āks 
par 14)  4 0  
5206 42 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 714,29 
deciteksu, bet ne maz āku par 232,56 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam pavedienam liel āks par 14, bet nav 
liel āks par 43)  4 0  
5206 43 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 232,56 
deciteksu, bet ne maz āku par 192,31 deciteksiem (metris ­
kais numurs vienam pavedienam liel āks par 43, bet nav 
liel āks par 52)  4 0  
5206 44 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 192,31 
deciteksu, bet ne maz āku par 125 deciteksiem (metriskais 
numurs vienam pavedienam liel āks par 52, bet nav liel āks 
par 80)  4 0  
5206 45 00  – –  ar viena pavediena line āro bl īvumu maz āku par 125 deci ­
teksiem (metriskais numurs vienam pavedienam liel āks par 
80) 4 0  
5207  Kokvilnas dzija (iz ņemot šujamos diegus), sagatavota mazum ­
tirdzniec ībai 
5207 10 00  –  ar kokvilnas saturu 85 % no masas vai vair āk 5  0  
5207 90 00  –  Cits  5  0  
5208  Kokvilnas audumi, ar kokvilnas saturu 85 % no masas vai 
vair āk, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 200 g/m  2 
– nebalin āti 
5208 11  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 100 g/m  2 
5208 11 10  – – –  audumi p ārsēju, p ārsienamo materi ālu un medic īnas 
marles ražošanai  8 0  
5208 11 90  – – –  Cits  8  0LV L 161/1270 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5208 12  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 100 g/m  2 
– – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
100 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 130 g/m  2 , un platums  
5208 12 16  – – – –  nep ārsniedz 165 cm  8  0  
5208 12 19  – – – –  p ārsniedz 165 cm  8  0  
– – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
130 g/m  2 un platums  
5208 12 96  – – – –  nep ārsniedz 165 cm  8  0  
5208 12 99  – – – –  p ārsniedz 165 cm  8  0  
5208 13 00  – –  cit ādi 3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā 
sarža, audumi – cit ādi audumi — žakardaudumi — cit ādi 8 0  
5208 19 00  –  apdruk āti – audekla pinuma  8  0  
– balin āti 
5208 21  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 100 g/m  2 
5208 21 10  – – –  audumi p ārsēju, p ārsienamo materi ālu un medic īnas 
marles ražošanai  8 0  
5208 21 90  – – –  Cits  8  0  
5208 22  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 100 g/m  2 
– – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
100 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 130 g/m  2 , un platums  
5208 22 16  – – – –  nep ārsniedz 165 cm  8  0  
5208 22 19  – – – –  p ārsniedz 165 cm  8  0  
– – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
130 g/m  2 un platums  
5208 22 96  – – – –  nep ārsniedz 165 cm  8  0  
5208 22 99  – – – –  p ārsniedz 165 cm  8  0  
5208 23 00  – –  cit ādi 3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā 
sarža  8 0  
5208 29 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
– kr āsoti 
5208 31 00  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 100 g/m  2 8 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1271
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5208 32  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 100 g/m  2 
– – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
100 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 130 g/m  2 , un platums  
5208 32 16  – – – –  nep ārsniedz 165 cm  8  0  
5208 32 19  – – – –  p ārsniedz 165 cm  8  0  
– – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
130 g/m  2 un platums  
5208 32 96  – – – –  nep ārsniedz 165 cm  8  0  
5208 32 99  – – – –  p ārsniedz 165 cm  8  0  
5208 33 00  – –  cit ādi 3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā 
sarža, audumi – cit ādi audumi — žakardaudumi — cit ādi 8 0  
5208 39 00  –  apdruk āti – audekla pinuma  8  0  
– no daž ādu kr āsu pavedieniem  
5208 41 00  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 100 g/m  2 8 0  
5208 42 00  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 100 g/m  2 8 0  
5208 43 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  8  0  
5208 49 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
– apdruk āti 
5208 51 00  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 100 g/m  2 8 0  
5208 52 00  – –  audekla pinuma, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 100 g/m  2 8 0  
5208 59  – –  cit ādi audumi  
5208 59 10  – – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  8  0  
5208 59 90  – – –  Cits  8  0  
5209  Kokvilnas audumi, ar kokvilnas saturu 85 % no masas vai 
vair āk, ar virsmas bl īvumu vair āk k ā 200 g/m  2 
– nebalin āti 
5209 11 00  – –  audekla pinuma  8  0  
5209 12 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža,  8  0LV L 161/1272 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5209 19 00  – –  Cit ādi audumi  8  0  
– balin āti 
5209 21 00  – –  audekla pinuma  8  0  
5209 22 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  8  0  
5209 29 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
– kr āsoti 
5209 31 00  – –  audekla pinuma  8  0  
5209 32 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  8  0  
5209 39 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
– no daž ādu kr āsu pavedieniem  
5209 41 00  – –  audekla pinuma  8  0  
5209 42 00  – –  den īms 8  0  
5209 43 00  – –  cit ādi audumi no 3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī 
atgriezenisk ā sarža  8 0  
5209 49 00  –  cit ādi audumi  8  0  
– apdruk āti 
5209 51 00  – –  audekla pinuma  8  0  
5209 52 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  8  0  
5209 59 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
5210  Kokvilnas audumi, ar kokvilnas saturu maz āk nek ā 85 % no 
masas, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskaj ām š ķied ­
rām, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 200 g/m  2 
– nebalin āti 
5210 11 00  – –  audekla pinuma  8  0  
5210 19 00  –  cit ādi audumi  8  0  
– balin āti 
5210 21 00  – –  audekla pinuma  8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1273
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5210 29 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
– kr āsoti 
5210 31 00  – –  audekla pinuma  8  0  
5210 32 00  – –  cit ādi 3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā 
sarža  8 0  
5210 39 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
– no daž ādu kr āsu pavedieniem  
5210 41 00  – –  audekla pinuma  8  0  
5210 49 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
– apdruk āti 
5210 51 00  – –  audekla pinuma  8  0  
5210 59 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
5211  Kokvilnas audumi, ar kokvilnas saturu maz āk nek ā 85 % no 
masas, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskaj ām š ķied ­
rām, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 200 g/m  2 
– nebalin āti 
5211 11 00  – –  auduma pinuma  8  0  
5211 12 00  – –  cit ādi 3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā 
sarža  8 0  
5211 19 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
5211 20 00  –  balin āti 8  0  
– kr āsoti 
5211 31 00  – –  auduma pinuma  8  0  
5211 32 00  – –  cit ādi 3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā 
sarža  8 0  
5211 39 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
– no daž ādu kr āsu pavedieniem  
5211 41 00  – –  auduma pinuma  8  0  
5211 42 00  – –  den īms 8  0  
5211 43 00  – –  cit ādu audumu 3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgrie ­
zenisk ā sarža  8 0LV L 161/1274 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5211 49  – –  daž ādi audumi  
5211 49 10  – – –  žakardaudumi  8  0  
5211 49 90  – – –  Cits  8  0  
– apdruk āti 
5211 51 00  – –  auduma pinuma  8  0  
5211 52 00  – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  8  0  
5211 59 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
5212  Cit ādi kokvilnas audumi  
– ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 200 g/m  2 
5212 11  – –  nebalin āti 
5212 11 10  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  8  0  
5212 11 90  – – –  cit āda sajaukuma  8  0  
5212 12  – –  balin āti 
5212 12 10  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  8  0  
5212 12 90  – – –  cit āda sajaukuma  8  0  
5212 13  – –  kr āsotas  
5212 13 10  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  8  0  
5212 13 90  – – –  cit āda sajaukuma  8  0  
5212 14  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
5212 14 10  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  8  0  
5212 14 90  – – –  cit āda sajaukuma  8  0  
5212 15  – –  apdruk ātas 
5212 15 10  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  8  0  
5212 15 90  – – –  cit āda sajaukuma  8  0  
– ar virsmas bl īvumu vair āk par 200 g/m  2LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1275
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5212 21  – –  nebalin āti 
5212 21 10  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  8  0  
5212 21 90  – – –  cit āda sajaukuma  8  0  
5212 22  – –  balin āti 
5212 22 10  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  8  0  
5212 22 90  – – –  cit āda sajaukuma  8  0  
5212 23  – –  kr āsotas  
5212 23 10  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  8  0  
5212 23 90  – – –  cit āda sajaukuma  8  0  
5212 24  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
5212 24 10  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  8  0  
5212 24 90  – – –  cit āda sajaukuma  8  0  
5212 25  – –  apdruk ātas 
5212 25 10  – – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar liniem  8  0  
5212 25 90  – – –  cit āda sajaukuma  8  0  
53 53. NODA ĻA - CIT ĀDAS AUGU TEKSTILŠ ĶIEDRAS; PAP ĪRA 
PAVEDIENI UN AUDUMI NO PAP ĪRA PAVEDIENIEM  
5301  Linš ķiedra, neapstr ādāta vai apstr ādāta, bet nev ērpta; linu 
pakulas un atkritumi (ieskaitot v ērpšanas atkritumus un pluci ­
nātas š ķiedras)  
5301 10 00  –  lini, neapstr ādāti vai m ērcēti Atbr īvots  0  
– lini, m īstīti, kulst īti, k ārsti vai cit ādā veid ā apstr ādāti, bet 
nev ērpti 
5301 21 00  – –  m īstīti vai kulst īti Atbr īvots  0  
5301 29 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
5301 30  –  linu pakulas un atkritumi  
5301 30 10  – –  linu pakulas  Atbr īvots  0  
5301 30 90  – –  linu atkritumi  Atbr īvots  0LV L 161/1276 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5302  Ka ņep āju (Cannabis sativa L.) š ķiedra, ar ī apstr ādāta, bet nev ēr­
pta; ka ņep āju pakulas un atkritumi (ieskaitot v ērpšanas atkri ­
tumus un plucin ātās š ķiedras)  
5302 10 00  –  neapstr ādāti vai m ērcēti ka ņep āji Atbr īvots  0  
5302 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
5303  Džutas š ķiedra un cit ādas l ūksnes tekstilš ķiedras (iz ņemot 
linš ķiedru, ka ņep āju š ķiedru un r āmijas), neapstr ādātas vai 
apstr ādātas, bet nev ērptas; šo š ķiedru pakulas un atkritumi 
(ieskaitot v ērpšanas atkritumus un plucin ātās š ķiedras)  
5303 10 00  –  džutas š ķiedra un cit ādas l ūksnes tekstilš ķiedras, neapstr ā­
dātas vai m ērcētas Atbr īvots  0  
5303 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
5305 00 00  Kokosš ķiedra, abakas (Manilas ka ņep āju vai Musa textilis Nee), 
rāmijas un cit ādas augu tekstilš ķiedras, kas citur nav min ētas 
vai iek ļautas, neapstr ādātas vai apstr ādātas, bet nev ērptas; šo 
šķiedru atsukas, izsukas un cit ādas atg ājas (ieskaitot v ērpšanas 
atg ājas un irdin ātas š ķiedras)  Atbr īvots  0  
5306  Linš ķiedras dzija  
5306 10  –  vienk ārtas  
– – nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 
5306 10 10  – – –  ar line āro bl īvumu 833,3 deciteksi vai vair āk (metriskais 
numurs nav liel āks par 12)  4 0  
5306 10 30  – – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 833,3 deciteksiem, bet ne 
maz āku par 277,8 deciteksiem (metriskais numurs liel āks 
par 12, bet nav liel āks par 36)  4 0  
5306 10 50  – – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 277,8 deciteksiem (metris ­
kais numurs liel āks par 36)  3,8 0  
5306 10 90  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 5  0  
5306 20  –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta 
5306 20 10  – –  nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 4  0  
5306 20 90  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 5  0  
5307  Dzija no džutas vai cit ām l ūksnes tekstilš ķiedr ām, kas min ētas 
poz īcij ā 5303  
5307 10  –  vienk ārtas 
5307 10 10  – –  ar line āro bl īvumu 1 000 deciteksu vai maz āk (metriskais 
numurs 10 vai liel āks) Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1277
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5307 10 90  – –  ar line āro bl īvumu liel āku par 1 000 deciteksu (metriskais 
numurs maz āks par 10)  Atbr īvots  0  
5307 20 00  –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta Atbr īvots  0  
5308  Dzija no cit ām augu tekstilš ķiedr ām; pap īra pavedieni  
5308 10 00  –  kokosš ķiedras dzija  Atbr īvots  0  
5308 20  –  ka ņep āju dzija  
5308 20 10  – –  nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 3  0  
5308 20 90  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 4,9  0  
5308 90  –  Cits  
– – rāmiju š ķiedras dzija  
5308 90 12  – – –  ar line āro bl īvumu 277,8 deciteksi vai vair āk (metriskais 
numurs nav liel āks par 36)  4 0  
5308 90 19  – – –  ar line āro bl īvumu maz āku par 277,8 deciteksiem (metris ­
kais numurs liel āks par 36)  3,8 0  
5308 90 50  – –  pap īra pavedieni  4  0  
5308 90 90  – –  Cits  3,8  0  
5309  Linu audumi  
– ar linu saturu 85 % no masas vai vair āk 
5309 11  – –  nebalin ātas vai balin ātas 
5309 11 10  – – –  nebalin āti 8  0  
5309 11 90  – – –  balin āti 8  0  
5309 19 00  – –  Cits  8  0  
– ar linu saturu maz āk nek ā 85 % no masas  
5309 21  – –  nebalin ātas vai balin ātas 
5309 21 10  – – –  nebalin āti 8  0  
5309 21 90  – – –  balin āti 8  0  
5309 29 00  – –  Cits  8  0LV L 161/1278 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5310  Džutas vai citu poz īcij ā 5303 min ēto l ūksnes tekstilš ķiedru 
audumi  
5310 10  –  nebalin āti 
5310 10 10  – –  kuru platums nep ārsniedz 150 cm  4  0  
5310 10 90  – –  ar platumu vair āk nek ā 150 cm  4  0  
5310 90 00  –  Cits  4  0  
5311 00  Audumi no cit ām augu tekstilš ķiedr ām; audumi no pap īra 
dzijas  
5311 00 10  –  no r āmiju š ķiedras  8  0  
5311 00 90  –  Cits  5,8  0  
54 54. NODA ĻA - AR ROKU DARIN ĀTAS M ĀKSL ĪGĀS Š ĶIED ­
RAS; DEKORAT ĪVĀS LENTES UN TAML ĪDZ ĪGI M ĀKSL ĪGIE 
TEKSTILMATERI ĀLI 
5401  Šujamie diegi no ķīmiskajiem pavedieniem, sagatavoti vai 
nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 
5401 10  –  no sint ētiskiem pavedieniem  
– – nesagatavoti mazumtirdzniec ībai  
– – –  dzija ar serdes pavedienu (stiegrota)  
5401 10 12  – – – –  poliestera pavedieni app īti ar kokvilnas š ķiedr ām 4  0  
5401 10 14  – – – –  Cits  4  0  
– – –  Cits  
5401 10 16  – – – –  tekstur ēta dzija  4  0  
5401 10 18  – – – –  Cits  4  0  
5401 10 90  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 5  0  
5401 20  –  no m āksl īgiem pavedieniem  
5401 20 10  – –  nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 4  0  
5401 20 90  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1279
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5402  Sint ētisko pavedienu dzija (iz ņemot šujamos diegus), nesaga ­
tavota mazumtirdzniec ībai, ar ī sint ētiskie monopavedieni ar 
line āro bl īvumu maz āku par 67 deciteksiem  
– augstas stipr ības pavediens no neilona vai no cit ādiem polia ­
m īdiem  
5402 11 00  – –  no aram īdiem  4  0  
5402 19 00  – –  Cits  4  0  
5402 20 00  –  augstas stipr ības pavedieni no poliesteriem  4  0  
– tekstur ēta dzija  
5402 31 00  – –  no neilona vai no citiem poliam īdiem ar viena pavediena 
line āro bl īvumu ne vair āk k ā 50 teksu  4 0  
5402 32 00  – –  no neilona vai no citiem poliam īdiem ar viena pavediena 
line āro bl īvumu vair āk par 50 teksiem  4 0  
5402 33 00  – –  no poliesteriem  4  0  
5402 34 00  – –  no polipropil ēna 4  0  
5402 39 00  – –  Cits  4  0  
– cit āda vienk ārtas dzija, negrodota vai ar grodumu ne vair āk 
kā 50 vijumu metr ā 
5402 44 00  – –  elast īgie pavedieni  4  0  
5402 45 00  – –  cit āda, no neilona vai cit ādiem poliam īdiem  4  0  
5402 46 00  – –  cit āda, no da ļēji orient ētiem poliesteriem  4  0  
5402 47 00  – –  cit āda, no poliesteriem  4  0  
5402 48 00  – –  cit ādi, no polipropil ēna 4  0  
5402 49 00  – –  Cits  4  0  
– cit āda vienk ārtas dzija ar grodumu vair āk nek ā 50 vijumu 
metr ā 
5402 51 00  – –  no neilona vai no citiem poliam īdiem  4  0  
5402 52 00  – –  no poliesteriem  4  0  
5402 59  – –  Cits  
5402 59 10  – – –  no polipropil ēna 4  0LV L 161/1280 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5402 59 90  – – –  Cits  4  0  
– cit āda daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  
5402 61 00  – –  no neilona vai no citiem poliam īdiem  4  0  
5402 62 00  – –  no poliesteriem  4  0  
5402 69  – –  Cits  
5402 69 10  – – –  no polipropil ēna 4  0  
5402 69 90  – – –  Cits  4  0  
5403  M āksl īgo pavedienu dzija (iz ņemot šujamos diegus), nesagata ­
vota mazumtirdzniec ībai, ar ī m āksl īgie monopavedieni ar 
line āro bl īvumu maz āku par 67 deciteksiem  
5403 10 00  –  augstas stipr ības viskozes pavedienu dzija  4  0  
– cit āda vienk ārtas dzija  
5403 31 00  – –  viskozes, negrodota vai ar grodumu ne liel āku k ā 120 
vijumi metr ā 4 0  
5403 32 00  – –  viskozes, ar grodumu liel āku nek ā 120 vijumi metr ā 4  0  
5403 33 00  – –  no acetilcelulozes  4  0  
5403 39 00  – –  Cits  4  0  
– cit āda daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  
5403 41 00  – –  viskozes pavedienu  4  0  
5403 42 00  – –  no acetilcelulozes  4  0  
5403 49 00  – –  Cits  4  0  
5404  Sint ētiskie monopavedieni ar line āro bl īvumu 67 deciteksi vai 
liel āku un š ķērsgriezumu jebkur ā viet ā ne liel āku k ā 1 mm; 
lentes un taml īdz īgas formas (piem ēram, m āksl īgie salmi ņi) no 
sint ētiskiem tekstilmateri āliem, ar platumu ne vair āk par 
5 mm  
– monopavediens  
5404 11 00  – –  elast īgie pavedieni  4  0  
5404 12 00  – –  cit ādi, no polipropil ēna 4  0  
5404 19 00  – –  Cits  4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1281
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5404 90  –  Cits  
– – no polipropil ēna 
5404 90 11  – – –  dekorat īvās lentes, k ādas parasti izmanto iesai ņošanai  4  0  
5404 90 19  – – –  Cits  4  0  
5404 90 90  – –  Cits  4  0  
5405 00 00  M āksl īgie monopavedieni ar line āro bl īvumu 67 deciteksi vai 
liel āku un š ķērsgriezumu jebkur ā viet ā ne liel āku k ā 1 mm; 
lentes un taml īdz īgas formas (piem ēram, m āksl īgie salmi ņi) no 
m āksl īgiem tekstilmateri āliem, ar platumu ne vair āk par 5 mm  3,8 0  
5406 00 00  Ķīmisko pavedienu dzija (iz ņemot šujamos diegus), sagatavota 
mazumtirdzniec ībai 5 0  
5407  Audumi no sint ētisko pavedienu dzijas, ar ī audumi no mate ­
riāliem, kas min ēti poz īcij ā 5404  
5407 10 00  –  audumi no augstas stipr ības neilona vai citu poliam īdu vai 
poliesteru pavedieniem  8 0  
5407 20  –  audumi no lent ēm (sloksn ēm) vai taml īdz īgām form ām 
– – no polietil ēna vai polipropil ēna, kuru platums ir  
5407 20 11  – – –  maz āk par 3 m  8  0  
5407 20 19  – – –  3 m vai vair āk 8  0  
5407 20 90  – –  Cits  8  0  
5407 30 00  –  audumi, kas min ēti XI sada ļas 9. piez īm ē 8  0  
– cit ādi audumi, kuros 85 % no masas vai vair āk ir pavedieni 
no neilona vai citiem poliam īdiem  
5407 41 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5407 42 00  – –  kr āsotas  8  0  
5407 43 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
5407 44 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– cit ādi audumi, kuros 85 % no svara vai vair āk ir tekstur ēti 
poliestera pavedieni  
5407 51 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0LV L 161/1282 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5407 52 00  – –  kr āsotas  8  0  
5407 53 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
5407 54 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– cit ādi audumi, kuros 85 % no masas vai vair āk ir poliesteru 
pavedieni  
5407 61  – –  kuros 85 % no masas vai vair āk ir netekstur ēti poliesteru 
pavedieni  
5407 61 10  – – –  nebalin āti vai balin āti 8  0  
5407 61 30  – – –  kr āsoti 8  0  
5407 61 50  – – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
5407 61 90  – – –  apdruk āti 8  0  
5407 69  – –  Cits  
5407 69 10  – – –  nebalin āti vai balin āti 8  0  
5407 69 90  – – –  Cits  8  0  
– cit ādi audumi, kuros 85 % no masas vai vair āk ir sint ētiskie 
pavedieni  
5407 71 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5407 72 00  – –  kr āsotas  8  0  
5407 73 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
5407 74 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– cit ādi audumi, kuros maz āk nek ā 85 % no masas ir sint ē­
tiskie pavedieni sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar kokvilnu  
5407 81 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5407 82 00  – –  kr āsotas  8  0  
5407 83 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
5407 84 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– cit ādi audumiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1283
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5407 91 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5407 92 00  – –  kr āsotas  8  0  
5407 93 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
5407 94 00  – –  apdruk ātas 8  0  
5408  Audumi no m āksl īgo pavedienu dzijas, ar ī audumi no mate ­
riāliem, kas min ēti poz īcij ā 5405  
5408 10 00  –  audumi no augstas stipr ības viskozes pavedieniem  8  0  
– cit ādi audumi, kuros 85 % no masas vai vair āk ir m āksl īgie 
pavedieni vai lentes, vai taml īdz īgas formas  
5408 21 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5408 22  – –  kr āsotas  
5408 22 10  – – –  ar platumu vair āk nek ā 135 cm, bet ne vair āk k ā 155 cm, 
audekla pinuma, sarža pinuma, atgriezenisk ā sarža 
pinuma vai atlasa pinuma  8 0  
5408 22 90  – – –  Cits  8  0  
5408 23  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
5408 23 10  – – –  žakardaudumi, ar platumu vair āk nek ā 115 cm, bet 
maz āk nek ā 140 cm, ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 
250 g/m  2 8 0  
5408 23 90  – – –  Cits  8  0  
5408 24 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– cit ādi audumi  
5408 31 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5408 32 00  – –  kr āsotas  8  0  
5408 33 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
5408 34 00  – –  apdruk ātas 8  0  
55 55. NODA ĻA - ĶĪMISK ĀS ŠT ĀPE ĻŠĶIEDRAS  
5501  Sint ētisko pavedienu gr īste 
5501 10 00  –  no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  4  0LV L 161/1284 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5501 20 00  –  no poliesteriem  4  0  
5501 30 00  –  no akrila vai no modific ētā akrila  4  0  
5501 40 00  –  no polipropil ēna 4  0  
5501 90 00  –  Cits  4  0  
5502 00  M āksl īgo pavedienu gr īste 
5502 00 10  –  no viskozes dzijas  4  0  
5502 00 40  –  no acet āta 4  0  
5502 00 80  –  Cits  4  0  
5503  Sint ētisk ās št āpe ļšķiedras, nek ārstas, ne ķemm ētas un cit ādi 
nesagatavotas v ērpšanai  
– no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  
5503 11 00  – –  no aram īdiem  4  0  
5503 19 00  – –  Cits  4  0  
5503 20 00  –  no poliesteriem  4  0  
5503 30 00  –  no akrila vai no modific ētā akrila  4  0  
5503 40 00  –  no polipropil ēna 4  0  
5503 90  –  Cits  
5503 90 10  – –  hlora š ķiedras  4  0  
5503 90 90  – –  Cits  4  0  
5504  M āksl īgās št āpe ļšķiedras, nek ārstas, ne ķemm ētas un cit ādi 
nesagatavotas v ērpšanai  
5504 10 00  –  no viskozes dzijas  4  0  
5504 90 00  –  Cits  4  0  
5505  Ķīmisko š ķiedru atlikas (ar ī atsukas, pavedienu atlikas un irdi ­
nātas š ķiedras)  
5505 10  –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
5505 10 10  – –  no neilona vai no citiem poliam īdiem  4  0  
5505 10 30  – –  no poliesteriem  4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1285
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5505 10 50  – –  no akrila vai no modific ētā akrila  4  0  
5505 10 70  – –  no polipropil ēna 4  0  
5505 10 90  – –  Cits  4  0  
5505 20 00  –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 4  0  
5506  Sint ētisk ās št āpe ļšķiedras, k ārstas, ķemm ētas vai cit ādi sagata ­
votas v ērpšanai  
5506 10 00  –  no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  4  0  
5506 20 00  –  no poliesteriem  4  0  
5506 30 00  –  no akrila vai no modific ētā akrila  4  0  
5506 90  –  Cits  
5506 90 10  – –  hlora š ķiedras  4  0  
5506 90 90  – –  Cits  4  0  
5507 00 00  M āksl īgās št āpe ļšķiedras, k ārstas, ķemm ētas vai cit ādi sagata ­
votas v ērpšanai  4 0  
5508  Šujamie diegi no ķīmisk ām št āpe ļšķiedr ām, sagatavoti vai 
nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 
5508 10  –  no sint ētiskaj ām št āpe ļšķiedr ām 
5508 10 10  – –  nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 4  0  
5508 10 90  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 5  0  
5508 20  –  no m āksl īgaj ām št āpe ļšķiedr ām 
5508 20 10  – –  nesagatavoti mazumtirdzniec ībai 4  0  
5508 20 90  – –  sagatavoti mazumtirdzniec ībai 5  0  
5509  Sint ētisko št āpe ļšķiedru dzija (iz ņemot šujamos diegus), nesa ­
gatavota mazumtirdzniec ībai  
– kas satur 85 % no masas vai vair āk neilona vai citu polia ­
m īdu št āpe ļšķiedras  
5509 11 00  – –  vienk ārtas dzija  4  0LV L 161/1286 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5509 12 00  – –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  4  0  
– kas satur 85 % no masas vai vair āk poliesteru št āpe ļšķiedras  
5509 21 00  – –  vienk ārtas dzija  4  0  
5509 22 00  – –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  4  0  
– kas satur 85 % no masas vai vair āk akrila vai modific ētā 
akrila št āpe ļšķiedras  
5509 31 00  – –  vienk ārtas dzija  4  0  
5509 32 00  – –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  4  0  
– cit āda dzija, kas satur 85 % no masas vai vair āk sint ētisk ās 
štāpe ļšķiedras  
5509 41 00  – –  vienk ārtas dzija  4  0  
5509 42 00  – –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  4  0  
– cit āda dzija no poliesteru št āpe ļšķiedr ām 
5509 51 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar m āksl īgām št āpe ļšķied ­
rām 4 0  
5509 52 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai smalkiem dz īv­
nieku matiem  4 0  
5509 53 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar kokvilnu  4  0  
5509 59 00  – –  Cits  4  0  
– cit āda dzija, no akrila vai modific ētā akrila št āpe ļšķiedr ām 
5509 61 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai smalkiem dz īv­
nieku matiem  4 0  
5509 62 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar kokvilnu  4  0  
5509 69 00  – –  Cits  4  0  
– cit āda dzija  
5509 91 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai smalkiem dz īv­
nieku matiem  4 0  
5509 92 00  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar kokvilnu  4  0  
5509 99 00  – –  Cits  4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1287
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5510  M āksl īgo št āpe ļšķiedru dzija (iz ņemot šujamos diegus), nesa ­
gatavota mazumtirdzniec ībai  
– kas satur 85 % no masas vai vair āk m āksl īgās št āpe ļšķiedras  
5510 11 00  – –  vienk ārtas dzija  4  0  
5510 12 00  – –  daudzk ārtu vai š ķeter ēta dzija  4  0  
5510 20 00  –  cit āda dzija, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai 
smalkiem dz īvnieku matiem  4 0  
5510 30 00  –  cit āda dzija, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar kokvilnu  4  0  
5510 90 00  –  cit āda dzija  4  0  
5511  Ķīmisko št āpe ļšķiedru dzija (iz ņemot šujamos diegus), sagata ­
vota mazumtirdzniec ībai 
5511 10 00  –  no sint ētisk ām št āpe ļšķiedr ām, kas satur 85 % no masas vai 
vair āk š ādas š ķiedras  5 0  
5511 20 00  –  no sint ētisk ām št āpe ļšķiedr ām, kas satur maz āk par 85 % no 
masas š ādu š ķiedru  5 0  
5511 30 00  –  no m āksl īgaj ām št āpe ļšķiedr ām 5  0  
5512  Audumi no sint ētiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas satur 85 % no 
masas vai vair āk sint ētisk ās št āpe ļšķiedras  
– kas satur 85 % no masas vai vair āk poliesteru št āpe ļšķiedras  
5512 11 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5512 19  – –  Cits  
5512 19 10  – – –  apdruk ātas 8  0  
5512 19 90  – – –  Cits  8  0  
– kas satur 85 % no masas vai vair āk akrila vai modific ētā 
akrila št āpe ļšķiedras  
5512 21 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5512 29  – –  Cits  
5512 29 10  – – –  apdruk ātas 8  0LV L 161/1288 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5512 29 90  – – –  Cits  8  0  
– Cits  
5512 91 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5512 99  – –  Cits  
5512 99 10  – – –  apdruk ātas 8  0  
5512 99 90  – – –  Cits  8  0  
5513  Audumi no sint ētisk ām št āpe ļšķiedr ām, kas satur maz āk par 
85 % no masas š ādu š ķiedru, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai 
ar kokvilnu, ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 170 g/m  2 
– nebalin āti vai balin āti 
5513 11  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  
5513 11 20  – – –  ar platumu 165 cm vai maz āk 8  0  
5513 11 90  – – –  ar platumu vair āk nek ā 165 cm  8  0  
5513 12 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, 3 vai 4 pavedienu sarža 
pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  8 0  
5513 13 00  – –  cit ādi audumi no poliesteru št āpe ļšķiedr ām 8  0  
5513 19 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
– kr āsoti 
5513 21  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  
5513 21 10  – – –  ar platumu 135 cm vai maz āk 8  0  
5513 21 30  – – –  ar platumu vair āk nek ā 135 cm, bet ne vair āk k ā 165 cm  8  0  
5513 21 90  – – –  ar platumu vair āk nek ā 165 cm  8  0  
5513 23  – –  cit ādi audumi no poliestera št āpe ļšķiedr ām 
5513 23 10  – – –  3 vai 4 pavedienu sarža pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  8  0  
5513 23 90  – – –  Cits  8  0  
5513 29 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
– no daž ādu kr āsu pavedieniemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1289
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5513 31 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  8  0  
5513 39 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
– apdruk āti 
5513 41 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  8  0  
5513 49 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
5514  Audumi no sint ētiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, kas satur maz āk par 
85 % no masas š ādu š ķiedru, sajaukum ā galvenok ārt vai tikai 
ar kokvilnu, ar virsmas bl īvumu vair āk k ā 170 g/m  2 
– nebalin āti vai balin āti 
5514 11 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  8  0  
5514 12 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, 3 vai 4 pavedienu sarža 
pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  8 0  
5514 19  – –  cit ādi audumi  
5514 19 10  – – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām 8  0  
5514 19 90  – – –  Cits  8  0  
– kr āsoti 
5514 21 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  8  0  
5514 22 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, 3 vai 4 pavedienu sarža 
pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  8 0  
5514 23 00  – –  cit ādi audumi no poliesteru št āpe ļšķiedr ām 8  0  
5514 29 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
5514 30  –  no daž ādu kr āsu pavedieniem  
5514 30 10  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  8  0  
5514 30 30  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, 3 vai 4 pavedienu sarža 
pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  8 0  
5514 30 50  – –  cit ādi audumi no poliesteru št āpe ļšķiedr ām 8  0  
5514 30 90  – –  cit ādi audumi  8  0  
– apdruk āti 
5514 41 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, audekla pinuma  8  0LV L 161/1290 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5514 42 00  – –  no poliestera št āpe ļšķiedr ām, 3 vai 4 pavedienu sarža 
pinuma, ar ī atgriezenisk ā sarža  8 0  
5514 43 00  – –  cit ādi audumi no poliesteru št āpe ļšķiedr ām 8  0  
5514 49 00  – –  cit ādi audumi  8  0  
5515  Cit ādi audumi no sint ētiskaj ām št āpe ļšķiedr ām 
– no poliesteru št āpe ļšķiedr ām 
5515 11  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar viskozes št āpe ļšķiedr ām 
5515 11 10  – – –  nebalin āti vai balin āti 8  0  
5515 11 30  – – –  apdruk āti 8  0  
5515 11 90  – – –  Cits  8  0  
5515 12  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskiem pavedieniem  
5515 12 10  – – –  nebalin āti vai balin āti 8  0  
5515 12 30  – – –  apdruk āti 8  0  
5515 12 90  – – –  Cits  8  0  
5515 13  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai smalkiem dz īv­
nieku matiem  
– – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar k ārstu vilnu vai smal ­
kiem dz īvnieku matiem (apar āvilna)  
5515 13 11  – – – –  nebalin āti vai balin āti 8  0  
5515 13 19  – – – –  Cits  8  0  
– – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķemm ētu vilnu vai 
smalkiem dz īvnieku matiem ( ķemmvilna)  
5515 13 91  – – – –  nebalin āti vai balin āti 8  0  
5515 13 99  – – – –  Cits  8  0  
5515 19  – –  Cits  
5515 19 10  – – –  nebalin āti vai balin āti 8  0  
5515 19 30  – – –  apdruk āti 8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1291
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5515 19 90  – – –  Cits  8  0  
– no akrila vai modific ētā akrila št āpe ļšķiedr ām 
5515 21  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskiem pavedieniem  
5515 21 10  – – –  nebalin āti vai balin āti 8  0  
5515 21 30  – – –  apdruk āti 8  0  
5515 21 90  – – –  Cits  8  0  
5515 22  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai smalkiem dz īv­
nieku matiem  
– – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar k ārstu vilnu vai smal ­
kiem dz īvnieku matiem (apar āvilna)  
5515 22 11  – – – –  nebalin āti vai balin āti 8  0  
5515 22 19  – – – –  Cits  8  0  
– – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķemm ētu vilnu vai 
smalkiem dz īvnieku matiem ( ķemmvilna)  
5515 22 91  – – – –  nebalin āti vai balin āti 8  0  
5515 22 99  – – – –  Cits  8  0  
5515 29 00  – –  Cits  8  0  
– cit ādi audumi  
5515 91  – –  sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskiem pavedieniem  
5515 91 10  – – –  nebalin āti vai balin āti 8  0  
5515 91 30  – – –  apdruk āti 8  0  
5515 91 90  – – –  Cits  8  0  
5515 99  – –  Cits  
5515 99 20  – – –  nebalin āti vai balin āti 8  0  
5515 99 40  – – –  apdruk āti 8  0  
5515 99 80  – – –  Cits  8  0  
5516  Audumi no m āksl īgaj ām št āpe ļšķiedr ām 
– kas satur 85 % no masas vai vair āk m āksl īgās št āpe ļšķiedrasLV L 161/1292 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5516 11 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5516 12 00  – –  kr āsotas  8  0  
5516 13 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
5516 14 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– kuros m āksl īgās št āpe ļšķiedras ir maz āk par 85 % no masas, 
sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar ķīmiskajiem pavedieniem  
5516 21 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5516 22 00  – –  kr āsotas  8  0  
5516 23  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
5516 23 10  – – –  žakardaudumi, ar platumu 140 cm vai vair āk (tiks matra ­ 
čiem)  8 0  
5516 23 90  – – –  Cits  8  0  
5516 24 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– kuros m āksl īgās št āpe ļšķiedras ir maz āk par 85 % no masas, 
sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar vilnu vai smalkiem dz īv­
nieku matiem  
5516 31 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5516 32 00  – –  kr āsotas  8  0  
5516 33 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
5516 34 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– kuros m āksl īgās št āpe ļšķiedras ir maz āk par 85 % no masas, 
sajaukum ā galvenok ārt vai tikai ar kokvilnu  
5516 41 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
5516 42 00  – –  kr āsotas  8  0  
5516 43 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
5516 44 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– Cits  
5516 91 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1293
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5516 92 00  – –  kr āsotas  8  0  
5516 93 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
5516 94 00  – –  apdruk ātas 8  0  
56 NODA ĻA 56 - VATE, FILCS UN NEAUSTAS DR ĀNAS; 
SPECI ĀLA DZIJA; AUKLAS, TAUVAS, VIRVES, TROSES UN 
TO IZSTR ĀDĀJUMI  
5601  Vate no tekstilmateri āliem un izstr ādājumi no t ās; tekstilš ķied ­
ras, ne gar ākas par 5 mm (p ūkas), tekstilputek ļi un mezgli ņi 
5601 10  –  higi ēnas dvie ļi un tamponi, salvetes un auti ņi un taml īdz īgi 
higi ēnas izstr ādājumi no vates  
5601 10 10  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 5  0  
5601 10 90  – –  no citiem tekstilmateri āliem  3,8  0  
– vate; cit ādi vates izstr ādājumi  
5601 21  – –  no kokvilnas  
5601 21 10  – – –  higroskopiskas  3,8  0  
5601 21 90  – – –  Cits  3,8  0  
5601 22  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
5601 22 10  – – –  ru ļļi, kuru diametrs nep ārsniedz 8 mm  3,8  0  
– – –  Cits  
5601 22 91  – – – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 4  0  
5601 22 99  – – – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 4  0  
5601 29 00  – –  Cits  3,8  0  
5601 30 00  –  tekstila p ūkas un putek ļi, mezgli ņi 3,2  0  
5602  T ūba un filcs, impregn ēts vai neimpregn ēts, ar p ārkl ājumu vai 
bez t ā, lamin ēts vai nelamin ēts 
5602 10  –  adatota t ūba un filcs un caurš ūtas neaustas dr ānas  
– – neimpregn ēti, bez seguma un nelamin ēti 
– – –  adatota t ūba un filcsLV L 161/1294 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5602 10 11  – – – –  no džutas vai cit ām l ūksnes tekstilš ķiedr ām, kas min ētas 
poz īcij ā 5303  6,7 0  
5602 10 19  – – – –  no citiem tekstilmateri āliem  6,7  0  
– – –  caurš ūtas neaustas dr ānas 
5602 10 31  – – – –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  6,7  0  
5602 10 35  – – – –  no rupjiem dz īvnieku matiem  6,7  0  
5602 10 39  – – – –  no citiem tekstilmateri āliem  6,7  0  
5602 10 90  – –  impregn ēti, apvalkoti, p ārkl āti vai lamin ēti 6,7  0  
– cit āda t ūba un filcs, neimpregn ēts, bez p ārkl ājuma un nela ­
min ēts 
5602 21 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  6,7  0  
5602 29 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  6,7  0  
5602 90 00  –  Cits  6,7  0  
5603  Neaustas dr ānas, ar ī impregn ētas, ar ī apvalkotas, ar p ārkl ā­
jumu vai bez t ā, ar ī lamin ētas 
– no ķīmiskajiem pavedieniem  
5603 11  – –  ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 25 g/m  2 
5603 11 10  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 11 90  – – –  Cits  4,3  0  
5603 12  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 25 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 
70 g/m  2 
5603 12 10  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 12 90  – – –  Cits  4,3  0  
5603 13  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 70 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 
150 g/m  2 
5603 13 10  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 13 90  – – –  Cits  4,3  0  
5603 14  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 150 g/m  2 
5603 14 10  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1295
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5603 14 90  – – –  Cits  4,3  0  
– Cits  
5603 91  – –  ar virsmas bl īvumu ne vair āk k ā 25 g/m  2 
5603 91 10  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 91 90  – – –  Cits  4,3  0  
5603 92  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 25 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 
70 g/m  2 
5603 92 10  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 92 90  – – –  Cits  4,3  0  
5603 93  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 70 g/m  2 , bet ne vair āk k ā 
150 g/m  2 
5603 93 10  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 93 90  – – –  Cits  4,3  0  
5603 94  – –  ar virsmas bl īvumu vair āk nek ā 150 g/m  2 
5603 94 10  – – –  apvalkotas vai ar p ārkl ājumu  4,3  0  
5603 94 90  – – –  Cits  4,3  0  
5604  Gumijas pavedieni un kordi, ar tekstilmateri ālu p ārkl ājumu; 
tekstilpavedieni, lentes un taml īdz īgi poz īcijas 5404 vai 
5405 izstr ādājumi, impregn ēti, apvalkoti, ar p ārkl ājumu vai 
caursl āņoti ar gumiju vai plastmas ām 
5604 10 00  –  gumijas pavedieni un kordi, ar tekstilmateri ālu p ārkl ājumu  4  0  
5604 90  –  Cits  
5604 90 10  – –  augstas stipr ības pavedieni no poliesteriem, no neilona vai 
no citiem poliam īdiem vai viskozes, impregn ēti vai apval ­
koti  4 0  
5604 90 90  – –  Cits  4  0  
5605 00 00  Metaliz ēti pavedieni, dekorat īvi vai nedekorat īvi, der īgi k ā 
tekstilpavedieni, lentes vai taml īdz īgi izstr ādājumi, kas iek ļauti 
poz īcij ā 5404 vai 5405, kombin ēti ar met āla pavedienu, lentes 
vai p ūdera veid ā vai p ārkl āti ar met ālu 4 0LV L 161/1296 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5606 00  Pozamenta pavedieni, lentes un taml īdz īgi izstr ādājumi, kas 
iek ļauti poz īcij ā 5404 vai 5405, dekorat īvie pavedieni 
(iz ņemot poz īcij ā 5605 min ētos un dekorat īvos pavedienus 
no astriem); šenilpavedieni (ar ī šenilpavedieni no p ūkām); 
cilpainie pavedieni  
5606 00 10  –  cilpainie pavedieni  8  0  
– Cits  
5606 00 91  – –  pozamenta dzija  5,3  0  
5606 00 99  – –  Cits  5,3  0  
5607  Auklas, takel āžas izstr ādājumi, tauvas un troses, p ītas vai nep ī­
tas, impregn ētas vai neimpregn ētas, p ārkl ātas vai nep ārkl ātas, 
ar gumijas vai plastmasas aizsargapvalku vai bez t ā 
– no sizala vai cit ām agavju ģints augu tekstilš ķiedr ām 
5607 21 00  – –  auklas vai iesai ņošanas virves  12  0  
5607 29  – –  Cits  
5607 29 10  – – –  ar line āro bl īvumu liel āku par 100 000 deciteksiem 
(10 g/m)  12 0  
5607 29 90  – – –  ar line āro bl īvumu 100 000 deciteksi (10 g/m) vai maz āk 12  0  
– no polietil ēna vai polipropil ēna 
5607 41 00  – –  auklas vai iesai ņošanas virves  8  0  
5607 49  – –  Cits  
– – –  ar line āro bl īvumu liel āku par 50 000 deciteksiem (5 g/m)  
5607 49 11  – – – –  p ītas 8  0  
5607 49 19  – – – –  Cits  8  0  
5607 49 90  – – –  ar line āro bl īvumu 50 000 deciteksi (5 g/m) vai maz āk 8  0  
5607 50  –  no cit ādām sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
– – no neilona vai no citiem poliam īdiem vai poliesteriem  
– – –  ar line āro bl īvumu liel āku par 50 000 deciteksiem (5 g/m)  
5607 50 11  – – – –  p ītas 8  0  
5607 50 19  – – – –  Cits  8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1297
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5607 50 30  – – –  ar line āro bl īvumu 50 000 deciteksi (5 g/m) vai maz āk 8  0  
5607 50 90  – –  no cit ādām sint ētiskaj ām š ķiedr ām 8  0  
5607 90  –  Cits  
5607 90 20  – –  no abakas jeb Manilas ka ņep ājiem (Musa textilis Nee) vai 
cit ām cietaj ām (lapu) š ķiedr ām; no džutas vai cit ām l ūksnes 
tekstilš ķiedr ām, kas min ētas poz īcij ā 5303  6 0  
5607 90 90  – –  Cits  8  0  
5608  Linumi un t īkli no auklas, virves vai troses; apdarin āti zvejas 
tīkli un cit ādi apdarin āti t īkli no tekstilmateri āliem  
– no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
5608 11  – –  apdarin āti zvejas t īkli 
– – –  no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  
5608 11 11  – – – –  no auklas, virves vai troses  8  0  
5608 11 19  – – – –  no dzijas  8  0  
– – –  Cits  
5608 11 91  – – – –  no auklas, virves vai troses  8  0  
5608 11 99  – – – –  no dzijas  8  0  
5608 19  – –  Cits  
– – –  apdarin āti t īkli 
– – – –  no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  
5608 19 11  – – – – –  no auklas, virves vai troses  8  0  
5608 19 19  – – – – –  Cits  8  0  
5608 19 30  – – – –  Cits  8  0  
5608 19 90  – – –  Cits  8  0  
5608 90 00  –  Cits  8  0  
5609 00 00  Izstr ādājumi no dzijas, lentes vai taml īdz īgiem poz īcijas 5404 
vai 5405 izstr ādājumiem, auklas, tauvas, virves vai troses, kas 
citur nav min ētas un iek ļautas  5,8 0LV L 161/1298 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
57 57. NODA ĻA - PAKL ĀJI UN CIT ĀDAS TEKSTILMATERI ĀLU 
GR ĪDSEGAS  
5701  Pakl āji un cit ādas tekstilmateri ālu gr īdsegas ar sietiem 
mezgliem, apdarin ātas vai neapdarin ātas 
5701 10  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  
5701 10 10  – –  kas kopum ā satur z īdu vair āk nek ā 10 % no masas vai z īda 
atkritumu, iz ņemot z īda ķemm ēšanas atsukas  8 0  
5701 10 90  – –  Cits  8 MAX 
2,8 EUR/m  2 0 
5701 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
5701 90 10  – –  no z īda, no z īda atkritumiem, iz ņemot atsukas, no sint ētis ­
kaj ām š ķiedr ām, no dzijas, kas min ēta poz īcij ā 5605, vai 
no tekstilmateri āliem, kuros ir met āla pavedieni  8 0  
5701 90 90  – –  no citiem tekstilmateri āliem  3,5  0  
5702  Pakl āji un cit ādas tekstila gr īdsegas, austas, bez š ūtām pl ūk­
sn ām un nek ārstas, apdarin ātas vai neapdarin ātas, ieskaitot 
Kelem, Schumacks, Karamanie un taml īdz īgus roku darba 
pakl ājus 
5702 10 00  –  Kelem, Schumacks, Karamanie un taml īdz īgi roku darba 
pakl āji 3 0  
5702 20 00  –  gr īdsegas no kokosš ķiedr ām 4  0  
– cit ādas, pl ūksnotas, neapdarin ātas 
5702 31  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  
5702 31 10  – – –  Axminster pakl āji 8  0  
5702 31 80  – – –  Cits  8  0  
5702 32  – –  no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
5702 32 10  – – –  Axminster pakl āji 8  0  
5702 32 90  – – –  Cits  8  0  
5702 39 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
– cit ādas, pl ūksnotas, apdarin ātas 
5702 41  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  
5702 41 10  – – –  Axminster pakl āji 8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1299
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5702 41 90  – – –  Cits  8  0  
5702 42  – –  no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
5702 42 10  – – –  Axminster pakl āji 8  0  
5702 42 90  – – –  Cits  8  0  
5702 49 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
5702 50  –  cit ādas, pl ūksnotas, neapdarin ātas 
5702 50 10  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  8  0  
– – no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
5702 50 31  – – –  no polipropil ēna 8  0  
5702 50 39  – – –  Cits  8  0  
5702 50 90  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
– cit ādas, nepl ūksnotas, apdarin ātas 
5702 91 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  8  0  
5702 92  – –  no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
5702 92 10  – – –  no polipropil ēna 8  0  
5702 92 90  – – –  Cits  8  0  
5702 99 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
5703  Pakl āji un cit ādas tekstilmateri ālu gr īdsegas ar š ūtām pl ūk­
sn ām, apdarin ātas vai neapdarin ātas 
5703 10 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  8  0  
5703 20  –  no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  
– – apdruk ātas, ar š ūtām pl ūksn ām 
5703 20 12  – – –  kvadr ātveida, ar maksim ālo virsmas laukumu 1 m  2 8 0  
5703 20 18  – – –  Cits  8  0  
– – Cits  
5703 20 92  – – –  kvadr ātveida, ar maksim ālo virsmas laukumu 1 m  2 8 0  
5703 20 98  – – –  Cits  8  0LV L 161/1300 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5703 30  –  no cit ādiem ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
– – no polipropil ēna 
5703 30 12  – – –  kvadr ātveida, ar maksim ālo virsmas laukumu 1 m  2 8 0  
5703 30 18  – – –  Cits  8  0  
– – Cits  
5703 30 82  – – –  kvadr ātveida, ar maksim ālo virsmas laukumu 1 m  2 8 0  
5703 30 88  – – –  Cits  8  0  
5703 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
5703 90 20  – –  kvadr ātveida, ar maksim ālo virsmas laukumu 1 m  2 8 0  
5703 90 80  – –  Cits  8  0  
5704  Pakl āji un cit ādas tekstila gr īdsegas no filca, bez š ūtām pl ūk­
sn ām un nek ārstas, apdarin ātas vai neapdarin ātas 
5704 10 00  –  kvadr ātveida, ar maksim ālo virsmas laukumu 0,3 m  2 6,7 0  
5704 90 00  –  Cits  6,7  0  
5705 00  Cit ādi pakl āji un cit ādas tekstilmateri ālu gr īdsegas, apdarin ātas 
vai neapdarin ātas 
5705 00 10  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  8  0  
5705 00 30  –  no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  8  0  
5705 00 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
58 58. NODA ĻA - SPECI ĀLI AUDUMI; AUDUMI AR Š ŪTĀM 
PL ŪKSN ĀM; MEŽ ĢĪNES; GOBEL ĒNI; APDARES MATERI ĀLI; 
IZŠUVUMI  
5801  Pl ūksnotie un šenila audumi, iz ņemot poz īcij ā 5802 vai 5806 
min ētos audumus  
5801 10 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  8  0  
– no kokvilnas  
5801 21 00  – –  audumi ar negrieztiem pl ūksnu audiem  8  0  
5801 22 00  – –  velvets ar p ārgrieztiem pl ūksnu audiem  8  0  
5801 23 00  – –  cit ādi audu pl ūksnu pinuma audumi  8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1301
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5801 24 00  – –  audumi ar negrieztiem (épinglé) pl ūksnu š ķēriem  8  0  
5801 25 00  – –  audumi ar p ārgrieztiem pl ūksnu š ķēriem  8  0  
5801 26 00  – –  šenila audumi  8  0  
– no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
5801 31 00  – –  audumi ar negrieztiem pl ūksnu audiem  8  0  
5801 32 00  – –  velvets ar p ārgrieztiem pl ūksnu audiem  8  0  
5801 33 00  – –  cit ādi audu pl ūksnu pinuma audumi  8  0  
5801 34 00  – –  audumi ar negrieztiem (épinglé) pl ūksnu š ķēriem  8  0  
5801 35 00  – –  audumi ar p ārgrieztiem pl ūksnu š ķēriem  8  0  
5801 36 00  – –  šenila audumi  8  0  
5801 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
5801 90 10  – –  no liniem  8  0  
5801 90 90  – –  Cits  8  0  
5802  Dvie ļu frot ē audumi un taml īdz īgi frot ē audumi, iz ņemot šauri 
austos audumus, kas min ēti poz īcij ā 5806; audumi ar š ūtām 
pl ūksn ām, iz ņemot poz īcij ā 5703 min ētos  
– dvie ļu frot ē audumi un taml īdz īgi frot ē audumi no kokvilnas  
5802 11 00  – –  nebalin āti 8  0  
5802 19 00  – –  Cits  8  0  
5802 20 00  –  dvie ļu frot ē audumi un taml īdz īgi frot ē audumi no citiem 
tekstilmateri āliem  8 0  
5802 30 00  –  audumi ar š ūtām pl ūksn ām 8  0  
5803 00  Dvie ļu frot ē audumi, iz ņemot šauri austos audumus, kas 
min ēti poz īcij ā 5806  
5803 00 10  –  no kokvilnas  5,8  0  
5803 00 30  –  no z īda vai no z īda atkritumiem  7,2  0  
5803 00 90  –  Cits  8  0LV L 161/1302 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5804  Tills un citas t īkla dr ānas, iz ņemot austas un trikot āžas dr ānas; 
mež ģīnes vien ā gabal ā, lent ēs vai atseviš ķos ornamentos, 
izņemot poz īcij ās 6002–6006 min ētās dr ānas 
5804 10  –  tills un citas t īkla dr ānas  
– – gludas  
5804 10 11  – – –  mezglotas t īkla dr ānas 6,5  0  
5804 10 19  – – –  Cits  6,5  0  
5804 10 90  – –  Cits  8  0  
– maš īnpinuma mež ģīnes 
5804 21  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
5804 21 10  – – –  izgatavotas ar spol ēšanas maš īnām 8  0  
5804 21 90  – – –  Cits  8  0  
5804 29  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
5804 29 10  – – –  izgatavotas ar spol ēšanas maš īnām 8  0  
5804 29 90  – – –  Cits  8  0  
5804 30 00  –  roku darba mež ģīnes 8  0  
5805 00 00  Ar rok ām darin āti Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais un 
taml īdz īgi gobel ēni un izš ūti gobel ēni (piem ēram, petit point, 
krustd ūrienu tehnik ā), apdarin āti vai neapdarin āti 5,6 0  
5806  Šauri austi audumi, iz ņemot poz īcij ā 5807 min ētos; šauras 
neaustas dr ānas no paral ēliem l īm ētiem š ķēru pavedieniem 
bez audiem  
5806 10 00  –  pl ūksnotie audumi (ar ī dvie ļu frot ē un taml īdz īgi frot ē 
audumi) un šenila audumi  6,3 0  
5806 20 00  –  cit ādi audumi, kas satur 5 % no masas vai vair āk elastom ēra 
(elast īgo) vai gumijas pavedienu  7,5 0  
– cit ādi audumi  
5806 31 00  – –  no kokvilnas  7,5  0  
5806 32  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
5806 32 10  – – –  ar īsto e ģi 7,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1303
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5806 32 90  – – –  Cits  7,5  0  
5806 39 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  7,5  0  
5806 40 00  –  neaust ās dr ānas no paral ēliem l īm ētiem š ķēru pavedieniem 
bez audiem  6,2 0  
5807  Eti ķetes, embl ēmas un taml īdz īgi izstr ādājumi no tekstilmate ­
riāliem gabalos, lent ēs vai piegriezum ā, bet bez izšuvumiem  
5807 10  –  austi  
5807 10 10  – –  ar ieaustiem uzrakstiem  6,2  0  
5807 10 90  – –  Cits  6,2  0  
5807 90  –  Cits  
5807 90 10  – –  no filca un t ūbas vai neaust ām dr ānām 6,3  0  
5807 90 90  – –  Cits  8  0  
5808  P ītas lentes gabalos; dekorat īvie apdares materi āli bez izšuvu ­
miem, gabalos, iz ņemot trikot āžu; puš ķi, bumbu ļi un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi  
5808 10 00  –  p ītas lentes gabalos  5  0  
5808 90 00  –  Cits  5,3  0  
5809 00 00  Audumi no met āla pavedieniem un audumi no metaliz ētiem 
pavedieniem, kas min ēti poz īcij ā 5605, lietojami ap ģērb ā, 
rot ājumiem vai taml īdz īgiem m ērķiem, kas citur nav min ēti 
vai iek ļauti 5,6 0  
5810  Izšuvumi gabalos, lent ēs vai atseviš ķu izšuvumu veid ā 
5810 10  –  izšuvumi bez redzamas pamatnes  
5810 10 10  – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 35/kg (t īrā svara)  5,8  0  
5810 10 90  – –  Cits  8  0  
– cit ādi izšuvumi  
5810 91  – –  no kokvilnas  
5810 91 10  – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 17,50/kg (t īrā svara)  5,8  0  
5810 91 90  – – –  Cits  7,2  0LV L 161/1304 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5810 92  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
5810 92 10  – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 17,50/kg (t īrā svara)  5,8  0  
5810 92 90  – – –  Cits  7,2  0  
5810 99  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
5810 99 10  – – –  kuru v ērtība p ārsniedz EUR 17,50/kg (t īrā svara)  5,8  0  
5810 99 90  – – –  Cits  7,2  0  
5811 00 00  Step ēti tekstilizstr ādājumi gabalos, ar vienu vai vair ākām 
tekstilmateri ālu k ārtām, kas saš ūti vai cit ā veid ā savienoti ar 
padr ēbi, iz ņemot izšuvumus, kas min ēti poz īcij ā 5810  8 0  
59 59. NODA ĻA - IMPREGN ĒTI, PIES ŪCIN ĀTI, APVILKTI, 
PĀRKL ĀTI VAI LAMIN ĒTI TEKSTILMATERI ĀLI; R ŪPNIEC ĪBĀ 
IZMANTOJAMI TEKSTILIZSTR ĀDĀJUMI  
5901  Tekstilmateri āli, sve ķoti vai cietin āti, lietojami gr āmatu v āku 
izgatavošanai vai taml īdz īgiem m ērķiem; pausaudums; sagata ­
vots (iepriekš apstr ādāts) audekls gleznošanai; st īvdr ēbe un 
taml īdz īgi st īvin āti tekstildr āni, ko parasti lieto cepuru pamat ­
nēm 
5901 10 00  –  tekstilmateri āli, sve ķoti vai cietin āti, lietojami gr āmatu v āku 
izgatavošanai vai taml īdz īgiem m ērķiem 6,5 0  
5901 90 00  –  Cits  6,5  0  
5902  Riepu kordaudumi no augstas stipr ības neilona vai citu polia ­
m īdu, poliesteru vai viskozes pavedieniem  
5902 10  –  no neilona vai no cit ādiem poliam īdiem  
5902 10 10  – –  impregn ēti ar gumiju  5,6  0  
5902 10 90  – –  Cits  8  0  
5902 20  –  no poliesteriem  
5902 20 10  – –  impregn ēti ar gumiju  5,6  0  
5902 20 90  – –  Cits  8  0  
5902 90  –  Cits  
5902 90 10  – –  impregn ēti ar gumiju  5,6  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1305
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5902 90 90  – –  Cits  8  0  
5903  Tekstilmateri āli, iz ņemot poz īcij ā 5902 iek ļautos, impregn ēti, 
pies ūcin āti, p ārkl āti vai lamin ēti ar plastmas ām 
5903 10  –  ar polivinilhlor īdu 
5903 10 10  – –  impregn ētas 8  0  
5903 10 90  – –  apvalkotas, p ārkl ātas vai lamin ētas 8  0  
5903 20  –  ar poliuret ānu 
5903 20 10  – –  impregn ētas 8  0  
5903 20 90  – –  apvalkotas, p ārkl ātas vai lamin ētas 8  0  
5903 90  –  Cits  
5903 90 10  – –  impregn ētas 8  0  
– – apvalkotas, p ārkl ātas vai lamin ētas 
5903 90 91  – – –  ar celulozes atvasin ājumiem vai cit ādām plastmas ām, 
turkl āt audums veido lab ējo pusi  8 0  
5903 90 99  – – –  Cits  8  0  
5904  Linolejs, p ēc formas piegriezts vai nepiegriezts; gr īdas segumi 
ar tekstilmateri āla pamatni, p ēc formas piegriezti vai nepieg ­
riezti  
5904 10 00  –  linolejs  5,3  0  
5904 90 00  –  Cits  5,3  0  
5905 00  Tekstilmateri ālu sienu p ārkl ājumi  
5905 00 10  –  no paral ēliem dzijas pavedieniem, kas piestiprin āti jebkura 
materi āla pamatnei  5,8 0  
– Cits  
5905 00 30  – –  no liniem  8  0  
5905 00 50  – –  no džutas  4  0  
5905 00 70  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 8  0  
5905 00 90  – –  Cits  6  0LV L 161/1306 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5906  Gumijotas tekstilmateri āli, iz ņemot poz īcij ā 5902 iek ļaut ās 
5906 10 00  –  līmlentes, ar platumu ne vair āk k ā 20 cm  4,6  0  
– Cits  
5906 91 00  – –  trikot āžas 6,5  0  
5906 99  – –  Cits  
5906 99 10  – – –  dr ānas, kas min ētas š ās noda ļas 4. piez īmes c) apakšpun ­
kt ā 8 0  
5906 99 90  – – –  Cits  5,6  0  
5907 00  Tekstilmateri āli, kas impregn ēti, apvalkoti vai p ārkl āti ar 
iepriekš nemin ētiem pa ņēmieniem; apgleznoti audekli te ātru 
dekor ācij ām, m ākslas studiju prospekti un taml īdz īgi 
5907 00 10  –  vaskadr āna un cit ādi tekstilmateri āli, kas p ārkl āti ar prepar ā­
tiem uz ž ūstošas e ļļas b āzes 4,9 0  
5907 00 90  –  Cits  4,9  0  
5908 00 00  Tekstildaktis, austas, p ītas vai ad ītas lamp ām, petrolejas 
lamp ām, š ķiltav ām, svec ēm vai taml īdz īgiem izstr ādājumiem; 
gāzes lukturu kv ēltīkli ņi un cauru ļveida trikot āža g āzes 
deg ļiem, impregn ēti vai neimpregn ēti 5,6 0  
5909 00  Tekstilmateri ālu š ļūtenes un taml īdz īgas tekstilmateri ālu 
caurules ar oder ējumu vai bez t ā, ar stiegrojumu vai bez t ā 
un citu materi ālu piederumiem vai bez tiem  
5909 00 10  –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 6,5  0  
5909 00 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  6,5  0  
5910 00 00  Transmisijas siksnas, transportieru lentes vai dzensiksnas no 
tekstilmateri āliem, kas ir vai nav impregn ēti, apvalkoti, p ārkl āti 
vai lamin ēti ar plastmas ām vai stiprin āti ar met ālu vai citu 
materi ālu 5,1 0  
5911  Tekstilizstr ādājumi un izstr ādājumi tehnisk ām vajadz ībām, kas 
min ēti š ās noda ļas 7. piez īm ē 
5911 10 00  –  tekstildr ānas, t ūba un filcs un audumi ar t ūbas un filca 
padr ēbi, kas p ārkl āti vai lamin ēti ar gumiju, ādu vai citu 
materi ālu un ko parasti lieto adatlent ēm, un taml īdz īgas 
dr ānas cit ām tehnisk ām vajadz ībām, ar ī šauri samta audumi, 
kas impregn ēti ar gumiju un ko lieto aušanas darbv ārpstu 
pārkl āšanai (aušanas velt ņi) 5,3 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1307
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
5911 20 00  –  sietaudums, apdarin āts vai neapdarin āts 4,6  0  
– tekstilmateri āli un t ūba, nep ārtraukti (gredzenveida) vai ar 
savienot ājelementiem, ko lieto pap īra ražošanas vai taml ī­
dz īgās maš īnās (piem ēram, celulozes vai azbestcementa ražo ­ 
šan ā) 
5911 31  – –  ar virsmas bl īvumu maz āk nek ā 650 g/m  2 
– – –  no z īda vai no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
5911 31 11  – – – –  audumi, veltie vai neveltie, no sint ētiskaj ām š ķiedr ām, ko 
izmanto pap īra ražošanas maš īnās 5,8 0  
5911 31 19  – – – –  Cits  5,8  0  
5911 31 90  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  4,4  0  
5911 32  – –  ar virsmas bl īvumu 650 g/m  2 vai vair āk 
5911 32 10  – – –  no z īda vai no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 5,8  0  
5911 32 90  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  4,4  0  
5911 40 00  –  filtraudumi e ļļas pres ēm vai taml īdz īgām ier īcēm, ar ī no 
cilv ēku matiem  6 0  
5911 90  –  Cits  
5911 90 10  – –  no t ūbas un filca  6  0  
5911 90 90  – –  Cits  6  0  
60 60. NODA ĻA - TRIKOT ĀŽAS DR ĀNAS  
6001  Pl ūksnotas trikot āžas dr ānas, ieskaitot audumus ar gar ām 
pl ūksn ām un frot ē audumus  
6001 10 00  –  dr ānas ar gar ām pl ūksn ām 8  0  
– dr ānas ar cilpain ām pl ūksn ām 
6001 21 00  – –  no kokvilnas  8  0  
6001 22 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 8  0  
6001 29 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
– Cits  
6001 91 00  – –  no kokvilnas  8  0  
6001 92 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 8  0LV L 161/1308 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6001 99 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
6002  Trikot āžas dr ānas, ne plat ākas par 30 cm, kur ās ir 5 % no 
svara vai vair āk elast īgo pavedienu vai gumijas pavedienu, 
izņemot poz īcij ā 6001 min ētās 
6002 40 00  –  kur ās elast īgo pavedienu ir 5 % no svara vai vair āk, bet 
gumijas pavedienu nav  8 0  
6002 90 00  –  Cits  6,5  0  
6003  Trikot āžas dr ānas, ne plat ākas par 30 cm, iz ņemot poz īcij ā 
6001 vai 6002 min ētās 
6003 10 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  8  0  
6003 20 00  –  no kokvilnas  8  0  
6003 30  –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6003 30 10  – –  rašelmež ģīnes 8  0  
6003 30 90  – –  Cits  8  0  
6003 40 00  –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 8  0  
6003 90 00  –  Cits  8  0  
6004  Trikot āžas dr ānas, plat ākas par 30 cm, kuros ir 5 % no svara 
vai vair āk elast īgo pavedienu vai gumijas pavedienu, iz ņemot 
poz īcij ā 6001 min ētās 
6004 10 00  –  kur ās elast īgo pavedienu ir 5 % no svara vai vair āk, bet 
gumijas pavedienu nav  8 0  
6004 90 00  –  Cits  6,5  0  
6005  Dr ānas š ķērad ījum ā (ar ī ar trešu ad īšanas maš īnām izgatavo ­
tie), iz ņemot poz īcij ās 6001–6004 min ētos  
– no kokvilnas  
6005 21 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
6005 22 00  – –  kr āsotas  8  0  
6005 23 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1309
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6005 24 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6005 31  – –  nebalin ātas vai balin ātas 
6005 31 10  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6005 31 50  – – –  rašelmež ģīnes, iz ņemot aizkaru dr ānas un aizkaru dr ānas 
tīkla pinum ā 8 0  
6005 31 90  – – –  Cits  8  0  
6005 32  – –  kr āsotas  
6005 32 10  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6005 32 50  – – –  rašelmež ģīnes, iz ņemot aizkaru dr ānas un aizkaru dr ānas 
tīkla pinum ā 8 0  
6005 32 90  – – –  Cits  8  0  
6005 33  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
6005 33 10  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6005 33 50  – – –  rašelmež ģīnes, iz ņemot aizkaru dr ānas un aizkaru dr ānas 
tīkla pinum ā 8 0  
6005 33 90  – – –  Cits  8  0  
6005 34  – –  apdruk ātas 
6005 34 10  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6005 34 50  – – –  rašelmež ģīnes, iz ņemot aizkaru dr ānas un aizkaru dr ānas 
tīkla pinum ā 8 0  
6005 34 90  – – –  Cits  8  0  
– no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
6005 41 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
6005 42 00  – –  kr āsotas  8  0  
6005 43 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
6005 44 00  – –  apdruk ātas 8  0LV L 161/1310 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6005 90  –  Cits  
6005 90 10  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  8  0  
6005 90 90  – –  Cits  8  0  
6006  Cit ādas trikot āžas dr ānas 
6006 10 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  8  0  
– no kokvilnas  
6006 21 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
6006 22 00  – –  kr āsotas  8  0  
6006 23 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
6006 24 00  – –  apdruk ātas 8  0  
– no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6006 31  – –  nebalin ātas vai balin ātas 
6006 31 10  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6006 31 90  – – –  Cits  8  0  
6006 32  – –  kr āsotas  
6006 32 10  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6006 32 90  – – –  Cits  8  0  
6006 33  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 
6006 33 10  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6006 33 90  – – –  Cits  8  0  
6006 34  – –  apdruk ātas 
6006 34 10  – – –  aizkaru dr ānas, ar ī aizkaru dr ānas t īkla pinum ā 8  0  
6006 34 90  – – –  Cits  8  0  
– no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
6006 41 00  – –  nebalin ātas vai balin ātas 8  0  
6006 42 00  – –  kr āsotas  8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1311
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6006 43 00  – –  no daž ādu kr āsu dzij ām 8  0  
6006 44 00  – –  apdruk ātas 8  0  
6006 90 00  –  Cits  8  0  
61 61. NODA ĻA - TRIKOT ĀŽAS AP ĢĒRBI UN AP ĢĒRBA 
PIEDERUMI  
6101  V īriešu vai z ēnu m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar 
kapuci, anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi trikot āžas 
izstr ādājumi, iz ņemot poz īcij ā 6103 min ētos 
6101 20  –  no kokvilnas  
6101 20 10  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6101 20 90  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0  
6101 30  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6101 30 10  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6101 30 90  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0  
6101 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6101 90 20  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6101 90 80  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0  
6102  Sieviešu vai meite ņu m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar 
kapuci, anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi, trikot āžas, iz ņemot poz īcij ā 6104 min ētos 
6102 10  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  
6102 10 10  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6102 10 90  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0  
6102 20  –  no kokvilnas  
6102 20 10  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6102 20 90  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0LV L 161/1312 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6102 30  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6102 30 10  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6102 30 90  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0  
6102 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6102 90 10  – –  m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  12 0  
6102 90 90  – –  anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādājumi  12  0  
6103  V īriešu vai z ēnu uzvalki, komplekti, žaketes, bleizeri, gar ās 
bikses, kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi), pusgar ās bikses un 
īsās bikses (iz ņemot peldbikses) no trikot āžas 
6103 10  –  kost īmi 
6103 10 10  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6103 10 90  – –  Cits  12  0  
– komplekti  
6103 22 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6103 23 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6103 29 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– žaketes un bleizeri  
6103 31 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6103 32 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6103 33 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6103 39 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– gar ās bikses, kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi), pusgar ās bikses 
un īsās bikses  
6103 41 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6103 42 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6103 43 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6103 49 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1313
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6104  Sieviešu vai meite ņu kost īmi, komplekti, žaketes, bleizeri, klei ­
tas, sv ārki, bikšusv ārki, gar ās bikses, kr ūšautlen ču bikses (dun ­
gri ņi), pusgar ās bikses un īsās bikses (iz ņemot peldkost īmus) 
no trikot āžas  
– kost īmi 
6104 13 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 19  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6104 19 20  – – –  no kokvilnas  12  0  
6104 19 90  – – –  Cits  12  0  
– komplekti  
6104 22 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6104 23 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 29  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6104 29 10  – – –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  12  0  
6104 29 90  – – –  Cits  12  0  
– žaketes un bleizeri  
6104 31 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6104 32 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6104 33 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 39 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– kleitas  
6104 41 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6104 42 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6104 43 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 44 00  – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 49 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– sv ārki un bikšusv ārki 
6104 51 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0LV L 161/1314 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6104 52 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6104 53 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 59 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– gar ās bikses, kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi), pusgar ās bikses 
un īsās bikses  
6104 61 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6104 62 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6104 63 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6104 69 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6105  V īriešu vai z ēnu virskrekli, trikot āžas 
6105 10 00  –  no kokvilnas  12  0  
6105 20  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6105 20 10  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6105 20 90  – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 12  0  
6105 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6105 90 10  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6105 90 90  – –  Cits  12  0  
6106  Sieviešu vai meite ņu bl ūzes, krekli un kreklbl ūzes, trikot āžas 
6106 10 00  –  no kokvilnas  12  0  
6106 20 00  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6106 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6106 90 10  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6106 90 30  – –  no z īda vai z īda atkritumiem  12  0  
6106 90 50  – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6106 90 90  – –  Cits  12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1315
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6107  V īriešu vai z ēnu gar ās un īsās apakšbikses, naktskrekli, pidža ­
mas, peldm ēteļi, r ītasv ārki un taml īdz īgi izstr ādājumi, trikot ā­ 
žas  
– gar ās un īsās apakšbikses  
6107 11 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6107 12 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6107 19 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– naktskrekli un pidžamas [v īriešiem]  
6107 21 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6107 22 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6107 29 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– Cits  
6107 91 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6107 99 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6108  Sieviešu vai meite ņu kombin ē, apakšsv ārki, biks ītes, stilbbik ­
ses, naktskrekli, pidžamas, pe ņuāri, peldm ēteļi, r ītasv ārki un 
taml īdz īgi izstr ādājumi no trikot āžas  
– kombin ē un apakšsv ārki 
6108 11 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6108 19 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– biks ītes un stilbbikses  
6108 21 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6108 22 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6108 29 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– naktskrekli un pidžamas [sieviet ēm] 
6108 31 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6108 32 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0LV L 161/1316 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6108 39 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– Cits  
6108 91 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6108 92 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6108 99 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6109  T krekli, U krekli ņi un citi apakškrekli, trikot āžas 
6109 10 00  –  no kokvilnas  12  0  
6109 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6109 90 20  – –  no vilnas vai smalkas spalvas, vai no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6109 90 90  – –  Cits  12  0  
6110  Sv īteri, puloveri, jakas, vestes un taml īdz īgi izstr ādājumi, triko ­
tāžas  
– no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  
6110 11  – –  no vilnas  
6110 11 10  – – –  sv īteri un puloveri, ar vilnas saturu vismaz 50 % no masas 
un viena izstr ādājuma masu 600 g vai vair āk 10,5  0  
– – –  Cits  
6110 11 30  – – – –  vīriešu vai z ēnu 12  0  
6110 11 90  – – – –  sieviešu vai meite ņu 12  0  
6110 12  – –  no Kašmiras kazu vilnas  
6110 12 10  – – –  vīriešu vai z ēnu 12  0  
6110 12 90  – – –  sieviešu vai meite ņu 12  0  
6110 19  – –  Cits  
6110 19 10  – – –  vīriešu vai z ēnu 12  0  
6110 19 90  – – –  sieviešu vai meite ņu 12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1317
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6110 20  –  no kokvilnas  
6110 20 10  – –  viegli smalkad ījuma džemperi un puloveri ar ru ļļveida, polo 
vai augstu uzrull ētu apkakli  12 0  
– – Cits  
6110 20 91  – – –  vīriešu vai z ēnu 12  0  
6110 20 99  – – –  sieviešu vai meite ņu 12  0  
6110 30  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6110 30 10  – –  viegli smalkad ījuma džemperi un puloveri ar ru ļļveida, polo 
vai augstu uzrull ētu apkakli  12 0  
– – Cits  
6110 30 91  – – –  vīriešu vai z ēnu 12  0  
6110 30 99  – – –  sieviešu vai meite ņu 12  0  
6110 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6110 90 10  – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6110 90 90  – –  Cits  12  0  
6111  Mazu b ērnu ap ģērbi un ap ģērba piederumi, trikot āžas 
6111 20  –  no kokvilnas  
6111 20 10  – –  cimdi (pirkstai ņi un d ūrai ņi) 8,9  0  
6111 20 90  – –  Cits  12  0  
6111 30  –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6111 30 10  – –  cimdi (pirkstai ņi un d ūrai ņi) 8,9  0  
6111 30 90  – –  Cits  12  0  
6111 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – no vilnas vai smalkas spalvas  
6111 90 11  – – –  cimdi (pirkstai ņi un d ūrai ņi) 8,9  0  
6111 90 19  – – –  Cits  12  0  
6111 90 90  – –  Cits  12  0LV L 161/1318 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6112  Treni ņtērpi, sl ēpošanas kost īmi un peldkost īmi, trikot āžas  
– treni ņtērpi 
6112 11 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6112 12 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6112 19 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6112 20 00  –  sl ēpošanas kost īmi 12  0  
– vīriešu vai z ēnu peldbikses  
6112 31  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6112 31 10  – – –  kur ās 5 % no masas vai vair āk ir gumijas pavedieni  8  0  
6112 31 90  – – –  Cits  12  0  
6112 39  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6112 39 10  – – –  kur ās 5 % no masas vai vair āk ir gumijas pavedieni  8  0  
6112 39 90  – – –  Cits  12  0  
– sieviešu vai meite ņu peldkost īmi 
6112 41  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6112 41 10  – – –  kur ās 5 % no masas vai vair āk ir gumijas pavedieni  8  0  
6112 41 90  – – –  Cits  12  0  
6112 49  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6112 49 10  – – –  kur ās 5 % no masas vai vair āk ir gumijas pavedieni  8  0  
6112 49 90  – – –  Cits  12  0  
6113 00  Ap ģērba gabali, kas izgatavoti no poz īciju 5903, 5906 vai 
5907 trikot āžas dr ānām 
6113 00 10  –  no poz īcijas 5906 trikot āžas dr ānām 8  0  
6113 00 90  –  Cits  12  0  
6114  Cit ādi ap ģērba gabali no trikot āžas 
6114 20 00  –  no kokvilnas  12  0  
6114 30 00  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1319
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6114 90 00  –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6115  Trikot āžas ze ķubikses, gar ās ze ķes, īsās ze ķes un cit ādas ze ķes, 
ar ī elast īgās ze ķes (piem ēram, ze ķes slimniekiem ar paplaši ­
nātām v ēnām) un apavi bez pazol ēm 
6115 10  –  elast īgās ze ķes (piem ēram, ze ķes slimniekiem ar paplaši ­
nātām v ēnām) 
6115 10 10  – –  ze ķes slimniekiem ar v ēnu paplašin ājumiem no sint ētisk ām 
šķiedr ām 8 0  
6115 10 90  – –  Cits  12  0  
– cit ādas ze ķubikses  
6115 21 00  – –  No sint ētisk ām š ķiedr ām, ar viena pavediena line āro 
bl īvumu maz āku nek ā 67 deciteksi  12 0  
6115 22 00  – –  no sint ētisk ām š ķiedr ām, ar viena pavediena line āro 
bl īvumu 67 deciteksi vai vair āk 12 0  
6115 29 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6115 30  –  cit ādas sieviešu gar ās vai pusgar ās ze ķes, ar viena pavediena 
line āro bl īvumu maz āku nek ā 67 deciteksi  
– – no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6115 30 11  – – –  pusgar ās ze ķes 12  0  
6115 30 19  – – –  Cits  12  0  
6115 30 90  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– Cits  
6115 94 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6115 95 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6115 96  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6115 96 10  – – –  pusgar ās ze ķes 12  0  
– – –  Cits  
6115 96 91  – – – –  sieviešu gar ās ze ķes 12  0  
6115 96 99  – – – –  Cits  12  0  
6115 99 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0LV L 161/1320 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6116  Trikot āžas cimdi (pirkstai ņi, d ūrai ņi) 
6116 10  –  impregn ēti, apvalkoti vai p ārkl āti ar plastmasu vai gumiju  
6116 10 20  – –  pirkstai ņi, impregn ēti, apvalkoti vai p ārkl āti ar gumiju  8  0  
6116 10 80  – –  Cits  8,9  0  
– Cits  
6116 91 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  8,9  0  
6116 92 00  – –  no kokvilnas  8,9  0  
6116 93 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 8,9  0  
6116 99 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  8,9  0  
6117  Cit ādi gatavie trikot āžas ap ģērba piederumi; ap ģērba gabalu 
vai ap ģērba piederumu trikot āžas da ļas 
6117 10 00  –  šalles, lakati, kaklauti, manti ļas, pl īvuri un taml īdz īgi izstr ā­
dājumi  12 0  
6117 80  –  cit ādi ap ģērba piederumi  
6117 80 10  – –  trikot āžas, elast īgi vai gumijoti  8  0  
6117 80 80  – –  Cits  12  0  
6117 90 00  –  da ļas 12  0  
62 62. NODA ĻA - AP ĢĒRBA GABALI UN AP ĢĒRBA PIEDE ­
RUMI, KAS NAV NO TRIKOT ĀŽAS  
6201  V īriešu vai z ēnu m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar 
kapuci, anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi, iz ņemot poz īcij ā 6203 min ētos  
– m ēteļi, lietusm ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci 
un taml īdz īgi izstr ādājumi  
6201 11 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6201 12  – –  no kokvilnas  
6201 12 10  – – –  viena ap ģērba gabala svars nep ārsniedz 1 kg  12  0  
6201 12 90  – – –  viena ap ģērba gabala svars p ārsniedz 1 kg  12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1321
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6201 13  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6201 13 10  – – –  viena ap ģērba gabala svars nep ārsniedz 1 kg  12  0  
6201 13 90  – – –  viena ap ģērba gabala svars p ārsniedz 1 kg  12  0  
6201 19 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– Cits  
6201 91 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6201 92 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6201 93 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6201 99 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6202  Sieviešu vai meite ņu m ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar 
kapuci, anoraki (ar ī sl ēpot āju), v ējjakas un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi, iz ņemot poz īcij ā 6204 min ētos  
– m ēteļi, lietusm ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar kapuci 
un taml īdz īgi izstr ādājumi  
6202 11 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6202 12  – –  no kokvilnas  
6202 12 10  – – –  viena ap ģērba gabala svars nep ārsniedz 1 kg  12  0  
6202 12 90  – – –  viena ap ģērba gabala svars p ārsniedz 1 kg  12  0  
6202 13  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6202 13 10  – – –  viena ap ģērba gabala svars nep ārsniedz 1 kg  12  0  
6202 13 90  – – –  viena ap ģērba gabala svars p ārsniedz 1 kg  12  0  
6202 19 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– Cits  
6202 91 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6202 92 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6202 93 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6202 99 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0LV L 161/1322 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6203  V īriešu vai z ēnu uzvalki, komplekti, žaketes, bleizeri, gar ās 
bikses, kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi), pusgar ās bikses un 
īsās bikses (iz ņemot peldbikses)  
– kost īmi 
6203 11 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6203 12 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6203 19  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6203 19 10  – – –  no kokvilnas  12  0  
6203 19 30  – – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 12  0  
6203 19 90  – – –  Cits  12  0  
– komplekti  
6203 22  – –  no kokvilnas  
6203 22 10  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 22 80  – – –  Cits  12  0  
6203 23  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6203 23 10  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 23 80  – – –  Cits  12  0  
6203 29  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
6203 29 11  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 29 18  – – – –  Cits  12  0  
6203 29 30  – – –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  12  0  
6203 29 90  – – –  Cits  12  0  
– žaketes un bleizeri  
6203 31 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6203 32  – –  no kokvilnas  
6203 32 10  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1323
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6203 32 90  – – –  Cits  12  0  
6203 33  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6203 33 10  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 33 90  – – –  Cits  12  0  
6203 39  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
6203 39 11  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 39 19  – – – –  Cits  12  0  
6203 39 90  – – –  Cits  12  0  
– gar ās bikses, kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi), pusgar ās bikses 
un īsās bikses  
6203 41  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  
6203 41 10  – – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  12  0  
6203 41 30  – – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 12  0  
6203 41 90  – – –  Cits  12  0  
6203 42  – –  no kokvilnas  
– – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  
6203 42 11  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
– – – –  Cits  
6203 42 31  – – – – –  no den īma 12  0  
6203 42 33  – – – – –  no velveta ar p ārgrieztiem pl ūksnu audiem  12  0  
6203 42 35  – – – – –  Cits  12  0  
– – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 
6203 42 51  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 42 59  – – – –  Cits  12  0  
6203 42 90  – – –  Cits  12  0LV L 161/1324 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6203 43  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
– – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  
6203 43 11  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 43 19  – – – –  Cits  12  0  
– – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 
6203 43 31  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 43 39  – – – –  Cits  12  0  
6203 43 90  – – –  Cits  12  0  
6203 49  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
– – – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  
6203 49 11  – – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 49 19  – – – – –  Cits  12  0  
– – – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 
6203 49 31  – – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6203 49 39  – – – – –  Cits  12  0  
6203 49 50  – – – –  Cits  12  0  
6203 49 90  – – –  Cits  12  0  
6204  Sieviešu vai meite ņu kost īmi, komplekti, žaketes, bleizeri, klei ­
tas, sv ārki, bikšu sv ārki, gar ās bikses, kr ūšautlen ču bikses (dun ­
gri ņi), pusgar ās bikses un šorti (iz ņemot peldkost īmus)  
– kost īmi 
6204 11 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6204 12 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6204 13 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6204 19  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6204 19 10  – – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1325
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6204 19 90  – – –  Cits  12  0  
– komplekti  
6204 21 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6204 22  – –  no kokvilnas  
6204 22 10  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 22 80  – – –  Cits  12  0  
6204 23  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6204 23 10  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 23 80  – – –  Cits  12  0  
6204 29  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
6204 29 11  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 29 18  – – – –  Cits  12  0  
6204 29 90  – – –  Cits  12  0  
– žaketes un bleizeri  
6204 31 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6204 32  – –  no kokvilnas  
6204 32 10  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 32 90  – – –  Cits  12  0  
6204 33  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6204 33 10  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 33 90  – – –  Cits  12  0  
6204 39  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
6204 39 11  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 39 19  – – – –  Cits  12  0LV L 161/1326 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6204 39 90  – – –  Cits  12  0  
– kleitas  
6204 41 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6204 42 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6204 43 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6204 44 00  – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 12  0  
6204 49  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6204 49 10  – – –  no z īda vai no z īda atkritumiem  12  0  
6204 49 90  – – –  Cits  12  0  
– sv ārki un bikšusv ārki 
6204 51 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6204 52 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6204 53 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6204 59  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6204 59 10  – – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 12  0  
6204 59 90  – – –  Cits  12  0  
– gar ās bikses, kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi), pusgar ās bikses 
un īsās bikses  
6204 61  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  
6204 61 10  – – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  12  0  
6204 61 85  – – –  Cits  12  0  
6204 62  – –  no kokvilnas  
– – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  
6204 62 11  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
– – – –  Cits  
6204 62 31  – – – – –  no den īma 12  0  
6204 62 33  – – – – –  no velveta ar p ārgrieztiem pl ūksnu audiem  12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1327
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6204 62 39  – – – – –  Cits  12  0  
– – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 
6204 62 51  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 62 59  – – – –  Cits  12  0  
6204 62 90  – – –  Cits  12  0  
6204 63  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
– – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  
6204 63 11  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 63 18  – – – –  Cits  12  0  
– – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 
6204 63 31  – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 63 39  – – – –  Cits  12  0  
6204 63 90  – – –  Cits  12  0  
6204 69  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
– – –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 
– – – –  gar ās bikses un pusgar ās bikses  
6204 69 11  – – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 69 18  – – – – –  Cits  12  0  
– – – –  kr ūšautlen ču bikses (dungri ņi) 
6204 69 31  – – – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
6204 69 39  – – – – –  Cits  12  0  
6204 69 50  – – – –  Cits  12  0  
6204 69 90  – – –  Cits  12  0  
6205  V īriešu vai z ēnu virskrekli  
6205 20 00  –  no kokvilnas  12  0  
6205 30 00  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0LV L 161/1328 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6205 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6205 90 10  – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6205 90 80  – –  Cits  12  0  
6206  Sieviešu vai meite ņu bl ūzes, krekli un kreklbl ūzes 
6206 10 00  –  no z īda vai no z īda atkritumiem  12  0  
6206 20 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  12  0  
6206 30 00  –  no kokvilnas  12  0  
6206 40 00  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6206 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6206 90 10  – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6206 90 90  – –  Cits  12  0  
6207  V īriešu vai z ēnu U krekli ņi un cit ādi apakškrekli, īsās un gar ās 
apakšbikses, naktskrekli, pidžamas, peldm ēteļi, r ītasv ārki un 
taml īdz īgi izstr ādājumi  
– gar ās un īsās apakšbikses  
6207 11 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6207 19 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– naktskrekli un pidžamas [v īriešiem]  
6207 21 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6207 22 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6207 29 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– Cits  
6207 91 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6207 99  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6207 99 10  – – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6207 99 90  – – –  Cits  12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1329
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6208  Sieviešu vai meite ņu U krekli ņi un cit ādi apakškrekli, 
kombin ē, apakšsv ārki, biks ītes, stilbbikses, naktskrekli, pidža ­
mas, pe ņuāri, peldm ēteļi, r ītakleitas un taml īdz īgi izstr ādājumi  
– kombin ē un apakšsv ārki 
6208 11 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6208 19 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– naktskrekli un pidžamas [sieviet ēm] 
6208 21 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6208 22 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6208 29 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– Cits  
6208 91 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6208 92 00  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6208 99 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6209  Mazu b ērnu ap ģērbi un ap ģērba piederumi  
6209 20 00  –  no kokvilnas  10,5  0  
6209 30 00  –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 10,5  0  
6209 90  –  no citiem tekstilmateri āliem  
6209 90 10  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  10,5  0  
6209 90 90  – –  Cits  10,5  0  
6210  Ap ģērba gabali, kas izgatavoti no poz īcij ā 5602, 5603, 5903, 
5906 vai 5907 min ētajiem materi āliem  
6210 10  –  no poz īcij ā 5602 vai 5603 min ētajiem materi āliem  
6210 10 10  – –  no poz īcij ā 5602 min ētajiem materi āliem  12  0  
6210 10 90  – –  no poz īcij ā 5603 min ētajiem materi āliem  12  0  
6210 20 00  –  cit ādi ap ģērba gabali, kas atbilst aprakstiem apakšpoz īcij ās 
6201 11–6201 19  12 0  
6210 30 00  –  cit ādi ap ģērba gabali, kas atbilst aprakstiem apakšpoz īcij ās 
6202 11–6202 19  12 0LV L 161/1330 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6210 40 00  –  cit ādi v īriešu vai z ēnu ap ģērba gabali  12  0  
6210 50 00  –  cit ādi sieviešu vai meite ņu ap ģērba gabali  12  0  
6211  Treni ņtērpi, sl ēpošanas kost īmi un peldkost īmi; cit ādi ap ģērba 
gabali  
– peldkost īmi un peldbikses  
6211 11 00  – –  vīriešu vai z ēnu 12  0  
6211 12 00  – –  sieviešu vai meite ņu 12  0  
6211 20 00  –  sl ēpošanas kost īmi 12  0  
– cit ādi v īriešu vai z ēnu ap ģērba gabali  
6211 32  – –  no kokvilnas  
6211 32 10  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
– – –  oder ēti treni ņtērpi 
6211 32 31  – – – –  ar virspusi no viena vienk ārtas auduma  12  0  
– – – –  Cits  
6211 32 41  – – – – –  augšda ļas 12  0  
6211 32 42  – – – – –  apakš ējās da ļas 12  0  
6211 32 90  – – –  Cits  12  0  
6211 33  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6211 33 10  – – –  darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām 12  0  
– – –  oder ēti treni ņtērpi 
6211 33 31  – – – –  ar virspusi no viena vienk ārtas auduma  12  0  
– – – –  Cits  
6211 33 41  – – – – –  augšda ļas 12  0  
6211 33 42  – – – – –  apakš ējās da ļas 12  0  
6211 33 90  – – –  Cits  12  0  
6211 39 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– cit ādi sieviešu vai meite ņu ap ģērba gabaliLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1331
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6211 41 00  – –  no vilnas vai smalkas spalvas  12  0  
6211 42  – –  no kokvilnas  
6211 42 10  – – –  priekšauti, kombinezoni, virsvalki un cit ādi ap ģērbi 
darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām (der īgi 
vai neder īgi lietošanai sadz īvē) 12 0  
– – –  oder ēti treni ņtērpi 
6211 42 31  – – – –  ar virspusi no viena vienk ārtas auduma  12  0  
– – – –  Cits  
6211 42 41  – – – – –  augšda ļas 12  0  
6211 42 42  – – – – –  apakš ējās da ļas 12  0  
6211 42 90  – – –  Cits  12  0  
6211 43  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6211 43 10  – – –  priekšauti, kombinezoni, virsvalki un cit ādi ap ģērbi 
darbam ražošan ā un profesion ālām vajadz ībām (der īgi 
vai neder īgi lietošanai sadz īvē) 12 0  
– – –  oder ēti treni ņtērpi 
6211 43 31  – – – –  ar virspusi no viena vienk ārtas auduma  12  0  
– – – –  Cits  
6211 43 41  – – – – –  augšda ļas 12  0  
6211 43 42  – – – – –  apakš ējās da ļas 12  0  
6211 43 90  – – –  Cits  12  0  
6211 49 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6212  Kr ūšturi, ze ķturi, korsetes, bikšturi, priev ītes un taml īdz īgi 
izstr ādājumi un to da ļas, ar ī no trikot āžas 
6212 10  –  kr ūšturi  
6212 10 10  – –  mazumtirdzniec ībai sagatavoti kr ūštura un biks īšu 
komplekti  6,5 0  
6212 10 90  – –  Cits  6,5  0  
6212 20 00  –  ze ķturi un ze ķturbikses  6,5  0LV L 161/1332 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6212 30 00  –  kr ūšturkorsetes  6,5  0  
6212 90 00  –  Cits  6,5  0  
6213  Kabatlakati  
6213 20 00  –  no kokvilnas  10  0  
6213 90 00  –  no citiem tekstilmateri āliem  10  0  
6214  Šalles, lakati, kaklauti, manti ļas, pl īvuri un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi  
6214 10 00  –  no z īda vai no z īda atkritumiem  8  0  
6214 20 00  –  no vilnas vai smalkiem dz īvnieku matiem  8  0  
6214 30 00  –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 8  0  
6214 40 00  –  no m āksl īgaj ām š ķiedr ām 8  0  
6214 90 00  –  no citiem tekstilmateri āliem  8  0  
6215  Kaklasaites, tauri ņi un kravates  
6215 10 00  –  no z īda vai no z īda atkritumiem  6,3  0  
6215 20 00  –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 6,3  0  
6215 90 00  –  no citiem tekstilmateri āliem  6,3  0  
6216 00 00  Cimdi (pirkstai ņi un d ūrai ņi) 7,6  0  
6217  Cit ādi gatavie ap ģērba piederumi; ap ģērba gabalu vai ap ģērba 
piederumu da ļas, iz ņemot t ās, kas iek ļautas poz īcij ā 6212  
6217 10 00  –  piederumi  6,3  0  
6217 90 00  –  da ļas 12  0  
63 NODA ĻA 63 - CIT ĀDI GATAVIE TEKSTILIZSTR ĀDĀJUMI; 
KOMPLEKTI; VALK ĀTS ABG ĒRBS UN LIETOTI TEKSTILIZS ­
TR ĀDĀJUMI; LUPATAS  
I. CIT ĀDI GATAVIE TEKSTILIZSTR ĀDĀJUMI  
6301  Segas un pledi  
6301 10 00  –  elektrisk ās segas  6,9  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1333
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6301 20  –  segas (iz ņemot elektrisk ās segas) un pledi no vilnas vai 
smalkas spalvas  
6301 20 10  – –  trikot āžas 12  0  
6301 20 90  – –  Cits  12  0  
6301 30  –  segas (iz ņemot elektrisk ās segas) un pledi no kokvilnas  
6301 30 10  – –  trikot āžas 12  0  
6301 30 90  – –  Cits  7,5  0  
6301 40  –  segas (iz ņemot elektrisk ās segas) un pledi no sint ētiskaj ām 
šķiedr ām 
6301 40 10  – –  trikot āžas 12  0  
6301 40 90  – –  Cits  12  0  
6301 90  –  cit ādas segas un pledi  
6301 90 10  – –  trikot āžas 12  0  
6301 90 90  – –  Cits  12  0  
6302  Gultas, galda, tualetes un virtuves ve ļa 
6302 10 00  –  trikot āžas gultas ve ļa 12  0  
– cit āda gultas ve ļa, apdruk āta 
6302 21 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6302 22  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6302 22 10  – – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6302 22 90  – – –  Cits  12  0  
6302 29  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6302 29 10  – – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6302 29 90  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– cit āda gultas ve ļa 
6302 31 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6302 32  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr āmLV L 161/1334 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6302 32 10  – – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6302 32 90  – – –  Cits  12  0  
6302 39  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6302 39 20  – – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6302 39 90  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6302 40 00  –  trikot āžas galda ve ļa 12  0  
– cit āda galda ve ļa 
6302 51 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6302 53  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6302 53 10  – – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6302 53 90  – – –  Cits  12  0  
6302 59  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6302 59 10  – – –  no linš ķiedras  12  0  
6302 59 90  – – –  Cits  12  0  
6302 60 00  –  tualetes un virtuves ve ļa no kokvilnas frot ē dvie ļu vai taml ī­
dz īgiem frot ē audumiem  12 0  
– Cits  
6302 91 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6302 93  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 
6302 93 10  – – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6302 93 90  – – –  Cits  12  0  
6302 99  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6302 99 10  – – –  no linš ķiedras  12  0  
6302 99 90  – – –  Cits  12  0  
6303  Aizkari (ieskaitot drap ējumus) un ritin ām ās žal ūzijas; lambre ­
keni vai baldah īni gult ām 
– trikot āžasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1335
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6303 12 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6303 19 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– Cits  
6303 91 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6303 92  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 
6303 92 10  – – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6303 92 90  – – –  Cits  12  0  
6303 99  – –  no citiem tekstilmateri āliem  
6303 99 10  – – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6303 99 90  – – –  Cits  12  0  
6304  Cit ādi izstr ādājumi m ājas apr īkojumam, iz ņemot poz īcij ā 
9404 min ētos  
– gultas p ārkl āji 
6304 11 00  – –  trikot āžas 12  0  
6304 19  – –  Cits  
6304 19 10  – – –  no kokvilnas  12  0  
6304 19 30  – – –  no linu vai r āmiju š ķiedras  12  0  
6304 19 90  – – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– Cits  
6304 91 00  – –  trikot āžas 12  0  
6304 92 00  – –  no kokvilnas, bet ne trikot āžas 12  0  
6304 93 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām, bet ne trikot āžas 12  0  
6304 99 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem, bet ne trikot āžas 12  0  
6305  Maisi un p ārvalki, ko izmanto pre ču iepakošanai  
6305 10  –  no džutas vai cit ām l ūksnes tekstilš ķiedr ām, kas min ētas 
poz īcij ā 5303  
6305 10 10  – –  lietoti  2  0  
6305 10 90  – –  Cits  4  0LV L 161/1336 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6305 20 00  –  no kokvilnas  7,2  0  
– no ķīmiskajiem tekstilmateri āliem  
6305 32  – –  starpposm ā izmantojami elast īgi nefas ētu produktu kontei ­
neri  
– – –  no polietil ēna vai polipropil ēna sloksn ēm vai taml īdz īgām 
form ām 
6305 32 11  – – – –  trikot āžas 12  0  
– – – –  Cits  
6305 32 81  – – – – –  no dr ānas, kas sver 120 g/m  2 vai maz āk 7,2  0  
6305 32 89  – – – – –  no dr ānas, kas sver vair āk par 120 g/m  2 7,2 0  
6305 32 90  – – –  Cits  7,2  0  
6305 33  – –  cit ādi, no polietil ēna vai polipropil ēna sloksn ēm vai taml ī­
dz īgām form ām 
6305 33 10  – – –  trikot āžas 12  0  
– – –  Cits  
6305 33 91  – – – –  no dr ānas, kas sver 120 g/m  2 vai maz āk 7,2  0  
6305 33 99  – – – –  no dr ānas, kas sver vair āk par 120 g/m  2 7,2 0  
6305 39 00  – –  Cits  7,2  0  
6305 90 00  –  no citiem tekstilmateri āliem  6,2  0  
6306  Nojumes, mark īzes un sauljumi; teltis; buras laiv ām, v ējdēļiem 
vai sauszemes bur āšanas l īdzek ļiem; t ūrisma piederumi  
– nojumes, mark īzes un sauljumi  
6306 12 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6306 19 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
– teltis  
6306 22 00  – –  no sint ētiskaj ām š ķiedr ām 12  0  
6306 29 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6306 30 00  –  buras  12  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1337
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6306 40 00  –  piep ūšamie matra či 12  0  
– Cits  
6306 91 00  – –  no kokvilnas  12  0  
6306 99 00  – –  no citiem tekstilmateri āliem  12  0  
6307  Cit ādi gatavie izstr ādājumi, ieskaitot ap ģērba piegrieztnes  
6307 10  –  gr īdas lupatas, trauku lupatas, putek ļu lupatas un taml īdz īgas 
lupatas t īrīšanai  
6307 10 10  – –  trikot āžas 12  0  
6307 10 30  – –  no neaust ām dr ānām 6,9  0  
6307 10 90  – –  Cits  7,7  0  
6307 20 00  –  gl ābšanas vestes un gl ābšanas jostas  6,3  0  
6307 90  –  Cits  
6307 90 10  – –  trikot āžas 12  0  
– – Cits  
6307 90 91  – – –  no t ūbas un filca  6,3  0  
6307 90 99  – – –  Cits  6,3  0  
II. KOMPLEKTI  
6308 00 00  Komplekti, kas sast āv no auduma vai dzijas gabaliem, ar 
piederumiem vai bez tiem, p ārkl āju, gobel ēnu, izš ūtu galdautu 
vai salvešu vai taml īdz īgu tekstilizstr ādājumu izgatavošanai, 
iepakoti mazumtirdzniec ībai 12 0  
III. VALK ĀTAS DR ĒBES UN LIETOTI TEKSTILIZSTR ĀDĀ­
JUMI; LUPATAS  
6309 00 00  Valk āts ap ģērbs un lietoti tekstilizstr ādājumi  5,3  0  
6310  Jaunas vai lietotas lupatas, auklu, tauvu, virvju un trošu atli ­
kumi, lietoti izstr ādājumi no aukl ām, tauv ām, virv ēm vai 
tros ēm, no tekstilmateri āliem  
6310 10  –  šķiroti  
6310 10 10  – –  no vilnas vai no smalkiem vai rupjiem dz īvnieku matiem  Atbr īvots  0  
6310 10 30  – –  no liniem vai no kokvilnas  Atbr īvots  0LV L 161/1338 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6310 10 90  – –  no citiem tekstilmateri āliem  Atbr īvots  0  
6310 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
XII XII SADA ĻA - APAVI, GALVASSEGAS, LIETUSSARGI, 
SAULESSARGI, SPIE ĶI, SPIE ĶSĒDEK ĻI, P ĀTAGAS, PLETNES 
UN TO DA ĻAS; APSTR ĀDĀTAS SPALVAS UN IZSTR ĀDĀ­
JUMI NO T ĀM; M ĀKSL ĪGIE ZIEDI; IZSTR ĀDĀJUMI NO 
CILV ĒKU MATIEM  
64 NODA ĻA 64 - APAVI, GETRAS UN TAML ĪDZ ĪGI IZSTR Ā­
DĀJUMI; Š ĀDU IZSTR ĀDĀJUMU DA ĻAS 
6401  Ūdensnecaurlaid īgi apavi ar gumijas vai plastmasas ārējo zoli 
un virsu, kas pie zoles nav pieš ūta vai piestiprin āta ar knie ­
dēm, nagl ām, skr ūvēm, tap ām vai taml īdz īgi 
6401 10  –  apavi ar met āla aizsargpl āksn īti purngal ā 
6401 10 10  – –  ar gumijas virsu  17  5  
6401 10 90  – –  ar plastmasas virsu  17  5  
– cit ādi apavi  
6401 92  – –  kas nosedz pot īti, bet nenosedz ce ļgalu  
6401 92 10  – – –  ar gumijas virsu  17  5  
6401 92 90  – – –  ar plastmasas virsu  17  5  
6401 99 00  – –  Cits  17  5  
6402  Cit ādi apavi ar gumijas vai plastmasas ārējo zoli un virsu  
– sporta apavi  
6402 12  – –  distan ču sl ēpjz ābaki, slaloma z ābaki un sniegad ēļa z ābaki  
6402 12 10  – – –  distan ču sl ēpjz ābaki un slaloma z ābaki  17  5  
6402 12 90  – – –  sniegad ēļa z ābaki  17  5  
6402 19 00  – –  Cits  16,9  5  
6402 20 00  –  apavi ar virsu no sloksn ēm, kas piestiprin ātas pie zoles ar 
met āla tap ām 17 5  
– cit ādi apaviLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1339
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6402 91  – –  kas nosedz pot īti 
6402 91 10  – – –  ar met āla aizsargpl āksn īti purngal ā 17  5  
6402 91 90  – – –  Cits  16,9  5  
6402 99  – –  Cits  
6402 99 05  – – –  ar met āla aizsargpl āksn īti purngal ā 17  5  
– – –  Cits  
6402 99 10  – – – –  ar gumijas virsu  16,8  5  
– – – –  ar plastmasas virsu  
– – – – –  apavi, kam priekša veidota no sloksn ēm vai viena vai 
vair ākiem perfor ētiem ielaidumiem  
6402 99 31  – – – – – –  ar vienlaidu zoli un pap ēdi, augst āku par 3 cm  16,8  5  
6402 99 39  – – – – – –  Cits  16,8  5  
6402 99 50  – – – – –  čības un citi telp ās valk ājami apavi  16,8  5  
– – – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6402 99 91  – – – – – –  līdz 24 cm  16,8  5  
– – – – – –  24 cm vai vair āk 
6402 99 93  – – – – – – –  apavi, ko nevar nosaukt ne par v īriešu, ne sieviešu 
apaviem  16,8  5  
– – – – – – –  Cits  
6402 99 96  – – – – – – – –  vīriešu apavi  16,8  5  
6402 99 98  – – – – – – – –  sieviešu apavi  16,8  5  
6403  Apavi ar gumijas, plastmasas, ādas vai m āksl īgās ādas ārējo 
zoli un ādas virsu  
– sporta apavi  
6403 12 00  – –  distan ču sl ēpjz ābaki, slaloma z ābaki un sniegad ēļa z ābaki  8  3  
6403 19 00  – –  Cits  8  3LV L 161/1340 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6403 20 00  –  apavi ar ādas ārējo zoli un ādas slokš ņu virsu, kas iet p āri 
pac ēlumam un aptver īkš ķi 8 3  
6403 40 00  –  cit ādi apavi ar met āla aizsargpl āksn īti purngal ā 8  3  
– cit ādi apavi ar ādas ārējo zoli  
6403 51  – –  kas nosedz pot īti 
6403 51 05  – – –  ar koka zoli bez saistzoles  8  3  
– – –  Cits  
– – – –  kas nosedz pot īti, bet nenosedz stilbu, ar saistzoles 
garumu  
6403 51 11  – – – – –  līdz 24 cm  8  3  
– – – – –  24 cm vai vair āk 
6403 51 15  – – – – – –  vīriešu apavi  8  3  
6403 51 19  – – – – – –  sieviešu apavi  8  3  
– – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6403 51 91  – – – – –  līdz 24 cm  8  3  
– – – – –  24 cm vai vair āk 
6403 51 95  – – – – – –  vīriešu apavi  8  3  
6403 51 99  – – – – – –  sieviešu apavi  8  3  
6403 59  – –  Cits  
6403 59 05  – – –  ar koka zoli bez saistzoles  8  3  
– – –  Cits  
– – – –  apavi, kam priekša veidota no sloksn ēm vai viena vai 
vair ākiem perfor ētiem ielaidumiem  
6403 59 11  – – – – –  ar vienlaidu zoli un pap ēdi, augst āku par 3 cm  5  0  
– – – – –  cit ādi, ar saistzoles garumuLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1341
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6403 59 31  – – – – – –  līdz 24 cm  8  3  
– – – – – –  24 cm vai vair āk 
6403 59 35  – – – – – – –  vīriešu apavi  8  3  
6403 59 39  – – – – – – –  sieviešu apavi  8  3  
6403 59 50  – – – –  čības un citi telp ās valk ājami apavi  8  3  
– – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6403 59 91  – – – – –  līdz 24 cm  8  3  
– – – – –  24 cm vai vair āk 
6403 59 95  – – – – – –  vīriešu apavi  8  3  
6403 59 99  – – – – – –  sieviešu apavi  8  3  
– cit ādi apavi  
6403 91  – –  kas nosedz pot īti 
6403 91 05  – – –  ar koka zoli bez saistzoles  8  3  
– – –  Cits  
– – – –  kas nosedz pot īti, bet nenosedz stilbu, ar saistzoles 
garumu  
6403 91 11  – – – – –  līdz 24 cm  8  3  
– – – – –  24 cm vai vair āk 
6403 91 13  – – – – – –  apavi, ko nevar nosaukt ne par v īriešu, ne sieviešu 
apaviem  8 5  
– – – – – –  Cits  
6403 91 16  – – – – – – –  vīriešu apavi  8  3  
6403 91 18  – – – – – – –  sieviešu apavi  8  3  
– – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6403 91 91  – – – – –  līdz 24 cm  8  3  
– – – – –  24 cm vai vair ākLV L 161/1342 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6403 91 93  – – – – – –  apavi, ko nevar nosaukt ne par v īriešu, ne sieviešu 
apaviem  8 3  
– – – – – –  Cits  
6403 91 96  – – – – – – –  vīriešu apavi  8  3  
6403 91 98  – – – – – – –  sieviešu apavi  5  0  
6403 99  – –  Cits  
6403 99 05  – – –  ar koka zoli bez saistzoles  8  3  
– – Cits  
– – – –  apavi, kam priekša veidota no sloksn ēm vai viena vai 
vair ākiem perfor ētiem ielaidumiem  
6403 99 11  – – – – –  ar vienlaidu zoli un pap ēdi, augst āku par 3 cm  8  5  
– – – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6403 99 31  – – – – – –  līdz 24 cm  8  3  
– – – – – –  24 cm vai vair āk 
6403 99 33  – – – – – – –  apavi, ko nevar nosaukt ne par v īriešu, ne sieviešu 
apaviem  8 3  
– – – – – – –  Cits  
6403 99 36  – – – – – – – –  vīriešu apavi  8  5  
6403 99 38  – – – – – – – –  sieviešu apavi  5  0  
6403 99 50  – – – –  čības un citi telp ās valk ājami apavi  8  3  
– – – –  cit ādi, ar saistzoles garumu  
6403 99 91  – – – – –  līdz 24 cm  8  3  
– – – – –  24 cm vai vair āk 
6403 99 93  – – – – – –  apavi, ko nevar nosaukt ne par v īriešu, ne sieviešu 
apaviem  8 3  
– – – – – –  Cits  
6403 99 96  – – – – – – –  vīriešu apavi  8  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1343
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6403 99 98  – – – – – – –  sieviešu apavi  7  3  
6404  Apavi ar gumijas, plastmasas, ādas vai m āksl īgās ādas ārējo 
zoli un tekstilmateri ālu virsu  
– apavi ar gumijas vai plastmasas ārējo zoli  
6404 11 00  – –  sporta apavi; tenisa kurpes, basketbola kurpes, vingrošanas 
apavi, treni ņapavi un taml īdz īgi 16,9  5  
6404 19  – –  Cits  
6404 19 10  – – –  čības un citi telp ās valk ājami apavi  16,9  5  
6404 19 90  – – –  Cits  17  5  
6404 20  –  apavi ar ādas vai m āksl īgās ādas ārējo zoli  
6404 20 10  – –  čības un citi telp ās valk ājami apavi  17  5  
6404 20 90  – –  Cits  17  5  
6405  Cit ādi apavi  
6405 10 00  –  ar ādas vai m āksl īgās ādas virsu  3,5  0  
6405 20  –  ar tekstilmateri ālu virsu  
6405 20 10  – –  ar koka vai kor ķa ārējo zoli  3,5  0  
– – ar citu materi ālu ārējo zoli  
6405 20 91  – – –  čības un citi telp ās valk ājami apavi  4  0  
6405 20 99  – – –  Cits  4  0  
6405 90  –  Cits  
6405 90 10  – –  ar gumijas, plastmasas, ādas vai m āksl īgās ādas ārējo zoli  17  5  
6405 90 90  – –  ar citu materi ālu ārējo zoli  4  0  
6406  Apavu da ļas (ar ī virsas, piestiprin ātas vai nepiestiprin ātas 
zol ēm, kas nav ārējās zoles); iz ņemamas starpzoles, pap ēžu 
spilventi ņi un taml īdz īgi izstr ādājumi; getras, stulpi ņi un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi, k ā ar ī to da ļas 
6406 10  –  apavu virsas un to da ļas, iz ņemot kapes un ciet ās deta ļas 
– – no ādasLV L 161/1344 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6406 10 11  – – –  virsas  3  0  
6406 10 19  – – –  virsas da ļas 3  0  
6406 10 90  – –  no citiem materi āliem  3  0  
6406 20  –  gumijas vai plastmasas ārējās zoles un pap ēži 
6406 20 10  – –  gumijas  3  0  
6406 20 90  – –  no plastmasas  3  0  
– Cits  
6406 91 00  – –  koka  3  0  
6406 99  – –  no citiem materi āliem  
6406 99 10  – – –  getras, stulpi ņi un taml īdz īgi izstr ādājumi un to da ļas 3  0  
6406 99 30  – – –  virsas deta ļu kopums, kas piestiprin āts saistzolei vai cit ām 
zoles sast āvda ļām, bez ārējās zoles  3 0  
6406 99 50  – – –  iz ņemamas starpzoles un citi no ņemami piederumi  3  0  
6406 99 60  – – –  ādas vai kompoz ītas ādas ārējās zoles  3  0  
6406 99 80  – – –  Cits  3  0  
65 NODA ĻA 65 - GALVASSEGAS UN TO DA ĻAS 
6501 00 00  Cepuru pusfabrik āti, veid ņi un kapuces no filca, neveidotas 
pēc formas un bez mal ām; plakanas sagataves un cilindriskas 
sagataves (ieskaitot sagrieztas) no filca  2,7 0  
6502 00 00  Cepuru pusfabrik āti, p īti vai izgatavoti, savienojot daž ādu 
materi ālu sloksnes, neveidoti un bez mal ām, bez oderes un 
apdares  Atbr īvots  0  
6504 00 00  Cepures un citas galvassegas, p ītas vai izgatavotas, savienojot 
daž ādu materi ālu sloksnes, oder ētas vai neoder ētas, ar apdari 
vai bez apdares  Atbr īvots  0  
6505  Trikot āžas cepures un cit ādas mež ģīņu, filca un citu tekstil ­
materi ālu galvassegas, kas izgatavotas no viena gabala (bet ne 
no sloksn ēm), ar ī oder ētas, ar ī ar apdari; daž āda materi āla 
tīkli ņi matiem, ar ī oder ēti, ar ī ar apdari  
6505 10 00  –  matu t īkli ņi 2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1345
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6505 90  –  Cits  
6505 90 05  – –  no kažok ādu filca vai vilnas un kažok ādu filca, kapuc ēm 
vai plakan ām sagatav ēm, kas iek ļautas poz īcij ā 6501  5,7 0  
– – Cits  
6505 90 10  – – –  beretes, cepur ītes, mic ītes, koncepures, feskas un taml ī­
dz īgas galvassegas  2,7 0  
6505 90 30  – – –  na ģenes  2,7  0  
6505 90 80  – – –  Cits  2,7  0  
6506  Cit ādas galvassegas, oder ētas vai neoder ētas, ar apdari vai bez 
apdares  
6506 10  –  droš ības galvassegas  
6506 10 10  – –  no plastmasas  2,7  0  
6506 10 80  – –  no citiem materi āliem  2,7  0  
– Cits  
6506 91 00  – –  no gumijas vai plastmasas  2,7  0  
6506 99  – –  no citiem materi āliem  
6506 99 10  – – –  no kažok ādu filca vai vilnas un kažok ādas filca, no 
cepuru veid ņiem, kapuc ēm vai plakan ām sagatav ēm, kas 
iek ļautas poz īcij ā 6501  5,7 0  
6506 99 90  – – –  Cits  2,7  0  
6507 00 00  Galvassegu starplikas, oderes, p ārvalki, cepuru pamatnes, 
karkasi, nagi un zoda siksnas  2,7 0  
66 NODA ĻA 66 - LIETUSSARGI, SAULESSARGI, SPIE ĶI, SPIE ĶI, 
SPIEKS ĒDEK ĻI, P ĀTAGAS, PLETNES UN TO DA ĻAS 
6601  Lietussargi un saulessargi (ieskaitot spie ķveida lietussargus, 
dārza saulessargus un taml īdz īgus izstr ādājumus)  
6601 10 00  –  d ārza saulessargi un taml īdz īgi izstr ādājumi  4,7  0  
– Cits  
6601 91 00  – –  ar sab īdāmu k ātu 4,7  0LV L 161/1346 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6601 99  – –  Cits  
– – –  ar austu tekstilmateri ālu p ārvalku  
6601 99 11  – – – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām 4,7  0  
6601 99 19  – – – –  no citiem tekstilmateri āliem  4,7  0  
6601 99 90  – – –  Cits  4,7  0  
6602 00 00  Spie ķi, s ēžamspie ķi, p ātagas, pletnes un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi  2,7 0  
6603  Da ļas, rot ājumi un piederumi poz īciju 6601 un 6602 izstr ā­
dājumiem  
6603 20 00  –  lietussargu karkasi, ieskaitot karkasus, kas uzmont ēti uz k āta 
(stie ņa) 5,2 0  
6603 90  –  Cits  
6603 90 10  – –  rokturi un uzga ļi 2,7  0  
6603 90 90  – –  Cits  5  0  
67 NODA ĻA 67 - APSTR ĀDĀTAS SPALVAS UN D ŪNAS UN 
IZSTR ĀDĀJUMI NO SPALV ĀM VAI D ŪNĀM; M ĀKSL ĪGIE 
ZIEDI; IZSTR ĀDĀJUMI NO CILV ĒKU MATIEM  
6701 00 00  Putnu āda un citas da ļas ar apspalvojumu un d ūnām, spalvas, 
spalvu da ļas, d ūnas un izstr ādājumi no šiem materi āliem 
(iz ņemot poz īcijas 0505 izstr ādājumus un apstr ādātus spalvu 
kātiņus un spalvas)  2,7 0  
6702  M āksl īgie ziedi, lapas un aug ļi, to da ļas; no m āksl īgiem 
ziediem, lap ām un aug ļiem izgatavoti izstr ādājumi  
6702 10 00  –  no plastmasas  4,7  0  
6702 90 00  –  no citiem materi āliem  4,7  0  
6703 00 00  Cilv ēku mati, friz ēti, pl ānin āti, balin āti vai cit ādi apstr ādāti; 
vilna vai dz īvnieku spalva vai citi tekstilmateri āli, sagatavoti 
par ūku un taml īdz īgu izstr ādājumu ražošanai  1,7 0  
6704  Par ūkas, liek ās b ārdas, uzacis, skropstas, šinjoni un taml īdz īgi 
darin ājumi no cilv ēku matiem, dz īvnieku spalvas vai tekstil ­
materi āliem; izstr ādājumi no cilv ēku matiem, kas citur nav 
iek ļauti vai min ēti 
– no sint ētiskajiem tekstilmateri āliem  
6704 11 00  – –  gatavas par ūkas 2,2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1347
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6704 19 00  – –  Cits  2,2  0  
6704 20 00  –  no cilv ēku matiem  2,2  0  
6704 90 00  –  no citiem materi āliem  2,2  0  
XIII XIII SADA ĻA - AKMENS, ĢIPŠA, CEMENTA, AZBESTA, 
VIZLAS UN TAML ĪDZ ĪGU MATERI ĀLU IZSTR ĀDĀJUMI; 
KERAMIKAS IZSTR ĀDĀJUMI; STIKLS UN STIKLA IZSTR Ā­
DĀJUMI  
68 NODA ĻA 68 - AKMENS, ĢIPŠA, CEMENTA, AZBESTA, 
VIZLAS UN TAML ĪDZ ĪGU MATERI ĀLU IZSTR ĀDĀJUMI  
6801 00 00  Bru ģakme ņi, ietvju apmales un pl āksnes no dabisk ā akmens 
(iz ņemot sl ānekli)  Atbr īvots  0  
6802  Apstr ādāts akmens (iz ņemot sl ānekli) pieminek ļiem un 
būvniec ībai un t ā izstr ādājumi, iz ņemot preces, kas min ētas 
poz īcij ā 6801; moza īkas kluc īši un taml īdz īgi izstr ādājumi no 
dabisk ā akmens (ieskaitot sl ānekli) uz pamatnes vai bez t ās; 
dabisk ā akmens (ieskaitot sl ānekli) m āksl īgi kr āsotas granulas, 
drupatas un pulveris  
6802 10 00  –  pl āksn ītes, kluc īši un taml īdz īgi taisnst ūra (ieskaitot kvadr ātu) 
vai citas formas izstr ādājumi, kuru liel ākā virsma ievietojas 
kvadr ātā, kura mala ir īsāka par 7 cm; m āksl īgi kr āsotas 
granulas, drupatas un pulveris  Atbr īvots  0  
– cit ādi t ēstie vai z āģētie akme ņi pieminek ļiem vai b ūvniec ībai 
un to izstr ādājumi ar plakanu vai l īdzenu virsmu  
6802 21 00  – –  marmors, travert īns un alabastrs  1,7  0  
6802 23 00  – –  gran īts 1,7  0  
6802 29 00  – –  cit ādi akme ņi 1,7  0  
– Cits  
6802 91  – –  marmors, travert īns un alabastrs  
6802 91 10  – – –  pul ēts, apdarin āts vai cit ādi apstr ādāts alabastrs, bet ne 
kalts ———  1,7 0  
6802 91 90  – – –  Cits  1,7  0  
6802 92  – –  cit ādi ka ļķa ieži  
6802 92 10  – – –  pul ēti, apdarin āti vai cit ādi apstr ādāti, bet ne kalti  1,7  0  
6802 92 90  – – –  Cits  1,7  0LV L 161/1348 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6802 93  – –  gran īts 
6802 93 10  – – –  pul ēti, apdarin āti vai cit ādi apstr ādāti, bet ne kalti, ar t īro 
svaru 10 kg vai vair āk Atbr īvots  0  
6802 93 90  – – –  Cits  1,7  0  
6802 99  – –  cit ādi akme ņi 
6802 99 10  – – –  pul ēti, apdarin āti vai cit ādi apstr ādāti, bet ne kalti, ar t īro 
svaru 10 kg vai vair āk Atbr īvots  0  
6802 99 90  – – –  Cits  1,7  0  
6803 00  Apstr ādāts dabiskais sl āneklis un dabisk ā vai aglomer ētā 
slānek ļa izstr ādājumi  
6803 00 10  –  jumta un sienu š īferis  1,7  0  
6803 00 90  –  Cits  1,7  0  
6804  Dzirnakme ņi, galodas, sl īpripas un taml īdz īgi izstr ādājumi, bez 
ietvara, paredz ēti sl īpēšanai, asin āšanai, pul ēšanai, piel āgošanai 
vai griešanai, akme ņi asin āšanai vai pul ēšanai ar roku, to da ļas 
no dabisk ā akmens, aglomer ētiem, dabiskiem vai m āksl īgiem 
abraz īviem vai no keramikas, komplekt ā ar deta ļām no citiem 
materi āliem vai bez š īm deta ļām 
6804 10 00  –  dzirnakme ņi un galodas sl īpēšanai, asin āšanai un drupin āša ­
nai Atbr īvots  0  
– cit ādi dzirnakme ņi, galodas, sl īpripas un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi  
6804 21 00  – –  no aglomer ētiem sint ētiskajiem vai dabiskajiem dimantiem  1,7  0  
6804 22  – –  no cit ādiem aglomer ētiem abraz īviem vai no keramikas  
– – –  no m āksl īgajiem abraz īviem ar saistvielu  
– – – –  no sint ētiskajiem vai m āksl īgajiem sve ķiem 
6804 22 12  – – – – –  nestiegroti  Atbr īvots  0  
6804 22 18  – – – – –  stiegroti  Atbr īvots  0  
6804 22 30  – – – –  no keramikas vai silik ātu materi āliem  Atbr īvots  0  
6804 22 50  – – – –  no cit ādiem materi āliem  Atbr īvots  0  
6804 22 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
6804 23 00  – –  no dabisk ā akmens  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1349
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6804 30 00  –  akme ņi asin āšanai un pul ēšanai ar roku  Atbr īvots  0  
6805  Dabisks vai m āksl īgs abraz īvs pulveris vai graudi uz tekstilma ­
teri āla, pap īra, kartona vai cit ādu materi ālu pamatnes, kas 
sagriezta vai nesagriezta p ēc formas, š ūta vai neš ūta, vai cit ā 
veid ā apstr ādāta vai neapstr ādāta 
6805 10 00  –  tikai uz austas tekstildr ānas pamatnes  1,7  0  
6805 20 00  –  tikai uz pap īra vai kartona pamatnes  1,7  0  
6805 30  –  uz cit ādu materi ālu pamatnes  
6805 30 10  – –  uz austas tekstildr ānas pamatnes kop ā ar pap īru vai 
kartonu  1,7 0  
6805 30 20  – –  uz vulkaniz ētas š ķiedras pamatnes  1,7  0  
6805 30 80  – –  Cits  1,7  0  
6806  S ārņu vate, akmens vate un taml īdz īga miner ālvate; uzp ūsts 
vermikul īts, uzp ūsti m āli, putoti izdedži un taml īdz īgi uzp ūsti 
miner ālu materi āli; siltumizol ējošu, ska ņu izol ējošu un ska ņu 
absorb ējošu miner ālu materi ālu mais ījumi un izstr ādājumi, kas 
nav min ēti poz īcij ā 6811 vai 6812 vai 69. noda ļā 
6806 10 00  –  sārņu vate, akmens vate vai taml īdz īgi miner ālvates veidi 
(ieskaitot to mais ījumus), blokos, loksn ēs vai ru ļļos Atbr īvots  0  
6806 20  –  uzp ūsts vermikul īts, uzp ūsti m āli, putoti izdedži un taml ī­
dz īgi miner ālu materi āli ar palielin ātu apjomu (ieskaitot to 
mais ījumus)  
6806 20 10  – –  uzp ūsti m āli Atbr īvots  0  
6806 20 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
6806 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
6807  Asfalta vai taml īdz īga materi āla izstr ādājumi (piem ēram, no 
naftas bituma vai akme ņog ļu pi ķa) 
6807 10  –  ru ļļos 
6807 10 10  – –  izstr ādājumi jumta segumam un sienu apdarei  Atbr īvots  0  
6807 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
6807 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/1350 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6808 00 00  Pane ļi, pl ātnes, pl ātn ītes, bloki un taml īdz īgi izstr ādājumi no 
augu š ķiedr ām, salmiem vai ēve ļskaid ām, š ķeld ām, drumsl ām, 
zāģu skaid ām vai citiem koksnes atkritumiem, kas aglomer ēti 
ar cementu, ģipsi vai cit ām miner ālu saistviel ām 1,7 0  
6809  Izstr ādājumi no ģipša vai no mais ījumiem uz ģipša b āzes  
– pane ļi, pl āksnes, pl āksn ītes, fl īzes un taml īdz īgi izstr ādājumi, 
neornament ēti 
6809 11 00  – –  p ārkl āti vai stiegroti tikai ar pap īru vai kartonu  1,7  0  
6809 19 00  – –  Cits  1,7  0  
6809 90 00  –  cit ādi izstr ādājumi  1,7  0  
6810  Cementa, betona vai m āksl īgā akmens izstr ādājumi, stiegroti 
vai nestiegroti  
– fl īzes, pl āksnes, ķieģeļi un taml īdz īgi izstr ādājumi  
6810 11  – –  b ūvbloki un ķieģeļi 
6810 11 10  – – –  no vieglbetona (kura pamat ā ir sasmalcin āts pumeks, 
granul ēti izdedži u. c.)  1,7 0  
6810 11 90  – – –  Cits  1,7  0  
6810 19  – –  Cits  
6810 19 10  – – –  jumta k ārni ņi (daksti ņi) 1,7  0  
– – –  cit ādas pl āksnes un trotu āra pl āksnes  
6810 19 31  – – – –  no betona  1,7  0  
6810 19 39  – – – –  Cits  1,7  0  
6810 19 90  – – –  Cits  1,7  0  
– cit ādi izstr ādājumi  
6810 91  – –  saliekamie konstrukciju elementi b ūvniec ībai vai inženier ­
celtniec ībai 
6810 91 10  – – –  gr īdas bloki  1,7  0  
6810 91 90  – – –  Cits  1,7  0  
6810 99 00  – –  Cits  1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1351
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6811  Izstr ādājumi no azbestcementa, no cementa ar celulozes 
šķiedr ām vai taml īdz īgiem materi āliem  
6811 40 00  –  satur azbestu  1,7  0  
– nesatur azbestu  
6811 81 00  – –  gofr ētas loksnes  1,7  0  
6811 82  – –  Cit ādas loksnes, pane ļi, pl āksnes un taml īdz īgi izstr ādājumi  
6811 82 10  – – –  loksnes sienu un jumtu segumam, ne liel ākas par 
40 × 60 cm  1,7 0  
6811 82 90  – – –  Cits  1,7  0  
6811 83 00  – –  caurules, caurul ītes vai to savienot ājelementi  1,7  0  
6811 89 00  – –  cit ādi izstr ādājumi  1,7  0  
6812  Apstr ādāta azbesta š ķiedra; mais ījumi uz azbesta b āzes vai 
azbesta un magnija karbon āta b āzes; izstr ādājumi no š ādiem 
mais ījumiem vai no azbesta (piem ēram, diegi, audumi, 
ap ģērbs, galvassegas, apavi, starplikas), stiegroti vai nestiegroti, 
izņemot poz īcijas 6811 vai 6813 preces  
6812 80  –  no krosidol īta 
6812 80 10  – –  izstr ādājumi no š ķiedram; mais ījumi uz azbesta b āzes vai 
azbesta un magnija karbon āta b āzes 1,7 0  
6812 80 90  – –  Cits  3,7  0  
– Cits  
6812 91 00  – –  ap ģērbs, ap ģērba piederumi, apavi un galvassegas  3,7  0  
6812 92 00  – –  pap īrs, biezs kartons un pape  3,7  0  
6812 93 00  – –  pres ēta azbesta š ķiedra, loksn ēs vai ru ļļos 3,7  0  
6812 99  – –  Cits  
6812 99 10  – – –  izstr ādājumi no azbesta š ķiedr ām; mais ījumi uz azbesta 
bāzes vai azbesta un magnija karbon āta b āzes 1,7 0  
6812 99 90  – – –  Cits  3,7  0LV L 161/1352 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6813  Berzes materi āli vai izstr ādājumi no tiem (piem ēram, loksnes, 
ru ļļi, lentes, segmenti, diski, papl ākš ņi, klu či), nesamont ēti, 
bremz ēm, saj ūgiem vai taml īdz īgiem meh ānismiem, uz 
azbesta, citu miner ālvielu vai celulozes b āzes kop ā ar tekstila 
vai citiem materi āliem vai bez tiem  
6813 20 00  –  satur azbestu  2,7  0  
– nesatur azbestu  
6813 81 00  – –  bremžu uzlikas un klu či 2,7  0  
6813 89 00  – –  Cits  2,7  0  
6814  Apstr ādāta vizla un t ās izstr ādājumi, ieskaitot aglomer ētu vai 
re ģener ētu vizlu, uz pap īra, kartona vai cita materi āla 
pamatnes vai bez t ās 
6814 10 00  –  pl āksnes, loksnes un sloksnes no aglomer ētas vai re ģener ētas 
vizlas, uz pamatnes vai bez t ās 1,7 0  
6814 90 00  –  Cits  1,7  0  
6815  Akmens vai citu miner ālvielu izstr ādājumi (ieskaitot oglek ļa 
materi ālu š ķiedras un izstr ādājumus no t ām un izstr ādājumus 
no k ūdras), kas citur nav min ēti 
6815 10  –  graf īta vai cit āda oglek ļa materi ālu izstr ādājumi, kas nav 
izmantojami elektrotehnik ā 
6815 10 10  – –  oglek ļa š ķiedras un izstr ādājumi no t ām Atbr īvots  0  
6815 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
6815 20 00  –  kūdras izstr ādājumi  Atbr īvots  0  
– cit ādi izstr ādājumi  
6815 91 00  – –  kas satur magnez ītu, dolom ītu vai hrom ītu Atbr īvots  0  
6815 99  – –  Cits  
6815 99 10  – – –  no ķīmiski saist ītiem ugunsiztur īgiem materi āliem  Atbr īvots  0  
6815 99 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
69 NODA ĻA 69 - KERAMIKAS IZSTR ĀDĀJUMI  
I. IZSTR ĀDĀJUMI NO KRAMZEMES AKMENS MILTIEM VAI 
TAML ĪDZ ĪGIEM KRAMZEMES IEŽIEM, UGUNSIZTUR ĪGIE 
IZSTR ĀDĀJUMI  
6901 00 00  Ķieģeļi, bloki, pl āksn ītes un keramikas izstr ādājumi no kram ­
zemes akmens miltiem (piem ēram, no k īzelg ūra, tripol īta vai 
diatom īta) vai taml īdz īgiem kramzemes iežiem  2 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1353
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6902  Ugunsiztur īgie ķieģeļi, bloki, pl āksn ītes un taml īdz īgi ugunsiz ­
tur īgie keramikas b ūvmateri āli, iz ņemot izstr ādājumus no 
kramzemes akmens miltiem vai no taml īdz īgiem kramzemes 
iežiem  
6902 10 00  –  kas satur vair āk k ā 50 % no svara Mg, Ca vai Cr elementus 
atseviš ķi vai kop ā magnez īta (MgO), karb īda (CaO) un 
hrom īta (Cr  2 O 3 ) veid ā 2 0  
6902 20  –  kas satur vair āk k ā 50 % no svara alum īnija oks īdu (Al  2 O 3 ), 
sil īcija oks īdu (SiO  2 ) vai šo produktu mais ījumu  
6902 20 10  – –  kas satur 93 % no svara vai vair āk sil īciju (SiO  2 ) 2  0  
– – Cits  
6902 20 91  – – –  kas satur vair āk par 7 %, bet ne vair āk par 45 % no svara 
alum īnija oks īdu (Al  2 O 3 ) 2 0  
6902 20 99  – – –  Cits  2  0  
6902 90 00  –  Cits  2  0  
6903  Cit ādi ugunsiztur īgie keramikas izstr ādājumi (piem ēram, retor ­
tes, t īģeļi, mufe ļi, uzga ļi, nosl ēgi, balsti, izm ēģin ājuma trauci ņi, 
caurules, caurul ītes, apvalki, stie ņi, serde ņi), iz ņemot izstr ādā­
jumus no kramzemes akmens miltiem vai no taml īdz īgiem 
kramzemes iežiem  
6903 10 00  –  kas satur vair āk par 50 % no svara graf ītu vai cit ādu oglekli 
vai šo produktu mais ījumu  5 0  
6903 20  –  kas satur vair āk par 50 % no svara alum īnija oks īdu (Al  2 O 3 ) 
vai alum īnija oks īda un sil īcija dioks īda (SiO  2 ) mais ījumu  
6903 20 10  – –  kas satur maz āk par 45 % no svara alum īnija oks īdu 
(Al  2 O 3 ) 5 0  
6903 20 90  – –  kas satur 45 % no svara vai vair āk alum īnija oks īdu (Al  2 O 3 ) 5  0  
6903 90  –  Cits  
6903 90 10  – –  kas satur vair āk par 25 % no svara, bet ne vair āk par 50 % 
graf ītu vai cit ādu oglekli vai šo produktu mais ījumu  5 0  
6903 90 90  – –  Cits  5  0  
II. CIT ĀDI KERAMIKAS IZSTR ĀDĀJUMI  
6904  Celtniec ības ķieģeļi, gr īdas bloki, nesoš ās vai apdares pl āksnes 
un taml īdz īgi keramikas izstr ādājumi  
6904 10 00  –  celtniec ības ķieģeļi 2  0LV L 161/1354 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6904 90 00  –  Cits  2  0  
6905  K ārni ņi, deflektori, d ūmvadu aizsargi, d ūmvadu da ļas, arhitek ­
tūras rot ājumi un cit ādas b ūvdeta ļas no keramikas  
6905 10 00  –  kārni ņi Atbr īvots  0  
6905 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
6906 00 00  Keramikas caurules, kabe ļu aizsargcaurules, ūdens novadcau ­
rules un cauru ļvadu armat ūra Atbr īvots  0  
6907  Neglaz ētas keramikas pl ātnes bru ģēšanai un ce ļa nokl āšanai; 
kam īna un sienas fl īzes; neglaz ēti keramikas moza īkas kluc īši 
un taml īdz īgi izstr ādājumi, uz pamatnes vai bez t ās 
6907 10 00  –  pl āksn ītes, kluc īši un taml īdz īgi taisnst ūra vai citas formas 
izstr ādājumi, kuru liel ākā virsma ievietojas kvadr ātā ar malu, 
kas ir īsāka par 7 cm  5 0  
6907 90  –  Cits  
6907 90 10  – –  dubultpl āksn ītes, Spaltplatten tipa  5  0  
– – Cits  
6907 90 91  – – –  no akmensmasas  5  0  
6907 90 93  – – –  fajansa vai smalkkeramikas  5  0  
6907 90 99  – – –  Cits  5  0  
6908  Glaz ētas keramikas pl ātnes bru ģēšanai un ce ļa nokl āšanai; 
kam īna un sienas fl īzes; glaz ēti keramikas moza īkas kluc īši 
un taml īdz īgi izstr ādājumi, uz pamatnes vai bez t ās 
6908 10  –  pl āksn ītes, kluc īši un taml īdz īgi taisnst ūra vai citas formas 
izstr ādājumi, kuru liel ākā virsma ievietojas kvadr ātā ar malu, 
kas ir īsāka par 7 cm  
6908 10 10  – –  no parast ā m āla 7  3  
6908 10 90  – –  Cits  7  3  
6908 90  –  Cits  
– – no parast ā m āla 
6908 90 11  – – –  dubultpl āksn ītes, Spaltplatten tipa  6  0  
– – –  cit ādas, kuru biezumsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1355
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6908 90 21  – – – –  nep ārsniedz 15 mm  5  0  
6908 90 29  – – – –  p ārsniedz 15 mm  5  0  
– – Cits  
6908 90 31  – – –  dubultpl āksn ītes, Spaltplatten tipa  5  0  
– – –  Cits  
6908 90 51  – – – –  ar priekšpuses virsmu l īdz 90 cm  2 7 3  
– – – –  Cits  
6908 90 91  – – – – –  keramikas  5  0  
6908 90 93  – – – – –  fajansa vai smalkkeramikas  5  0  
6908 90 99  – – – – –  Cits  5  0  
6909  Keramikas trauki un izstr ādājumi laboratorij ām, ķīmijas vai 
cit ām tehnisk ām vajadz ībām; keramikas teknes, toveri un 
taml īdz īgi trauki, ko izmanto lauksaimniec ībā; keramikas 
podi, kr ūkas un taml īdz īgi izstr ādājumi, ko izmanto pre ču 
pārvad āšanai vai iepakošanai  
– keramikas trauki un izstr ādājumi laboratorijas, ķīmijas vai 
cit ādām tehnisk ām vajadz ībām 
6909 11 00  – –  no porcel āna 5  0  
6909 12 00  – –  izstr ādājumi, kuru ciet ības ekvivalents ir 9 vai vair āk p ēc 
Mosa ciet ības skalas  5 0  
6909 19 00  – –  Cits  5  0  
6909 90 00  –  Cits  5  0  
6910  Keramikas izlietnes, mazg ātnes, izliet ņu konsoles, vannas, 
bid ē, klozetpodi, skalojam ās kastes, pisu āri un taml īdz īgi sani ­
tārtehnikas izstr ādājumi  
6910 10 00  –  no porcel āna 7  0  
6910 90 00  –  Cits  7  0  
6911  Galda un virtuves piederumi, cit ādi m ājsaimniec ības un 
tualetes priekšmeti no porcel āna 
6911 10 00  –  galda un virtuves piederumi  12  5  
6911 90 00  –  Cits  12  5LV L 161/1356 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
6912 00  Keramikas trauki, virtuves un cit ādi saimniec ības un tualetes 
piederumi, iz ņemot porcel ānu 
6912 00 10  –  parast ā m āla 5  0  
6912 00 30  –  keramikas  5,5  0  
6912 00 50  –  fajansa vai smalkkeramikas  9  5  
6912 00 90  –  Cits  7  3  
6913  Keramikas statuetes un rot ājumi  
6913 10 00  –  no porcel āna 6  0  
6913 90  –  Cits  
6913 90 10  – –  no parast ā m āla 3,5  0  
– – Cits  
6913 90 91  – – –  no akmensmasas  6  0  
6913 90 93  – – –  fajansa vai smalkkeramikas  6  0  
6913 90 99  – – –  Cits  6  0  
6914  Cit ādi keramikas izstr ādājumi  
6914 10 00  –  no porcel āna 5  0  
6914 90  –  Cits  
6914 90 10  – –  no parast ā m āla 3  0  
6914 90 90  – –  Cits  3  0  
70 NODA ĻA 70 - STIKLS UN STIKLA IZSTR ĀDĀJUMI  
7001 00  Stikla lauskas un cit ādi atkritumi un s īkās lauskas; stikla masa  
7001 00 10  –  stikla lauskas un cit ādi atkritumi un s īkās lauskas  Atbr īvots  0  
– stikla masa  
7001 00 91  – –  optiskais stikls  3  0  
7001 00 99  – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1357
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7002  Stikls lod īšu form ā (iz ņemot mikrolod ītes, kas min ētas poz ī­
cij ā 7018), n ūjiņu vai caurul īšu form ā, neapstr ādāts 
7002 10 00  –  lod ītes 3  0  
7002 20  –  n ūjiņas 
7002 20 10  – –  no optisk ā stikla  3  0  
7002 20 90  – –  Cits  3  0  
– caurul ītes 
7002 31 00  – –  no kaus ēta kvarca vai cit ādas kaus ētās kramzemes  3  0  
7002 32 00  – –  no cit āda stikla, kura line ārās izplešan ās koeficients nep ār­
sniedz 5 × 10  –6 vien ā kelvin ā, temperat ūras interv ālā no 
0 °C l īdz 300 °C  3 0  
7002 39 00  – –  Cits  3  0  
7003  Lietais un velm ētais stikls, loksn ēs vai profil ēts, ar absorb ējoša, 
atstarojoša vai neatstarojoša sl āņa uzkl ājumu vai bez t ā, bet 
neapstr ādāts ar citu pa ņēmienu  
– nestiegrotas loksnes  
7003 12  – –  mas ā kr āsotas (ton ētas), bl āvotas, p ārvilktas ar citas kr āsas 
stikla k ārti ņu vai ar absorb ējošu, atstarojošu vai neatstaro ­
jošu sl āni 
7003 12 10  – – –  no optisk ā stikla  3  0  
– – –  Cits  
7003 12 91  – – – –  ar neatstarojošu sl āni 3  0  
7003 12 99  – – – –  Cits  3,8 MIN 
0,6 EUR/ 
100 kg/br  0 
7003 19  – –  Cits  
7003 19 10  – – –  no optisk ā stikla  3  0  
7003 19 90  – – –  Cits  3,8 MIN 
0,6 EUR/ 
100 kg/br  0 
7003 20 00  –  stiegrotas loksnes  3,8 MIN 
0,4 EUR/ 
100 kg/br  0 
7003 30 00  –  profili  3  0LV L 161/1358 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7004  Stieptais vai p ūstais stikls, loksn ēs ar absorb ējošu, atstarojošu 
vai neatstarojošu sl āni vai bez t ā, bet neapstr ādāts ar citu 
pa ņēmienu  
7004 20  –  mas ā kr āsots (ton ēts), bl āvots stikls, p ārvilkts ar citas kr āsas 
stikla k ārti ņu vai ar absorb ējošu, atstarojošu vai neatstaro ­
jošu sl āni 
7004 20 10  – –  optiskais stikls  3  0  
– – Cits  
7004 20 91  – – –  ar neatstarojošu sl āni 3  0  
7004 20 99  – – –  Cits  4,4 MIN 
0,4 EUR/ 
100 kg/br  0 
7004 90  –  cit āds stikls  
7004 90 10  – –  optiskais stikls  3  0  
7004 90 70  – –  siltumn īcu lokš ņu stikls  4,4 MIN 
0,4 EUR/ 
100 kg/br  0 
– – cit āds, kura biezums  
7004 90 92  – – –  nep ārsniedz 2,5 mm  4,4 MIN 
0,4 EUR/ 
100 kg/br  0 
7004 90 98  – – –  p ārsniedz 2,5 mm  4,4 MIN 
0,4 EUR/ 
100 kg/br  0 
7005  Pludin ātais stikls un stikls ar sl īpētu vai pul ētu virsmu, loksn ēs, 
ar absorb ējošu, atstarojošu vai neatstarojošu sl āni vai bez t ā, 
bet neapstr ādāts ar citu pa ņēmienu  
7005 10  –  nestiegrots stikls ar absorb ējošu, atstarojošu vai neatstarojošu 
slāni 
7005 10 05  – –  ar neatstarojošu sl āni 3  0  
– – cit āds, kura biezums  
7005 10 25  – – –  nep ārsniedz 3,5 mm  2  0  
7005 10 30  – – –  p ārsniedz 3,5 mm, bet nep ārsniedz 4,5 mm  2  0  
7005 10 80  – – –  p ārsniedz 4,5 mm  2  0  
– cit āds nestiegrotais stiklsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1359
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7005 21  – –  mas ā kr āsots (ton ēts), bl āvots, p ārvilkts ar citas kr āsas stikla 
kārti ņu vai vienk ārši sl īpēts 
7005 21 25  – – –  ne biez āks par 3,5 mm  2  0  
7005 21 30  – – –  biez āks par 3,5 mm, bet ne biez āks par 4,5 mm  2  0  
7005 21 80  – – –  biez āks par 4,5 mm  2  0  
7005 29  – –  Cits  
7005 29 25  – – –  ne biez ākas par 3,5 mm  2  0  
7005 29 35  – – –  biez āks par 3,5 mm, bet ne biez āks par 4,5 mm  2  0  
7005 29 80  – – –  biez āks par 4,5 mm  2  0  
7005 30 00  –  stiegrots stikls  2  0  
7006 00  Stikls, kas min ēts poz īcij ās 7003, 7004 vai 7005, izliekts, 
slīpētām mal ām, grav ēts, urbts, emalj ēts vai cit ādi apstr ādāts, 
bet bez ietvara un citu materi ālu apdares  
7006 00 10  –  optiskais stikls  3  0  
7006 00 90  –  Cits  3  0  
7007  Nepl īstošais stikls, kas sast āv no r ūdīta vai lamin ēta stikla  
– rūdīts nepl īstošais stikls  
7007 11  – –  tādā lielum ā un form ātā, kas ļauj to izmantot transportl ī­
dzek ļos, gaisa ku ģos, kosmosa ku ģos un ku ģošanas l īdzek ­ 
ļos 
7007 11 10  – – –  tādā lielum ā un form ātā, kas ļauj to izmantot meh āniskos 
transportl īdzek ļos 3 0  
7007 11 90  – – –  Cits  3  0  
7007 19  – –  Cits  
7007 19 10  – – –  emalj ēts 3  0  
7007 19 20  – – –  mas ā kr āsots (ton ēts), bl āvots, p ārvilkts ar citas kr āsas 
stikla k ārti ņu vai ar absorb ējošu vai atstarojošu sl āni 3 0  
7007 19 80  – – –  Cits  3  0  
– lamin ēts nepl īstošais stiklsLV L 161/1360 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7007 21  – –  tādā lielum ā un form ātā, kas ļauj to izmantot transportl ī­
dzek ļos, gaisa ku ģos, kosmosa ku ģos un ku ģošanas l īdzek ­ 
ļos 
7007 21 20  – – –  tādā lielum ā un form ātā, kas ļauj to izmantot meh āniskos 
transportl īdzek ļos 3 0  
7007 21 80  – – –  Cits  3  0  
7007 29 00  – –  Cits  3  0  
7008 00  Daudzk ārtaini stikla izolatori  
7008 00 20  –  kr āsoti (ton ēti) mas ā, bl āvoti, p ārvilkti ar citas kr āsas stikla 
kārti ņu vai ar absorb ējošu vai atstarojošu sl āni 3 0  
– Cits  
7008 00 81  – –  kas sast āv no diviem stikla pane ļiem, kuru malas visapk ārt 
cieši hermetiz ētas un atdal ītas ar gaisa, citu g āzu vai 
vakuuma sl āni 3 0  
7008 00 89  – –  Cits  3  0  
7009  Stikla spogu ļi, ier ām ēti vai neier ām ēti, ieskaitot atpaka ļskata 
spogu ļus 
7009 10 00  –  transportl īdzek ļu atpaka ļskata spogu ļi 4  0  
– Cits  
7009 91 00  – –  neier ām ēti 4  0  
7009 92 00  – –  ier ām ēti 4  0  
7010  Baloni, pudeles, flakoni, burkas, kr ūzes, stikla pudel ītes z ālēm, 
ampulas un citi stikla trauki pre ču transport ēšanai vai iepako ­ 
šanai; stikla burkas konserv ēšanai; stikla aizb āžņi, v āki un citi 
aizv ākošanas izstr ādājumi  
7010 10 00  –  ampulas  3  0  
7010 20 00  –  aizb āžņi, v āciņi un taml īdz īgi stikla izstr ādājumi  5  0  
7010 90  –  Cits  
7010 90 10  – –  burkas konserv ēšanai (steriliz ācijas burkas)  5  0  
– – Cits  
7010 90 21  – – –  no stikla caurul ēm 5  0  
– – –  cit ādi, ar nomin ālo ietilp ībuLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1361
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7010 90 31  – – – –  ir 2,5 l vai vair āk 5  0  
– – – –  nep ārsniedz 2,5 l  
– – – – –  dz ērieniem un p ārtikas produktiem  
– – – – – –  pudeles  
– – – – – – –  no bezkr āsaina stikla, ar nomin ālo ietilp ību 
7010 90 41  – – – – – – – –  1 l vai vair āk 5  0  
7010 90 43  – – – – – – – –  vair āk par 0,33 l, bet maz āk par 1 l  5  0  
7010 90 45  – – – – – – – –  0,15 l vai vair āk, bet ne vair āk par 0,33 l  5  0  
7010 90 47  – – – – – – – –  līdz 0,15 l  5  0  
– – – – – – –  no kr āsaina stikla, ar nomin ālo ietilp ību 
7010 90 51  – – – – – – – –  1 l vai vair āk 5  0  
7010 90 53  – – – – – – – –  vair āk par 0,33 l, bet maz āk par 1 l  5  0  
7010 90 55  – – – – – – – –  0,15 l vai vair āk, bet ne vair āk par 0,33 l  5  0  
7010 90 57  – – – – – – – –  līdz 0,15 l  5  0  
– – – – – –  cit ādas, ar nomin ālo ietilp ību 
7010 90 61  – – – – – – –  0,25 vai vair āk 5  0  
7010 90 67  – – – – – – –  līdz 0,25 l  5  0  
– – – – –  farmaceitiskiem produktiem, ar nomin ālo ietilp ību 
7010 90 71  – – – – – –  p ārsniedz 0,055 l  5  0  
7010 90 79  – – – – – –  nep ārsniedz 0,055 l  5  0  
– – – – –  cit ādiem produktiem  
7010 90 91  – – – – – –  no bezkr āsaina stikla  5  0  
7010 90 99  – – – – – –  no kr āsaina stikla  5  0  
7011  Va ļējas stikla kolbas (ar ī lodveida un cauru ļveida) un to stikla 
da ļas, bez piederumiem, paredz ētas elektriskaj ām spuldz ēm, 
elektronstaru lamp ām un taml īdz īgiem izstr ādājumiem  
7011 10 00  –  elektriskajai apgaismošanai  4  0LV L 161/1362 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7011 20 00  –  elektronstaru (katodstaru) lamp ām 4  0  
7011 90 00  –  Cits  4  0  
7013  Stikla galda un virtuves trauki, tualetes, kancelejas piederumi, 
izstr ādājumi m ājas iek ārtojumam vai taml īdz īgi izstr ādājumi 
(iz ņemot izstr ādājumus, kas min ēti poz īcij ā 7010 vai 7018)  
7013 10 00  –  no stikla keramikas  11  7  
– gl āzes ar k ājiņu dzeršanai, iz ņemot stikla keramikas izstr ā­
dājumus  
7013 22  – –  no svina krist āla 
7013 22 10  – – –  rokas salikum ā 11  7  
7013 22 90  – – –  meh ānisk ā salikum ā 11  7  
7013 28  – –  Cits  
7013 28 10  – – –  rokas salikum ā 11  7  
7013 28 90  – – –  meh ānisk ā salikum ā 11  7  
– cit ādas gl āzes dzeršanai, iz ņemot stikla keramikas izstr ādāju­
mus  
7013 33  – –  no svina krist āla 
– – –  rokas salikum ā 
7013 33 11  – – – –  sl īpēti vai ar cit ādu apdari  11  7  
7013 33 19  – – – –  Cits  11  7  
– – –  meh ānisk ā salikum ā 
7013 33 91  – – – –  sl īpēti vai ar cit ādu apdari  11  7  
7013 33 99  – – – –  Cits  11  7  
7013 37  – –  Cits  
7013 37 10  – – –  no r ūdīta stikla  11  7  
– – –  Cits  
– – – –  rokas salikum ā 
7013 37 51  – – – – –  sl īpēti vai ar cit ādu apdari  11  7LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1363
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7013 37 59  – – – – –  Cits  11  7  
– – – –  meh ānisk ā salikum ā 
7013 37 91  – – – – –  sl īpēti vai ar cit ādu apdari  11  7  
7013 37 99  – – – – –  Cits  11  7  
– stikla galda serv ēšanas piederumi (iz ņemot dzeramtraukus) 
vai virtuves piederumi, iz ņemot stikla keramikas izstr ādāju­
mus  
7013 41  – –  no svina krist āla 
7013 41 10  – – –  rokas salikum ā 11  7  
7013 41 90  – – –  meh ānisk ā salikum ā 11  7  
7013 42 00  – –  no stikla, kura line ārās izplešan ās koeficients nep ārsniedz 5 
× 10  –6 vien ā kelvin ā, temperat ūras interv ālā no 0 °C l īdz 
300 °C  11 7  
7013 49  – –  Cits  
7013 49 10  – – –  no r ūdīta stikla  11  7  
– – –  Cits  
7013 49 91  – – – –  rokas salikum ā 11  7  
7013 49 99  – – – –  meh ānisk ā salikum ā 11  7  
– cit ādi stikla trauki  
7013 91  – –  no svina krist āla 
7013 91 10  – – –  rokas salikum ā 11  7  
7013 91 90  – – –  meh ānisk ā salikum ā 11  7  
7013 99 00  – –  Cits  11  7  
7014 00 00  Stikla izstr ādājumi signaliz ācijai un optikas elementi (iz ņemot 
poz īcij ā 7015 min ētos), kas nav optiski apstr ādāti 3 0  
7015  Pulkste ņu stikli un taml īdz īgi stikli, redzi kori ģējošu un neko ­
riģējošu bri ļļu stikli, izliekti, ieliekti, dobi un taml īdz īgi, optiski 
neapstr ādāti; dobas stikla lodes un to segmenti š ādu stiklu 
ražošanai  
7015 10 00  –  redzi kori ģējošu bri ļļu stikli  3  0LV L 161/1364 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7015 90 00  –  Cits  3  0  
7016  Bloki bru ģēšanai, pl ātnes, ķieģeļi, pl āksn ītes un taml īdz īgi 
izstr ādājumi no pres ēta vai lieta stikla, stiegroti vai nestiegroti, 
izmantojami b ūvdarbos vai celtniec ībā; stikla kluc īši un cit ādi 
stikla izstr ādājumi moza īkas un taml īdz īgiem dekorat īviem 
darbiem uz pamatnes vai bez t ās; vitr āžu stikli un taml īdz īgi 
stikli; daudzš ūnu stikls vai putustikls bloku, pane ļu, pl ākš ņu, 
apvalku vai taml īdz īgās form ās 
7016 10 00  –  stikla kluc īši un cit ādi stikla izstr ādājumi moza īkas un taml ī­
dz īgiem dekorat īviem darbiem uz pamatnes vai bez t ās 8 3  
7016 90  –  Cits  
7016 90 10  – –  vitr āžu stikli un taml īdz īgi stikli  3  0  
7016 90 80  – –  Cits  3 MIN 
1,2 EUR/ 
100 kg/br  0 
7017  Stikla trauki laboratoriju, higi ēnas un farm ācijas vajadz ībām, 
gradu ēti vai negradu ēti, kalibr ēti vai nekalibr ēti 
7017 10 00  –  no kaus ēta kvarca vai cit ādas kaus ētas kramzemes  3  0  
7017 20 00  –  no cit āda stikla, kura line ārās izplešan ās koeficients nep ār­
sniedz 5 × 10  –6 vien ā kelvin ā, temperat ūras interv ālā no 
0 °C l īdz 300 °C  3 0  
7017 90 00  –  Cits  3  0  
7018  Stikla lod ītes, p ērļu imit ācijas, d ārgakme ņu un pusd ārgakme ņu 
imit ācijas un taml īdz īgi stikla izstr ādājumi, k ā ar ī izstr ādājumi 
no tiem, iz ņemot bižut ēriju; stikla acis, iz ņemot prot ēzes; 
statuetes un cit ādi dekor ējumi no stikla, kas apstr ādāts ar 
lodlampu, iz ņemot bižut ēriju; stikla mikrolod ītes, kuru 
diametrs nep ārsniedz 1 mm  
7018 10  –  stikla lod ītes, p ērļu imit ācijas, d ārgakme ņu vai pusd ārgak ­
me ņu imit ācijas un taml īdz īgi stikla s īkizstr ādājumi  
– – stikla lod ītes 
7018 10 11  – – –  sl īpētas un meh āniski pul ētas Atbr īvots  0  
7018 10 19  – – –  Cits  7  0  
7018 10 30  – –  p ērļu imit ācijas  Atbr īvots  0  
– – dārgakme ņu un pusd ārgakme ņu imit ācijas  
7018 10 51  – – –  sl īpētas un meh āniski pul ētas Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1365
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7018 10 59  – – –  Cits  3  0  
7018 10 90  – –  Cits  3  0  
7018 20 00  –  stikla mikrolod ītes, kuru diametrs nep ārsniedz 1 mm  3  0  
7018 90  –  Cits  
7018 90 10  – –  stikla acis; stikla s īkpriekšmeti  3  0  
7018 90 90  – –  Cits  6  0  
7019  Stikla š ķiedras (ieskaitot stikla vati) un to izstr ādājumi (piem ē­
ram, pavedieni, audumi)  
– šķiedru lentes, gr īstes, pavedieni un cirst ās š ķiedras (š ķipsnas)  
7019 11 00  – –  cirst ās š ķiedras (š ķipsnas), kuru garums nep ārsniedz 
50 mm  7 3  
7019 12 00  – –  gr īstes 7  3  
7019 19  – –  Cits  
7019 19 10  – – –  no filamentiem  7  3  
7019 19 90  – – –  no št āpe ļšķiedr ām 7  3  
– pl ānkl ājumi, kl ājumi, t ūbas, matra či, pl ātnes un taml īdz īgi 
neaustie izstr ādājumi  
7019 31 00  – –  tūbas 7  0  
7019 32 00  – –  pl ānkl ājumi  5  0  
7019 39 00  – –  Cits  5  0  
7019 40 00  –  audumi no gr īstēm 7  3  
– cit ādi audumi  
7019 51 00  – –  kuru platums nep ārsniedz 30 cm  7  3  
7019 52 00  – –  kuru platums p ārsniedz 30 cm, audekla pinum ā, svar ā 
maz āk par 250 g/m  2 , no filamentiem, ja vienk ārtas pave ­
diena line ārais bl īvums nep ārsniedz 136 teksus  7 3  
7019 59 00  – –  Cits  7  3  
7019 90  –  Cits  
7019 90 10  – –  no netekstilš ķiedr ām bl āķos vai flokos (beram ās īsšķiedras)  7  0LV L 161/1366 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7019 90 30  – –  apvalk čaulas un apvalkcaurules cauru ļvadu izol ācijai  7  0  
– – Cits  
7019 90 91  – – –  no tekstilš ķiedr ām 7  0  
7019 90 99  – – –  Cits  7  0  
7020 00  Cit ādi stikla izstr ādājumi  
7020 00 05  –  kvarca reaktoru caurules un tur ētāji, kas konstru ēti ievieto ­ 
šanai dif ūzijas un oksid ācijas kr āsn īs pusvad ītāju materi ālu 
ražošanai  Atbr īvots  0  
– stikla iekš ējās kolbas vakuumpudel ēm un cit ādiem vakuum ­
traukiem  
7020 00 07  – –  nepabeigtas  3  0  
7020 00 08  – –  pabeigtas  6  0  
– Cits  
7020 00 10  – –  no kaus ēta kvarca vai cit ādas kaus ētās kramzemes  3  0  
7020 00 30  – –  no stikla, kura line ārās izplešan ās koeficients nep ārsniedz 5 
× 10  –6 vien ā kelvin ā, temperat ūras interv ālā no 0 °C l īdz 
300 °C  3 0  
7020 00 80  – –  Cits  3  0  
XIV XIV SADA ĻA - DABISKAS VAI KULTIV ĒTAS P ĒRLES, D ĀRG ­
AKME ŅI UN PUSD ĀRGAKME ŅI, D ĀRGMET ĀLI, AR 
DĀRGMET ĀLU PLA ĶĒTI MET ĀLI UN TO IZSTR ĀDĀJUMI; 
BIŽUT ĒRIJA; MON ĒTAS  
71 NODA ĻA 71 - DABISKAS VAI KULTIV ĒTAS P ĒRLES, D ĀRG ­
AKME ŅI UN PUSD ĀRGAKME ŅI, D ĀRGMET ĀLI, AR 
DĀRGMET ĀLU PLA ĶĒTI MET ĀLI UN TO IZSTR ĀDĀJUMI; 
BIŽUT ĒRIJA; MON ĒTAS  
I. DABISK ĀS VAI KULTIV ĒTĀS P ĒRLES UN D ĀRGAKME ŅI 
VAI PUSD ĀRGAKME ŅI 
7101  Dabisk ās vai kultiv ētās p ērles, apstr ādātas vai neapstr ādātas, 
šķirotas vai neš ķirotas, bet nesav ērtas, neiestr ādātas un neie ­
stiprin ātas; dabisk ās vai kultiv ētās p ērles, neš ķirotas, uz laiku 
sav ērtas ērtākai transport ēšanai  
7101 10 00  –  dabisk ās p ērles Atbr īvots  0  
– kultiv ētās p ērlesLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1367
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7101 21 00  – –  neapstr ādātas Atbr īvots  0  
7101 22 00  – –  apstr ādātas Atbr īvots  0  
7102  Apstr ādāti vai neapstr ādāti dimanti, bet neiedarin āti un nenos ­
tiprin āti 
7102 10 00  –  neš ķiroti  Atbr īvots  0  
– rūpnieciskie  
7102 21 00  – –  neapstr ādāti vai tikai saz āģēti, saskald īti vai rupji apstr ādāti Atbr īvots  0  
7102 29 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– rūpniec ībā neizmantojamie  
7102 31 00  – –  neapstr ādāti vai tikai saz āģēti, saskald īti vai rupji apstr ādāti Atbr īvots  0  
7102 39 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7103  D ārgakme ņi (iz ņemot dimantus) un pusd ārgakme ņi, apstr ādāti 
vai neapstr ādāti, š ķiroti vai neš ķiroti, bet nesav ērti, neiedarin āti 
un nenostiprin āti; neš ķiroti d ārgakme ņi (iz ņemot dimantus) 
un pusd ārgakme ņi, uz laiku sav ērti ērtākai transport ēšanai  
7103 10 00  –  neapstr ādāti vai tikai saz āģēti, saskald īti vai rupji apstr ādāti Atbr īvots  0  
– cit ādi apstr ādāti 
7103 91 00  – –  rub īni, saf īri un smaragdi  Atbr īvots  0  
7103 99 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7104  Sint ētiskie vai re ģener ētie d ārgakme ņi un pusd ārgakme ņi, 
apstr ādāti vai neapstr ādāti, š ķiroti vai neš ķiroti, bet nesav ērti, 
neiedarin āti un nenostiprin āti; neš ķiroti sint ētiskie vai re ģene ­
rētie d ārgakme ņi un pusd ārgakme ņi, uz laiku sav ērti ērtākai 
transport ēšanai  
7104 10 00  –  pjezoelektriskais kvarcs  Atbr īvots  0  
7104 20 00  –  cit ādi, neapstr ādāti vai tikai saz āģēti vai rupji apstr ādāti Atbr īvots  0  
7104 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
7105  Dabisko vai sint ētisko d ārgakme ņu vai pusd ārgakme ņu putek ļi 
un pulveris  
7105 10 00  –  dimantu  Atbr īvots  0  
7105 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/1368 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
II. D ĀRGMET ĀLI UN AR D ĀRGMET ĀLU PLA ĶĒTI MET ĀLI 
7106  Sudrabs (ieskaitot ar zeltu vai plat īnu p ārkl ātu sudrabu), neap ­
str ādāts, da ļēji apstr ādāts vai pulverveid ā 
7106 10 00  –  pulveris  Atbr īvots  0  
– Cits  
7106 91  – –  neapstr ādāts 
7106 91 10  – – –  ar raudzi ne maz āk par 999 da ļām sudraba no 1 000 
sakaus ējuma da ļām Atbr īvots  0  
7106 91 90  – – –  ar raudzi maz āk par 999 da ļām sudraba no 1 000 sakau ­
sējuma  Atbr īvots  0  
7106 92  – –  da ļēji apstr ādāts 
7106 92 20  – – –  ar raudzi ne maz āk par 750 da ļām sudraba no 1 000 
sakaus ējuma da ļām Atbr īvots  0  
7106 92 80  – – –  ar raudzi maz āk par 750 da ļām sudraba no 1 000 sakau ­
sējuma  Atbr īvots  0  
7107 00 00  Parastie met āli, pla ķēti ar sudrabu, tikai da ļēji apstr ādāti Atbr īvots  0  
7108  Zelts (ieskaitot platin ētu zeltu), neapstr ādāts, da ļēji apstr ādāts 
vai pulverveid ā 
– nemonet ārais 
7108 11 00  – –  pulveris  Atbr īvots  0  
7108 12 00  – –  cit ādas neapstr ādātas formas  Atbr īvots  0  
7108 13  – –  cit ādas da ļēji apstr ādātas formas  
7108 13 10  – – –  stie ņi, stieples un profili; pl āksnes; loksnes un sloksnes, 
kuru biezums bez jebk ādas pamatnes p ārsniedz 0,15 mm  Atbr īvots  0  
7108 13 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7108 20 00  –  monet ārais Atbr īvots  0  
7109 00 00  Ar zeltu pla ķēti parastie met āli vai sudrabs, tikai da ļēji apstr ā­
dāts Atbr īvots  0  
7110  Plat īns, neapstr ādāts, da ļēji apstr ādāts vai pulverveid ā 
– plat īnsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1369
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7110 11 00  – –  neapstr ādāts vai pulverveid ā Atbr īvots  0  
7110 19  – –  Cits  
7110 19 10  – – –  stie ņi, stieples un profili; pl āksnes; loksnes un sloksnes, 
kuru biezums bez jebk ādas pamatnes p ārsniedz 0,15 mm  Atbr īvots  0  
7110 19 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– pall ādijs 
7110 21 00  – –  neapstr ādāts vai pulverveid ā Atbr īvots  0  
7110 29 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– rodijs  
7110 31 00  – –  neapstr ādāts vai pulverveid ā Atbr īvots  0  
7110 39 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– ir īdijs, osmijs un rut ēnijs 
7110 41 00  – –  neapstr ādāts vai pulverveid ā Atbr īvots  0  
7110 49 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7111 00 00  Ar plat īnu pla ķēti parastie met āli, sudrabs un zelts, tikai da ļēji 
apstr ādāts Atbr īvots  0  
7112  D ārgmet ālu vai ar d ārgmet ālu pla ķētu met ālu l ūžņi un atl ūzas: 
cit ādi atkritumi un l ūžņi, kas satur d ārgmet ālus vai d ārgmet ālu 
savienojumus un kurus izmanto galvenok ārt d ārgmet ālu re ģe­
ner ēšanai  
7112 30 00  –  pelni, kas satur d ārgmet ālus vai d ārgmet ālu savienojumus  Atbr īvots  0  
– Cits  
7112 91 00  – –  zelta, ieskaitot ar zeltu pla ķēta met āla, bet iz ņemot atliekas, 
kas satur citus d ārgmet ālus Atbr īvots  0  
7112 92 00  – –  plat īna, ieskaitot ar plat īnu pla ķēta met āla, bet iz ņemot 
atliekas, kas satur citus d ārgmet ālus Atbr īvots  0  
7112 99 00  – –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/1370 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
III. JUVELIERIZSTR ĀDĀJUMI, ZELTKA ĻU UN SUDRABKA ĻU 
DARIN ĀJUMI UN CIT ĀDI IZSTR ĀDĀJUMI  
7113  Juvelierizstr ādājumi un to da ļas no d ārgmet āla vai ar d ārgme ­
tālu pla ķēta met āla 
– no d ārgmet āla, ar elektrol ītisko p ārkl ājumu vai bez t ā, vai 
pla ķēta vai nepla ķēta ar d ārgmet ālu 
7113 11 00  – –  no sudraba, ar elektrol ītisko p ārkl ājumu vai bez t ā, vai 
pla ķēta vai nepla ķēta ar citu d ārgmet ālu 2,5 0  
7113 19 00  – –  no citiem d ārgmet āliem, ar elektrol ītisko p ārkl ājumu vai 
bez t ā, vai pla ķētiem vai nepla ķētiem ar d ārgmet ālu 2,5 0  
7113 20 00  –  no parast ā met āla, kas pla ķēts ar d ārgmet ālu 4  0  
7114  Zeltka ļu un sudrabka ļu darin ājumi un to da ļas no d ārgmet ā­
liem vai met āliem, kas pla ķēti ar d ārgmet āliem  
– no d ārgmet āla, ar elektrol ītisko p ārkl ājumu vai bez t ā, vai 
pla ķēta vai nepla ķēta ar d ārgmet ālu 
7114 11 00  – –  no sudraba, ar elektrol ītisko p ārkl ājumu vai bez t ā, vai 
pla ķēta vai nepla ķēta ar citu d ārgmet ālu 2 0  
7114 19 00  – –  no citiem d ārgmet āliem, ar elektrol ītisko p ārkl ājumu vai 
bez t ā, vai pla ķētiem vai nepla ķētiem ar d ārgmet ālu 2 0  
7114 20 00  –  no parast ā met āla, kas pla ķēts ar d ārgmet ālu 2  0  
7115  Cit ādi izstr ādājumi no d ārgmet āla vai met āla, kas pla ķēts ar 
dārgmet ālu 
7115 10 00  –  plat īna katalizatori stiep ļu t īkli ņa vai rež ģa veid ā Atbr īvots  0  
7115 90  –  Cits  
7115 90 10  – –  no d ārgmet āla 3  0  
7115 90 90  – –  no met āla, kas pla ķēts ar d ārgmet ālu 3  0  
7116  Izstr ādājumi no dabisk ām vai kultiv ētām p ērlēm, dabiskiem, 
sint ētiskiem vai re ģener ētiem d ārgakme ņiem vai pusd ārgakme ­ 
ņiem 
7116 10 00  –  no dabisk ām vai kultiv ētām p ērlēm Atbr īvots  0  
7116 20  –  no dabiskiem, sint ētiskiem vai re ģener ētiem d ārgakme ņiem 
vai pusd ārgakme ņiem  
– – vien īgi no dabiskiem d ārgakme ņiem vai pusd ārgakme ņiemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1371
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7116 20 11  – – –  kaklarotas, aproces un citi izstr ādājumi no dabiskiem 
dārgakme ņiem vai pusd ārgakme ņiem, kas vienk ārši 
sav ērti, bez aizdares vai citiem piederumiem  Atbr īvots  0  
7116 20 19  – – –  Cits  2,5  0  
7116 20 90  – –  Cits  2,5  0  
7117  Bižut ērija  
– no parast ā met āla ar elektrol ītisko d ārgmet āla p ārkl ājumu vai 
bez t ā 
7117 11 00  – –  apro ču pogas un apkakles pogas  4  0  
7117 19  – –  Cits  
7117 19 10  – – –  ar stikla elementiem  4  0  
– – –  bez stikla elementiem  
7117 19 91  – – – –  zelt īti, sudraboti vai platin ēti 4  0  
7117 19 99  – – – –  Cits  4  0  
7117 90 00  –  Cits  4  0  
7118  Mon ētas 
7118 10  –  mon ētas (iz ņemot zelta mon ētas), kas nav likum īgs maks ā­ 
šanas l īdzeklis  
7118 10 10  – –  sudraba  Atbr īvots  0  
7118 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7118 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
XV XV SADA ĻA - PARASTIE MET ĀLI UN PARASTO MET ĀLU 
IZSTR ĀDĀJUMI  
72 NODA ĻA 72 - DZELZS UN T ĒRAUDS  
I. S ĀKOTN ĒJIE MATERI ĀLI; GRANUL ĒTI UN PULVERVEIDA 
IZSTR ĀDĀJUMI  
7201  P ārstr ādes čuguns un spogu ļčuguns liet ņos, blu ķos un cit ās 
pirmform ās 
7201 10  –  nele ģētais p ārstr ādes čuguns ar fosfora masas saturu 0,5 % 
vai maz āk 
– – ar mang āna masas saturu ne maz āk k ā 0,4 %LV L 161/1372 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7201 10 11  – – –  ar sil īcija masas saturu 1 % vai maz āk 1,7  0  
7201 10 19  – – –  ar sil īcija masas saturu vair āk nek ā 1 %  1,7  0  
7201 10 30  – –  ar mang āna masas saturu ne maz āk par 0,1 %, bet maz āk 
par 0,4 %  1,7 0  
7201 10 90  – –  ar mang āna masas saturu maz āk nek ā 0,1 %  Atbr īvots  0  
7201 20 00  –  nele ģētais p ārstr ādes čuguns ar fosfora masas saturu vair āk 
par 0,5 %  2,2 0  
7201 50  –  le ģētais p ārstr ādes čuguns; spogu ļčuguns  
7201 50 10  – –  le ģētais p ārstr ādes čuguns ar tit āna masas saturu ne maz āk 
kā 0,3 % un ne vair āk k ā 1 %, un van ādija masas saturu ne 
maz āk k ā 0,5 % un ne vair āk k ā 1 %  Atbr īvots  0  
7201 50 90  – –  Cits  1,7  0  
7202  Ferosakaus ējumi  
– feromang āns 
7202 11  – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 2 %  
7202 11 20  – – –  granul ās, kas nav liel ākas par 5 mm, ar mang āna masas 
saturu vair āk par 65 %  2,7 0  
7202 11 80  – – –  Cits  2,7  0  
7202 19 00  – –  Cits  2,7  0  
– ferosil īcijs 
7202 21 00  – –  ar sil īcija masas saturu vair āk nek ā 55 %  5,7  5  
7202 29  – –  Cits  
7202 29 10  – – –  ar magnija masas saturu 4 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
10 %  5,7 5  
7202 29 90  – – –  Cits  5,7  5  
7202 30 00  –  ferosil īcijmang āns 3,7  0  
– ferohroms  
7202 41  – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 4 %  
7202 41 10  – – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 4 %, bet ne vair āk k ā 
6 % 4 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1373
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7202 41 90  – – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 6 %  4  0  
7202 49  – –  Cits  
7202 49 10  – – –  ar oglek ļa masas saturu ne vair āk k ā 0,05 %  7  5  
7202 49 50  – – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 0,05 %, bet ne vair āk 
kā 0,5 %  7 5  
7202 49 90  – – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 0,5 %, bet ne vair āk 
kā 4 %  7 5  
7202 50 00  –  ferohromsil īcijs 2,7  0  
7202 60 00  –  feroni ķelis Atbr īvots  0  
7202 70 00  –  feromolibd ēns 2,7  0  
7202 80 00  –  ferovolframs un ferosil īcijvolframs  Atbr īvots  0  
– Cits  
7202 91 00  – –  ferotit āns un ferosil īcijtit āns 2,7  0  
7202 92 00  – –  ferovan ādijs 2,7  0  
7202 93 00  – –  feroniobijs  Atbr īvots  0  
7202 99  – –  Cits  
7202 99 10  – – –  ferofosfors  Atbr īvots  0  
7202 99 30  – – –  ferosil īcijmagnijs  2,7  0  
7202 99 80  – – –  Cits  2,7  0  
7203  Dzelzsr ūdas tieš ā reduc ēšan ā ieg ūtie produkti un citi porain ās 
dzelzs produkti gabalos, granul ās vai taml īdz īgās form ās; 
dzelzs gabalos, granul ās vai taml īdz īgās form ās, ar pamatele ­
menta saturu ne zem āku par 99,94 % no svara  
7203 10 00  –  dzelzsr ūdas tieš ā reduc ēšan ā ieg ūtie dzelzs produkti  Atbr īvots  0  
7203 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
7204  Dzelzs atkritumi un l ūžņi; dzelzs vai t ērauda liet ņi l ūžņu 
pārliešanai  
7204 10 00  –  lietuves čuguna atkritumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
– le ģētā tērauda atgriezumi un l ūžņiLV L 161/1374 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7204 21  – –  no ner ūsējoš ā tērauda  
7204 21 10  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 8 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7204 21 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7204 29 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7204 30 00  –  alvotas dzelzs vai t ērauda atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
– cit ādi atgriezumi un l ūžņi 
7204 41  – –  virpošanas skaidas, atgriezumi, lauzt ās skaidas, fr ēzēšanas 
paliekas, z āģskaidas, sl īpēšanas da ļiņas, apgriešanas un štan ­
cēšanas atgriezumi, sapakoti vai nesapakoti saiš ķos 
7204 41 10  – – –  virpošanas skaidas, atgriezumi, lauzt ās skaidas, fr ēzēšanas 
paliekas, z āģskaidas, sl īpēšanas da ļiņas Atbr īvots  0  
– – –  apgriešanas un štanc ēšanas atgriezumi  
7204 41 91  – – – –  saiš ķos Atbr īvots  0  
7204 41 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7204 49  – –  Cits  
7204 49 10  – – –  drupin āti (griezti)  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
7204 49 30  – – – –  saiš ķos Atbr īvots  0  
7204 49 90  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7204 50 00  –  liet ņi l ūžņu p ārliešanai  Atbr īvots  0  
7205  Čuguna, spogu ļčuguna, dzelzs vai t ērauda granulas un pulveris  
7205 10 00  –  granulas  Atbr īvots  0  
– pulveri  
7205 21 00  – –  le ģētā tērauda  Atbr īvots  0  
7205 29 00  – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1375
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
II. DZELZS UN NELE ĢĒTAIS T ĒRAUDS  
7206  Dzelzs un nele ģētais t ērauds, liet ņos vai cit ās pirmform ās 
(iz ņemot dzelzi, kas min ēta poz īcij ā 7203)  
7206 10 00  –  liet ņi Atbr īvots  0  
7206 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
7207  Dzelzs vai nele ģētā tērauda pusfabrik āti 
– ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7207 11  – –  ar taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) š ķērsgriezumu, ja 
platums nep ārsniedz dubultbiezumu  
– – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 
7207 11 11  – – – –  no autom ātu t ērauda  Atbr īvots  0  
– – – –  Cits  
7207 11 14  – – – – –  ne biez āki par 130 mm  Atbr īvots  0  
7207 11 16  – – – – –  biez āki par 130 mm  Atbr īvots  0  
7207 11 90  – – –  kalti  Atbr īvots  0  
7207 12  – –  cit ādi, ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātveida) š ķērsgrie ­
zumu  
7207 12 10  – – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā Atbr īvots  0  
7207 12 90  – – –  kalti  Atbr īvots  0  
7207 19  – –  Cits  
– – –  ar apa ļu vai daudzst ūrainu š ķērsgriezumu  
7207 19 12  – – – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā Atbr īvots  0  
7207 19 19  – – – –  kalti  Atbr īvots  0  
7207 19 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7207 20  –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk 
– – ar taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) š ķērsgriezumu, ja 
platums nep ārsniedz dubultbiezumu  
– – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan āLV L 161/1376 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7207 20 11  – – – –  no autom ātu t ērauda  Atbr īvots  0  
– – – –  cit ādi, kas satur  
7207 20 15  – – – – –  0,25 % no svara vai vair āk, bet maz āk par 0,6 % 
oglekli  Atbr īvots  0  
7207 20 17  – – – – –  0,6 % no svara vai vair āk oglekli  Atbr īvots  0  
7207 20 19  – – –  kalti  Atbr īvots  0  
– – cit ādi, ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātveida) š ķērsgrie ­
zumu  
7207 20 32  – – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā Atbr īvots  0  
7207 20 39  – – –  kalti  Atbr īvots  0  
– – ar apa ļu vai daudzst ūrainu š ķērsgriezumu  
7207 20 52  – – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā Atbr īvots  0  
7207 20 59  – – –  kalti  Atbr īvots  0  
7207 20 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7208  Plakani dzelzs vai nele ģētā t ērauda velm ējumi ar platumu 
600 mm vai vair āk, karsti velm ēti, nepla ķēti, bez elektrol ītiska 
vai cita p ārkl ājuma  
7208 10 00  –  ru ļļos, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, ar reljefu 
rakstu  Atbr īvots  0  
– cit ādi, ru ļļos, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, kodi ­
nāti 
7208 25 00  – –  4,75 mm biezi vai biez āki Atbr īvots  0  
7208 26 00  – –  3 mm biezi vai biez āki, bet ne biez āki par 4,75 mm  Atbr īvots  0  
7208 27 00  – –  pl ānāki par 3 mm  Atbr īvots  0  
– cit ādi, ru ļļos, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti 
7208 36 00  – –  biez āki par 10 mm  Atbr īvots  0  
7208 37 00  – –  ar biezumu 4,75 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 
10 mm  Atbr īvots  0  
7208 38 00  – –  3 mm biezi vai biez āki, bet ne biez āki par 4,75 mm  Atbr īvots  0  
7208 39 00  – –  pl ānāki par 3 mm  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1377
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7208 40 00  –  ru ļļos net īti, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, ar 
reljefu rakstu  Atbr īvots  0  
– cit ādi, ru ļļos net īti, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti 
7208 51  – –  biez āki par 10 mm  
7208 51 20  – – –  biez ākas par 15 mm  Atbr īvots  0  
– – –  biez āki par 10 mm, bet ne biez āki par 15 mm, platum ā 
7208 51 91  – – – –  ir 2 050 mm vai vair āk Atbr īvots  0  
7208 51 98  – – – –  nep ārsniedz 2 050 mm  Atbr īvots  0  
7208 52  – –  ar biezumu 4,75 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 
10 mm  
7208 52 10  – – –  četrpus īgi vai sl ēgt ā taisnst ūra kalibr ā velm ēti, ar platumu 
ne vair āk k ā 1 250 mm  Atbr īvots  0  
– – –  p ārējie, ar platumu  
7208 52 91  – – – –  ir 2 050 mm vai vair āk Atbr īvots  0  
7208 52 99  – – – –  nep ārsniedz 2 050 mm  Atbr īvots  0  
7208 53  – –  3 mm biezi vai biez āki, bet ne biez āki par 4,75 mm  
7208 53 10  – – –  četrpus īgi vai sl ēgt ā taisnst ūra kalibr ā velm ēti, ar platumu 
ne vair āk k ā 1 250 mm un ar biezumu 4 mm vai vair āk Atbr īvots  0  
7208 53 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7208 54 00  – –  pl ānāki par 3 mm  Atbr īvots  0  
7208 90  –  Cits  
7208 90 20  – –  Perfor ēts Atbr īvots  0  
7208 90 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7209  Plakani dzelzs vai nele ģētā t ērauda velm ējumi ar platumu 
600 mm vai vair āk, auksti velm ēti (pres ēti aukst ā st āvokl ī), 
nepla ķēti, bez galvaniska vai cita p ārkl ājuma  
– ru ļļos, p ēc aukst ās velm ēšanas (pres ēšanas aukst ā st āvokl ī) 
tālāk neapstr ādātiLV L 161/1378 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7209 15 00  – –  3 mm biezi vai biez āki Atbr īvots  0  
7209 16  – –  biez āki par 1 mm, bet ne biez āki par 3 mm  
7209 16 10  – – –  “elektrotehniskie”  Atbr īvots  0  
7209 16 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7209 17  – –  ar biezumu 0,5 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 1 mm  
7209 17 10  – – –  “elektrotehniskie”  Atbr īvots  0  
7209 17 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7209 18  – –  ne biez āki par 0,5 mm  
7209 18 10  – – –  “elektrotehniskie”  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
7209 18 91  – – – –  ar biezumu 0,35 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 
0,5 mm  Atbr īvots  0  
7209 18 99  – – – –  ne biez āki par 0,35 mm  Atbr īvots  0  
– ne ru ļļos, p ēc aukst ās velm ēšanas (pres ēšanas aukst ā st āvokl ī) 
tālāk neapstr ādāti 
7209 25 00  – –  3 mm biezi vai biez āki Atbr īvots  0  
7209 26  – –  biez āki par 1 mm, bet ne biez āki par 3 mm  
7209 26 10  – – –  “elektrotehniskie”  Atbr īvots  0  
7209 26 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7209 27  – –  ar biezumu 0,5 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 1 mm  
7209 27 10  – – –  “elektrotehniskie”  Atbr īvots  0  
7209 27 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7209 28  – –  ne biez āki par 0,5 mm  
7209 28 10  – – –  “elektrotehniskie”  Atbr īvots  0  
7209 28 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1379
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7209 90  –  Cits  
7209 90 20  – –  Perfor ēts Atbr īvots  0  
7209 90 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7210  Plakani dzelzs un nele ģētā t ērauda velm ējumi ar platumu 
600 mm vai vair āk, pla ķēti, ar elektrol ītisku vai citu p ārkl ā­
jumu  
– ar alvas p ārkl ājumu  
7210 11 00  – –  0,5 mm biezi vai biez āki Atbr īvots  0  
7210 12  – –  ne biez āki par 0,5 mm  
7210 12 20  – – –  baltais sk ārds Atbr īvots  0  
7210 12 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7210 20 00  –  ar svina p ārkl ājumu, ieskaitot svina un alvas sakaus ējuma 
pārkl ājumu  Atbr īvots  0  
7210 30 00  –  elektrol ītiski cinkoti  Atbr īvots  0  
– cit ādā veid ā cinkoti  
7210 41 00  – –  rievoti  Atbr īvots  0  
7210 49 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7210 50 00  –  ar hroma oks īdu vai hroma un hroma oks īdu p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
– ar alum īnija p ārkl ājumu  
7210 61 00  – –  ar alum īnija un cinka sakaus ējumu p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
7210 69 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7210 70  –  ar kr āsas, lakas vai plastmasas p ārkl ājumu  
7210 70 10  – –  lakots baltais sk ārds; izstr ādājumi ar hroma oks īdu vai 
hroma un hroma oks īdu p ārkl ājumu, lakoti  Atbr īvots  0  
7210 70 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7210 90  –  Cits  
7210 90 30  – –  pla ķēti Atbr īvots  0  
7210 90 40  – –  ar alvas p ārkl ājumu un iespiedumu  Atbr īvots  0LV L 161/1380 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7210 90 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7211  Plakani dzelzs un nele ģētā t ērauda velm ējumi, ar platumu 
maz āk nek ā 600 mm, nepla ķēti, bez elektrol ītiska vai cita 
pārkl ājuma  
– p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti 
7211 13 00  – –  četrpus ēji vai sl ēgt ā taisnst ūrveida kalibr ā velm ēti, plat āki 
par 150 mm, ar biezumu ne maz āk k ā 4 mm, ru ļļos net īti 
un bez reljefa raksta  Atbr īvots  0  
7211 14 00  – –  cit ādi, 4,75 mm biezi un biez āki Atbr īvots  0  
7211 19 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– p ēc aukst ās velm ēšanas (aukst ās pres ēšanas) t ālāk neapstr ā­
dāti 
7211 23  – –  ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7211 23 20  – – –  “elektrotehniskie”  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
7211 23 30  – – –  ar biezumu 0,35 mm vai biez āki Atbr īvots  0  
7211 23 80  – – – –  ne biez āki par 0,35 mm  Atbr īvots  0  
7211 29 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7211 90  –  Cits  
7211 90 20  – –  Perfor ēts Atbr īvots  0  
7211 90 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7212  Plakani dzelzs un nele ģētā t ērauda velm ējumi, ar platumu 
maz āk nek ā 600 mm, pla ķēti, ar elektrol ītisku vai citu p ārkl ā­
jumu  
7212 10  –  ar alvas p ārkl ājumu  
7212 10 10  – –  baltais sk ārds, p ēc virsmas apstr ādes t ālāk neapstr ādāts Atbr īvots  0  
7212 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7212 20 00  –  elektrol ītiski cinkoti  Atbr īvots  0  
7212 30 00  –  cit ādā veid ā cinkoti  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1381
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7212 40  –  ar kr āsas, lakas vai plastmasas p ārkl ājumu  
7212 40 20  – –  baltais sk ārds, p ēc lakošanas t ālāk neapstr ādāts; izstr ādā­
jumi ar hroma oks īdu vai hroma un hroma oks īdu p ārkl ā­
jumu, lakoti  Atbr īvots  0  
7212 40 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7212 50  –  ar cita veida p ārkl ājumu  
7212 50 20  – –  ar hroma oks īdu vai hroma un hroma oks īdu p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
7212 50 30  – –  ar hroma vai ni ķeļa p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
7212 50 40  – –  ar vara p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
– – ar alum īnija p ārkl ājumu  
7212 50 61  – – –  ar alum īnija un cinka sakaus ējumu p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
7212 50 69  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7212 50 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7212 60 00  –  pla ķēti Atbr īvots  0  
7213  Stie ņi, karsti velm ēti, br īvi t ītos saiš ķos, no dzelzs vai nele ģētā 
tērauda  
7213 10 00  –  ar velm ēšanas proces ā ieg ūtiem dobumiem, izci ļņiem, riev ām 
un cit ādām deform ācij ām Atbr īvots  0  
7213 20 00  –  cit ādi, no autom ātu t ērauda  Atbr īvots  0  
– Cits  
7213 91  – –  ar ap ļveida š ķērsgriezumu maz āk nek ā 14 mm diametr ā 
7213 91 10  – – –  izmantošanai betona stiegrojumam  Atbr īvots  0  
7213 91 20  – – –  izmantošanai riepu kordam  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
7213 91 41  – – – –  ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,06 %  Atbr īvots  0  
7213 91 49  – – – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 0,06 %, bet maz āk 
nek ā 0,25 %  Atbr īvots  0  
7213 91 70  – – – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk, bet maz āk par 
0,75 %  Atbr īvots  0LV L 161/1382 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7213 91 90  – – – –  ar oglek ļa masas saturu vair āk nek ā 0,75 %  Atbr īvots  0  
7213 99  – –  Cits  
7213 99 10  – – –  ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  Atbr īvots  0  
7213 99 90  – – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7214  Cit ādi dzelzs un nele ģētā t ērauda stie ņi, bez turpm ākas 
apstr ādes p ēc kalšanas, karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas 
vai karst ās pres ēšanas, ta ču ieskaitot p ēc velm ēšanas liektus 
stie ņus 
7214 10 00  –  kalti  Atbr īvots  0  
7214 20 00  –  ar velm ēšanas proces ā ieg ūtiem dobumiem, izci ļņiem, riev ām 
un cit ām deform ācij ām vai p ēc velm ēšanas liekti  Atbr īvots  0  
7214 30 00  –  cit ādi, no autom ātu t ērauda  Atbr īvots  0  
– Cits  
7214 91  – –  ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātu) š ķērsgriezumu  
7214 91 10  – – –  ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  Atbr īvots  0  
7214 91 90  – – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7214 99  – –  Cits  
– – –  ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7214 99 10  – – – –  izmantošanai betona stiegrojumam  Atbr īvots  0  
– – – –  cit ādi, ar apa ļu š ķērsgriezumu diametr ā 
7214 99 31  – – – – –  80 mm vai vair āk Atbr īvots  0  
7214 99 39  – – – – –  nep ārsniedz 80 mm  Atbr īvots  0  
7214 99 50  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk 
– – – –  ar apa ļu š ķērsgriezumu diametr ā 
7214 99 71  – – – – –  80 mm vai vair āk Atbr īvots  0  
7214 99 79  – – – – –  nep ārsniedz 80 mm  Atbr īvots  0  
7214 99 95  – – – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1383
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7215  Cit ādi dzelzs un nele ģētā tērauda stie ņi 
7215 10 00  –  no autom ātu t ērauda, p ēc aukst ās form ēšanas vai aukst ās 
apdares t ālāk neapstr ādāti Atbr īvots  0  
7215 50  –  cit ādi, p ēc aukst ās form ēšanas vai aukst ās apdares t ālāk 
neapstr ādāti 
– – ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7215 50 11  – – –  ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātu) š ķērsgriezumu  Atbr īvots  0  
7215 50 19  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7215 50 80  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7215 90 00  –  Cits  Atbr īvots  0  
7216  Dzelzs un nele ģētā t ērauda le ņķi, fasonprofili un speci ālie 
profili  
7216 10 00  –  U, I vai H profili, p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas 
vai pres ēšanas t ālāk neapstr ādāti, augstum ā līdz 80 mm  Atbr īvots  0  
– L un T profili, p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai 
pres ēšanas t ālāk neapstr ādāti, augstum ā līdz 80 mm  
7216 21 00  – –  L profili  Atbr īvots  0  
7216 22 00  – –  T profili  Atbr īvots  0  
– U, I vai H profili, p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas 
vai pres ēšanas t ālāk neapstr ādāti, 80 mm augsti vai augst āki 
7216 31  – –  U profili  
7216 31 10  – – –  80 mm augsti vai augst āki, bet ne augst āki par 220 mm  Atbr īvots  0  
7216 31 90  – – –  augst āki par 220 mm  Atbr īvots  0  
7216 32  – –  I profili  
– – –  80 mm augsti vai augst āki, bet ne augst āki par 220 mm  
7216 32 11  – – – –  ar paral ēlām atloka mal ām Atbr īvots  0  
7216 32 19  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– – –  augst āki par 220 mm  
7216 32 91  – – – –  ar paral ēlām atloka mal ām Atbr īvots  0LV L 161/1384 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7216 32 99  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7216 33  – –  H profili  
7216 33 10  – – –  80 mm augsti vai augst āki, bet ne augst āki par 180 mm  Atbr īvots  0  
7216 33 90  – – –  augst āki par 180 mm  Atbr īvots  0  
7216 40  –  L vai T profili, p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai 
pres ēšanas t ālāk neapstr ādāti, 80 mm augsti vai augst āki 
7216 40 10  – –  L profili  Atbr īvots  0  
7216 40 90  – –  T profili  Atbr īvots  0  
7216 50  –  cit ādi le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili, p ēc karst ās 
velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ēšanas t ālāk neapstr ā­
dāti 
7216 50 10  – –  ar š ķērsgriezumu, ko var ievietot kvadr ātā ar 80 mm garu 
malu  Atbr īvots  0  
– – Cits  
7216 50 91  – – –  profila galvas plates  Atbr īvots  0  
7216 50 99  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– le ņķi, profili un speci ālie profili, p ēc aukst ās form ēšanas vai 
aukst ās apdares t ālāk neapstr ādāti 
7216 61  – –  ieg ūti no plakaniem velm ējumiem  
7216 61 10  – – –  C, L, U, Z, vai nenoslegtie profili  Atbr īvots  0  
7216 61 90  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7216 69 00  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– Cits  
7216 91  – –  auksti veidoti vai apdarin āti plakanie velm ējumi  
7216 91 10  – – –  profil ētas (vi ļņotas) loksnes  Atbr īvots  0  
7216 91 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7216 99 00  – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1385
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7217  Dzelzs vai nele ģētā tērauda stieples  
7217 10  –  bez elektrol ītiska vai cita p ārkl ājuma, pul ētas vai nepul ētas 
– – ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7217 10 10  – – –  ar maksim ālo š ķērsgriezumu l īdz 0,8 mm  Atbr īvots  0  
– – –  ar maksim ālo š ķērsgriezumu 0,8 mm vai vair āk 
7217 10 31  – – – –  ar velm ēšanas proces ā ieg ūtiem dobumiem, izci ļņiem, 
riev ām un cit ādām deform ācij ām Atbr īvots  0  
7217 10 39  – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7217 10 50  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk, bet maz āk par 
0,6 %  Atbr īvots  0  
7217 10 90  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,6 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7217 20  –  ar cinka p ārkl ājumu  
– – ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7217 20 10  – – –  ar maksim ālo š ķērsgriezumu l īdz 0,8 mm  Atbr īvots  0  
7217 20 30  – – –  ar maksim ālo š ķērsgriezumu 0,8 mm vai vair āk Atbr īvots  0  
7217 20 50  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk, bet maz āk par 
0,6 %  Atbr īvots  0  
7217 20 90  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,6 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7217 30  –  ar citu parasto met ālu p ārkl ājumu  
– – ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  
7217 30 41  – – –  ar vara p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
7217 30 49  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7217 30 50  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk, bet maz āk par 
0,6 %  Atbr īvots  0  
7217 30 90  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,6 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7217 90  –  Cits  
7217 90 20  – –  ar oglek ļa masas saturu maz āk nek ā 0,25 %  Atbr īvots  0LV L 161/1386 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7217 90 50  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,25 % vai vair āk, bet maz āk par 
0,6 %  Atbr īvots  0  
7217 90 90  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,6 % vai vair āk Atbr īvots  0  
III. NER ŪSĒJOŠAIS T ĒRAUDS  
7218  Ner ūsējošais t ērauds liet ņos vai cit ās pirmform ās; ner ūsējoš ā 
tērauda pusfabrik āti 
7218 10 00  –  liet ņi un citas pirmformas  Atbr īvots  0  
– Cits  
7218 91  – –  ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātu) š ķērsgriezumu  
7218 91 10  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7218 91 80  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  Atbr īvots  0  
7218 99  – –  Cits  
– – –  ar kvadr ātveida š ķērsgriezumu  
7218 99 11  – – – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā Atbr īvots  0  
7218 99 19  – – – –  kalti  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
7218 99 20  – – – –  velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā Atbr īvots  0  
7218 99 80  – – – –  kalti  Atbr īvots  0  
7219  Plakani ner ūsējoš ā tērauda velm ējumi, ar platumu 600 mm vai 
vair āk 
– p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, ru ļļos 
7219 11 00  – –  biez āki par 10 mm  Atbr īvots  0  
7219 12  – –  ar biezumu 4,75 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 
10 mm  
7219 12 10  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7219 12 90  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  Atbr īvots  0  
7219 13  – –  4,75 mm biezi vai biez āki – 3 mm biezi vai biez āki, bet ne 
biez āki par 4,75 mm  
7219 13 10  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1387
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7219 13 90  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  Atbr īvots  0  
7219 14  – –  3 mm biezi vai biez āki – pl ānāki par 4,75 mm  
7219 14 10  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7219 14 90  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  Atbr īvots  0  
– p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, ru ļļos net īti 
7219 21  – –  biez āki par 10 mm  
7219 21 10  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7219 21 90  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  Atbr īvots  0  
7219 22  – –  ar biezumu 4,75 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 
10 mm  
7219 22 10  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7219 22 90  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  Atbr īvots  0  
7219 23 00  – –  4,75 mm biezi vai biez āki – 3 mm biezi vai biez āki, bet ne 
biez āki par 4,75 mm  Atbr īvots  0  
7219 24 00  – –  3 mm biezi vai biez āki – pl ānāki par 4,75 mm  Atbr īvots  0  
– p ēc aukst ās velm ēšanas (aukst ās pres ēšanas) t ālāk neapstr ā­
dāti 
7219 31 00  –  p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti Atbr īvots  0  
7219 32  – –  4,75 mm biezi vai biez āki – 3 mm biezi vai biez āki, bet ne 
biez āki par 4,75 mm  
7219 32 10  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7219 32 90  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  Atbr īvots  0  
7219 33  – –  biez āki par 1 mm, bet ne biez āki par 3 mm  
7219 33 10  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7219 33 90  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  Atbr īvots  0  
7219 34  – –  ar biezumu 0,5 mm vai biez āki, bet ne biez āki par 1 mm  
7219 34 10  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7219 34 90  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  Atbr īvots  0LV L 161/1388 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7219 35  – –  0,5 mm biezi vai biez āki – pl ānāki par 4,75 mm  
7219 35 10  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7219 35 90  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  Atbr īvots  0  
7219 90  –  Cits  
7219 90 20  – –  Perfor ēts Atbr īvots  0  
7219 90 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7220  Plakani ner ūsējoš ā tērauda velm ējumi, ar platumu 600 mm vai 
vair āk 
– p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti 
7220 11 00  – –  ar biezumu 4,75 mm vai biez āki Atbr īvots  0  
7220 12 00  – –  pl ānāki par 4,75 mm  Atbr īvots  0  
7220 20  –  p ēc aukst ās velm ēšanas (aukst ās pres ēšanas) t ālāk neapstr ā­
dāti 
– – ar biezumu 3 mm vai biez āki, kas satur  
7220 20 21  – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli Atbr īvots  0  
7220 20 29  – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa Atbr īvots  0  
– – biez āki par 0,35 mm, bet ne biez āki par 3 mm, kas satur  
7220 20 41  – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli Atbr īvots  0  
7220 20 49  – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa Atbr īvots  0  
– – ne biez āki par 0,35 mm, kas satur  
7220 20 81  – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli Atbr īvots  0  
7220 20 89  – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa Atbr īvots  0  
7220 90  –  Cits  
7220 90 20  – –  Perfor ēts Atbr īvots  0  
7220 90 80  – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1389
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7221 00  Ner ūsējoš ā tērauda stie ņi, karsti velm ēti, br īvi t ītos saiš ķos 
7221 00 10  –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7221 00 90  –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  Atbr īvots  0  
7222  Citi ner ūsējoš ā t ērauda stie ņi; le ņķi, fasonprofili un speci ālie 
profili no ner ūsējoš ā tērauda  
– stie ņi, p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ē­ 
šanas t ālāk neapstr ādāti 
7222 11  – –  ar apa ļu š ķērsgriezumu  
– – –  diametr ā 80 mm vai vair āk, kas satur  
7222 11 11  – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli Atbr īvots  0  
7222 11 19  – – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa Atbr īvots  0  
– – –  diametr ā maz āk nek ā 80 mm, kas satur  
7222 11 81  – – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli Atbr īvots  0  
7222 11 89  – – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa Atbr īvots  0  
7222 19  – –  Cits  
7222 19 10  – – –  ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk Atbr īvots  0  
7222 19 90  – – –  ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  Atbr īvots  0  
7222 20  –  stie ņi, p ēc aukst ās form ēšanas vai aukst ās apdares t ālāk 
neapstr ādāti 
– – ar apa ļu š ķērsgriezumu  
– – –  diametr ā 80 mm vai vair āk, kas satur  
7222 20 11  – – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli Atbr īvots  0  
7222 20 19  – – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa Atbr īvots  0  
– – –  diametr ā 25 mm vai vair āk, bet maz āk par 80 mm, kas 
satur  
7222 20 21  – – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli Atbr īvots  0  
7222 20 29  – – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa Atbr īvots  0  
– – –  diametr ā maz āk nek ā 25 mm, kas saturLV L 161/1390 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7222 20 31  – – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli Atbr īvots  0  
7222 20 39  – – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa Atbr īvots  0  
– – cit ādi, kas satur  
7222 20 81  – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli Atbr īvots  0  
7222 20 89  – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa Atbr īvots  0  
7222 30  –  cit ādi stie ņi 
– – kalti, kas satur  
7222 30 51  – – –  2,5 % no svara vai vair āk ni ķeli Atbr īvots  0  
7222 30 91  – – –  maz āk par 2,5 % ni ķeļa Atbr īvots  0  
7222 30 97  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7222 40  –  le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili  
7222 40 10  – –  p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ēšanas 
tālāk neapstr ādāti Atbr īvots  0  
7222 40 50  – –  p ēc aukst ās form ēšanas vai aukst ās apdaries t ālāk neapstr ā­
dāti Atbr īvots  0  
7222 40 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7223 00  Ner ūsējoš ā tērauda stieple  
– ar ni ķeļa masas saturu 2,5 % vai vair āk 
7223 00 11  – –  ar ni ķeļa masas saturu 28 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
31 %, un hroma masas saturu 20 % vai vair āk, bet ne 
vair āk k ā 22 %  Atbr īvots  0  
7223 00 19  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– ar ni ķeļa masas saturu maz āk par 2,5 %  
7223 00 91  – –  ar hroma masas saturu 13 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
25 % un ar alum īnija masas saturu 3,5 % vai vair āk, bet ne 
vair āk k ā 6 %  Atbr īvots  0  
7223 00 99  – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1391
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
IV. CIT ĀDS LE ĢĒTAIS T ĒRAUDS; DOBI LE ĢĒTĀ UN NELE ­ 
ĢĒTĀ T ĒRAUDA STIE ŅI URBŠANAI  
7224  Cit āds le ģētais t ērauds liet ņos vai cit ās pirmform ās; cit āda 
ner ūsējoš ā tērauda pusfabrik āti 
7224 10  –  liet ņi un citas pirmformas  
7224 10 10  – –  no instrumentu t ērauda  Atbr īvots  0  
7224 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7224 90  –  Cits  
7224 90 02  – –  no instrumentu t ērauda  Atbr īvots  0  
– – Cits  
– – –  ar taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida) š ķērsgriezumu  
– – – –  karsti velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 
– – – – –  platum ā, kas maz āks par dubultu biezumu  
7224 90 03  – – – – – –  no ātrgriez ējtērauda  Atbr īvots  0  
7224 90 05  – – – – – –  ar oglek ļa masas saturu ne vair āk nek ā 0,7 %, ar 
mang āna masas saturu 0,5 % vai vair āk, bet ne vair āk 
par 1,2 %, ar sil īcija masas saturu 0,6 % vai vair āk, 
bet ne vair āk par 2,3 %; ar bora masas saturu 
0,0008 % vai vair āk un ar jebk ādu citu elementu, 
kura daudzums ir maz āks par š ās noda ļas 1. piez īmes 
f) apakšpunkt ā min ēto minim ālo saturu  Atbr īvots  0  
7224 90 07  – – – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7224 90 14  – – – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7224 90 18  – – – –  kalti  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
– – – –  karsti velm ēti vai ieg ūti nep ārtraukt ā liešan ā 
7224 90 31  – – – – –  ar oglek ļa masas saturu ne maz āk k ā 0,9 %, bet ne 
vair āk k ā 1,15 %, ar hroma masas saturu ne maz āk 
kā 0,5 %, bet ne vair āk k ā 2 % un ar molibd ēna 
masas saturu ne vair āk k ā 0,5 %  Atbr īvots  0  
7224 90 38  – – – – –  Cits  Atbr īvots  0LV L 161/1392 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7224 90 90  – – – –  kalti  Atbr īvots  0  
7225  Plakani cit ādu le ģēto t ēraudu velm ējumi ar platumu 600 mm 
vai vair āk 
– no elektrotehnisk ā sil īcijt ērauda  
7225 11 00  – –  ar orient ētu graudu  Atbr īvots  0  
7225 19  – –  Cits  
7225 19 10  – – –  karst ā velm ējuma  Atbr īvots  0  
7225 19 90  – – –  aukst ā velm ējuma  Atbr īvots  0  
7225 30  –  cit ādi, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, ru ļļos 
7225 30 10  – –  no instrumentu t ērauda  Atbr īvots  0  
7225 30 30  – –  no ātrgriez ējtērauda  Atbr īvots  0  
7225 30 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7225 40  –  cit ādi, p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti, ru ļļos net īti 
7225 40 12  – –  no instrumentu t ērauda  Atbr īvots  0  
7225 40 15  – –  no ātrgriez ējtērauda  Atbr īvots  0  
– – Cits  
7225 40 40  – – –  biez ākas par 10 mm  Atbr īvots  0  
7225 40 60  – – –  4,75 mm biezi vai biez āki, bet ne biez āki par 10 mm  Atbr īvots  0  
7225 40 90  – – –  ne biez āka par 4,75 mm  Atbr īvots  0  
7225 50  –  cit ādi, p ēc aukst ās velm ēšanas (pres ēšanas aukst ā st āvokl ī) 
tālāk neapstr ādāti 
7225 50 20  – –  no ātrgriez ējtērauda  Atbr īvots  0  
7225 50 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
– Cits  
7225 91 00  – –  elektrol ītiski cinkoti  Atbr īvots  0  
7225 92 00  – –  cit ādā veid ā cinkoti  Atbr īvots  0  
7225 99 00  – –  Cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1393
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7226  Plakani citu le ģēto t ēraudu velm ējumi, ar platumu maz āk nek ā 
600 mm  
– no elektrotehnisk ā sil īcijt ērauda  
7226 11 00  – –  ar orient ētu graudu  Atbr īvots  0  
7226 19  – –  Cits  
7226 19 10  – – –  p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti Atbr īvots  0  
7226 19 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7226 20 00  –  no ātrgriez ējtērauda  Atbr īvots  0  
– Cits  
7226 91  – –  p ēc karst ās velm ēšanas t ālāk neapstr ādāti 
7226 91 20  – – –  no instrumentu t ērauda  Atbr īvots  0  
– – –  Cits  
7226 91 91  – – –  ar biezumu 4,75 mm vai biez āki Atbr īvots  0  
7226 91 99  – – – –  ne biez āki par 4,75 mm  Atbr īvots  0  
7226 92 00  – –  p ēc aukst ās velm ēšanas (aukst ās pres ēšanas) t ālāk neapstr ā­
dāti Atbr īvots  0  
7226 99  – –  Cits  
7226 99 10  – – –  elektrol ītiski cinkoti  Atbr īvots  0  
7226 99 30  – – –  cit ādā veid ā cinkoti  Atbr īvots  0  
7226 99 70  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7227  Karsti velm ēti citu le ģēto t ēraudu stie ņi br īvi t ītos saiš ķos 
7227 10 00  –  no ātrgriez ējtērauda  Atbr īvots  0  
7227 20 00  –  no sil īcijmang ānt ērauda  Atbr īvots  0  
7227 90  –  Cits  
7227 90 10  – –  ar bora masas saturu 0,0008 % vai vair āk un ar jebk ādu 
citu elementu, kura daudzums ir maz āks par š ās noda ļas 1. 
piez īmes f) punkt ā min ēto minim ālo saturu  Atbr īvots  0LV L 161/1394 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7227 90 50  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,9 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
1,15 %, ar hroma masas saturu 0,5 % vai vair āk, bet ne 
vair āk k ā 2 % un ar molibd ēna, ja t āds ir, masas saturu 
ne vair āk k ā 0,5 %  Atbr īvots  0  
7227 90 95  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7228  Citu le ģēto t ēraudu stie ņi; citu le ģēto t ēraudu le ņķi, fasonpro ­
fili un speci ālie profili; dobi le ģētā un nele ģētā tērauda stie ņi 
7228 10  –  ātrgriez ējtērauda stie ņi 
7228 10 20  – –  p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ēšanas 
tālāk neapstr ādāti; karsti velm ēti, karsti stiepti vai pres ēti, 
pēc pla ķēšanas t ālāk neapstr ādāti Atbr īvots  0  
7228 10 50  – –  kalti  Atbr īvots  0  
7228 10 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7228 20  –  sil īcijmang ānt ērauda stie ņi 
7228 20 10  – –  ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātveida) š ķērsgriezumu, 
četrpus ēji velm ēti Atbr īvots  0  
– – Cits  
7228 20 91  – – –  p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ēšanas 
tālāk neapstr ādāti; karsti velm ēti, karsti stiepti vai pres ēti, 
pēc pla ķēšanas t ālāk neapstr ādāti Atbr īvots  0  
7228 20 99  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7228 30  –  cit ādi stie ņi, p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai 
pres ēšanas t ālāk neapstr ādāti 
7228 30 20  – –  no instrumentu t ērauda  Atbr īvots  0  
– – ar oglek ļa masas saturu 0,9 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
1,15 %, ar hroma masas saturu 0,5 % vai vair āk, bet ne 
vair āk k ā 2 % un ar molibd ēna, ja t āds ir, masas saturu 
ne vair āk k ā 0,5 %  
7228 30 41  – – –  ar apa ļu š ķērsgriezumu 80 mm vai vair āk diametr ā Atbr īvots  0  
7228 30 49  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
– – Cits  
– – –  ar apa ļu š ķērsgriezumu, diametr ā 
7228 30 61  – – – –  ir 80 mm vai vair āk Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1395
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7228 30 69  – – – –  nep ārsniedz 80 mm  Atbr īvots  0  
7228 30 70  – – –  ar taisnst ūrveida (iz ņemot kvadr ātveida) š ķērsgriezumu, 
četrpus ēji velm ēti Atbr īvots  0  
7228 30 89  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7228 40  –  cit ādi stie ņi, p ēc kalšanas t ālāk neapstr ādāti 
7228 40 10  – –  no instrumentu t ērauda  Atbr īvots  0  
7228 40 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7228 50  –  cit ādi stie ņi, p ēc aukst ās veidošanas vai aukst ās apdares t ālāk 
neapstr ādāti 
7228 50 20  – –  no instrumentu t ērauda  Atbr īvots  0  
7228 50 40  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,9 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
1,15 %, ar hroma masas saturu 0,5 % vai vair āk, bet ne 
vair āk k ā 2 % un ar molibd ēna, ja t āds ir, masas saturu 
ne vair āk k ā 0,5 %  Atbr īvots  0  
– – Cits  
– – –  ar apa ļu š ķērsgriezumu, diametr ā 
7228 50 61  – – – –  ir 80 mm vai vair āk Atbr īvots  0  
7228 50 69  – – – –  nep ārsniedz 80 mm  Atbr īvots  0  
7228 50 80  – – –  Cits  Atbr īvots  0  
7228 60  –  cit ādi stie ņi 
7228 60 20  – –  no instrumentu t ērauda  Atbr īvots  0  
7228 60 80  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7228 70  –  le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili  
7228 70 10  – –  p ēc karst ās velm ēšanas, karst ās stiepšanas vai pres ēšanas 
tālāk neapstr ādāti Atbr īvots  0  
7228 70 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
7228 80 00  –  dobi stie ņi Atbr īvots  0  
7229  Citu le ģēto t ēraudu stieples  
7229 20 00  –  no sil īcijmang ānt ērauda  Atbr īvots  0LV L 161/1396 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7229 90  –  Cits  
7229 90 20  – –  no ātrgriez ējtērauda  Atbr īvots  0  
7229 90 50  – –  ar oglek ļa masas saturu 0,9 % vai vair āk, bet ne vair āk k ā 
1,15 %, ar hroma masas saturu 0,5 % vai vair āk, bet ne 
vair āk k ā 2 % un ar molibd ēna, ja t āds ir, masas saturu 
ne vair āk k ā 0,5 %  Atbr īvots  0  
7229 90 90  – –  Cits  Atbr īvots  0  
73 73. NODA ĻA - DZELZS VAI T ĒRAUDA IZSTR ĀDĀJUMI  
7301  Dzelzs vai t ērauda rievkonstrukcijas, urbtas vai neurbtas, 
perfor ētas vai neperfor ētas, monol ītas vai izgatavotas no salik ­
tiem elementiem; metin āti dzelzs vai t ērauda le ņķi, fasonprofili 
un speci ālie profili  
7301 10 00  –  rievkonstrukcijas  Atbr īvots  0  
7301 20 00  –  le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili  Atbr īvots  0  
7302  Dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi dzelzce ļiem un tramvaju 
ce ļiem: sliedes, pretsliedes un zobain ās sliedes, p ārmiju sliedes, 
sliežu mezgla kruste ņi, p ārmiju stie ņi un cit ādi š ķērssavieno ­
jumi, gulš ņi, uzlikt ņi, palikt ņi, ķīļi, balstpalikt ņi, sliežu āķskr ū­
ves, atbalsta pl āksnes un savilkt ņi un citas deta ļas sliežu savie ­
nošanai un nostiprin āšanai  
7302 10  –  sliedes  
7302 10 10  – –  str āvvadošas, ar kr āsain ā met āla da ļām Atbr īvots  0  
– – cits  
– – –  jauni  
– – – –  vilcienu sliedes  
7302 10 21  – – – – –  kuru viens metrs sver 46 kg vai vair āk Atbr īvots  0  
7302 10 23  – – – – –  kuru viens metrs sver 27 kg vai vair āk, bet maz āk par 
46 kg  Atbr īvots  0  
7302 10 29  – – – – –  kuru viens metrs sver maz āk par 27 kg  Atbr īvots  0  
7302 10 40  – – – –  rievotas sliedes  Atbr īvots  0  
7302 10 50  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
7302 10 90  – – –  lietoti  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1397
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7302 30 00  –  p ārmiju sliedes, sliežu mezgla kruste ņi, p ārmiju stie ņi un 
cit ādi š ķērssavienojumi  2,7 0  
7302 40 00  –  uzlikt ņi un balstpalikt ņi Atbr īvots  0  
7302 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
7303 00  Caurules, caurul ītes un dobie profili, no čuguna  
7303 00 10  –  spiediena sist ēm ās lietojamas caurules un caurul ītes 3,2  0  
7303 00 90  –  cits  3,2  0  
7304  Dzelzs (iz ņemot čugunu) vai t ērauda bezšuvju caurules, cauru ­
lītes un dobie profili  
– caurules, kuras izmanto naftas vai g āzes cauru ļvadiem  
7304 11 00  – –  no ner ūsējoš ā tērauda  Atbr īvots  0  
7304 19  – –  cits  
7304 19 10  – – –  kuru ārējais diametrs nep ārsniedz 168,3 mm  Atbr īvots  0  
7304 19 30  – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 168,3 mm, bet nep ār­
sniedz 406,4 mm  Atbr īvots  0  
7304 19 90  – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 406,4 mm  Atbr īvots  0  
– Urbumu nostiprin āšanas caurules, s ūkņu un kompresoru 
caurules, urbšanas caurules, ko izmanto naftas vai g āzes 
urbumu urbšan ā 
7304 22 00  – –  Ner ūsējoš ā tērauda urbšanas caurules  Atbr īvots  0  
7304 23 00  – –  cit ādas urbšanas caurules  Atbr īvots  0  
7304 24 00  – –  cit ādas, no ner ūsējoš ā tērauda  Atbr īvots  0  
7304 29  – –  cits  
7304 29 10  – – –  kuru ārējais diametrs nep ārsniedz 168,3 mm  Atbr īvots  0  
7304 29 30  – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 168,3 mm, bet nep ār­
sniedz 406,4 mm  Atbr īvots  0  
7304 29 90  – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 406,4 mm  Atbr īvots  0  
– Cit ādi, dzelzs vai nele ģētā t ērauda, ar apa ļu š ķērsgriezumuLV L 161/1398 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7304 31  – –  auksti stieptas vai auksti velm ētas (pres ētas aukst ā st āvokl ī) 
7304 31 20  – – –  prec īzijas caurules  Atbr īvots  0  
7304 31 80  – – –  cits  Atbr īvots  0  
7304 39  – –  cits  
7304 39 10  – – –  neapstr ādātas, taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu biezumu, 
izmantošanai galvenok ārt cita š ķērsgriezuma un sieni ņu 
biezuma cauru ļu ražošan ā Atbr īvots  0  
– – –  cits  
7304 39 30  – – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 421 mm un sieni ņu 
biezums p ārsniedz 10,5 mm  Atbr īvots  0  
– – – –  cits  
– – – – –  caurules ar uzgrieztu v ītni vai caurules, kur ām var 
uzgriezt v ītni (g āzes caurules)  
7304 39 52  – – – – – –  ar cinka p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
7304 39 58  – – – – – –  cits  Atbr īvots  0  
– – – – –  cit ādas, kuru ārējais diametrs  
7304 39 92  – – – – – –  nep ārsniedz 168,3 mm  Atbr īvots  0  
7304 39 93  – – – – – –  p ārsniedz 168,3 mm, bet nep ārsniedz 406,4 mm  Atbr īvots  0  
7304 39 99  – – – – – –  p ārsniedz 406,4 mm  Atbr īvots  0  
– Cit ādi, ner ūsējoš ā tērauda, ar apa ļu š ķērsgriezumu  
7304 41 00  – –  auksti stieptas vai auksti velm ētas (pres ētas aukst ā st āvokl ī) Atbr īvots  0  
7304 49  – –  cits  
7304 49 10  – – –  neapstr ādātas, taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu biezumu, 
izmantošanai galvenok ārt cita š ķērsgriezuma un sieni ņu 
biezuma cauru ļu ražošan ā Atbr īvots  0  
– – –  cits  
7304 49 93  – – – –  kuru ārējais diametrs nep ārsniedz 168,3 mm  Atbr īvots  0  
7304 49 95  – – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 168,3 mm, bet nep ār­
sniedz 406,4 mm  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1399
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7304 49 99  – – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 406,4 mm  Atbr īvots  0  
– Cit ādi, no cit āda le ģētā tērauda, ar apa ļu š ķērsgriezumu  
7304 51  – –  auksti stieptas vai auksti velm ētas (pres ētas aukst ā st āvokl ī) 
– – –  taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu biezumu, no le ģētā 
tērauda, ar oglek ļa masas saturu ne maz āk k ā 0,9 %, bet 
ne vair āk k ā 1,15 %, hroma masas saturu ne maz āk k ā 
0,5 %, bet ne vair āk k ā 2 % un molibd ēna, ja t āds ir, 
masas saturu ne vair āk k ā 0,5 %, kuru garums  
7304 51 12  – – – –  nep ārsniedz 0,5 m  Atbr īvots  0  
7304 51 18  – – – –  p ārsniedz 0,5 m  Atbr īvots  0  
– – –  cits  
7304 51 81  – – – –  prec īzijas caurules  Atbr īvots  0  
7304 51 89  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
7304 59  – –  cits  
7304 59 10  – – –  neapstr ādātas, taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu biezumu, 
izmantošanai galvenok ārt cita š ķērsgriezuma un sieni ņu 
biezuma cauru ļu ražošan ā Atbr īvots  0  
– – –  cit ādas, taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu biezumu, no 
leģētā t ērauda, ar oglek ļa masas saturu ne maz āk k ā 
0,9 %, bet ne vair āk k ā 1,15 %, hroma masas saturu ne 
maz āk k ā 0,5 %, bet ne vair āk k ā 2 % un molibd ēna, ja 
tāds ir, masas saturu ne vair āk k ā 0,5 %, kuru garums  
7304 59 32  – – – –  nep ārsniedz 0,5 m  Atbr īvots  0  
7304 59 38  – – – –  p ārsniedz 0,5 m  Atbr īvots  0  
– – –  cits  
7304 59 92  – – – –  kuru ārējais diametrs nep ārsniedz 168,3 mm  Atbr īvots  0  
7304 59 93  – – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 168,3 mm, bet nep ār­
sniedz 406,4 mm  Atbr īvots  0  
7304 59 99  – – – –  kuru ārējais diametrs p ārsniedz 406,4 mm  Atbr īvots  0  
7304 90 00  –  cits  Atbr īvots  0LV L 161/1400 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7305  Citas dzelzs vai t ērauda caurules un caurul ītes (piem ēram, 
metin ātas, knied ētas vai taml īdz īgi sastiprin ātas) ar apa ļu 
šķērsgriezumu, kuru ārējais diametrs p ārsniedz 406,4 mm  
– caurules, kuras izmanto naftas vai g āzes cauru ļvadiem  
7305 11 00  – –  zem kuš ņu k ārtas ar loka metin āšanu izgatavotas garenšu ­
ves Atbr īvots  0  
7305 12 00  – –  cit ādas, metin ātas garenšuv ē Atbr īvots  0  
7305 19 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
7305 20 00  –  urbumu nostiprin āšanas caurules, ko izmanto naftas un 
gāzes urbumu urbšan ā Atbr īvots  0  
– cit ādas metin ātās 
7305 31 00  – –  metin ātas garenšuv ē Atbr īvots  0  
7305 39 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
7305 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
7306  Cit ādi dzelzs vai t ērauda cauru ļvadi, caurules, un dobie profili 
(piem ēram, ar va ļējo šuvi vai metin āti, knied ēti vai cit ādi 
sastiprin āti) 
– caurules, kuras izmanto naftas vai g āzes cauru ļvadiem  
7306 11  – –  metin ātās, no ner ūsējoš ā tērauda  
7306 11 10  – – –  metin ātas garenšuv ē Atbr īvots  0  
7306 11 90  – – –  metin ātas spir ālšuv ē Atbr īvots  0  
7306 19  – –  cits  
7306 19 10  – – –  metin ātas garenšuv ē Atbr īvots  0  
7306 19 90  – – –  metin ātas spir ālšuv ē Atbr īvots  0  
– urbumu nostiprin āšanas caurules, s ūkņu un kompresoru 
caurules, ko izmanto naftas vai g āzes urbumu urbšan ā 
7306 21 00  – –  metin ātās, no ner ūsējoš ā tērauda  Atbr īvots  0  
7306 29 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
7306 30  –  Citâdi, no dzelzs vai neleì ētâ t ērauda, metinâti ar apaïu šíers ­
griezumu  
– – prec īzijas caurules, kuru sieni ņu biezumsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1401
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7306 30 11  – – –  nep ārsniedz 2 mm  Atbr īvots  0  
7306 30 19  – – –  p ārsniedz 2 mm  Atbr īvots  0  
– – cits  
– – –  caurules ar uzgrieztu v ītni vai caurules, kur ām var 
uzgriezt v ītni (g āzes caurules)  
7306 30 41  – – – –  ar cinka p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
7306 30 49  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
– – –  cit ādas, kuru ārējais diametrs  
– – – –  nep ārsniedz 168,3 mm  
7306 30 72  – – – – –  ar cinka p ārkl ājumu (cinkotas)  Atbr īvots  0  
7306 30 77  – – – – –  cits  Atbr īvots  0  
7306 30 80  – – – –  p ārsniedz 168,3 mm, bet nep ārsniedz 406,4 mm  Atbr īvots  0  
7306 40  –  cit ādas, ner ūsējoš ā t ērauda, metin ātas, ar apa ļu š ķērsgrie ­
zumu  
7306 40 20  – –  auksti stieptas vai auksti velm ētas (pres ētas aukst ā st āvokl ī) Atbr īvots  0  
7306 40 80  – –  cits  Atbr īvots  0  
7306 50  –  cit ādi, no cit āda le ģētā tērauda, metin āti, ar apa ļu š ķērsgrie ­
zumu  
7306 50 20  – –  prec īzijas caurules  Atbr īvots  0  
7306 50 80  – –  cits  Atbr īvots  0  
– cit ādi, metin āti, ar neapa ļu š ķērsgriezumu  
7306 61  – –  Ar kvadr ātveida vai taisnst ūrveida š ķērsgriezumu  
7306 61 10  – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  Atbr īvots  0  
– – –  cits  
7306 61 92  – – – –  ar sieni ņu biezumu l īdz 2 mm  Atbr īvots  0  
7306 61 99  – – – –  ar sieni ņu biezums 2 mm vai vair āk Atbr īvots  0  
7306 69  – –  ar cit ādu neapa ļu š ķērsgriezumu  
7306 69 10  – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  Atbr īvots  0LV L 161/1402 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7306 69 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
7306 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
7307  Dzelzs vai t ērauda savienot ājelementi caurul ēm (piem ēram, 
savienojumi, le ņķa gabali, uzmavas)  
– lieti cauru ļu piederumi  
7307 11  – –  no neka ļam ā čuguna  
7307 11 10  – – –  izmantošanai spiediena sist ēm ās 3,7  0  
7307 11 90  – – –  cits  3,7  0  
7307 19  – –  cits  
7307 19 10  – – –  no ka ļama čuguna  3,7  0  
7307 19 90  – – –  cits  3,7  0  
– cit ādi, no ner ūsējoš ā tērauda  
7307 21 00  – –  atloki  3,7  0  
7307 22  – –  le ņķa gabali, l īkumi un uzmavas ar iegrieztu v ītni 
7307 22 10  – – –  uzmavas  Atbr īvots  0  
7307 22 90  – – –  le ņķa gabali un l īkumi  3,7  0  
7307 23  – –  piederumi sadurmetin āšanai  
7307 23 10  – – –  le ņķa gabali un l īkumi  3,7  0  
7307 23 90  – – –  cits  3,7  0  
7307 29  – –  cits  
7307 29 10  – – –  ar iegrieztu v ītni 3,7  0  
7307 29 30  – – –  metin āšanai  3,7  0  
7307 29 90  – – –  cits  3,7  0  
– cits  
7307 91 00  – –  atloki  3,7  0  
7307 92  – –  le ņķa gabali, l īkumi un uzmavas ar iegrieztu v ītni 
7307 92 10  – – –  uzmavas  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1403
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7307 92 90  – – –  le ņķa gabali un l īkumi  3,7  0  
7307 93  – –  piederumi sadurmetin āšanai  
– – –  kuru maksim ālais ārējais diametrs nep ārsniedz 609,6 mm  
7307 93 11  – – – –  le ņķa gabali un l īkumi  3,7  0  
7307 93 19  – – – –  cits  3,7  0  
– – –  kuru maksim ālais ārējais diametrs p ārsniedz 609,6 mm  
7307 93 91  – – – –  le ņķa gabali un l īkumi  3,7  0  
7307 93 99  – – – –  cits  3,7  0  
7307 99  – –  cits  
7307 99 10  – – –  ar iegrieztu v ītni 3,7  0  
7307 99 30  – – –  metin āšanai  3,7  0  
7307 99 90  – – –  cits  3,7  0  
7308  Met ālkonstrukcijas (iz ņemot poz īcij ā 9406 iek ļaut ās salie ­
kam ās b ūvkonstrukcijas) un to da ļas (piem ēram, tilti un to 
sekcijas, sl ūžu v ārti, tor ņi, rež ģu konstrukcijas, jumti, jumta 
konstrukcijas, durvis un logi un to r āmji, durvju sliekš ņi, sl ēģi, 
balustr ādes, balsti un kolonnas) no dzelzs vai t ērauda; dzelzs 
vai t ērauda pl āksnes, stie ņi, le ņķi, profili, fasonprofili, caurules 
un taml īdz īgi izstr ādājumi, kas sagatavoti izmantošanai kons ­
trukcij ās 
7308 10 00  –  tilti un tiltu sekcijas  Atbr īvots  0  
7308 20 00  –  piloni un rež ģu masti  Atbr īvots  0  
7308 30 00  –  durvis, logi un to aplodas, durvju sliekš ņi Atbr īvots  0  
7308 40  –  stat ņi un taml īdz īga iek ārta b ūvsastatn ēm, veid ņiem, nožo ­
gojumiem vai raktuvju balstiem  
7308 40 10  – –  raktuvju balsti  Atbr īvots  0  
7308 40 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
7308 90  –  citsLV L 161/1404 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7308 90 10  – –  aizsprosti, sl ūžas, sl ūžu v ārti, peldošas ku ģu piest ātnes, 
stacion āri doki un cit ādas iek ārtas j ūras un ūdensce ļu kons ­
trukcij ām Atbr īvots  0  
– – cits  
– – –  tikai vai galvenok ārt no loksn ēm 
7308 90 51  – – – –  pane ļi no div ām profil ētu (ribotu) lokš ņu sieni ņām ar 
izol ācijas pild ījumu  Atbr īvots  0  
7308 90 59  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
7308 90 99  – – –  cits  Atbr īvots  0  
7309 00  Dzelzs vai t ērauda tvertnes, cisternas, rezervu āri un taml ī­
dz īgas tilpnes jebkuru materi ālu (iz ņemot saspiestu un saš ķid­
rin ātu g āzi) glab āšanai, ar ietilp ību vair āk nek ā 300 l, ar apšu ­
vumu vai siltumizol āciju vai bez t ās, bez meh ānisk ā vai 
siltumtehnisk ā apr īkojuma  
7309 00 10  –  gāzei (iz ņemot saspiestu un saš ķidrin ātu g āzi) 2,2  0  
– šķidrumiem  
7309 00 30  – –  ar apšuvumu vai siltumizol āciju 2,2  0  
– – cit ādas, kuru tilp ība 
7309 00 51  – – –  p ārsniedz 100 000 l  2,2  0  
7309 00 59  – – –  nep ārsniedz 100 000 l  2,2  0  
7309 00 90  –  ciet ām viel ām 2,2  0  
7310  Dzelzs vai t ērauda cisternas, mucas, cilindri, kannas, kastes un 
taml īdz īgas tilpnes jebkura materi āla (iz ņemot saspiestu un 
saš ķidrin ātu g āzi) glab āšanai, ar ietilp ību ne vair āk k ā 300 l, 
ar apšuvumu vai bez t ā, ar siltumizol āciju vai bez t ās, bez 
meh ānisk ā vai siltumtehnisk ā apr īkojuma  
7310 10 00  –  ar ietilp ību 50 l vai vair āk 2,7  0  
– ar ietilp ību maz āk nek ā 50 l  
7310 21  – –  konservu k ārbas, kas aizv ākojamas lod ējot vai atlokojot  
7310 21 11  – – –  konservu k ārbas, kas izmantojamas p ārtikas produktu 
uzglab āšanai  2,7 0  
7310 21 19  – – –  konservu k ārbas, kas izmantojamas dz ērienu uzglab āšanai  2,7  0  
– – –  cit ādas, kuru sieni ņu biezums  
7310 21 91  – – – –  nep ārsniedz 0,5 mm  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1405
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7310 21 99  – – – –  ir 0,5 mm vai vair āk 2,7  0  
7310 29  – –  cits  
7310 29 10  – – –  ar sieni ņu biezumu l īdz 0,5 mm  2,7  0  
7310 29 90  – – –  ar sieni ņu biezumu 0,5 mm vai vair āk 2,7  0  
7311 00  Dzelzs vai t ērauda tilpnes saspiestai vai saš ķidrin ātai g āzei 
7311 00 10  –  bezuvju  2,7  0  
– cit ādas, ar ietilp ību 
7311 00 91  – –  līdz 1 000 l  2,7  0  
7311 00 99  – –  1 000 l vai vair āk 2,7  0  
7312  Dzelzs vai t ērauda stiep ļu vijumi, troses, tauvas, p ītas lentas un 
taml īdz īgi izstr ādājumi bez elektroizol ācijas  
7312 10  –  stiep ļu vijumi, tauvas un troses  
7312 10 20  – –  no ner ūsējoš ā tērauda  Atbr īvots  0  
– – cit ādas, kuru maksim ālais š ķērsgriezums  
– – –  nep ārsniedz 3 mm  
7312 10 41  – – – –  p ārkl ātas ar vara un cinka sakaus ējumu (misi ņu) Atbr īvots  0  
7312 10 49  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
– – –  p ārsniedz 3 mm  
– – – –  stiep ļu vijumi  
7312 10 61  – – – – –  bez p ārkl ājuma  Atbr īvots  0  
– – – – –  ar p ārkl ājumu  
7312 10 65  – – – – – –  ar cinka p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
7312 10 69  – – – – – –  cits  Atbr īvots  0  
– – – –  tauvas un troses (ieskaitot tauvas sl ēgtos ritu ļos) 
– – – – –  bez p ārkl ājuma vai tikai ar cinka p ārkl ājumu, kuru 
maksim ālais š ķērsgriezumsLV L 161/1406 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7312 10 81  – – – – – –  p ārsniedz 3 mm, bet nep ārsniedz 12 mm  Atbr īvots  0  
7312 10 83  – – – – – –  p ārsniedz 12 mm, bet nep ārsniedz 24 mm  Atbr īvots  0  
7312 10 85  – – – – – –  p ārsniedz 24 mm, bet nep ārsniedz 48 mm  Atbr īvots  0  
7312 10 89  – – – – – –  p ārsniedz 48 mm  Atbr īvots  0  
7312 10 98  – – – – –  cits  Atbr īvots  0  
7312 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
7313 00 00  Dzelzs vai t ērauda dzelo ņstieples; dzelzs vai t ērauda v ītā st īpa 
vai vienk ārša plakana stieple, dzelo ņstieple vai parast ā, un 
br īvi v īta dubultstieple, k ādu izmanto žogu pinumiem  Atbr īvots  0  
7314  Stiep ļu pinumi (ieskaitot bezgalu lentes), rež ģi, sieti un žogi 
no dzelzs vai t ērauda stiepl ēm; dzelzs vai t ērauda perfor ētas 
vilktas loksnes  
– stiep ļu pinumi  
7314 12 00  – –  ner ūsējoš ā tērauda bezgalu lentes maš īnām Atbr īvots  0  
7314 14 00  – –  cit ādi ner ūsējoš ā tērauda stiep ļu pinumi  Atbr īvots  0  
7314 19 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
7314 20  –  rež ģi, sieti un žogi, krustojumu viet ās metin āti, no stieples ar 
maksim ālo š ķērsgriezumu 3 mm vai vair āk un sieta acu 
izm ēru 100 cm  2 vai vair āk 
7314 20 10  – –  no rievotas stieples  Atbr īvots  0  
7314 20 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
– cit ādi rež ģi, sieti un žogi, krustojumu viet ās metin āti 
7314 31 00  – –  ar cinka p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
7314 39 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
– cit ādi stiep ļu pinumi, rež ģi, sieti un žogi  
7314 41  – –  ar cinka p ārkl ājumu  
7314 41 10  – – –  sieti ar sešst ūrain ām ac īm Atbr īvots  0  
7314 41 90  – – –  cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1407
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7314 42  – –  ar plastmasas p ārkl ājumu  
7314 42 10  – – –  sieti ar sešst ūrain ām ac īm Atbr īvots  0  
7314 42 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
7314 49 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
7314 50 00  –  perfor ētas vilktas loksnes  Atbr īvots  0  
7315  Dzelzs vai t ērauda ķēdes un to da ļas 
– šarn īrķēdes un to da ļas 
7315 11  – –  velt ņu ķēdes 
7315 11 10  – – –  izmantojamas velosip ēdos un motociklos  2,7  0  
7315 11 90  – – –  cits  2,7  0  
7315 12 00  – –  cit ādas ķēdes 2,7  0  
7315 19 00  – –  deta ļas 2,7  0  
7315 20 00  –  pretsl īdes ķēdes 2,7  0  
– cit ādas ķēdes 
7315 81 00  – –  spraiš ļotas plakanposmu ķēdes 2,7  0  
7315 82  – –  cit ādas, ar metin ātiem locek ļiem 
7315 82 10  – – –  veidotas no elementiem ar maksim ālo š ķērsgriezumu 
16 mm vai maz āk 2,7 0  
7315 82 90  – – –  veidotas no elementiem, kuru maksim ālais š ķērsgriezums 
pārsniedz 16 mm  2,7 0  
7315 89 00  – –  cits  2,7  0  
7315 90 00  –  cit ādas deta ļas 2,7  0  
7316 00 00  Dzelzs vai t ērauda enkuri, dreki un to da ļas 2,7  0  
7317 00  Dzelzs vai t ērauda naglas, smailnaglas, spraud ītes, rievotas 
naglas, U veida āķi (iz ņemot poz īcij ā 8305 min ētos) un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi, ar citu met ālu galvi ņām vai bez t ām, 
izņemot izstr ādājumus ar vara galvi ņāmLV L 161/1408 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7317 00 10  –  ras ēšanas spraud ītes Atbr īvots  0  
– cits  
– – auksti štanc ētas no stieples  
7317 00 20  – – –  naglas st īpās vai ritu ļos Atbr īvots  0  
7317 00 40  – – –  rūdītas t ērauda naglas ar oglek ļa masas saturu 0,5 % vai 
vair āk Atbr īvots  0  
– – –  cits  
7317 00 61  – – – –  ar cinka p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
7317 00 69  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
7317 00 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
7318  Dzelzs vai t ērauda skr ūves, bultskr ūves, uzgriež ņi, kokskr ūves, 
ieskr ūvējamie āķi, kniedes, ierievji, š ķelttapas, papl ākš ņi 
(ieskaitot atsperpl āksnes) un taml īdz īgi izstr ādājumi  
– vītņoti izstr ādājumi  
7318 11 00  – –  kokskr ūves ar prizmatisku galvu  3,7  0  
7318 12  – –  cit ādas kokskr ūves 
7318 12 10  – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  3,7  0  
7318 12 90  – – –  cits  3,7  0  
7318 13 00  – –  ieskr ūvējami āķi un gredzeni  3,7  0  
7318 14  – –  pašv ītņgriezes skr ūves 
7318 14 10  – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  3,7  0  
– – –  cits  
7318 14 91  – – – –  skr ūves ar noteikta garuma v ītni 3,7  0  
7318 14 99  – – – –  cits  3,7  0  
7318 15  – –  cit ādas skr ūves un bultskr ūves ar saviem uzgriež ņiem un 
papl ākš ņiem vai bez tiemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1409
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7318 15 10  – – –  no stie ņiem, š ķirņu velm ējumiem vai stieples virpotas 
skr ūves, kuru k āta diametrs nep ārsniedz 6 mm  3,7 0  
– – –  cits  
7318 15 20  – – – –  dzelzce ļa sliežu ce ļa konstrukcijas elementu sastiprin āša ­
nai 3,7 0  
– – – –  cits  
– – – – –  bezgalvas skr ūves 
7318 15 30  – – – – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  3,7  0  
– – – – – –  cit ādas, ar stiepes iztur ību 
7318 15 41  – – – – – – –  maz āk par 800 Mpa  3,7  0  
7318 15 49  – – – – – – –  800 Mpa vai vair āk 3,7  0  
– – – – –  galvskr ūves  
– – – – – –  skr ūves ar riev ām un krusti ņu 
7318 15 51  – – – – – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  3,7  0  
7318 15 59  – – – – – – –  cits  3,7  0  
– – – – – –  sešst ūrainas gremdgalvas skr ūves 
7318 15 61  – – – – – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  3,7  0  
7318 15 69  – – – – – – –  cits  3,7  0  
– – – – – –  skr ūves ar sešst ūrain ām galv ām 
7318 15 70  – – – – – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  3,7  0  
– – – – – – –  cit ādas, ar stiepes iztur ību 
7318 15 81  – – – – – – – –  maz āk par 800 Mpa  3,7  0  
7318 15 89  – – – – – – – –  800 Mpa vai vair āk 3,7  0  
7318 15 90  – – – – – –  cits  3,7  0  
7318 16  – –  uzgriež ņi 
7318 16 10  – – –  izvirpoti no stie ņiem, profiliem vai stieples ar pilnu š ķērs­
griezumu, kuru cauruma diametrs nep ārsniedz 6 mm  3,7 0  
– – –  citsLV L 161/1410 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7318 16 30  – – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  3,7  0  
– – – –  cits  
7318 16 50  – – – – –  paškontr ējošie uzgriež ņi 3,7  0  
– – – – –  cit ādi, kuru iekš ējais diametrs  
7318 16 91  – – – – – –  nep ārsniedz 12 mm  3,7  0  
7318 16 99  – – – – – –  p ārsniedz 12 mm  3,7  0  
7318 19 00  – –  cits  3,7  0  
– nev ītņoti izstr ādājumi  
7318 21 00  – –  atsperpapl āksnes un citas sl ēgpl āksnes  3,7  0  
7318 22 00  – –  cit ādas papl āksnes  3,7  0  
7318 23 00  – –  kniedes  3,7  0  
7318 24 00  – –  ierievji un š ķelttapas  3,7  0  
7318 29 00  – –  cits  3,7  0  
7319  Šujamadatas, ad āmadatas, īleni, tamboradatas, rokdarbu īleni 
un taml īdz īgi izstr ādājumi darbam ar roku, no dzelzs vai 
tērauda; saspraužam ās adatas un cit ādas adatas no dzelzs vai 
tērauda, kas citur nav min ētas un iek ļautas  
7319 20 00  –  saspraužam ās adatas  2,7  0  
7319 30 00  –  citas kniepadatas  2,7  0  
7319 90  –  cits  
7319 90 10  – –  šujam ās adatas, l āpām ās adatas un adatas izš ūšanai  2,7  0  
7319 90 90  – –  cits  2,7  0  
7320  Dzelzs vai t ērauda atsperes un atspersloksnes  
7320 10  –  slokš ņu atsperes un to sloksnes  
– – veidotas karst ā st āvokl ī 
7320 10 11  – – –  lamin ētas atsperes un to sloksnes  2,7  0  
7320 10 19  – – –  cits  2,7  0  
7320 10 90  – –  cits  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1411
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7320 20  –  spir ālatsperes  
7320 20 20  – –  veidotas karst ā st āvokl ī 2,7  0  
– – cits  
7320 20 81  – – –  vilces spir ālatsperes  2,7  0  
7320 20 85  – – –  stiepes spir ālatsperes  2,7  0  
7320 20 89  – – –  cits  2,7  0  
7320 90  –  cits  
7320 90 10  – –  plakan ās spir ālatsperes  2,7  0  
7320 90 30  – –  diskveida spir ālatsperes  2,7  0  
7320 90 90  – –  cits  2,7  0  
7321  Dzelzs vai t ērauda apkures un virtuves kr āsnis, kam īni un 
pl ītis (ieskaitot kr āsnis ar ieb ūvētiem centr ālapkures katliem), 
restes cepšanai, og ļu pannas, pl īts deg ļi, š ķīvju sild ītāji un 
taml īdz īga neelektriska sadz īves aparat ūra un t ās da ļas 
– kulin ārās apstr ādes apr īkojums un š ķīvju sild ītāji 
7321 11  – –  ar degg āzi vai ar degg āzi un citu kurin āmo 
7321 11 10  – – –  ar cepeškr āsni, ieskaitot atseviš ķas cepeškr āsnis 2,7  0  
7321 11 90  – – –  cits  2,7  0  
7321 12 00  – –  ar š ķidro kurin āmo 2,7  0  
7321 19 00  – –  cit ādi, ieskaitot ier īces ar cieto kurin āmo 2,7  0  
– cit ādas ier īces 
7321 81  – –  ar degg āzi vai ar degg āzi un citu kurin āmo 
7321 81 10  – – –  ar izpl ūdes cauruli  2,7  0  
7321 81 90  – – –  cits  2,7  0  
7321 82  – –  ar š ķidro kurin āmo 
7321 82 10  – – –  ar izpl ūdes cauruli  2,7  0  
7321 82 90  – – –  cits  2,7  0LV L 161/1412 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7321 89 00  – –  cit ādi, ieskaitot ier īces ar cieto kurin āmo 2,7  0  
7321 90 00  –  da ļas 2,7  0  
7322  Dzelzs vai t ērauda centr ālapkures radiatori, kuriem neizmanto 
elektrisko sild īšanu, k ā ar ī to da ļas; dzelzs vai t ērauda gaisa 
sild ītāji un karst ā gaisa sadal ītāji (ieskaitot sadal ītājus, kas var 
sadal īt ar ī svaigu vai kondicion ētu gaisu), kam neizmanto elek ­
trisko sild īšanu, kuros iestr ādāts ar motoru darbin āms venti ­
lators, un to da ļas 
– radiatori un to da ļas 
7322 11 00  – –  no čuguna  3,2  0  
7322 19 00  – –  cits  3,2  0  
7322 90 00  –  cits  3,2  0  
7323  Galda piederumi, virtuves piederumi vai citi m ājsaimniec ības 
priekšmeti un to da ļas no dzelzs vai t ērauda; dzelzs vai 
tērauda skaidas; dzelzs vai t ērauda kas īkļi, skr āpji vai spilven ­
tiņi un cimdi saimniec ības piederumu t īrīšanai un pul ēšanai 
un taml īdz īgi izstr ādājumi  
7323 10 00  –  dzelzs vai t ērauda skaidas; kas īkļi un skr āpji vai v īšķi saim ­
niec ības piederumu t īrīšanai un pul ēšanai, cimdi un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi  3,2 0  
– cits  
7323 91 00  – –  no čuguna, neemalj ēti 3,2  0  
7323 92 00  – –  no čuguna, emalj ēti 3,2  0  
7323 93  – –  no ner ūsējoš ā tērauda  
7323 93 10  – – –  galda piederumi  3,2  0  
7323 93 90  – – –  cits  3,2  0  
7323 94  – –  dzelzs (iz ņemot čuguna) vai t ērauda, emalj ēti 
7323 94 10  – – –  galda piederumi  3,2  0  
7323 94 90  – – –  cits  3,2  0  
7323 99  – –  cits  
7323 99 10  – – –  galda piederumi  3,2  0  
– – –  cits  
7323 99 91  – – – –  lakoti vai kr āsoti 3,2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1413
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7323 99 99  – – – –  cits  3,2  0  
7324  Dzelzs vai t ērauda sanit ārtehnikas izstr ādājumi un to da ļas 
7324 10 00  –  ner ūsējoš ā tērauda izlietnes un mazg ājamie galdi  2,7  0  
– vannas  
7324 21 00  – –  no čuguna, neemalj ētas vai emalj ētas 3,2  0  
7324 29 00  – –  cits  3,2  0  
7324 90 00  –  cit ādi, ieskaitot da ļas 3,2  0  
7325  Cit ādi lietie dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi  
7325 10  –  no neka ļam ā čuguna  
7325 10 50  – –  vāki un v ārstu k ārbas  1,7  0  
– – cits  
7325 10 92  – – –  notek ūde ņu sist ēm ām un ūdensapg ādes sist ēm ām 1,7  0  
7325 10 99  – – –  cits  1,7  0  
– cits  
7325 91 00  – –  dzirnavu bumbas un taml īdz īgi izstr ādājumi dzirnav ām 2,7  0  
7325 99  – –  cits  
7325 99 10  – – –  no ka ļama čuguna  2,7  0  
7325 99 90  – – –  cits  2,7  0  
7326  Citi dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi  
– kalti vai štanc ēti, bet bez turpm ākās apstr ādes 
7326 11 00  – –  dzirnavu bumbas un taml īdz īgi izstr ādājumi dzirnav ām 2,7  0  
7326 19  – –  cits  
7326 19 10  – – –  kalti  2,7  0  
7326 19 90  – – –  cits  2,7  0  
7326 20  –  izstr ādājumi no dzelzs vai t ērauda stiepl ēm 
7326 20 30  – –  nelieli b ūri un sprosti  2,7  0LV L 161/1414 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7326 20 50  – –  stiep ļu grozi  2,7  0  
7326 20 80  – –  cits  2,7  0  
7326 90  –  cits  
7326 90 10  – –  šņaucamtabakas dozes, cigarešu etvijas, kosm ētikas l īdzek ļu 
kārbas un p ūdern īcas un taml īdz īgi l īdzn ēsājami izstr ādā­
jumi  2,7 0  
7326 90 30  – –  kāpnes un k āpš ļi 2,7  0  
7326 90 40  – –  palikt ņi un taml īdz īgas platformas pre ču p ārvietošanai  2,7  0  
7326 90 50  – –  trošu spoles, cauru ļu sist ēmu trumu ļi un taml īdz īgi izstr ā­
dājumi  2,7 0  
7326 90 60  – –  b ūvniec ībā izmantojami nemeh āniskie ventilatori, teknes, 
āķi un taml īdz īgi izstr ādājumi  2,7 0  
7326 90 70  – –  perfor ēti aizvari un taml īdz īgi lokš ņu izstr ādājumi, kas 
izmantojami ūdens filtr ēšanai drenu sist ēmu ieej ā 2,7 0  
– – cit ādi dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi  
7326 90 91  – – –  kalti  2,7  0  
7326 90 93  – – –  štanc ēti 2,7  0  
7326 90 95  – – –  sa ķepin āti 2,7  0  
7326 90 98  – – –  cits  2,7  0  
74 74. NODA ĻA - VARŠ UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
7401 00 00  Vara kuš ņi; cementvarš (nogulsn ēts varš)  Atbr īvots  0  
7402 00 00  Nerafin ēts varš; vara anodi elektrol ītiskai rafin ēšanai  Atbr īvots  0  
7403  Rafin ēts varš un vara sakaus ējumi, neapstr ādāti 
– rafin ēts varš  
7403 11 00  – –  katodi un katodu sekcijas  Atbr īvots  0  
7403 12 00  – –  stiep ļu liet ņi Atbr īvots  0  
7403 13 00  – –  taisnst ūrveida sagataves  Atbr īvots  0  
7403 19 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
– vara sakaus ējumi  
7403 21 00  – –  vara un cinka sakaus ējumi (misi ņš) Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1415
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7403 22 00  – –  vara un alvas sakaus ējumi (bronza)  Atbr īvots  0  
7403 29 00  – –  cit ādi vara sakaus ējumi (iz ņemot poz īcij ā 7405 min ētās 
ligat ūras) Atbr īvots  0  
7404 00  Vara atgriezumi un l ūžņi 
7404 00 10  –  no rafin ēta vara  Atbr īvots  0  
– no vara sakaus ējumiem  
7404 00 91  – –  no vara un cinka sakaus ējumiem (misi ņa) Atbr īvots  0  
7404 00 99  – –  cits  Atbr īvots  0  
7405 00 00  Vara ligat ūras Atbr īvots  0  
7406  Vara pulveri un pl ēksnes  
7406 10 00  –  nesl āņainas strukt ūras pulveri  Atbr īvots  0  
7406 20 00  –  sl āņainas strukt ūras pulveri; pl ēksnes  Atbr īvots  0  
7407  Vara stie ņi un profili  
7407 10 00  –  no rafin ēta vara  4,8  5  
– no vara sakaus ējumiem  
7407 21  – –  no vara un cinka sakaus ējumiem (misi ņa) 
7407 21 10  – – –  stie ņi 4,8  5  
7407 21 90  – – –  profili  4,8  5  
7407 29  – –  cits  
7407 29 10  – – –  no vara un ni ķeļa sakaus ējumiem (melhiora) vai vara, 
ni ķeļa un cinka sakaus ējumiem (jaunsudraba)  4,8 5  
7407 29 90  – – –  cits  4,8  5  
7408  Vara stieples  
– no rafin ēta vara  
7408 11 00  – –  ar š ķērsgriezuma maksim ālo izm ēru vair āk nek ā 6 mm  4,8  5LV L 161/1416 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7408 19  – –  cits  
7408 19 10  – – –  kuru maksim ālais š ķērsgriezums p ārsniedz 0,5 mm  4,8  5  
7408 19 90  – – –  kuru maksim ālais š ķērsgriezums nep ārsniedz 0,5 mm  4,8  5  
– no vara sakaus ējumiem  
7408 21 00  – –  no vara un cinka sakaus ējumiem (misi ņa) 4,8  5  
7408 22 00  – –  no vara un ni ķeļa sakaus ējumiem (melhiora) vai vara, 
ni ķeļa un cinka sakaus ējumiem (jaunsudraba)  4,8 5  
7408 29 00  – –  cits  4,8  5  
7409  Vara loksnes un sloksnes, kas ir biez ākas par 0,15 mm  
– no rafin ēta vara  
7409 11 00  – –  ritu ļos 4,8  5  
7409 19 00  – –  cits  4,8  5  
– no vara un cinka sakaus ējumiem (misi ņa) 
7409 21 00  – –  ritu ļos 4,8  5  
7409 29 00  – –  cits  4,8  5  
– no vara un alvas sakaus ējumiem (bronzas)  
7409 31 00  – –  ritu ļos 4,8  5  
7409 39 00  – –  cits  4,8  5  
7409 40  –  no vara un ni ķeļa sakaus ējumiem (melhiora) vai vara, ni ķeļa 
un cinka sakaus ējumiem (jaunsudraba)  
7409 40 10  – –  no vara un ni ķeļa sakaus ējumiem (melhiora)  4,8  5  
7409 40 90  – –  no vara, ni ķeļa un cinka sakaus ējumiem (jaunsudraba)  4,8  5  
7409 90 00  –  no citiem vara sakaus ējumiem  4,8  5LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1417
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7410  Vara folija (spiesta vai nespiesta, uz pap īra, kartona, plas ­
tmasas vai taml īdz īgu materi ālu pamatnes vai bez pamatnes), 
ar biezumu (neskaitot jebkuru pamatni) ne vair āk k ā 0,15 mm  
– bez pamatnes  
7410 11 00  – –  no rafin ēta vara  5,2  5  
7410 12 00  – –  no vara sakaus ējumiem  5,2  5  
– ar pamatni  
7410 21 00  – –  no rafin ēta vara  5,2  5  
7410 22 00  – –  no vara sakaus ējumiem  5,2  5  
7411  Liela un maza diametra vara caurules  
7411 10  –  no rafin ēta vara  
– – taisnas, kuru sieni ņu biezums  
7411 10 11  – – –  p ārsniedz 0,6 mm  4,8  5  
7411 10 19  – – –  nep ārsniedz 0,6 mm  4,8  5  
7411 10 90  – –  cits  4,8  5  
– no vara sakaus ējumiem  
7411 21  – –  no vara un cinka sakaus ējumiem (misi ņa) 
7411 21 10  – – –  taisnas  4,8  5  
7411 21 90  – – –  cits  4,8  5  
7411 22 00  – –  no vara un ni ķeļa sakaus ējumiem (melhiora) vai vara, 
ni ķeļa un cinka sakaus ējumiem (jaunsudraba)  4,8 5  
7411 29 00  – –  cits  4,8  5  
7412  Vara cauru ļu savienot ājelementi (piem ēram, savienojumi, le ņķa 
gabali, uzmavas)  
7412 10 00  –  no rafin ēta vara  5,2  5  
7412 20 00  –  no vara sakaus ējumiem  5,2  5LV L 161/1418 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7413 00  Stiep ļu vijumi, troses, p ītas lentas un taml īdz īgi izstr ādājumi 
bez elektroizol ācijas  
7413 00 20  –  no rafin ēta vara  5,2  5  
7413 00 80  –  no vara sakaus ējumiem  5,2  5  
7415  Naglas, daž āda veida spraud ītes, skavas (iz ņemot poz īcijas 
8305 izstr ādājumus) un taml īdz īgi izstr ādājumi no vara vai 
no dzelzs un t ērauda ar vara galvi ņām; vara skr ūves, bultskr ū­
ves, uzgriež ņi, ieskr ūvējamie āķi, kniedes, ierievji, š ķelttapas, 
papl āksnes (ar ī atsperpapl āksnes) un taml īdz īgi izstr ādājumi  
7415 10 00  –  naglas, ras ēšanas spraud ītes, skavas un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi  4 0  
– cit ādi nev ītņotie izstr ādājumi  
7415 21 00  – –  papl āksnes (ieskaitot atsperpapl āksnes)  3  0  
7415 29 00  – –  cits  3  0  
– cit ādi v ītņotie izstr ādājumi  
7415 33 00  – –  skr ūves; bultskr ūves un uzgriež ņi 3  0  
7415 39 00  – –  cits  3  0  
7418  Galda piederumi, virtuves piederumi un citi m ājsaimniec ības 
priekšmeti un to da ļas no vara; vara kas īkļi virtuves trauku 
tīrīšanai, spilventi ņi saimniec ības piederumu t īrīšanai un pul ē­ 
šanai, cimdi un taml īdz īgi izstr ādājumi no vara; sanit ārteh ­
nikas izstr ādājumi un to da ļas no vara  
– galda piederumi, virtuves piederumi un citi m ājsaimniec ības 
priekšmeti un to da ļas; kas īkļi un skr āpji vai v īšķi saimnie ­
cības piederumu t īrīšanai un pul ēšanai, cimdi un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  
7418 11 00  – –  kas īkļi virtuves trauku t īrīšanai, spilventi ņi saimniec ības 
piederumu t īrīšanai un pul ēšanai, cimdi un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  3 0  
7418 19  – –  cits  
7418 19 10  – – –  neelektriskas kulin ārās apstr ādes vai sild īšanas ier īces 
sadz īves vajadz ībām un to da ļas no vara  4 0  
7418 19 90  – – –  cits  3  0  
7418 20 00  –  sanit ārtehnikas izstr ādājumi un to da ļas 3  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1419
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7419  Citi vara izstr ādājumi  
7419 10 00  –  ķēdes un to da ļas 3  0  
– cits  
7419 91 00  – –  lieti, veidoti, štanc ēti vai kalti, bet bez turpm ākas apstr ādes 3  0  
7419 99  – –  cits  
7419 99 10  – – –  pinumi no vara stieplem (ari bezgalu lentes) ar ákersgrie ­
zumu, kas nav lielaks par 6 mm, re ġgi un sieti; perforetas 
vilktas loksnes no vara  4,3 0  
7419 99 30  – – –  vara atsperes  4  0  
7419 99 90  – – –  cits  3  0  
75 75. NODA ĻA - NI ĶELIS UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
7501  Ni ķeļa kuš ņi, ni ķeļa oks īda aglomer āti un cit ādi ni ķeļa meta ­
lur ģijas starpprodukti  
7501 10 00  –  ni ķeļa kuš ņi Atbr īvots  0  
7501 20 00  –  ni ķeļa oks īdu aglomer āti un cit ādi ni ķeļa metalur ģijas starp ­
produkti  Atbr īvots  0  
7502  Neapstr ādāts ni ķelis 
7502 10 00  –  nele ģētais ni ķelis Atbr īvots  0  
7502 20 00  –  ni ķeļa sakaus ējumi  Atbr īvots  0  
7503 00  Ni ķeļa atgriezumi un l ūžņi 
7503 00 10  –  no nele ģētā ni ķeļa Atbr īvots  0  
7503 00 90  –  no ni ķeļa sakaus ējumiem  Atbr īvots  0  
7504 00 00  Ni ķeļa pulveris un pl ēksnes  Atbr īvots  0  
7505  Ni ķeļa stie ņi, profili un stieples  
– stie ņi un profili  
7505 11 00  – –  no nele ģētā ni ķeļa Atbr īvots  0  
7505 12 00  – –  no ni ķeļa sakaus ējumiem  2,9  0  
– stieplesLV L 161/1420 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7505 21 00  – –  no nele ģētā ni ķeļa Atbr īvots  0  
7505 22 00  – –  no ni ķeļa sakaus ējumiem  2,9  0  
7506  Ni ķeļa pl āksnes, loksnes, sloksnes un folija  
7506 10 00  –  no nele ģētā ni ķeļa Atbr īvots  0  
7506 20 00  –  no ni ķeļa sakaus ējumiem  3,3  0  
7507  Ni ķeļa caurules un caurul ītes un to savienot ājelementi (piem ē­
ram, savienojumi, le ņķa gabali, uzmavas)  
– caurules un caurul ītes 
7507 11 00  – –  no nele ģētā ni ķeļa Atbr īvots  0  
7507 12 00  – –  no ni ķeļa sakaus ējumiem  Atbr īvots  0  
7507 20 00  –  cauru ļu un caurul īšu savienot ājelementi  2,5  0  
7508  Cit ādi izstr ādājumi no ni ķeļa 
7508 10 00  –  ni ķeļa stiep ļu pinumi, rež ģi, sieti  Atbr īvots  0  
7508 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
76 76. NODA ĻA - ALUM ĪNIJS UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
7601  Neapstr ādāts alum īnijs 
7601 10 00  –  nele ģētais alum īnijs 3  3  
7601 20  –  alum īnija sakaus ējumi  
7601 20 10  – –  pirm ējie 6  5  
– – sekund ārie 
7601 20 91  – – –  stie ņos vai š ķidr ā veid ā 6  5  
7601 20 99  – – –  cits  6  5  
7602 00  Alum īnija atgriezumi un l ūžņi 
– atgriezumi  
7602 00 11  – –  virpošanas skaidas, atgriezumi, lauzt ās skaidas, fr ēzēšanas 
paliekas, z āģskaidas, sl īpēšanas da ļiņas; kr āsotu, p ārkl ātu vai 
sastiprin ātu lokš ņu un foliju, kuru biezums nep ārsniedz 
0,2 mm (neskaitot jebkuras pamatnes biezumu) atgriezumi.  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1421
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7602 00 19  – –  cit ādi (ieskaitot br āķētus izstr ādājumus)  Atbr īvots  0  
7602 00 90  –  lauž ņi Atbr īvots  0  
7603  Alum īnija pulveri un pl ēksnes  
7603 10 00  –  nesl āņainas strukt ūras pulveri  5  0  
7603 20 00  –  sl āņainas strukt ūras pulveri; pl ēksnes  5  0  
7604  Alum īnija stie ņi un profili  
7604 10  –  no nele ģētā alum īnija 
7604 10 10  – –  stie ņi 7,5  7  
7604 10 90  – –  profili  7,5  7  
– no alum īnija sakaus ējumiem  
7604 21 00  – –  dobie profili  7,5  7  
7604 29  – –  cits  
7604 29 10  – – –  stie ņi 7,5  7  
7604 29 90  – – –  profili  7,5  7  
7605  Alum īnija stieples  
– no nele ģētā alum īnija 
7605 11 00  – –  ar š ķērsgriezuma maksim ālo izm ēru vair āk nek ā 7 mm  7,5  7  
7605 19 00  – –  cits  7,5  7  
– no alum īnija sakaus ējumiem  
7605 21 00  – –  ar š ķērsgriezuma maksim ālo izm ēru vair āk nek ā 7 mm  7,5  7  
7605 29 00  – –  cits  7,5  7  
7606  Alum īnija pl ātnes, loksnes un sloksnes, kas ir biez ākas par 
0,2 mm  
– taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātveida)  
7606 11  – –  no nele ģētā alum īnijaLV L 161/1422 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7606 11 10  – – –  kr āsotas, lakotas vai p ārkl ātas ar plastmasu  7,5  7  
– – –  cit ādas, kuru biezums  
– – –  vismaz 0,021 mm bieza, bet ne biez āka par 0,2 mm  
7606 11 91  – – – –  nep ārsniedz 3 mm  7,5  7  
7606 11 93  – – – –  nav maz āks par 3 mm, bet maz āks par 6 mm  7,5  7  
7606 11 99  – – – –  nav maz āks par 6 mm  7,5  7  
7606 12  – –  no alum īnija sakaus ējumiem  
7606 12 10  – – –  sloksnes žal ūzij ām 7,5  7  
– – –  cits  
7606 12 50  – – – –  kr āsotas, lakotas vai p ārkl ātas ar plastmasu  7,5  7  
– – – –  cit ādas, kuru biezums  
7606 12 91  – – – – –  nep ārsniedz 3 mm  7,5  7  
7606 12 93  – – – – –  nav maz āks par 3 mm, bet maz āks par 6 mm  7,5  7  
7606 12 99  – – – – –  nav maz āks par 6 mm  7,5  7  
– cits  
7606 91 00  – –  no nele ģētā alum īnija 7,5  7  
7606 92 00  – –  no alum īnija sakaus ējumiem  7,5  7  
7607  Alum īnija folija (spiesta vai nespiesta, uz pap īra, kartona, plas ­
tmasas vai taml īdz īgu materi ālu pamatnes vai bez pamatnes), 
ar biezumu (neskaitot jebkuru pamatni) ne vair āk k ā 0,2 mm  
– bez pamatnes  
7607 11  – –  velm ēta, bet t ālāk neapstr ādāta 
7607 11 10  – – –  ne biez āka par 0,021 mm  7,5  7  
7607 11 90  – – –  vismaz 0,021 mm bieza, bet ne biez āka par 0,2 mm  7,5  7  
7607 19  – –  cits  
7607 19 10  – – –  ne biez āka par 0,021 mm  7,5  7LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1423
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7607 19 91  – – – –  pašl īm ējošas  7,5  7  
7607 19 99  – – – –  cits  7,5  7  
7607 20  –  ar pamatni  
7607 20 10  – –  ne biez āka (neskaitot jebkuru pamatni) par 0,021 mm  10  7  
– – vismaz 0,021 mm bieza (neskaitot jebkuru pamatni), bet 
ne biez āka par 0,2 mm  
7607 20 91  – – –  pašl īm ējoša  7,5  7  
7607 20 99  – – –  cits  7,5  7  
7608  Alum īnija caurules un caurul ītes 
7608 10 00  –  no nele ģētā alum īnija 7,5  7  
7608 20  –  no alum īnija sakaus ējumiem  
7608 20 20  – –  metin ātas 7,5  7  
– – cits  
7608 20 81  – – –  p ēc štanc ēšanas t ālāk neapstr ādātas 7,5  7  
7608 20 89  – – –  cits  7,5  7  
7609 00 00  Alum īnija cauru ļu savienot ājelementi (piem ēram, savienojumi, 
leņķa gabali, uzmavas)  5,9 5  
7610  Alum īnija konstrukcijas (iz ņemot saliekamas b ūvkonstrukcijas, 
kas min ētas poz īcij ā 9406) un to da ļas (piem ēram, tilti un to 
sekcijas, piloni, rež ģu masti, jumta p ārsegumi, b ūvkopnes, 
durvis, logi un to aplodas, durvju sliekš ņi, margas, balsti un 
kolonnas); alum īnija pl āksnes, stie ņi, profili, caurules un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi, kas sagatavoti izmantošanai konstrukcij ās 
7610 10 00  –  durvis, logi un to aplodas, durvju sliekš ņi 6  5  
7610 90  –  cits  
7610 90 10  – –  tilti un to sekcijas, piloni un rež ģu masti  7  3  
7610 90 90  – –  cits  6  5LV L 161/1424 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7611 00 00  Alum īnija cisternas, tvertnes, kubli un taml īdz īgas tilpnes no 
alum īnija jebkuras vielas (iz ņemot saspiestu vai saš ķidrin ātu 
gāzi) glab āšanai, ar ietilp ību vair āk nek ā 300 l, ar apšuvumu 
vai bez t ā, ar siltumizol āciju vai bez t ās, bez meh ānisk ā vai 
siltumtehnisk ā apr īkojuma  6 0  
7612  Alum īnija cisternas, mucas, trumu ļi, kastes un taml īdz īgas 
tilpnes (ieskaitot neizjaucamas un saliekamas cilindriskas 
tilpnes) jebkuras vielas (iz ņemot saspiestu vai saš ķidrin ātu 
gāzi) glab āšanai, ar ietilp ību ne vair āk k ā 300 l, ar apdari 
vai bez t ās, ar siltumizol āciju vai bez t ās, bez meh ānisk ā vai 
siltumtehnisk ā apr īkojuma  
7612 10 00  –  cilindriskas saliekamas tilpnes  6  5  
7612 90  –  cits  
7612 90 10  – –  cilindriskas neizjaucamas tilpnes  6  0  
7612 90 20  – –  tilpnes aerosoliem  6  0  
– – cit ādas, ar ietilp ību 
7612 90 91  – – –  50 l vai vair āk 6  0  
7612 90 98  – – –  maz āk par 50 l  6  0  
7613 00 00  Alum īnija tilpnes saspiestai vai saš ķidrin ātai g āzei 6  5  
7614  Alum īnija stiep ļu vijumi, troses, p ītas lentas un taml īdz īgi 
izstr ādājumi bez elektroizol ācijas  
7614 10 00  –  ar t ērauda serdi  6  5  
7614 90 00  –  cits  6  5  
7615  Galda piederumi, virtuves piederumi un citi m ājsaimniec ības 
priekšmeti un to da ļas no alum īnija; alum īnija kas īkļi un 
skr āpji vai v īšķi, cimdi un taml īdz īgi izstr ādājumi saimniec ības 
piederumu t īrīšanai un pul ēšanai; sanit ārtehnikas izstr ādājumi 
un to da ļas no alum īnija  
– galda piederumi, virtuves piederumi un citi m ājsaimniec ības 
priekšmeti un to da ļas; kas īkļi un skr āpji vai v īšķi saimnie ­
cības piederumu t īrīšanai un pul ēšanai, cimdi un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  
7615 11 00  – –  kas īkļi virtuves trauku t īrīšanai, spilventi ņi saimniec ības 
piederumu t īrīšanai un pul ēšanai, cimdi un taml īdz īgi 
izstr ādājumi  6 5  
7615 19  – –  cits  
7615 19 10  – – –  lieti  6  5LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1425
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7615 19 90  – – –  cits  6  5  
7615 20 00  –  sanit ārtehnikas izstr ādājumi un to da ļas 6  5  
7616  Cit ādi alum īnija izstr ādājumi  
7616 10 00  –  naglas, smailnaglas, skavas (iz ņemot poz īcij ā 8305 min ētās), 
skr ūves, bultskr ūves, uzgriež ņi, ieskr ūvējamie āķi, kniedes, 
ierievji, š ķelttapas, papl āksnes un taml īdz īgi izstr ādājumi  6 5  
– cits  
7616 91 00  – –  stiep ļu pinumi, rež ģi, sieti un alum īnija stiep ļu žogi  6  5  
7616 99  – –  cits  
7616 99 10  – – –  lieti  6  5  
7616 99 90  – – –  cits  6  5  
78 78. NODA ĻA - SVINS UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
7801  Neapstr ādāts svins  
7801 10 00  –  rafin ēts svins  2,5  0  
– cits  
7801 91 00  – –  ar antimonu k ā otru galveno elementu attiec ībā uz masu  2,5  0  
7801 99  – –  cits  
7801 99 10  – – –  rafin ēšanai, ar sudraba masas saturu 0,02 % vai vair āk 
(jēlsvins liet ņos) Atbr īvots  0  
– – –  cits  
7801 99 91  – – – –  svina sakaus ējumi  2,5  0  
7801 99 99  – – – –  cits  2,5  0  
7802 00 00  Svina atkritumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
7804  Svina pl āksnes, loksnes, sloksnes, lentes un folija; svina pulveri 
un pl ēksnes  
– pl āksnes, loksnes, sloksnes, lentes un folija  
7804 11 00  – –  loksnes, sloksnes, lentes un folija, ne biez āka par 0,2 mm 
(bez jebk ādas pamatnes)  5 0  
7804 19 00  – –  cits  5  0LV L 161/1426 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7804 20 00  –  pulveri un pl ēksnes  Atbr īvots  0  
7806 00  Cit ādi svina izstr ādājumi  
7806 00 10  –  konteineri ar svina pretradi ācijas p ārkl ājumu radioakt īvu 
materi ālu transport ēšanai un glab āšanai (Euratom)  Atbr īvots  0  
7806 00 30  –  Svina stie ņi, profili un stieples  5  0  
7806 00 50  –  Caurules un cauru ļu savienot ājelementi (piem ēram, savieno ­
jumi, le ņķa gabali, uzmavas)  5 0  
7806 00 90  –  cits  5  0  
79 79. NODA ĻA - CINKS UN T Ā IZSTR ĀDĀJUMI  
7901  Neapstr ādāts cinks  
– nele ģēts cinks  
7901 11 00  – –  ar cinka masas saturu 99,99 % vai vair āk 2,5  0  
7901 12  – –  ar cinka masas saturu maz āk par 99,99 %  
7901 12 10  – – –  ar cinka masas saturu 99,95 % vai vair āk, bet maz āk par 
99,99 %  2,5 0  
7901 12 30  – – –  ar cinka masas saturu 98,5 % vai vair āk, bet maz āk par 
99,95 %  2,5 0  
7901 12 90  – – –  ar cinka masas saturu 97,5 % vai vair āk, bet maz āk par 
98,5 %  2,5 0  
7901 20 00  –  cinka sakaus ējumi  2,5  0  
7902 00 00  Cinka atkritumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
7903  Cinka putek ļi, pulveri un pl ēksnes  
7903 10 00  –  cinka putek ļi 2,5  0  
7903 90 00  –  cits  2,5  0  
7904 00 00  Cinka stie ņi, profili un stieples  5  0  
7905 00 00  Cinka pl ātnes, loksnes, sloksnes un folija  5  0  
7907 00  Cit ādi cinka izstr ādājumi  
7907 00 10  –  Caurules un cauru ļu savienot ājelementi (piem ēram, savieno ­
jumi, le ņķa gabali, uzmavas)  5 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1427
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
7907 00 90  –  cits  5  0  
80 80. NODA ĻA - ALVA UN T ĀS IZSTR ĀDĀJUMI  
8001  Neapstr ādāta alva  
8001 10 00  –  nele ģēta alva  Atbr īvots  0  
8001 20 00  –  alvas sakaus ējumi  Atbr īvots  0  
8002 00 00  Alvas atkritumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8003 00 00  Alvas stie ņi, profili un stieples  Atbr īvots  0  
8007 00  Cit ādi alvas izstr ādājumi  
8007 00 10  –  Pl āksnes, loksnes, sloksnes un lentes, kas ir biez ākas par 
0,2 mm  Atbr īvots  0  
8007 00 30  –  Folija (spiesta vai nespiesta, uz pap īra, kartona, plastmasas 
vai taml īdz īgu materi ālu pamatnes vai bez pamatnes), kas 
nav biez āka (bez jebk ādas pamatnes) par 0,2 mm; alvas 
pulveri un pl ēksnes  Atbr īvots  0  
8007 00 50  –  Caurules un cauru ļu savienot ājelementi (piem ēram, savieno ­
jumi, le ņķa gabali, uzmavas)  Atbr īvots  0  
8007 00 90  –  cits  Atbr īvots  0  
81 81. NODA ĻA - P ĀRĒJIE PARASTIE MET ĀLI; MET ĀLKERA ­
MIKA; TO IZSTR ĀDĀJUMI  
8101  Volframs un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8101 10 00  –  pulveri  5  5  
– cits  
8101 94 00  – –  neapstr ādāts volframs, ieskaitot ar vienk āršu sa ķepin āšanu 
izgatavotus stie ņus 5 5  
8101 96 00  – –  stieples  6  5  
8101 97 00  – –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8101 99  – –  cits  
8101 99 10  – – –  stie ņi, iz ņemot ar vienk āršu sa ķepin āšanu izgatavotus, 
profili, loksnes, sloksnes, lentes un folija  6 0  
8101 99 90  – – –  cits  7  0LV L 161/1428 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8102  Molibd ēns un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8102 10 00  –  pulveri  4  3  
– cits  
8102 94 00  – –  neapstr ādāts molibd ēns, ieskaitot ar vienk āršu sa ķepin āšanu 
izgatavotus stie ņus 3 3  
8102 95 00  – –  stie ņi, iz ņemot ar vienk āršu sa ķepin āšanu izgatavotus, 
profili, loksnes, sloksnes, lentes un folija  5 0  
8102 96 00  – –  stieples  6,1  3  
8102 97 00  – –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8102 99 00  – –  cits  7  0  
8103  Tantals un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8103 20 00  –  neapstr ādāts tantals, ieskaitot ar vienk āršu sa ķepin āšanu 
izgatavotus stie ņus; pulveri  Atbr īvots  0  
8103 30 00  –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8103 90  –  cits  
8103 90 10  – –  stie ņi, iz ņemot ar vienk āršu sa ķepin āšanu izgatavotus, 
profili, loksnes, sloksnes, lentes un folija  3 0  
8103 90 90  – –  cits  4  0  
8104  Magnijs un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
– neapstr ādāts magnijs  
8104 11 00  – –  ar magnija masas saturu ne maz āk k ā 99,8 %  5,3  5  
8104 19 00  – –  cits  4  3  
8104 20 00  –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8104 30 00  –  skaidas, virpošanas skaidas un granulas, saš ķirotas p ēc 
lieluma; pulveri  4 0  
8104 90 00  –  cits  4  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1429
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8105  Kobalta kuš ņi un cit ādi kobalta metalur ģijas starpprodukti; 
kobalts un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8105 20 00  –  kobalta kuš ņi un cit ādi kobalta metalur ģijas starpprodukti; 
neapstr ādāts kobalts; pulveri  Atbr īvots  0  
8105 30 00  –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8105 90 00  –  cits  3  0  
8106 00  Bismuts un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8106 00 10  –  neapstr ādāts bismuts; atgriezumi un l ūžņi; pulveri  Atbr īvots  0  
8106 00 90  –  cits  2  0  
8107  Kadmijs un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8107 20 00  –  neapstr ādāts kadmijs; pulveri  3  3  
8107 30 00  –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8107 90 00  –  cits  4  0  
8108  Tit āns un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8108 20 00  –  neapstr ādāts tit āns; pulveri  5  5  
8108 30 00  –  atgriezumi un l ūžņi 5  3  
8108 90  –  cits  
8108 90 30  – –  stie ņi, profili un stieples  7  3  
8108 90 50  – –  pl āksnes, loksnes, sloksnes, lentes un folija  7  3  
8108 90 60  – –  caurules un caurul ītes 7  3  
8108 90 90  – –  cits  7  3  
8109  Cirkonijs un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8109 20 00  –  neapstr ādāts cirkonijs; pulveri  5  3  
8109 30 00  –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8109 90 00  –  cits  9  5  
8110  Antimons un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
8110 10 00  –  neapstr ādāts antimons; pulveri  7  5LV L 161/1430 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8110 20 00  –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8110 90 00  –  cits  7  0  
8111 00  Mang āns un t ā izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
– neapstr ādāts mang āns; atgriezumi un l ūžņi; pulveri  
8111 00 11  – –  neapstr ādāts mang āns; pulveri  Atbr īvots  0  
8111 00 19  – –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8111 00 90  –  cits  5  0  
8112  Berilijs, hroms, germ ānijs, van ādijs, gallijs, hafnijs, indijs, 
niobijs, r ēnijs, tallijs un izstr ādājumi no šiem met āliem, 
ieskaitot atgriezumus un l ūžņus 
– berilijs  
8112 12 00  – –  neapstr ādāti; pulveri  Atbr īvots  0  
8112 13 00  – –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8112 19 00  – –  cits  3  0  
– hroms  
8112 21  – –  neapstr ādāti; pulveri  
8112 21 10  – – –  sakaus ējumi ar ni ķeļa masas saturu vair āk par 10 %  Atbr īvots  0  
8112 21 90  – – –  cits  3  3  
8112 22 00  – –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8112 29 00  – –  cits  5  0  
– tallijs  
8112 51 00  – –  neapstr ādāti; pulveri  1,5  0  
8112 52 00  – –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8112 59 00  – –  cits  3  3  
– citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1431
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8112 92  – –  neapstr ādāti; atgriezumi un l ūžņi; pulveri  
8112 92 10  – – –  hafnijs  3  3  
– – –  niobijs; r ēnijs; gallijs; indijs; van ādijs; germ ānijs 
8112 92 21  – – – –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
– – – –  cits  
8112 92 31  – – – – –  niobijs; r ēnijs 3  3  
8112 92 81  – – – – –  indijs  2  0  
8112 92 89  – – – – –  gallijs  1,5  0  
8112 92 91  – – – – –  van ādijs Atbr īvots  0  
8112 92 95  – – – – –  germ ānijs 4,5  3  
8112 99  – –  cits  
8112 99 20  – – –  hafnijs; germ ānijs 7  3  
8112 99 30  – – –  niobijs; r ēnijs 9  5  
8112 99 70  – – –  gallijs; indijs; van ādijs 3  0  
8113 00  Met ālkeramika un t ās izstr ādājumi, ieskaitot atgriezumus un 
lūžņus 
8113 00 20  –  neapstr ādāti 4  3  
8113 00 40  –  atgriezumi un l ūžņi Atbr īvots  0  
8113 00 90  –  cits  5  0  
82 82. NODA ĻA - PARASTO MET ĀLU INSTRUMENTI, DARBA ­
RĪKI, GRIEŠANAS R ĪKI, KAROTES UN DAKŠI ŅAS; TO 
DA ĻAS NO PARASTAJIEM MET ĀLIEM  
8201  Š ādi rokas darbar īki: l āpstas un liekš ķeres, kap ļi, c ērtes, kapl īši, 
dakšas un gr ābek ļi; cirvji, d ārza naži un taml īdz īgi cirt ējrīki; 
jebkura veida d ārza š ķēres un zargrieži; izkaptis, sirpji, siena 
dakšas, dz īvžogu š ķēres, ķīļi malkas skald īšanai un citi instru ­
menti, kurus izmanto lauksaimniec ībā, d ārzkop ībā vai 
mežsaimniec ībā 
8201 10 00  –  lāpstas un liekš ķeres  1,7  0  
8201 20 00  –  dakšas  1,7  0LV L 161/1432 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8201 30 00  –  kap ļi, c ērtes, kapl īši un gr ābek ļi 1,7  0  
8201 40 00  –  cirvji, d ārza naži un taml īdz īgi cirt ējrīki 1,7  0  
8201 50 00  –  d ārza š ķēres un zargrieži darbam ar vienu roku (ieskaitot 
putnu grieznes)  1,7 0  
8201 60 00  –  dz īvžogu š ķēres, zargrieži un taml īdz īgas grieznes darbam ar 
ab ām rok ām 1,7 0  
8201 90 00  –  cit ādi rokas darbar īki, kas izmantojami lauksaimniec ībā, 
dārzkop ībā un mežsaimniec ībā 1,7 0  
8202  Rokas z āģi; visu veidu z āģu pl ātnes (ieskaitot pl ātnes garen ­
zāģēšanai, rievu iez āģēšanai vai bezzobu z āģu pl ātnes)  
8202 10 00  –  rokas z āģi 1,7  0  
8202 20 00  –  lentz āģu lentes  1,7  0  
– ripz āģu diski (ieskaitot garenz āģēšanas un rievu iez āģēšanas 
diskus)  
8202 31 00  – –  ar t ērauda darbda ļu 2,7  0  
8202 39 00  – –  cits, ieskaitot da ļas 2,7  0  
8202 40 00  –  ķēdes z āģu pl ātnes  1,7  0  
– cit ādas z āģu pl ātnes  
8202 91 00  – –  met ālzāģu taisn ās pl ātnes  2,7  0  
8202 99  – –  cits  
– – –  ar t ērauda darbda ļu 
8202 99 11  – – – –  met āla apstr ādei 2,7  0  
8202 99 19  – – – –  cit ādu materi ālu apstr ādei 2,7  0  
8202 99 90  – – –  ar citu materi ālu darbda ļu 2,7  0  
8203  V īles, adatv īles, skr āpjv īles, knaibles (ieskaitot asknaibles), 
plakanknaibles, pincetes, knaibl ītes, met ālgrieznes, cauru ļu 
griešanas darbgaldi, skr ūvju grieznes, caurumsit ņi un taml ī­
dz īgi rokas darbar īki 
8203 10 00  –  vīles, adatv īles, skr āpjv īles un taml īdz īgi darbar īki 1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1433
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8203 20  –  knaibles (ieskaitot asknaibles), plakanknaibles, pincetes, 
knaibl ītes un taml īdz īgi darbar īki 
8203 20 10  – –  pincetes  1,7  0  
8203 20 90  – –  cits  1,7  0  
8203 30 00  –  met ālgrieznes un taml īdz īgi darbar īki 1,7  0  
8203 40 00  –  cauru ļu griešanas darbgaldi, skr ūvju grieznes, caurumsit ņi un 
taml īdz īgi darbar īki 1,7 0  
8204  Uzgriež ņu atsl ēgas, rokas (ieskaitot torsiometrus, bet iz ņemot 
grieztavi ņas); uzgriež ņu atsl ēgu mai ņgalvi ņas, ar rokturiem vai 
bez tiem  
– uzgriež ņu atsl ēgas, rokas  
8204 11 00  – –  parast ās 1,7  0  
8204 12 00  – –  regul ējamas (b īdatsl ēgas)  1,7  0  
8204 20 00  –  uzgriež ņu atsl ēgu mai ņgalvi ņas, ar rokturiem vai bez tiem  1,7  0  
8205  Rokas darbar īki (ieskaitot dimanta stiklgriežus), kas citur nav 
min ēti un iek ļauti; lodlampas; skr ūvsp īles, sp īles un taml īdz īgi 
izstr ādājumi, iz ņemot darbmaš īnu piederumus un da ļas; laktas; 
pārn ēsājam ās ēzes; sl īpripas ar r āmi un ar rokas vai k ājas 
piedzi ņu 
8205 10 00  –  urbšanas instrumenti, v ītņgrieži un v ītņurbji  1,7  0  
8205 20 00  –  veseri un uzsit ējveseri  3,7  0  
8205 30 00  –  ēveles, cirt ņi, kalti un taml īdz īgi kokapstr ādes griez ējinstru ­
menti  3,7 0  
8205 40 00  –  skr ūvgrieži  3,7  0  
– cit ādi rokas darbar īki (ieskaitot dimanta stiklgriežus)  
8205 51 00  – –  darbar īki, ko lieto m ājsaimniec ībā 3,7  0  
8205 59  – –  cits  
8205 59 10  – – –  darbar īki m ūrniekiem, veidot ājiem, beton ētājiem, apmet ē­
jiem un kr āsot ājiem  3,7 0  
8205 59 30  – – –  knied ēšanas pistoles, elektroarmat ūras ier īkošanas un 
taml īdz īgi darbar īki 2,7 0LV L 161/1434 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8205 59 90  – – –  cits  2,7  0  
8205 60 00  –  lodlampas  2,7  0  
8205 70 00  –  skr ūvsp īles, sp īles un taml īdz īgi izstr ādājumi  3,7  0  
8205 80 00  –  laktas; p ārn ēsājam ās ēzes; sl īpripas ar r āmi un ar rokas vai 
kājas piedzi ņu 2,7 0  
8205 90 00  –  komplekti, kas sast āv no diviem vai vair ākiem iepriekš ējo 
apakšpoz īciju izstr ādājumiem  3,7 0  
8206 00 00  Divu vai vair āku nosaukumu darbar īku, kas iek ļauti poz īcij ās 
8202 l īdz 8205, komplekti, iepakoti p ārdošanai mazumtird ­
zniec ībā 3,7 0  
8207  Main āmie instrumenti (ar meh ānisku piedzi ņu vai bez t ās) 
rokas darbar īkiem vai darbmaš īnām (piem ēram, pres ēšanai, 
štanc ēšanai, caurumošanai, v ītņgriešanai, v ītņurbšanai, urbša ­
nai, izvirpošanai, caurvilkšanai, fr ēzēšanai, virpošanai vai 
skr ūvju ieskr ūvēšanai), ieskaitot presformas met ālu vilkšanai 
vai pres ēšanai, un instrumenti klinšu vai grunts urbšanai  
– instrumenti klinšu un grunts urbšanai  
8207 13 00  – –  ar met ālkeramikas darbda ļu 2,7  0  
8207 19  – –  cits, ieskaitot da ļas 
8207 19 10  – – –  ar dimanta vai aglomer ēta dimanta darbda ļu 2,7  0  
8207 19 90  – – –  cits  2,7  0  
8207 20  –  presformas met āla vilkšanai vai pres ēšanai  
8207 20 10  – –  ar dimanta vai aglomer ēta dimanta darbda ļu 2,7  0  
8207 20 90  – –  ar citu materi ālu darbda ļu 2,7  0  
8207 30  –  pres ēšanas, štanc ēšanas vai caurumošanas instrumenti  
8207 30 10  – –  met āla apstr ādei 2,7  0  
8207 30 90  – –  cits  2,7  0  
8207 40  –  vītņu griešanas un v ītņošanas instrumenti  
– – met āla apstr ādei 
8207 40 10  – – –  vītņurbji  2,7  0  
8207 40 30  – – –  vītņgriež ņi 2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1435
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8207 40 90  – –  cits  2,7  0  
8207 50  –  urbšanas instrumenti, iz ņemot instrumentus klinšu urbšanai  
8207 50 10  – –  ar dimanta vai aglomer ēta dimanta darbda ļu 2,7  0  
– – ar citu materi ālu darbda ļu 
8207 50 30  – – –  m ūrniekurbji  2,7  0  
– – –  cits  
– – – –  met āla apstr ādei, ar darbda ļu 
8207 50 50  – – – – –  no met ālkeramikas  2,7  0  
8207 50 60  – – – – –  no ātrgriez ējtērauda  2,7  0  
8207 50 70  – – – – –  no cit ādiem materi āliem  2,7  0  
8207 50 90  – – – –  cits  2,7  0  
8207 60  –  instrumenti izvirpošanai un caurvilkšanai  
8207 60 10  – –  ar dimanta vai aglomer ēta dimanta darbda ļu 2,7  0  
– – ar citu materi ālu darbda ļu 
– – –  izvirpošanas instrumenti  
8207 60 30  – – – –  met āla apstr ādei 2,7  0  
8207 60 50  – – – –  cits  2,7  0  
– – –  caurvilkšanas instrumenti  
8207 60 70  – – – –  met āla apstr ādei 2,7  0  
8207 60 90  – – – –  cits  2,7  0  
8207 70  –  fr ēzēšanas instrumenti  
– – met āla apstr ādei, ar darbda ļu 
8207 70 10  – – –  no met ālkeramikas  2,7  0  
– – –  no citiem materi āliem  
8207 70 31  – – – –  stobra tipa  2,7  0LV L 161/1436 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8207 70 35  – – – –  gliemežtipa  2,7  0  
8207 70 38  – – – –  cits  2,7  0  
8207 70 90  – –  cits  2,7  0  
8207 80  –  virpošanas instrumenti  
– – met āla apstr ādei, ar darbda ļu 
8207 80 11  – – –  no met ālkeramikas  2,7  0  
8207 80 19  – – –  no citiem materi āliem  2,7  0  
8207 80 90  – –  cits  2,7  0  
8207 90  –  cit ādi main āmie instrumenti  
8207 90 10  – –  ar dimanta vai aglomer ēta dimanta darbda ļu 2,7  0  
– – ar citu materi ālu darbda ļu 
8207 90 30  – – –  sv īķurb ī ieliekami skr ūvgrieži  2,7  0  
8207 90 50  – – –  zobu iegriešanas instrumenti  2,7  0  
– – –  cit ādi, ar darbda ļu 
– – – –  no met ālkeramikas  
8207 90 71  – – – – –  met āla apstr ādei 2,7  0  
8207 90 78  – – – – –  cits  2,7  0  
– – – –  no cit ādiem materi āliem  
8207 90 91  – – – – –  met āla apstr ādei 2,7  0  
8207 90 99  – – – – –  cits  2,7  0  
8208  Naži un asme ņi maš īnām vai meh ānisk ām ier īcēm 
8208 10 00  –  met ālapstr ādei 1,7  0  
8208 20 00  –  kokapstr ādei 1,7  0  
8208 30  –  virtuves ier īcēs un p ārtikas r ūpniec ībā izmantojamie  
8208 30 10  – –  diska naži  1,7  0  
8208 30 90  – –  cits  1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1437
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8208 40 00  –  lauksaimniec ībā, mežsaimniec ībā un d ārzkop ībā lietojam ām 
maš īnām paredz ētie 1,7 0  
8208 90 00  –  cits  1,7  0  
8209 00  Pl āksnes, stien īši, uzga ļi un taml īdz īgi instrumentu piederumi, 
atseviš ķi, no met ālkeramikas  
8209 00 20  –  meh āniski fiks ējami  2,7  0  
8209 00 80  –  cits  2,7  0  
8210 00 00  Rokas meh ānisk ās ier īces (ar masu 10 kg vai maz āk) ēdienu 
un dz ērienu pagatavošanai, apstr ādei un pasniegšanai  2,7 0  
8211  Naži ar z āģveida vai cit ādiem griez ējasme ņiem (ar ī koku pot ē­
jamie naži), iz ņemot nažus, kas min ēti poz īcij ā 8208, un to 
asme ņi 
8211 10 00  –  nažu izstr ādājumu komplekti  8,5  3  
– cits  
8211 91  – –  galda naži ar nekust īgiem asme ņiem 
8211 91 30  – – –  galda naži ar rokturiem un asme ņiem no ner ūsējoš ā 
tērauda  8,5 3  
8211 91 80  – – –  cits  8,5  3  
8211 92 00  – –  cit ādi naži ar nekust īgiem asme ņiem 8,5  3  
8211 93 00  – –  naži, kuriem nav nekust īgu asme ņu 8,5  3  
8211 94 00  – –  asme ņi 6,7  0  
8211 95 00  – –  parast ā met āla rokturi  2,7  0  
8212  B ārdas naži un asmen īši (ieskaitot asmen īšu sagataves)  
8212 10  –  b ārdas naži  
8212 10 10  – –  asme ņskuvek ļi ar nemain āmiem asme ņiem 2,7  0  
8212 10 90  – –  cits  2,7  0  
8212 20 00  –  asmen īši asme ņskuvek ļiem, ieskaitot skuvek ļu asmen īšu 
slokš ņu sagataves  2,7 0  
8212 90 00  –  cit ādas deta ļas 2,7  0LV L 161/1438 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8213 00 00  Grieznes, ieskaitot dr ēbnieku grieznes, un to asme ņi 4,2  0  
8214  Cit ādi griez ējizstr ādājumi (piem ēram, matu griešanas maš īnas, 
lieli miesnieku naži vai virtuves naži ga ļas griešanai, kap ājamie 
naži, pap īrnaži); manik īra un pedik īra komplekti un instru ­
menti (ieskaitot nagu v īles) 
8214 10 00  –  pap īrnaži, naži aplokš ņu atv ēršanai un tekstu labošanai, 
zīmu ļu asin ātāji un to asme ņi 2,7 0  
8214 20 00  –  manik īra un pedik īra komplekti un instrumenti (ieskaitot 
nagu v īles) 2,7 0  
8214 90 00  –  cits  2,7  0  
8215  Karotes, dakši ņas, pav ārn īcas, putu karotes, toršu l āpsti ņas, 
zivju naži, sviesta naži, cukura standzi ņas un taml īdz īgi 
virtuves un galda piederumi  
8215 10  –  virtuves un galda piederumu komplekti, kuros ir vismaz 
viens izstr ādājums ar d ārgmet āla p ārkl ājumu  
8215 10 20  – –  kuros ietilpst tikai izstr ādājumi ar d ārgmet āla p ārkl ājumu  4,7  0  
– – cits  
8215 10 30  – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  8,5  3  
8215 10 80  – – –  cits  4,7  0  
8215 20  –  cit ādi virtuves un galda piederumu komplekti  
8215 20 10  – –  no ner ūsējoš ā tērauda  8,5  3  
8215 20 90  – –  cits  4,7  0  
– cits  
8215 91 00  – –  ar d ārgmet āla p ārkl ājumu  4,7  0  
8215 99  – –  cits  
8215 99 10  – – –  no ner ūsējoš ā tērauda  8,5  3  
8215 99 90  – – –  cits  4,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1439
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
83 83. NODA ĻA - DAŽ ĀDI PARASTO MET ĀLU IZSTR ĀDĀ­
JUMI  
8301  Sl ēdzenes, piekaram ās un ieka ļam ās (kas sl ēdzamas ar atsl ēgu 
vai koda kombin āciju, elektriskas vai neelektriskas) no parast ā 
met āla; parast ā met āla skavas un ietvari ar skav ām, kur ās 
iestr ādātas sl ēdzenes; atsl ēgas min ētajiem izstr ādājumiem no 
parast ā met āla 
8301 10 00  –  piekaram ās atsl ēgas 2,7  0  
8301 20 00  –  sl ēdzenes transportl īdzek ļiem 2,7  0  
8301 30 00  –  sl ēdzenes m ēbel ēm 2,7  0  
8301 40  –  cit ādas sl ēdzenes  
– – sl ēdzenes izmantošanai ēku durv īs 
8301 40 11  – – –  cilindrisk ās 2,7  0  
8301 40 19  – – –  cits  2,7  0  
8301 40 90  – –  cit ādas sl ēdzenes  2,7  0  
8301 50 00  –  skavas un ietvari ar skav ām, kur ās iestr ādātas sl ēdzenes  2,7  0  
8301 60 00  –  da ļas 2,7  0  
8301 70 00  –  atseviš ķas atsl ēgas 2,7  0  
8302  Pier īces, stiprin ājumi un taml īdz īgi parast ā met āla izstr ādā­
jumi, kurus izmanto m ēbel ēs, durv īs, k āpn ēs, logos, žal ūzij ās, 
transportl īdzek ļu virsb ūvēs, zirgliet ās, koferos, kast ēs, l ādītēs 
un taml īdz īgos izstr ādājumos; cepuru pakaramie, vadži, 
konsoles un taml īdz īgi izstr ādājumi no parastajiem met āliem; 
parast ā met āla skritu ļi ar stiprin ājumiem; parast ā met āla auto ­
m ātiskie durvju aizv ērēji 
8302 10 00  –  viras  2,7  0  
8302 20 00  –  skritu ļi 2,7  0  
8302 30 00  –  cit ādas pier īces, stiprin ājumi un taml īdz īgas deta ļas autotran ­
sporta l īdzek ļiem 2,7 0  
– cit ādas pier īces, stiprin ājumi un taml īdz īgas deta ļas 
8302 41 00  – –  izmantošanai ēkās 2,7  0  
8302 42 00  – –  cit ādas, izmantošanai m ēbel ēs 2,7  0  
8302 49 00  – –  cits  2,7  0LV L 161/1440 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8302 50 00  –  cepuru pakaramie, vadži, konsoles un taml īdz īgi izstr ādājumi  2,7  0  
8302 60 00  –  autom ātiskie durvju aizv ērēji 2,7  0  
8303 00  Bru ņotas vai stiprin ātas parast ā met āla glab ātavas, seifi un 
durvis, ieskaitot banku noliktavu durvis un seifus, naudas 
skapjus un kastes, un taml īdz īgi parast ā met āla izstr ādājumi  
8303 00 10  –  bru ņotas vai stiprin ātas glab ātavas un seifi  2,7  0  
8303 00 30  –  bru ņotas vai stiprin ātas durvis un banku noliktavu sl ēdzamie 
seifi  2,7 0  
8303 00 90  –  naudas skapji, kastes un taml īdz īgi izstr ādājumi  2,7  0  
8304 00 00  Dokumentu un kart īšu skapji, papl ātes un palikt ņi pap īriem 
un pildspalv ām, spiedogu palikt ņi un taml īdz īgi biroja piede ­
rumi no parast ā met āla, iz ņemot poz īcij ā 9403 min ētās biroja 
m ēbeles  2,7 0  
8305  Pier īces ātršuv ējiem vai dokumentu map ēm, kancelejas spailes 
un saspraudes, spraudes, indeksatori un taml īdz īgi kancelejas 
piederumi no parast ā met āla; šuv ēju stiep ļu skavas blokos 
(piem ēram, kancelejas vajadz ībām, m ēbe ļu taps ēšanai, sai ņoša ­
nai) no parast ā met āla 
8305 10 00  –  ātršuv ēju vai dokumentu mapju piederumi  2,7  0  
8305 20 00  –  stiep ļu skavas blokos  2,7  0  
8305 90 00  –  cit ādi, ieskaitot da ļas 2,7  0  
8306  Parast ā met āla zvani, gongi un taml īdz īgi neelektriski izstr ā­
dājumi; parast ā met āla statuetes un citi dekorat īvi izstr ādājumi; 
parast ā met āla ietvari fotogr āfij ām, glezn ām un taml īdz īgi 
ietvari; parast ā met āla spogu ļi 
8306 10 00  –  zvani, gongi un taml īdz īgi izstr ādājumi  Atbr īvots  0  
– statuetes un citi dekorat īvi izstr ādājumi  
8306 21 00  – –  ar d ārgmet āla p ārkl ājumu  Atbr īvots  0  
8306 29  – –  cits  
8306 29 10  – – –  vara  Atbr īvots  0  
8306 29 90  – – –  no citiem parastajiem met āliem  Atbr īvots  0  
8306 30 00  –  ietvari fotogr āfij ām, glezn ām un taml īdz īgi ietvari; spogu ļi 2,7  0  
8307  Lokanas parast ā met āla caurules ar savienot ājelementiem vai 
bez tiem  
8307 10 00  –  no dzelzs vai t ērauda  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1441
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8307 90 00  –  no citiem parastajiem met āliem  2,7  0  
8308  Aizdares, ietvari ar spr ādz ēm, spr ādzes, aizdares spr ādzes, 
āķīši, acti ņas, cilpi ņas un taml īdz īgi parast ā met āla izstr ādā­
jumi, kas izmantojami ap ģērbiem, apaviem, mark īzēm, 
som ām, ce ļa piederumiem vai citiem gataviem ražojumiem, 
parast ā met āla cauru ļkniedes vai dubultkniedes; parast ā met āla 
krelles un sp īgu ļi 
8308 10 00  –  āķīši, acti ņas un cilpi ņas 2,7  0  
8308 20 00  –  cauru ļkniedes un dubultkniedes  2,7  0  
8308 90 00  –  cit ādi, ieskaitot da ļas 2,7  0  
8309  Aizb āžņi un v āciņi (ieskaitot pude ļu v āciņus, uzgriežamos 
vāciņus un aizb āžņus), pude ļu v āciņi, v ītņoti nosl ēgi, aizb āžņu 
apvalki, plombas un citi iepakošanas piederumi no parast ā 
met āla 
8309 10 00  –  pude ļu v āciņi 2,7  0  
8309 90  –  cits  
8309 90 10  – –  svina kapsulas; alum īnija kapsulas, kuru diametrs p ārsniedz 
21 mm  3,7 0  
8309 90 90  – –  cits  2,7  0  
8310 00 00  Parast ā met āla pl āksn ītes un izk ārtnes ar nor ādēm, nosauku ­
miem, adres ēm un taml īdz īgas pl āksn ītes, numuri, burti un 
taml īdz īgi simboli, iz ņemot poz īcij ā 9405 min ētos izstr ādāju­
mus  2,7 0  
8311  Stieples, stie ņi, caurules, pl āksnes, elektrodi un taml īdz īgi 
izstr ādājumi no parast ā met āla vai no met āla karb īdiem, ar 
pārkl ājumu vai serdi no kuš ņu materi āla, izmantojami lod ē­ 
šanai ar m īkstlodi, cietlodi, metin āšanai vai met āla un met āla 
karb īdu uzkl āšanai; parast ā met āla aglomer ēta pulvera stieples, 
kuras izmanto metaliz ēšan ā izsmidzinot  
8311 10  –  parast ā met āla elektrodi ar p ārkl ājumu, izmantojami loka 
elektrometin āšan ā 
8311 10 10  – –  metin āšanas elektrodi ar dzelzs vai t ērauda serdi un ugun ­
siztur īga materi āla p ārkl ājumu  2,7 0  
8311 10 90  – –  cits  2,7  0  
8311 20 00  –  parast ā met āla stieple ar serdi, izmantojama loka elektrome ­
tin āšan ā 2,7 0  
8311 30 00  –  parast ā met āla stie ņi ar p ārkl ājumu un stieple ar serdi, pare ­
dz ēti lod ēšanai ar m īkstlodi vai cietlodi, vai g āzmetin āšanai  2,7 0  
8311 90 00  –  cits  2,7  0LV L 161/1442 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
XVI XVI SADA ĻA - MEH ĀNISMI UN MEH ĀNISKAS IER ĪCES; 
ELEKTROIEK ĀRTAS; TO DETA ĻAS; SKA ŅU IERAKST Ī­ 
ŠANAS UN ATSKA ŅOŠANAS APARAT ŪRA, TELEV ĪZIJAS 
ATT ĒLA UN SKA ŅAS IERAKST ĪŠANAS UN REPRODUC Ē­ 
ŠANAS APARAT ŪRA UN Š ĀDU IZSTR ĀDĀJUMU DETA ĻAS 
UN PIEDERUMI  
84 84. NODA ĻA - KODOLREAKTORI, KATLI, MEH ĀNISMI UN 
MEH ĀNISKAS IER ĪCES; TO DETA ĻAS 
8401  Kodolreaktori; neapstaroti degvielas elementi (kasetes) kodol ­
reaktoriem; iek ārtas un apar āti izotopu separ ācijai  
8401 10 00  –  kodolreaktori (Euratom)  5,7  0  
8401 20 00  –  iek ārtas un apar āti izotopu separ ācijai un to da ļas (Euratom)  3,7  0  
8401 30 00  –  neapstaroti degvielas elementi (kasetes) (Euratom)  3,7  0  
8401 40 00  –  kodolreaktoru da ļas (Euratom)  3,7  0  
8402  Ūdens tvaika vai cit ādi tvaika katli (iz ņemot centr ālapkures 
karst ā ūdens katlus, kas sp ēj ražot ar ī zemspiediena tvaiku); 
ūdens p ārkars ēšanas katli  
– ūdens tvaika vai cit ādi tvaika katli  
8402 11 00  – –  ūdenscauru ļu katli ar raž īgumu vair āk nek ā 45 t tvaika 
stund ā 2,7 0  
8402 12 00  – –  ūdenscauru ļu katli ar raž īgumu l īdz 45 t tvaika stund ā 2,7  0  
8402 19  – –  cit ādi tvaika ģener ēšanas katli, ieskaitot kombin ētos 
8402 19 10  – – –  dūmcauru ļu katli  2,7  0  
8402 19 90  – – –  cits  2,7  0  
8402 20 00  –  ūdens p ārkars ēšanas katli  2,7  0  
8402 90 00  –  da ļas 2,7  0  
8403  Centr ālapkures katli, iz ņemot poz īcij ā 8402 min ētos 
8403 10  –  katli  
8403 10 10  – –  no čuguna  2,7  0  
8403 10 90  – –  cits  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1443
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8403 90  –  da ļas 
8403 90 10  – –  no čuguna  2,7  0  
8403 90 90  – –  cits  2,7  0  
8404  Pal īgiek ārtas izmantošanai poz īcij ās 8402 un 8403 min ētajos 
katlos (piem ēram, ekonomaizeri, p ārkars ētāji, kv ēpu atdal ītāji, 
gāzes rekuperatori); ūdens tvaika un citu tvaika sp ēkiek ārtu 
dzes ētāji 
8404 10 00  –  pal īgiek ārtas izmantošanai poz īcij ās 8402 un 8403 min ē­
tajos katlos  2,7 0  
8404 20 00  –  dzes ētāji ūdens tvaika un cit ādām tvaika sp ēkiek ārtām 2,7  0  
8404 90 00  –  da ļas 2,7  0  
8405  G āzģeneratori vai ūdens g āzģeneratori ar vai bez att īrīšanas 
ier īcēm; acetil ēna g āzģeneratori un taml īdz īgi ūdens p ārstr ādes 
gāzģeneratori ar att īrīšanas ier īcēm vai bez t ām 
8405 10 00  –  gāzģeneratori vai ūdens g āzģeneratori ar att īrīšanas ier īcēm 
vai bez t ām; acetil ēna g āzģeneratori un taml īdz īgi ūdens 
pārstr ādes g āzģeneratori ar att īrīšanas ier īcēm vai bez t ām 1,7 0  
8405 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8406  Ūdens tvaika un cit ādas tvaika turb īnas 
8406 10 00  –  turb īnas ku ģu dzin ējiek ārtām 2,7  0  
– cit ādas turb īnas 
8406 81  – –  kuru jauda p ārsniedz 40 MW  
8406 81 10  – – –  tvaika turb īnas elektro ģeneratoriem  2,7  0  
8406 81 90  – – –  cits  2,7  0  
8406 82  – –  ar jaudu l īdz 40 MW  
– – –  ūdens tvaika turb īnas elektro ģeneratoriem, ar jaudu  
8406 82 11  – – – –  līdz 10 MW  2,7  0  
8406 82 19  – – – –  vair āk par 10 MW  2,7  0  
8406 82 90  – – –  cits  2,7  0  
8406 90  –  da ļas 
8406 90 10  – –  statoru l āpsti ņas, rotori un to l āpsti ņas 2,7  0  
8406 90 90  – –  cits  2,7  0LV L 161/1444 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8407  Dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes motori ar divpus ējiem vai rot ē­
jošiem virzu ļiem 
8407 10 00  –  gaisa ku ģu dzin ēji 1,7  0  
– ku ģu dzin ējiek ārtas 
8407 21  – –  piekarin āmie motori  
8407 21 10  – – –  ar darba tilpumu l īdz 325 cm  3 6,2 0  
– – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 325 cm  3 
8407 21 91  – – – –  kuru jauda nep ārsniedz 30 kW  4,2  0  
8407 21 99  – – – –  kuru jauda p ārsniedz 30 kW  4,2  0  
8407 29  – –  cits  
8407 29 20  – – –  kuru jauda nep ārsniedz 200 kW  4,2  0  
8407 29 80  – – –  kuru jauda p ārsniedz 200 kW  4,2  0  
– abvirzienu darb ības virzu ļdzin ēji izmantošanai 87. noda ļā 
min ētajos transportl īdzek ļos 
8407 31 00  – –  ar darba tilpumu l īdz 50 cm  3 2,7 0  
8407 32  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 50 cm  3 , bet nep ārsniedz 
250 cm  3 . 
8407 32 10  – – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 50 cm  3 , bet nep ārsniedz 
125 cm  3 2,7 0  
8407 32 90  – – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 125 cm  3 , bet nep ārsniedz 
250 cm  3 2,7 0  
8407 33  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 250 cm  3 , bet nep ārsniedz 
1 000 cm  3 . 
8407 33 10  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īciju 8703, 8704 un 
8705 meh āniskie transportl īdzek ļi 2,7 0  
8407 33 90  – – –  cits  2,7  0  
8407 34  – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 1 000 cm  3 
8407 34 10  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 meh āniskie 
transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 meh āniskie transportl ī­
dzek ļi, kuru dzin ēja darba tilpums nep ārsniedz 2 800 
cm  3 ; poz īcijas 8705 meh āniskie transportl īdzek ļi 2,7 0  
– – –  cits  
8407 34 30  – – – –  lietotas  4,2  0  
– – – –  jauni, kuru darba tilpumsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1445
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8407 34 91  – – – – –  nep ārsniedz 1 500 cm  3 4,2 0  
8407 34 99  – – – – –  p ārsniedz 1 500 cm  3 4,2 0  
8407 90  –  cit ādi dzin ēji 
8407 90 10  – –  ar darba tilpumu l īdz 250 cm  3 2,7 0  
– – kuru darba tilpums p ārsniedz 250 cm  3 
8407 90 50  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 meh āniskie 
transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 meh āniskie transportl ī­
dzek ļi, kuru dzin ēja darba tilpums nep ārsniedz 
2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 meh āniskie transportl īdzek ļi 2,7 0  
– – –  cits  
8407 90 80  – – – –  kuru jauda nep ārsniedz 10 kW  4,2  0  
8407 90 90  – – – –  kuru jauda p ārsniedz 10 kW  4,2  0  
8408  Kompresijaizdedzes iekšdedzes virzu ļdzin ēji (d īze ļi un pusd īze ­ 
ļi) 
8408 10  –  ku ģu dzin ējiek ārtas  
– – lietoti  
8408 10 11  – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10, un karaku ­ 
ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00  Atbr īvots  0  
8408 10 19  – – –  cits  2,7  0  
– – jaunas, kuru jauda  
– – –  nep ārsniedz 15 kW  
8408 10 22  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10, un karaku ­ 
ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00  Atbr īvots  0  
8408 10 24  – – – –  cits  2,7  0  
– – –  p ārsniedz 15 kW, bet nep ārsniedz 50 kW  
8408 10 26  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10, un karaku ­ 
ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00  Atbr īvots  0  
8408 10 28  – – – –  cits  2,7  0  
– – –  p ārsniedz 50 kW, bet nep ārsniedz 100 kWLV L 161/1446 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8408 10 31  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10, un karaku ­ 
ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00  Atbr īvots  0  
8408 10 39  – – – –  cits  2,7  0  
– – –  p ārsniedz 100 kW, bet nep ārsniedz 200 kW  
8408 10 41  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10, un karaku ­ 
ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00  Atbr īvots  0  
8408 10 49  – – – –  cits  2,7  0  
– – –  p ārsniedz 200 kW, bet nep ārsniedz 300 kW  
8408 10 51  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10, un karaku ­ 
ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00  Atbr īvots  0  
8408 10 59  – – – –  cits  2,7  0  
– – –  p ārsniedz 300 kW, bet nep ārsniedz 500 kW  
8408 10 61  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10, un karaku ­ 
ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00  Atbr īvots  0  
8408 10 69  – – – –  cits  2,7  0  
– – –  p ārsniedz 500 kW, bet nep ārsniedz 1 000 kW  
8408 10 71  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10, un karaku ­ 
ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00  Atbr īvots  0  
8408 10 79  – – – –  cits  2,7  0  
– – –  p ārsniedz 1 000 kW, bet nep ārsniedz 5 000 kW  
8408 10 81  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10, un karaku ­ 
ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00  Atbr īvots  0  
8408 10 89  – – – –  cits  2,7  0  
– – –  p ārsniedz 5 000 kW  
8408 10 91  – – – –  jūras ku ģiem, kas min ēti poz īcij ās 8901–8906, velko ­ 
ņiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8904 00 10, un karaku ­ 
ģiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8906 10 00  Atbr īvots  0  
8408 10 99  – – – –  cits  2,7  0  
8408 20  –  dzin ēji, kas izmantojami 87. noda ļā min ētajos transportl ī­
dzek ļosLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1447
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8408 20 10  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 meh āniskie 
transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 meh āniskie transportl ī­
dzek ļi, kuru dzin ēja darba tilpums nep ārsniedz 
2 500 cm  3 ; poz īcijas 8705 meh āniskie transportl īdzek ļi 2,7 0  
– – cits  
– – –  lauksaimniec ības un mežsaimniec ības rite ņtraktoriem, 
kuru jauda  
8408 20 31  – – – –  nep ārsniedz 50 kW  4,2  0  
8408 20 35  – – – –  p ārsniedz 50 kW, bet nep ārsniedz 100 kW  4,2  0  
8408 20 37  – – – –  p ārsniedz 100 kW  4,2  0  
– – –  cit ādiem 87. noda ļas transportl īdzek ļiem, kuru jauda  
8408 20 51  – – – –  nep ārsniedz 50 kW  4,2  0  
8408 20 55  – – – –  p ārsniedz 50 kW, bet nep ārsniedz 100 kW  4,2  0  
8408 20 57  – – – –  p ārsniedz 100 kW, bet nep ārsniedz 200 kW  4,2  0  
8408 20 99  – – – –  p ārsniedz 200 kW  4,2  0  
8408 90  –  cit ādi dzin ēji 
8408 90 21  – –  sliežu transportam  4,2  0  
– – cits  
8408 90 27  – – –  lietoti  4,2  0  
– – –  jauni, kuru jauda  
8408 90 41  – – – –  nep ārsniedz 15 kW  4,2  0  
8408 90 43  – – – –  p ārsniedz 15 kW, bet nep ārsniedz 30 kW  4,2  0  
8408 90 45  – – – –  p ārsniedz 30 kW, bet nep ārsniedz 50 kW  4,2  0  
8408 90 47  – – – –  p ārsniedz 50 kW, bet nep ārsniedz 100 kW  4,2  0  
8408 90 61  – – – –  p ārsniedz 100 kW, bet nep ārsniedz 200 kW  4,2  0  
8408 90 65  – – – –  p ārsniedz 200 kW, bet nep ārsniedz 300 kW  4,2  0  
8408 90 67  – – – –  p ārsniedz 300 kW, bet nep ārsniedz 500 kW  4,2  0  
8408 90 81  – – – –  p ārsniedz 500 kW, bet nep ārsniedz 1 000 kW  4,2  0  
8408 90 85  – – – –  p ārsniedz 1 000 kW, bet nep ārsniedz 5 000 kW  4,2  0  
8408 90 89  – – – –  p ārsniedz 5 000 kW  4,2  0LV L 161/1448 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8409  Deta ļas, kas paredz ētas vien īgi vai galvenok ārt dzin ējiem, kas 
iek ļauti poz īcij ās 8407 un 8408  
8409 10 00  –  gaisa ku ģu dzin ējiem  1,7  0  
– cits  
8409 91 00  – –  izmantošanai vien īgi vai galvenok ārt dzirkste ļaizdedzes 
iekšdedzes virzu ļmotoros  2,7 0  
8409 99 00  – –  cits  2,7  0  
8410  Hidroturb īnas, ūdensrati un to regulatori  
– hidroturb īnas un ūdensrati  
8410 11 00  – –  kuru jauda nep ārsniedz 1 000 kW  4,5  0  
8410 12 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 1 000 kW, bet nep ārsniedz 
10 000 kW  4,5 0  
8410 13 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 10 000 kW  4,5  0  
8410 90  –  deta ļas, ieskaitot regulatorus  
8410 90 10  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  4,5  0  
8410 90 90  – –  cits  4,5  0  
8411  Turboreakt īvie dzin ēji, turbopropelleru dzin ēji un cit ādas 
gāzturb īnas  
– turboreakt īvie dzin ēji 
8411 11 00  – –  kuru vilces sp ēks nep ārsniedz 25 kN  3,2  0  
8411 12  – –  kuru vilces sp ēks p ārsniedz 25 kN  
8411 12 10  – – –  kuru vilces sp ēks p ārsniedz 25 kN, bet nep ārsniedz 
44 kN  2,7 0  
8411 12 30  – – –  kuru vilces sp ēks p ārsniedz 44 kN, bet nep ārsniedz 
132 kN  2,7 0  
8411 12 80  – – –  kuru vilces sp ēks p ārsniedz 132 kN  2,7  0  
– turbopropelleru dzin ēji 
8411 21 00  – –  kuru jauda nep ārsniedz 1 100 kW  3,6  0  
8411 22  – –  kuru jauda p ārsniedz 1 100 kW  
8411 22 20  – – –  kuru jauda p ārsniedz 1 100 kW, bet nep ārsniedz 
3 730 kW  2,7 0  
8411 22 80  – – –  kuru jauda p ārsniedz 3 730 kW  2,7  0  
– cit ādas g āzturb īnas 
8411 81 00  – –  kuru jauda nep ārsniedz 5 000 kW  4,1  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1449
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8411 82  – –  kuru jauda p ārsniedz 5 000 kW  
8411 82 20  – – –  kuru jauda p ārsniedz 5 000 kW, bet nep ārsniedz 
20 000 kW  4,1 0  
8411 82 60  – – –  kuru jauda p ārsniedz 20 000 kW, bet nep ārsniedz 
50 000 kW  4,1 0  
8411 82 80  – – –  kuru jauda p ārsniedz 50 000 kW  4,1  0  
– da ļas 
8411 91 00  – –  turboreakt īvajiem un turbopropelleru dzin ējiem  2,7  0  
8411 99 00  – –  cits  4,1  0  
8412  Cit ādi dzin ēji un motori  
8412 10 00  –  reakt īvie dzin ēji, kas nav turboreakt īvie dzin ēji 2,2  0  
– hidraulisk ās sp ēkiek ārtas un hidrodzin ēji 
8412 21  – –  line ārās darb ības (cilindri)  
8412 21 20  – – –  hidrosist ēmas  2,7  0  
8412 21 80  – – –  cits  2,7  0  
8412 29  – –  cits  
8412 29 20  – – –  hidrosist ēmas  4,2  0  
– – –  cits  
8412 29 81  – – – –  sp ēka hidrodzin ēji 4,2  0  
8412 29 89  – – – –  cits  4,2  0  
– pneimatisk ās sp ēkiek ārtas un pneimodzin ēji 
8412 31 00  – –  line ārās darb ības (cilindri)  4,2  0  
8412 39 00  – –  cits  4,2  0  
8412 80  –  cits  
8412 80 10  – –  ūdens tvaika vai cit ādi tvaika dzin ēji 2,7  0  
8412 80 80  – –  cits  4,2  0  
8412 90  –  da ļasLV L 161/1450 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8412 90 20  – –  reakt īvajiem dzin ējiem, iz ņemot turboreakt īvos 1,7  0  
8412 90 40  – –  hidrauliskaj ām sp ēkiek ārtām un hidrodzin ējiem  2,7  0  
8412 90 80  – –  cits  2,7  0  
8413  Š ķidruma s ūkņi ar caurpl ūduma m ērītāju vai bez t ā; š ķidrumu 
cēlāji 
– sūkņi, kas apr īkoti ar caurpl ūduma m ērītāju vai tos iesp ē­
jams apr īkot ar š ādu m ērītāju 
8413 11 00  – –  degvielas uzpildes stacij ās un gar āžās izmantojamie 
degvielas un e ļļas s ūkņi 1,7 0  
8413 19 00  – –  cits  1,7  0  
8413 20 00  –  rokas s ūkņi, iz ņemot tos, kas min ēti apakšpoz īcij ās 8413 11 
vai 8413 19  1,7 0  
8413 30  –  iekšdedzes dzin ēju degvielas, e ļļas un dzes ētājvielas s ūkņi 
8413 30 20  – –  inžektori (str ūklas s ūkņi) 1,7  0  
8413 30 80  – –  cits  1,7  0  
8413 40 00  –  betona s ūkņi 1,7  0  
8413 50  –  cit ādi abvirzienu darb ības virzu ļsūkņi 
8413 50 20  – –  hidroagreg āti 1,7  0  
8413 50 40  – –  doz ētājsūkņi 1,7  0  
– – cits  
– – –  virzu ļsūkņi 
8413 50 61  – – – –  ar hidraulisko š ķidrumu  1,7  0  
8413 50 69  – – – –  cits  1,7  0  
8413 50 80  – – –  cits  1,7  0  
8413 60  –  cit ādi rotors ūkņi 
8413 60 20  – –  hidroagreg āti 1,7  0  
– – cits  
– – –  zobratu s ūkņi 
8413 60 31  – – – –  ar hidraulisko š ķidrumu  1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1451
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8413 60 39  – – – –  cits  1,7  0  
– – –  lāpsti ņsūkņi 
8413 60 61  – – – –  ar hidraulisko š ķidrumu  1,7  0  
8413 60 69  – – – –  cits  1,7  0  
8413 60 70  – – –  vītņsūkņi 1,7  0  
8413 60 80  – – –  cits  1,7  0  
8413 70  –  cit ādi centrb ēdzes s ūkņi 
– – iegremd ējamie s ūkņi 
8413 70 21  – – –  vienpak āpes 1,7  0  
8413 70 29  – – –  daudzpak āpju 1,7  0  
8413 70 30  – –  centrb ēdzes s ūkņi bez bl īvsl ēgiem siltumsist ēm ām un 
karst ā ūdens apg ādei 1,7 0  
– – cit ādi, kuru izpl ūdes caurules diametrs  
8413 70 35  – – –  nep ārsniedz 15 mm  1,7  0  
– – –  p ārsniedz 15 mm  
8413 70 45  – – – –  centrb ēdzes kan ālsūkņi un virpu ļsūkņi ar s ānkan āliem  1,7  0  
– – – –  radi ālas pl ūsmas s ūkņi 
– – – – –  vienpak āpes  
– – – – – –  ar vienas ieejas darbratu  
8413 70 51  – – – – – – –  monoblok ā 1,7  0  
8413 70 59  – – – – – – –  cits  1,7  0  
8413 70 65  – – – – – –  ar vair āk nek ā vienu ieejas darbratu  1,7  0  
8413 70 75  – – – – –  daudzpak āpju 1,7  0  
– – – –  cit ādi centrb ēdzes s ūkņi 
8413 70 81  – – – – –  vienpak āpes 1,7  0  
8413 70 89  – – – – –  daudzpak āpju 1,7  0  
– cit ādi s ūkņi; š ķidrumu c ēlāji 
8413 81 00  – –  sūkņi 1,7  0LV L 161/1452 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8413 82 00  – –  šķidrumu c ēlāji 1,7  0  
– da ļas 
8413 91 00  – –  sūkņiem 1,7  0  
8413 92 00  – –  šķidrumu c ēlājiem  1,7  0  
8414  Gaisa vai vakuums ūkņi, gaisa vai citas g āzes kompresori un 
ventilatori; ventil ācijas vai velkmes skapji ar ventilatoru, apr ī­
koti ar filtru vai bez t ā 
8414 10  –  vakuums ūkņi 
8414 10 20  – –  izmantošanai pusvad ītāju ražošan ā 1,7  0  
– – cits  
8414 10 25  – – –  rotorvirzu ļsūkņi, rotors ūkņi ar sl īdlāpsti ņām, molekul ār­
sūkņi un Rutsa s ūkņi 1,7 0  
– – –  cits  
8414 10 81  – – – –  difuzors ūkņi, kriog ēnie un adsorbcijas s ūkņi 1,7  0  
8414 10 89  – – – –  cits  1,7  0  
8414 20  –  pneimatiskie rokas vai k ājas s ūkņi 
8414 20 20  – –  rokas s ūkņi velosip ēdiem  1,7  0  
8414 20 80  – –  cits  2,2  0  
8414 30  –  sald ētavu iek ārtās izmantojamie kompresori  
8414 30 20  – –  kuru jauda nep ārsniedz 0,4 kW  2,2  0  
– – kuru jauda p ārsniedz 0,4 kW  
8414 30 81  – – –  hermetiz ēti vai pushermetiz ēti 2,2  0  
8414 30 89  – – –  cits  2,2  0  
8414 40  –  velkami gaisa kompresori uz rite ņšasijas  
8414 40 10  – –  ar raž īgumu l īdz 2 m  3 min ūtē 2,2  0  
8414 40 90  – –  ar raž īgumu vair āk par 2 m  3 min ūtē 2,2  0  
– ventilatori  
8414 51 00  – –  galda, sienas, gr īdas, griestu, jumta vai loga ventilatori, kuru 
elektromotora jauda nep ārsniedz 125 W  3,2 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1453
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8414 59  – –  cits  
8414 59 20  – – –  aksi ālie ventilatori  2,3  0  
8414 59 40  – – –  centrb ēdzes ventilatori  2,3  0  
8414 59 80  – – –  cits  2,3  0  
8414 60 00  –  velkmes skapji, kuru liel ākais horizont ālais izm ērs nep ār­
sniedz 120 cm  2,7 0  
8414 80  –  cits  
– – turbokompresori  
8414 80 11  – – –  vienpak āpes 2,2  0  
8414 80 19  – – –  daudzpak āpju 2,2  0  
– – abvirzienu darb ības apjoma kompresori, kuru manometris ­
kais spiediens  
– – –  nep ārsniedz 15 bar, ar raž īgumu stund ā 
8414 80 22  – – – –  nep ārsniedz 60 m  3 2,2 0  
8414 80 28  – – – –  p ārsniedz 60 m  3 2,2 0  
– – –  p ārsniedz 15 bar, ar raž īgumu stund ā 
8414 80 51  – – – –  nep ārsniedz 120 m  3 2,2 0  
8414 80 59  – – – –  p ārsniedz 120 m  3 2,2 0  
– – rot ācijas kompresori  
8414 80 73  – – –  vienass  2,2  0  
– – –  daudzasu  
8414 80 75  – – – –  skr ūves kompresori  2,2  0  
8414 80 78  – – – –  cits  2,2  0  
8414 80 80  – –  cits  2,2  0  
8414 90 00  –  da ļas 2,2  0  
8415  Gaisa kondicion ēšanas iek ārtas, kam ir ventilators ar motoru 
un ier īces gaisa mitruma un temperat ūras main īšanai; ieskaitot 
apar ātus, kuros mitrumu atseviš ķi neregul ē 
8415 10  –  sienas vai loga, autonomie vai sadal ītās (divbloku) sist ēmasLV L 161/1454 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8415 10 10  – –  autonomie  2,2  0  
8415 10 90  – –  sadal ītās (divbloku) sist ēmas  2,7  0  
8415 20 00  –  izmantošanai meh āniskajos transportl īdzek ļos pasažieru ērtī­
bām 2,7 0  
– cits  
8415 81 00  – –  ar ieb ūvētu dzeses agreg ātu un ier īci rež īma p ārsl ēgšanai 
(revers īvie siltums ūkņi) 2,7 0  
8415 82 00  – –  cit ādi, ar ieb ūvētu dzeses agreg ātu 2,7  0  
8415 83 00  – –  bez dzeses agreg āta 2,7  0  
8415 90 00  –  da ļas 2,7  0  
8416  Kurtuvju sprauslas š ķidrai degvielai, deg ļi cietai putek ļveida 
degvielai un g āzes deg ļi; meh ānisk ās un autom ātisk ās kurtu ­
ves, meh āniski rež ģi, ārdi, ier īces pelnu aizv ākšanai un citas 
taml īdz īgas ier īces 
8416 10  –  sprauslas š ķidrajai degvielai  
8416 10 10  – –  ar autom ātisk ās vad ības ier īci 1,7  0  
8416 10 90  – –  cits  1,7  0  
8416 20  –  cit ādi deg ļi, ieskaitot kombin ētos 
8416 20 10  – –  tikai g āzes, monobloka deg ļi, ar ventilatoru un vad ības 
ier īci 1,7 0  
8416 20 90  – –  cits  1,7  0  
8416 30 00  –  autom ātiskas un meh āniskas kurtuves, meh āniski rež ģi un 
ārdi, ier īces pelnu aizv ākšanai un taml īdz īgas ier īces 1,7 0  
8416 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8417  R ūpn īcu vai laboratoriju kr āsnis un kurtuves, ieskaitot neelek ­
triskas atkritumu sadedzin āšanas kr āsnis 
8417 10 00  –  kr āsnis un kameras apdedzin āšanai, kaus ēšanai vai cit ādai 
rūdu, pir ītu vai met ālu termiskai apstr ādei 1,7 0  
8417 20  –  maizes kr āsnis, ieskaitot konditorejas kr āsnis 
8417 20 10  – –  tune ļkr āsnis 1,7  0  
8417 20 90  – –  cits  1,7  0  
8417 80  –  cits  
8417 80 10  – –  atkritumu dedzin āšanai  1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1455
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8417 80 20  – –  tune ļkr āsnis un mufe ļkr āsnis keramikas izstr ādājumu apde ­
dzin āšanai  1,7 0  
8417 80 80  – –  cits  1,7  0  
8417 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8418  Ledusskapji, sald ētavas un citas dzes ēšanas vai sald ēšanas 
iek ārtas, elektriskas vai cita veida; siltums ūkņi, iz ņemot gaisa 
kondicion ēšanas iek ārtas poz īcij ā 8415  
8418 10  –  kombin ētas dzesin ātājsald ētavas ar atseviš ķām ārdurv īm 
8418 10 20  – –  ar vair āk nek ā 340 l ietilp ību 1,9  0  
8418 10 80  – –  cits  1,9  0  
– m ājsaimniec ības ledusskapji  
8418 21  – –  kompresijas tipa  
8418 21 10  – – –  ar vair āk nek ā 340 l ietilp ību 1,5  0  
– – –  cits  
8418 21 51  – – – –  galdveid īgie 2,5  0  
8418 21 59  – – – –  ieb ūvējamie  1,9  0  
– – – –  cit ādi, kuru tilp ība 
8418 21 91  – – – – –  nep ārsniedz 250 litrus  2,5  0  
8418 21 99  – – – – –  p ārsniedz 250 l, bet nep ārsniedz 340 l  1,9  0  
8418 29 00  – –  cits  2,2  0  
8418 30  –  skapjveida sald ētavas ar ietilp ību l īdz 800 l  
8418 30 20  – –  ar ietilp ību l īdz 400 l  2,2  0  
8418 30 80  – –  ar ietilp ību vair āk par 400 l, bet ne vair āk par 800 l  2,2  0  
8418 40  –  vertik ālie sald ētājskapji ar ietilp ību l īdz 900 l  
8418 40 20  – –  ar ietilp ību l īdz 250 l  2,2  0  
8418 40 80  – –  ar ietilp ību vair āk par 250 l, bet ne vair āk par 900 l  2,2  0LV L 161/1456 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8418 50  –  citas m ēbeles (kastes, skapji, vitr īnas, letes un taml īdz īgi), kas 
paredz ētas uzglab āšanai un izst ādīšanai, iek ļaujot dzesin ā­ 
šanas vai sald ēšanas iek ārtas  
– – atdzes ēšanas vitr īnas un letes (ar dzes ētājagreg ātu vai iztvai ­
cētāju) 
8418 50 11  – – –  sald ētas p ārtikas glab āšanai  2,2  0  
8418 50 19  – – –  cits  2,2  0  
– – cit ādas atdzes ēšanas iek ārtas 
8418 50 91  – – –  sasald ēšanai zem ā temperat ūrā, iz ņemot apakšpoz īcij ās 
8418 30 un 8418 40 min ētās 2,2 0  
8418 50 99  – – –  cits  2,2  0  
– cit ādas atdzes ēšanas vai sald ēšanas iek ārtas; siltums ūkņi 
8418 61 00  – –  siltums ūkņi, cit ādi nek ā gaisa kondicion ēšanas iek ārtas, kas 
min ētas poz īcij ā 8415  2,2 0  
8418 69 00  – –  cits  2,2  0  
– da ļas 
8418 91 00  – –  m ēbeles, kas īpaši paredz ētas atdzes ēšanas un sald ēšanas 
iek ārtu ier īkošanai taj ās 2,2 0  
8418 99  – –  cits  
8418 99 10  – – –  iztvaic ētāji un kondensatori, iz ņemot m ājsaimniec ības 
ledusskapjiem paredz ētos 2,2 0  
8418 99 90  – – –  cits  2,2  0  
8419  R ūpn īcu un laboratoriju iek ārtas ar elektrisku un neelektrisku 
kars ēšanu (iz ņemot kurtuves, kr āsnis un citas iek ārtas, kas 
iek ļautas poz īcij ā 8514) materi ālu termiskai apstr ādei (kars ē­ 
šanai, v ārīšanai, apdedzin āšanai vai kaus ēšanai, destil ācijai, 
rektifik ācijai, steriliz ācijai, pasteriz ācijai, ž āvēšanai, tvaic ēšanai, 
kondens ācijai vai atdzes ēšanai), iz ņemot m ājsaimniec ības vaja ­
dz ībām izmantojam ās; neelektriskie caurpl ūdes un termoaku ­
mul ācijas ūdenssild ītāji 
– neelektriskie caurpl ūdes un termoakumul ācijas ūdenssild ītāji 
8419 11 00  – –  moment ānie (caurteces) ūdens g āzsild ītāji 2,6  0  
8419 19 00  – –  cits  2,6  0  
8419 20 00  –  medic īniskie, ķirur ģiskie un laboratoriju sterilizatori  Atbr īvots  0  
– žāvētavasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1457
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8419 31 00  – –  lauksaimniec ības produktiem  1,7  0  
8419 32 00  – –  koksnei, pap īra masai, pap īram vai kartonam  1,7  0  
8419 39  – –  cits  
8419 39 10  – – –  keramikas izstr ādājumiem  1,7  0  
8419 39 90  – – –  cits  1,7  0  
8419 40 00  –  destil ācijas vai rektifik ācijas iek ārtas 1,7  0  
8419 50 00  –  siltummai ņi 1,7  0  
8419 60 00  –  meh ānismi gaisa vai g āzu saš ķidrin āšanai  1,7  0  
– cit ādi meh ānismi, iek ārtas un ier īces 
8419 81  – –  karsto dz ērienu gatavošanai, ēdiena gatavošanai vai uzsild ī­ 
šanai  
8419 81 20  – – –  perkolatori un citas ier īces kafijas un citu karsto dz ērienu 
gatavošanai  2,7 0  
8419 81 80  – – –  cits  1,7  0  
8419 89  – –  cits  
8419 89 10  – – –  dzes ēšanas tor ņi un taml īdz īgas iek ārtas tiešai dzes ēšanai 
(bez sadales sienas) ar cirkul ējošu ūdeni  1,7 0  
8419 89 30  – – –  vakuuma tvaic ēšanas iek ārtas met āla nogulsn ēšanai  2,4  0  
8419 89 98  – – –  cits  2,4  0  
8419 90  –  da ļas 
8419 90 15  – –  sterilizatoriem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8419 20 00  Atbr īvots  0  
8419 90 85  – –  cits  1,7  0  
8420  Kalandri un cit ādas velmju (ru ļļu) maš īnas, iz ņemot maš īnas 
met ālam un stiklam, un to cilindri  
8420 10  –  kalandri un citas velmju (ru ļļu) maš īnas 
8420 10 10  – –  izmantošanai tekstilr ūpniec ībā 1,7  0  
8420 10 30  – –  izmantošanai pap īrrūpniec ībā 1,7  0  
8420 10 50  – –  izmantošanai gumijas vai plastmasas r ūpniec ībā 1,7  0  
8420 10 90  – –  cits  1,7  0  
– da ļasLV L 161/1458 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8420 91  – –  cilindri  
8420 91 10  – – –  no čuguna  1,7  0  
8420 91 80  – – –  cits  2,2  0  
8420 99 00  – –  cits  2,2  0  
8421  Centrif ūgas, ar ī centrb ēdzes ž āvētavas; š ķidrumu un g āzu 
filtr ēšanas vai att īrīšanas ier īces  
– centrif ūgas, ieskaitot centrb ēdzes ž āvētavas  
8421 11 00  – –  piena separatori  2,2  0  
8421 12 00  – –  iek ārtas dr ēbju sausin āšanai un ž āvēšanai  2,7  0  
8421 19  – –  cits  
8421 19 20  – – –  laboratorij ās izmantojamas centrif ūgas 1,5  0  
8421 19 70  – – –  cits  Atbr īvots  0  
– šķidrumu filtr ēšanas vai att īrīšanas ier īces 
8421 21 00  – –  ūdens filtr ēšanai vai att īrīšanai  1,7  0  
8421 22 00  – –  dz ērienu, iz ņemot ūdeni, filtr ēšanai un att īrīšanai  1,7  0  
8421 23 00  – –  eļļas vai degvielas filtr ēšanai iekšdedzes dzin ējos 1,7  0  
8421 29 00  – –  cits  1,7  0  
– gāzu filtr ēšanas vai att īrīšanas ier īces 
8421 31 00  – –  gaisa filtri iekšdedzes dzin ējiem  1,7  0  
8421 39  – –  cits  
8421 39 20  – – –  gaisa filtr ēšanas un att īrīšanas ier īces 1,7  0  
– – –  ier īces cit ādu g āzu filtr ēšanai vai att īrīšanai  
8421 39 40  – – – –  ar š ķidrumu  1,7  0  
8421 39 60  – – – –  ar katal īzi 1,7  0  
8421 39 90  – – – –  cits  1,7  0  
– da ļasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1459
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8421 91 00  – –  centrif ūgām, ieskaitot centrb ēdzes ž āvētavas  1,7  0  
8421 99 00  – –  cits  1,7  0  
8422  Trauku mazg ājam ās maš īnas; iek ārtas pude ļu un citu trauku 
mazg āšanai un ž āvēšanai; iek ārtas pude ļu, kannu, k ārbu, 
maisi ņu un citu tilp ņu pild īšanai, aizv ākošanai, nosl ēgšanai, 
kapsul ēšanai vai mar ķēšanai; iek ārtas pude ļu, burku, t ūbiņu 
un taml īdz īgas taras aizkapsul ēšanai; cit ādas iek ārtas iepako ­ 
šanai un iesai ņošanai (ieskaitot karst ās vakuuma iesai ņošanas 
iek ārtas); iek ārtas dz ērienu g āzēšanai  
– trauku mazg ājam ās maš īnas 
8422 11 00  – –  m ājsaimniec ības 2,7  0  
8422 19 00  – –  cits  1,7  0  
8422 20 00  –  iek ārtas pude ļu un citu trauku mazg āšanai un ž āvēšanai  1,7  0  
8422 30 00  –  iek ārtas pude ļu, kannu, k ārbu, maisi ņu un citu trauku pild ī­ 
šanai, aizv ākošanai, nosl ēgšanai, kapsul ēšanai vai mar ķēšanai; 
iek ārtas pude ļu, burku, t ūbiņu un taml īdz īgas taras aizkap ­
sul ēšanai; iek ārtas dz ērienu g āzēšanai  1,7 0  
8422 40 00  –  cit ādas iek ārtas iepakošanai un iesai ņošanai (ieskaitot karst ās 
vakuuma iesai ņošanas iek ārtas)  1,7 0  
8422 90  –  da ļas 
8422 90 10  – –  trauku mazg ājamaj ām maš īnām 1,7  0  
8422 90 90  – –  cits  1,7  0  
8423  Iek ārtas sv ēršanai (iz ņemot svarus ar 0,05 g un liel āku preci ­
zit āti), ar ī svari, kas apg ādāti ar ier īcēm masas kontrolei un 
apr ēķin āšanai; jebkura veida svaru atsvari  
8423 10  –  svari cilv ēku sv ēršanai, ieskaitot z īdai ņu svarus; m ājsaimnie ­
cības svari  
8423 10 10  – –  m ājsaimniec ības svari  1,7  0  
8423 10 90  – –  cits  1,7  0  
8423 20 00  –  svari izstr ādājumu nep ārtrauktai sv ēršanai uz konveijera  1,7  0  
8423 30 00  –  past āvīgas masas svari un svari noteiktu materi āla porciju 
iepild īšanai tilpn ēs un konteineros, ieskaitot bunkura svarus  1,7 0  
– cit ādas sv ēršanas iek ārtasLV L 161/1460 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8423 81  – –  ne vair āk k ā 30 kg sv ēršanai  
8423 81 10  – – –  masas kontroles iek ārtas un autom ātisk ās vad ības iek ārtas, 
kas rea ģē uz noteiktas masas sasniegšanu  1,7 0  
8423 81 30  – – –  iek ārtas fas ētu pre ču sv ēršanai un mar ķēšanai  1,7  0  
8423 81 50  – – –  veikalu svari  1,7  0  
8423 81 90  – – –  cits  1,7  0  
8423 82  – –  vair āk nek ā 30 kg, bet ne vair āk k ā 5 t sv ēršanai  
8423 82 10  – – –  masas kontroles iek ārtas un autom ātisk ās vad ības iek ārtas, 
kas rea ģē uz noteiktas masas sasniegšanu  1,7 0  
8423 82 90  – – –  cits  1,7  0  
8423 89 00  – –  cits  1,7  0  
8423 90 00  –  atsvari visu tipu svariem; svaru deta ļas 1,7  0  
8424  Meh āniskas ier īces (ar roku darbin āmas vai cit ādas) š ķidrumu 
un pulverveida vielu izsmidzin āšanai vai izklied ēšanai; uguns ­
dz ēšamie apar āti, uzpild īti vai neuzpild īti; pulverizatori un 
taml īdz īgas ier īces; smilšu str ūklas vai tvaikstr ūklas maš īnas 
un taml īdz īgi smidzin āšanas apar āti 
8424 10  –  ugunsdz ēšamie apar āti, uzpild īti vai neuzpild īti 
8424 10 20  – –  svar ā līdz 21 kg  1,7  0  
8424 10 80  – –  cits  1,7  0  
8424 20 00  –  pulverizatori un taml īdz īgas ier īces 1,7  0  
8424 30  –  smilšstr ūklas vai tvaikstr ūklas maš īnas un taml īdz īgi smidzi ­
nāšanas apar āti 
– – ūdens t īrīšanas ier īces ar ieb ūvētu motoru  
8424 30 01  – – –  ar sildier īci 1,7  0  
– – –  cit ādas, kuru motora jauda  
8424 30 05  – – – –  nep ārsniedz 7,5 kW  1,7  0  
8424 30 09  – – – –  p ārsniedz 7,5 kW  1,7  0  
– – cit ādas maš īnasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1461
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8424 30 10  – – –  ko darbina saspiests gaiss  1,7  0  
8424 30 90  – – –  cits  1,7  0  
– cit ādas ier īces 
8424 81  – –  lauksaimniec ībai vai d ārzkop ībai 
8424 81 10  – – –  laist īšanas ier īces 1,7  0  
– – –  cits  
8424 81 30  – – – –  p ārn ēsājamas ier īces 1,7  0  
– – – –  cits  
8424 81 91  – – – – –  smidzin ātāji un izklied ētāji, kas paredz ēti uzst ādīšanai 
uz traktoriem vai piekabin āšanai traktoriem  1,7 0  
8424 81 99  – – – – –  cits  1,7  0  
8424 89 00  – –  cits  1,7  0  
8424 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8425  Celšanas tr īši un c ēlāji, iz ņemot liftc ēlājus; vin čas un kabest āni; 
domkrati  
– tr īši un c ēlāji (iz ņemot liftc ēlājus un automobi ļu pac ēlājus) 
8425 11 00  – –  darbin āmi ar elektromotoru  Atbr īvots  0  
8425 19  – –  cits  
8425 19 20  – – –  rokas ķēžc ēlāji Atbr īvots  0  
8425 19 80  – – –  cits  Atbr īvots  0  
– cit ādas vin čas; kabest āni 
8425 31 00  – –  darbin āmi ar elektromotoru  Atbr īvots  0  
8425 39  – –  cits  
8425 39 30  – – –  ar iekšdedzes virzu ļmotora piedzi ņu Atbr īvots  0  
8425 39 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
– domkrati; pac ēlāji transportl īdzek ļu pacelšanai  
8425 41 00  – –  stacion ārie automobi ļu pac ēlāji gar āžās Atbr īvots  0  
8425 42 00  – –  citi hidrauliskie domkrati un pac ēlāji Atbr īvots  0LV L 161/1462 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8425 49 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
8426  Derikcelt ņi; celt ņi, ieskaitot kabe ļcelt ņus; p ārvietojam ās ce ļam ­
kāpnes, stat ņu transportieri un celt ņautomobi ļi 
– tilta celt ņi, pastat ņu celt ņi, port ālcelt ņi, p ārvietojam ās ce ļam ­
kāpnes un stat ņu transportieri  
8426 11 00  – –  tilta celt ņi ar nekust īgiem balstiem  Atbr īvots  0  
8426 12 00  – –  p ārvietojam ās ce ļamk āpnes uz rite ņiem un stat ņu transpor ­
tieri  Atbr īvots  0  
8426 19 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
8426 20 00  –  tor ņcelt ņi Atbr īvots  0  
8426 30 00  –  port ālcelt ņi un tor ņcelt ņi ar izlici  Atbr īvots  0  
– cit ādas pašg ājējas maš īnas un meh ānismi  
8426 41 00  – –  ar rite ņiem Atbr īvots  0  
8426 49 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
– cit ādas maš īnas 
8426 91  – –  uzst ādīšanai sauszemes transportl īdzek ļos 
8426 91 10  – – –  hidrauliskie celt ņi, kas paredz ēti transportl īdzek ļu piekrau ­ 
šanai un izkraušanai  Atbr īvots  0  
8426 91 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8426 99 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
8427  Autokr āvēji ar dakšu; citi kravas transport ētāji ar celšanas un 
takel āžas ier īcēm 
8427 10  –  pašg ājēji kr āvēji ar elektromotoru  
8427 10 10  – –  kam pacelšanas augstums ir 1 m vai vair āk 4,5  0  
8427 10 90  – –  cits  4,5  0  
8427 20  –  cit ādi pašg ājēji kr āvēji 
– – kam pacelšanas augstums ir 1 m vai vair āk 
8427 20 11  – – –  autokr āvēji ar dakšu darbam nel īdzen ā apvid ū un citi 
autokraut ņot āji 4,5 0  
8427 20 19  – – –  cits  4,5  0  
8427 20 90  – –  cits  4,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1463
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8427 90 00  –  citi kravas transport ētāji 4  0  
8428  Citas maš īnas un iek ārtas celšanai, p ārvietošanai, iekraušanai 
un izkraušanai (piem ēram, lifti, eskalatori, konveijeri, telferi)  
8428 10  –  lifti un liftc ēlāji 
8428 10 20  – –  elektriskie  Atbr īvots  0  
8428 10 80  – –  cits  Atbr īvots  0  
8428 20  –  pneimatiskie elevatori un transportieri  
8428 20 30  – –  īpaši paredz ēti lauksaimniec ības darbiem  Atbr īvots  0  
– – cits  
8428 20 91  – – –  beram ām krav ām Atbr īvots  0  
8428 20 98  – – –  cits  Atbr īvots  0  
– cit ādi nep ārtrauktas darb ības elevatori un transportieri 
prec ēm un materi āliem  
8428 31 00  – –  īpaši paredz ēti pazemes darbiem  Atbr īvots  0  
8428 32 00  – –  cit ādi, kausa tipa  Atbr īvots  0  
8428 33 00  – –  cit ādi, lentes tipa  Atbr īvots  0  
8428 39  – –  cits  
8428 39 20  – – –  velt ņu transportieri  Atbr īvots  0  
8428 39 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8428 40 00  –  eskalatori un kust īgie g ājēju celi ņi Atbr īvots  0  
8428 60 00  –  trošu ce ļi, pac ēlējkr ēsli, sl ēpot āju pac ēlāji; funikulieru vilces 
meh ānismi  Atbr īvots  0  
8428 90  –  cit ādas maš īnas 
8428 90 30  – –  velm ēšanas st āvu iek ārtas; ritu ļce ļi produkcijas padevei un 
aizv ākšanai; st ūres groz īkļi un manipulatori liet ņiem, 
lod ēm, stie ņiem un pl ātn ēm Atbr īvots  0  
– – cits  
– – –  īpaši lauksaimniec ības darbiem paredz ēti kr āvēji 
8428 90 71  – – – –  lauksaimniec ības traktoru uzkar ēm Atbr īvots  0  
8428 90 79  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
– – –  citsLV L 161/1464 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8428 90 91  – – – –  meh āniskie kr āvēji beramkrav ām Atbr īvots  0  
8428 90 95  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
8429  Pašg ājēji buldozeri ar main āmu v ērstuvi, autogreideri, plan ē­
tāji, skr ēperi, meh ānisk ās l āpstas, ekskavatori, vienkausa 
kr āvēji, bliet ēšanas maš īnas un ce ļa velt ņi 
– buldozeri un buldozeri ar main āmu v ērstuvi  
8429 11 00  – –  kāpur ķēžu Atbr īvots  0  
8429 19 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
8429 20 00  –  greideri un plan ētāji Atbr īvots  0  
8429 30 00  –  skr ēperi  Atbr īvots  0  
8429 40  –  bliet ēšanas maš īnas un ce ļa velt ņi 
– – ce ļa velt ņi 
8429 40 10  – – –  vibr ācijas  Atbr īvots  0  
8429 40 30  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8429 40 90  – –  bliet ēšanas maš īnas Atbr īvots  0  
– meh ānisk ās l āpstas, ekskavatori un vienkausa kr āvēji 
8429 51  – –  front ālie vienkausa kr āvēji 
8429 51 10  – – –  kas īpaši paredz ēti pazemes darbiem  Atbr īvots  0  
– – –  cits  
8429 51 91  – – – –  vienkausa kr āvēji ar k āpur ķēdēm Atbr īvots  0  
8429 51 99  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
8429 52  – –  maš īnas ar pilnapgrieziena virsb ūvi 
8429 52 10  – – –  kāpur ķēžu ekskavatori  Atbr īvots  0  
8429 52 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8429 59 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
8430  Citas maš īnas un meh ānismi grunts, miner ālu un r ūdu p ārvie ­
tošanai, plan ēšanai, profil ēšanai, rakšanai, izstr ādāšanai, bliet ē­ 
šanai, bl īvēšanai, iz ņemšanai un urbšanai; iek ārtas p āļu 
dz īšanai un iek ārtas p āļu izvilkšanai; sniega arkli un sniega 
rotort īrītājiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1465
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8430 10 00  –  iek ārtas p āļu dz īšanai un p āļu izvilkšanai  Atbr īvots  0  
8430 20 00  –  sniega arkli un sniega rotort īrītāji Atbr īvots  0  
– ieciršan ās maš īnas og ļu un iežu ieguvei un tune ļu izb ūves 
maš īnas 
8430 31 00  – –  pašg ājēji Atbr īvots  0  
8430 39 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
– citas urbšanas un tunel ēšanas maš īnas 
8430 41 00  – –  pašg ājēji Atbr īvots  0  
8430 49 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
8430 50 00  –  cit ādas pašg ājējas maš īnas un meh ānismi  Atbr īvots  0  
– cit ādas maš īnas, kas nav pašg ājēji 
8430 61 00  – –  iek ārtas un meh ānismi bliet ēšanai un bl īvēšanai  Atbr īvots  0  
8430 69 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
8431  Deta ļas, kas paredz ētas vien īgi vai galvenok ārt poz īciju 8425 
līdz 8430 meh ānismiem  
8431 10 00  –  meh ānismiem, kas min ēti poz īcij ā 8425  Atbr īvots  0  
8431 20 00  –  meh ānismiem, kas min ēti poz īcij ā 8427  4  0  
– meh ānismiem, kas min ēti poz īcij ā 8428  
8431 31 00  – –  liftiem, liftc ēlājiem vai eskalatoriem  Atbr īvots  0  
8431 39  – –  cits  
8431 39 10  – – –  velmju st āvu iek ārtām, kas min ētas apakšpoz īcij ā 
8428 90 30  Atbr īvots  0  
8431 39 70  – – –  cits  Atbr īvots  0  
– meh ānismiem, kas min ēti poz īcij ā 8426, 8429 vai 8430  
8431 41 00  – –  kausi, greiferi un satv ērēji Atbr īvots  0  
8431 42 00  – –  buldozeru front ālās un pagriežam ās v ērstuves  Atbr īvots  0  
8431 43 00  – –  deta ļas apakšpoz īcijas 8430 41 un 8430 49 urbšanas un 
izciršanas maš īnām Atbr īvots  0  
8431 49  – –  cits  
8431 49 20  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  Atbr īvots  0  
8431 49 80  – – –  cits  Atbr īvots  0LV L 161/1466 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8432  Lauksaimniec ības, d ārzkop ības un mežsaimniec ības tehnika 
augsnes sagatavošanai un apstr ādei; mauri ņu vai sporta 
laukumu velt ņi 
8432 10  –  arkli  
8432 10 10  – –  ar v ērstuvi  Atbr īvots  0  
8432 10 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
– ec ēšas, irdin ātāji, kultivatori, rav ētāji, kapl ētāji 
8432 21 00  – –  šķīvju ec ēšas Atbr īvots  0  
8432 29  – –  cits  
8432 29 10  – – –  irdin ātāji un kultivatori  Atbr īvots  0  
8432 29 30  – – –  ec ēšas Atbr īvots  0  
8432 29 50  – – –  rotovatori  Atbr īvots  0  
8432 29 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8432 30  –  sējmaš īnas, st ādīšanas maš īnas un d ēstu st ādīšanas maš īnas  
– – sējmaš īnas 
8432 30 11  – – –  prec īzās izs ējas s ējmaš īnas ar centr ālo piedzi ņu Atbr īvots  0  
8432 30 19  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8432 30 90  – –  st ādīšanas maš īnas un d ēstu st ādīšanas maš īnas Atbr īvots  0  
8432 40  –  kūtsm ēslu izklied ētāji un miner ālm ēslu s ējmaš īnas 
8432 40 10  – –  miner ālā un ķīmisk ā m ēslojuma izklied ēšanai  Atbr īvots  0  
8432 40 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
8432 80 00  –  cit ādas maš īnas Atbr īvots  0  
8432 90 00  –  da ļas Atbr īvots  0  
8433  Maš īnas un meh ānismi lauksaimniec ības kult ūru nov ākšanai 
vai kulšanai, ieskaitot salmu vai lopbar ības preses; z āles vai 
siena p ļaujmaš īnas; maš īnas olu, aug ļu vai citu lauksaimnie ­
cības produktu t īrīšanai, š ķirošanai vai br āķēšanai, iz ņemot 
maš īnas, kas ietvertas poz īcij ā 8437  
– p ļāvēji z ālieniem, parkiem un sporta laukumiem  
8433 11  – –  motoriz ēti p ļāvēji ar horizont ālā plakn ē rot ējošu griez ējda ļuLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1467
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8433 11 10  – – –  elektriskie  Atbr īvots  0  
– – –  cits  
– – – –  pašg ājējas 
8433 11 51  – – – – –  ar s ēdekli  Atbr īvots  0  
8433 11 59  – – – – –  cits  Atbr īvots  0  
8433 11 90  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
8433 19  – –  cits  
– – –  ar motoru  
8433 19 10  – – – –  elektriskie  Atbr īvots  0  
– – – –  cits  
– – – – –  pašg ājēji 
8433 19 51  – – – – – –  ar s ēdekli  Atbr īvots  0  
8433 19 59  – – – – – –  cits  Atbr īvots  0  
8433 19 70  – – – – –  cits  Atbr īvots  0  
8433 19 90  – – –  bez motora  Atbr īvots  0  
8433 20  –  cit ādas p ļaušanas maš īnas, ieskaitot traktoriem uzmont ē­
jamos griez ējagreg ātus 
8433 20 10  – –  ar motoru  Atbr īvots  0  
– – cits  
– – –  traktorvilces, uzkarin ām ās vai piekabin ām ās 
8433 20 51  – – – –  ar horizont ālā plakn ē rot ējošu griez ējda ļu Atbr īvots  0  
8433 20 59  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
8433 20 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8433 30  –  cit ādas siena nov ācam ās maš īnas 
8433 30 10  – –  vālu apv ērsēji, s āngr ābek ļi un siena ārd ītāji Atbr īvots  0  
8433 30 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
8433 40  –  salmu un siena preses, ieskaitot sav ācējpreses  
8433 40 10  – –  sav ācējpreses  Atbr īvots  0LV L 161/1468 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8433 40 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
– cit ādas ražas nov ākšanas maš īnas; ku ļmaš īnas 
8433 51 00  – –  lab ības kombaini  Atbr īvots  0  
8433 52 00  – –  cit ādas ku ļmaš īnas Atbr īvots  0  
8433 53  – –  maš īnas bumbu ļaugu un sak ņaugu nov ākšanai  
8433 53 10  – – –  kartupe ļu kombaini un kartupe ļu nov ākšanas maš īnas Atbr īvots  0  
8433 53 30  – – –  biešu lakstu griez ēji un biešu nov ākšanas maš īnas Atbr īvots  0  
8433 53 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8433 59  – –  cits  
– – –  rupj ās lopbar ības p ļaujmaš īnas 
8433 59 11  – – – –  pašg ājējas Atbr īvots  0  
8433 59 19  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
8433 59 30  – – –  maš īnas v īnogu nov ākšanai  Atbr īvots  0  
8433 59 80  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8433 60 00  –  maš īnas olu, aug ļu vai citu lauksaimniec ības produktu t īrīša ­
nai, š ķirošanai un br āķēšanai  Atbr īvots  0  
8433 90 00  –  da ļas Atbr īvots  0  
8434  Slaukšanas apar āti un piena p ārstr ādes iek ārtas 
8434 10 00  –  slaukšanas apar āti Atbr īvots  0  
8434 20 00  –  piena p ārstr ādes iek ārtas Atbr īvots  0  
8434 90 00  –  da ļas Atbr īvots  0  
8435  Preses, smalcin ātāji un taml īdz īgas maš īnas v īna, sidra, aug ļu 
sulu un taml īdz īgu dz ērienu ražošanai  
8435 10 00  –  iek ārtas 1,7  0  
8435 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8436  Cit ādas maš īnas lauksaimniec ībai, d ārzkop ībai, mežkop ībai, 
putnkop ībai un biškop ībai, ieskaitot iek ārtas s ēklu diedz ēšanai 
(ar meh ānisk ām ier īcēm vai sildier īcēm); m ājputnu inkubatori 
un br ūderiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1469
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8436 10 00  –  maš īnas dz īvnieku bar ības sagatavošanai  1,7  0  
– iek ārtas putnkop ībai; m ājputnu inkubatori un br ūderi 
8436 21 00  – –  m ājputnu inkubatori un br ūderi 1,7  0  
8436 29 00  – –  cits  1,7  0  
8436 80  –  cit ādas maš īnas 
8436 80 10  – –  mežsaimniec ības maš īnas 1,7  0  
– – cits  
8436 80 91  – – –  autom ātisk ās dzirdin ātavas  1,7  0  
8436 80 99  – – –  cits  1,7  0  
– da ļas 
8436 91 00  – –  putnkop ības iek ārtām, inkubatoriem un br ūderiem  1,7  0  
8436 99 00  – –  cits  1,7  0  
8437  Maš īnas s ēklu, graudu vai kalt ētu p ākšu d ārze ņu t īrīšanai, 
šķirošanai vai sij āšanai; maš īnas, ko izmanto miltr ūpniec ībā 
vai lab ības un kalt ētu p ākšu d ārze ņu apstr ādei, iz ņemot 
maš īnas lauku saimniec ībām 
8437 10 00  –  maš īnas s ēklu, graudu vai kalt ētu p ākšu d ārze ņu t īrīšanai, 
šķirošanai vai sij āšanai  1,7 0  
8437 80 00  –  cit ādas maš īnas 1,7  0  
8437 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8438  Cit ādas iek ārtas p ārtikas r ūpniec ībai, dz ērieniem, kas citur šaj ā 
noda ļā nav min ētas, iz ņemot iek ārtas dz īvnieku un augu tauku 
un e ļļu ekstrakcijai vai apstr ādei 
8438 10  –  iek ārtas maizes un makaronu, spageti vai taml īdz īgu 
produktu izgatavošanai  
8438 10 10  – –  maizes cepšanas iek ārtas 1,7  0  
8438 10 90  – –  iek ārtas makaronu, spageti vai taml īdz īgu (pastas) produktu 
izgatavošanai  1,7 0  
8438 20 00  –  iek ārtas konditorejas izstr ādājumu, kakao un šokol ādes ražo ­ 
šanai  1,7 0LV L 161/1470 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8438 30 00  –  iek ārtas cukura ražošanai  1,7  0  
8438 40 00  –  alus dar ītavu iek ārtas 1,7  0  
8438 50 00  –  ga ļas un m ājputnu ga ļas p ārstr ādes iek ārtas 1,7  0  
8438 60 00  –  aug ļu, riekstu un d ārze ņu p ārstr ādes iek ārtas 1,7  0  
8438 80  –  cit ādas maš īnas 
8438 80 10  – –  tējas vai kafijas pagatavošanai  1,7  0  
– – cits  
8438 80 91  – – –  dz ērienu pagatavošanai vai ražošanai  1,7  0  
8438 80 99  – – –  cits  1,7  0  
8438 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8439  Iek ārtas pap īra masas ražošanai no celulozes š ķiedrmateri āliem 
vai pap īra un kartona ražošanai un apdarei  
8439 10 00  –  iek ārtas pap īra masas ražošanai no celulozes š ķiedrmateri ā­
liem  1,7 0  
8439 20 00  –  pap īra un kartona ražošanas iek ārtas 1,7  0  
8439 30 00  –  pap īra un kartona apdares iek ārtas 1,7  0  
– da ļas 
8439 91  – –  iek ārtām pap īra masas ražošanai no celulozes š ķiedrmate ­
riāliem  
8439 91 10  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  1,7  0  
8439 91 90  – – –  cits  1,7  0  
8439 99  – –  cits  
8439 99 10  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  1,7  0  
8439 99 90  – – –  cits  1,7  0  
8440  Iek ārtas gr āmatu iesiešanai, ieskaitot broš ēšanas maš īnas 
8440 10  –  iek ārtas 
8440 10 10  – –  ielokošanas apar āti 1,7  0  
8440 10 20  – –  šķirošanas un komplekt ēšanas ier īces 1,7  0  
8440 10 30  – –  šūšanas, stiep ļu stiprin āšanas un skavošanas ier īces 1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1471
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8440 10 40  – –  bezšuves iesiešanas maš īnas 1,7  0  
8440 10 90  – –  cits  1,7  0  
8440 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8441  Citas iek ārtas pap īra masas, pap īra un kartona izstr ādājumu 
ražošanai, ieskaitot visdaž ādākās maš īnas pap īra un kartona 
griešanai  
8441 10  –  griešanas maš īnas 
8441 10 10  – –  kombin ētas darbmaš īnas ru ļļu gareniskai griešanai un 
pārtīšanai  1,7 0  
8441 10 20  – –  cit ādas garengriešanas un š ķērsgriešanas maš īnas 1,7  0  
8441 10 30  – –  griešanas maš īnas 1,7  0  
8441 10 40  – –  tr īsasme ņu st ūru l īdzin ātāji 1,7  0  
8441 10 80  – –  cits  1,7  0  
8441 20 00  –  maisu, turzu un aplokš ņu izgatavošanas maš īnas 1,7  0  
8441 30 00  –  maš īnas kartona k ārbu, kastu, kast īšu, t ūbiņu, spo ļu un 
taml īdz īgas taras izgatavošanai bez form ēšanas  1,7 0  
8441 40 00  –  maš īnas izstr ādājumu veidošanai no pap īra masas, pap īra vai 
kartona  1,7 0  
8441 80 00  –  cit ādas maš īnas 1,7  0  
8441 90  –  da ļas 
8441 90 10  – –  griešanas maš īnām 1,7  0  
8441 90 90  – –  cits  1,7  0  
8442  Iek ārtas, aparat ūra un apr īkojums (iz ņemot poz īcij ā 8456 un 
8465 min ētos darbgaldus) plašu, cilindru vai citu tipogr āfijas 
elementu sagatavošanai vai izgatavošanai; plates, cilindri un 
cit ādi tipogr āfijas elementi; plates, cilindri un litogr āfijas 
akme ņi, kas sagatavoti iespiešanai (piem ēram, apvirpoti, sl īpēti 
vai pul ēti) 
8442 30  –  maš īnas, aparat ūra un apr īkojums  
8442 30 10  – –  fotosalikšanas un maket ēšanas ier īces 1,7  0  
– – cits  
8442 30 91  – – –  burtu lieáanai un salikáanai (piem., linotipi, monotipi, 
intertipi), ar lieáanas iekartu vai bez tas  Atbr īvots  0LV L 161/1472 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8442 30 99  – – –  cits  1,7  0  
8442 40 00  –  iepriekš min ēto maš īnu, aparat ūras un apr īkojuma deta ļas 1,7  0  
8442 50  –  tipogr āfijas plates, cilindri un cit ādi tipogr āfijas elementi; 
plates, cilindri un litogr āfijas akme ņi, kas sagatavoti iespie ­ 
šanai (piem ēram, apvirpoti, sl īpēti vai pul ēti) 
– – ar iespiedatt ēlu 
8442 50 21  – – –  augstspiedumam  1,7  0  
8442 50 23  – – –  gludspiedumam  1,7  0  
8442 50 29  – – –  cits  1,7  0  
8442 50 80  – –  cits  1,7  0  
8443  Iespiedmaš īnas, izmantojot plates, cilindrus un citus tipogr ā­
fijas komponentus, kas min ēti poz īcij ā 8442; cit ādi printeri, 
kop ēšanas maš īnas un faksa apar āti, komplekt ā vai atseviš ķi; 
to da ļas un piederumi  
– tipogr āfijas maš īnas, ko izmanto iespiešanai ar plašu, cilindru 
un citu tipogr āfijas komponentu pal īdz ību, kas min ēti poz ī­
cij ā 8442  
8443 11 00  – –  ofseta iespiešanas iek ārtas, velt ņu 1,7  0  
8443 12 00  – –  Ofseta iespiešanas iek ārtas, ar lokš ņu padevi, biroja tipa 
(izmantojot loksnes, kur ām viena puse nep ārsniedz 
22 cm un otra puse nep ārsniedz 36 cm atritin ātā veid ā) 1,7 0  
8443 13  – –  cit ādas ofseta iespiešanas iek ārtas  
– – –  ar lokš ņu padevi  
8443 13 10  – – – –  lietotas  1,7  0  
– – – –  jaunas, kur ās izmantoto lokš ņu izm ērs 
8443 13 31  – – – – –  nep ārsniedz 52 × 74 cm  1,7  0  
8443 13 35  – – – – –  p ārsniedz 52 × 74 cm, bet nep ārsniedz 74 × 107 cm  1,7  0  
8443 13 39  – – – – –  p ārsniedz 74 × 107 cm  1,7  0  
8443 13 90  – – –  cits  1,7  0  
8443 14 00  – –  augstspiedes iek ārtas, cit ādas nek ā velt ņu, iz ņemot fleksog ­
rāfisk ās iespiedmaš īnas 1,7 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1473
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8443 15 00  – –  augstspiedes iek ārtas, cit ādas nek ā velt ņu, iz ņemot fleksog ­
rāfisk ās iespiedmaš īnas 1,7 0  
8443 16 00  – –  fleksogr āfisk ās iespiedmaš īnas 1,7  0  
8443 17 00  – –  dobspiedes iek ārtas 1,7  0  
8443 19  – –  cits  
8443 19 20  – – –  tekstilmateri ālu apdruk āšanai  1,7  0  
8443 19 40  – – –  izmantošanai pusvad ītāju ražošan ā 1,7  0  
8443 19 70  – – –  cits  1,7  0  
– cit ādi printeri, kop ēšanas maš īnas un faksa apar āti, 
komplekt ā vai atseviš ķi 
8443 31  – –  maš īnas, kas veic divas vai vair ākas iespiešanas, kop ēšanas 
vai faksa nos ūtīšanas funkcijas, sp ējīgas pievienoties auto ­
m ātiskai datu apstr ādes iek ārtai vai t īklam  
8443 31 10  – – –  maš īnas, kam ir kop ēšanas un faksimila nos ūtīšanas 
funkcija un ar ko nevar nokop ēt vair āk par 12 meln ­
baltam lap ām min ūtē, ari ar iespiešanas funkciju  Atbr īvots  0  
– – –  cits  
8443 31 91  – – – –  maš īnas, kas kop ē, sken ējot ori ģin ālu un druk ājot 
kopijas ar elektrostatisko iespiedmaš īnu 6 0  
8443 31 99  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
8443 32  – –  cit ādas, sp ējīgas pievienoties autom ātiskai datu apstr ādes 
iek ārtai vai t īklam  
8443 32 10  – – –  printeri  Atbr īvots  0  
8443 32 30  – – –  faksa apar āti Atbr īvots  0  
– – –  cits  
8443 32 91  – – – –  maš īnas, kas kop ē, sken ējot ori ģin ālu un druk ājot 
kopijas ar elektrostatisko iespiedmaš īnu 6 0  
8443 32 93  – – – –  citas maš īnas, kas kop ē, izmantojot optisku sist ēmu Atbr īvots  0  
8443 32 99  – – – –  cits  2,2  0  
8443 39  – –  citsLV L 161/1474 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8443 39 10  – – –  maš īnas, kas kop ē, sken ējot ori ģin ālu un druk ājot kopijas 
ar elektrostatisko iespiedmaš īnu 6 0  
– – –  cit ādas kop ēšanas ier īces 
8443 39 31  – – – –  ar optisko sist ēmu Atbr īvots  0  
8443 39 39  – – – –  cits  3  0  
8443 39 90  – – –  cits  2,2  0  
– da ļas un piederumi  
8443 91  – –  Iespiedmaš īnu da ļas un piederumi, ko izmanto iespiešanai 
ar plašu, cilindru un citu tipogr āfijas elementu pal īdz ību, 
kas min ēti poz īcij ā 8442  
8443 91 10  – – –  iek ārtām, kas min ētas apakšpoz īcijas 8444 19 40  1,7  0  
– – –  cits  
8443 91 91  – – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  1,7  0  
8443 91 99  – – – –  cits  1,7  0  
8443 99  – –  cits  
8443 99 10  – – –  elektroniskie bloki  Atbr īvots  0  
8443 99 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8444 00  Maš īnas m āksl īgo tekstilmateri ālu ekstrud ēšanai, stiepšanai, 
tekstur ēšanai un griešanai  
8444 00 10  –  ekstrud ēšanas maš īnas 1,7  0  
8444 00 90  –  cits  1,7  0  
8445  Maš īnas tekstilš ķiedru sagatavošanai; v ērpšanas, k ārtošanas vai 
šķeter ēšanas maš īnas un cit ādas iek ārtas tekstildziju ražošanai; 
tīšanas un spol ēšanas (ieskaitot audu spol ēšanas) maš īnas un 
maš īnas, kas sagatavo tekstilpavedienus izmantošanai poz īcijas 
8446 vai 8447 maš īnās 
– maš īnas tekstilš ķiedru sagatavošanai  
8445 11 00  – –  uzk āršanas maš īnas 1,7  0  
8445 12 00  – –  ķemm ēšanas maš īnas 1,7  0  
8445 13 00  – –  lenšu vai priekšv ērpšanas maš īnas 1,7  0  
8445 19 00  – –  cits  1,7  0  
8445 20 00  –  tekstilmateri ālu v ērpšanas maš īnas 1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1475
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8445 30  –  tekstilmateri ālu k ārtošanas un š ķeter ēšanas maš īnas 
8445 30 10  – –  tekstilmateri ālu k ārtošanas maš īnas 1,7  0  
8445 30 90  – –  tekstilmateri ālu š ķeter ēšanas maš īnas 1,7  0  
8445 40 00  –  spol ēšanas maš īnas (ieskaitot audu spol ēšanas maš īnas) vai 
uzt īšanas maš īnas 1,7 0  
8445 90 00  –  cits  1,7  0  
8446  Aušanas maš īnas (stelles)  
8446 10 00  –  audumam platum ā līdz 30 cm  1,7  0  
– atspo ļu stelles audumam, kas plat āks par 30 cm  
8446 21 00  – –  motorstelles  1,7  0  
8446 29 00  – –  cits  1,7  0  
8446 30 00  –  bezatspo ļu stelles audumam, kas plat āks par 30 cm  1,7  0  
8447  Ad āmmaš īnas, ķetel ēšanas maš īnas, maš īnas fasondzijas, poza ­
menta pavediena, tilla, mež ģīņu, izšuvumu ieg ūšanai, lenšu 
izgatavošanai, t īklu siešanai, malu apstr ādāšanai un step ēšanai  
– apa ļad īšanas maš īnas 
8447 11  – –  kuru cilindra diametrs nep ārsniedz 165 mm  
8447 11 10  – – –  ar nostiprin ātām adat ām 1,7  0  
8447 11 90  – – –  cits  1,7  0  
8447 12  – –  kuru cilindra diametrs p ārsniedz 165 mm  
8447 12 10  – – –  ar nostiprin ātām adat ām 1,7  0  
8447 12 90  – – –  cits  1,7  0  
8447 20  –  plakanad īšanas maš īnas; ķetel ēšanas maš īnas 
8447 20 20  – –  pamatnes ad īšanas maš īnas (ieskaitot rašeltipa); ķetel ēšanas 
maš īnas 1,7 0  
8447 20 80  – –  cits  1,7  0  
8447 90 00  –  cits  1,7  0LV L 161/1476 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8448  Pal īgier īces izmantošanai poz īcij ās 8444, 8445, 8446 vai 
8447 min ētaj ās maš īnās (piem ēram n īšu pac ēlāji, žakardmaš ī­
nas, autom ātisk ās kust ības aptures, atspo ļu mai ņas meh ānis ­
mi); da ļas un piederumi izmantošanai vien īgi vai galvenok ārt 
šaj ā poz īcij ā vai poz īcij ās 8444, 8445, 8446 un 8447 min ē­
taj ās maš īnās (piem ēram v ārpsti ņas un v ārpsti ņu sp ārni ņi, 
adatu garnit ūras, ķemmes, izvilkšanas sprauslas, atspoles, 
nīšst āvi un n īšst āvu r āmji, trikot āžas adatas)  
– pal īgmeh ānismi un ier īces poz īcij ā 8444, 8445, 8446 un 
8447 min ētaj ām maš īnām 
8448 11 00  – –  n īšu pac ēlāji un žakardmaš īnas; k āršanas, kop ēšanas, perfo ­
rēšanas vai savienošanas maš īnas, kas izmantojamas kop ā 
ar t ām 1,7 0  
8448 19 00  – –  cits  1,7  0  
8448 20 00  –  deta ļas un piederumi poz īcij ā 8444 min ētaj ām maš īnām vai 
to pal īgier īcēm 1,7 0  
– deta ļas un piederumi poz īcij ā 8445 min ētaj ām maš īnām vai 
to pal īgier īcēm 
8448 31 00  – –  adatu garnit ūras 1,7  0  
8448 32 00  – –  tekstilš ķiedru sagatavošanas maš īnu deta ļas, iz ņemot adatu 
garnit ūras 1,7 0  
8448 33  – –  vārpsti ņas, v ārpsti ņu sp ārni ņi, v ērpšanas maš īnu gredzeni 
un gredzenu skr ējēji 
8448 33 10  – – –  vārpsti ņas un v ārpsti ņu sp ārni ņi 1,7  0  
8448 33 90  – – –  vērpšanas ma īnu gredzeni un gredzenu skr ējēji 1,7  0  
8448 39 00  – –  cits  1,7  0  
– deta ļas un piederumi aušanas maš īnām (stell ēm) vai to pal ī­
gier īcēm 
8448 42 00  – –  ste ļļu š ķieti, n īšst āvi un n īšst āvu r āmji 1,7  0  
8448 49 00  – –  cits  1,7  0  
– deta ļas un piederumi poz īcij ā 8447 min ētaj ām maš īnām vai 
to pal īgier īcēm 
8448 51  – –  svari ņi, adatas un citi elementi valdzi ņu un d ūrienu veido ­ 
šanai  
8448 51 10  – – –  svari ņi 1,7  0  
8448 51 90  – – –  cits  1,7  0  
8448 59 00  – –  cits  1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1477
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8449 00 00  Iek ārtas t ūbas un filca vai neaustu dr ānu ražošanai un apdarei 
gabalos vai p ēc formas, ieskaitot iek ārtas filca cepuru ražoša ­
nai; veid ņi cepuru izgatavošanai  1,7 0  
8450  Ve ļas mazg ājam ās maš īnas m ājsaimniec ībai vai ve ļas mazg āta­
vām, ieskaitot maš īnas ar sausin āšanas ier īcēm 
– maš īnas ar sausve ļas ietilp ību l īdz 10 kg  
8450 11  – –  piln īgi autom ātiskas maš īnas  
– – –  ar sausve ļas ietilp ību l īdz 6 kg  
8450 11 11  – – – –  ar ve ļas iel ādi no priekšas  3  0  
8450 11 19  – – – –  ar ve ļas iel ādi no augšas  3  0  
8450 11 90  – – –  ar sausve ļas ietilp ību vair āk nek ā 6 kg, bet ne vair āk par 
10 kg  2,6 0  
8450 12 00  – –  cit ādas maš īnas, ar ieb ūvētu centrb ēdzes ž āvējamo apar ātu 2,7  0  
8450 19 00  – –  cits  2,7  0  
8450 20 00  –  maš īnas ar sausve ļas ietilp ību vair āk nek ā 10 kg  2,2  0  
8450 90 00  –  da ļas 2,7  0  
8451  Iek ārtas (iz ņemot poz īcij ā 8450 min ētās maš īnas) tekstildzijas, 
audumu un gatavo tekstilizstr ādājumu mazg āšanai, t īrīšanai, 
žāvēšanai, gludin āšanai, pres ēšanai (ieskaitot sakaus ēšanas 
preses), balin āšanai, kr āsošanai, apret ēšanai, apdarin āšanai, 
pies ūcin āšanai vai impregn ēšanai un maš īnas, ko izmanto 
linoleju vai taml īdz īgu gr īdas segumu ražošan ā pastas uzkl ā­ 
šanai uz pamatdr ānas vai cit ādas pamatnes; maš īnas audumu 
sat īšanai, att īšanai, loc īšanai, griešanai un robošanai  
8451 10 00  –  ķīmisk ās t īrīšanas iek ārtas 2,2  0  
– žāvēšanas maš īnas 
8451 21  – –  ar sausve ļas ietilp ību l īdz 10 kg  
8451 21 10  – – –  ar sausve ļas ietilp ību l īdz 6 kg  2,2  0  
8451 21 90  – – –  ar sausve ļas ietilp ību vair āk nek ā 6 kg, bet ne vair āk par 
10 kg  2,2 0  
8451 29 00  – –  cits  2,2  0  
8451 30  –  gludin āšanas maš īnas un preses (ieskaitot sakaus ēšanas 
preses)  
– – elektriski kars ējamas, kuru jaudaLV L 161/1478 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8451 30 10  – – –  nep ārsniedz 2 500 W  2,2  0  
8451 30 30  – – –  p ārsniedz 2 500 W  2,2  0  
8451 30 80  – –  cits  2,2  0  
8451 40 00  –  maš īnas mazg āšanai, balin āšanai vai kr āsošanai  2,2  0  
8451 50 00  –  maš īnas tekstildr ānu sat īšanai, att īšanai, loc īšanai, griešanai 
un robošanai  2,2 0  
8451 80  –  cit ādas maš īnas 
8451 80 10  – –  maš īnas, ko izmanto linoleju vai citu gr īdas segumu ražo ­ 
šan ā pastas uzkl āšanai uz pamatauduma vai cit ādas pamat ­
nes 2,2 0  
8451 80 30  – –  apreta maš īnas 2,2  0  
8451 80 80  – –  cits  2,2  0  
8451 90 00  –  da ļas 2,2  0  
8452  Šujmaš īnas, iz ņemot poz īcijas 8440 broš ēšanas maš īnas; 
skap īši, pamatnes un p ārsegi, kas īpaši paredz ēti šujmaš īnām; 
šujmaš īnu adatas  
8452 10  –  šujmaš īnas lietošanai m ājsaimniec ībā 
– – šujmaš īnas (tikai sl ēgd ūrienam), kuru korpusa masa nep ār­
sniedz 16 kg bez motora vai 17 kg ar motoru; šujmaš īnu 
korpusi (tikai sl ēgd ūrienam), kuru svars nep ārsniedz 16 kg 
bez motora vai 17 kg ar motoru  
8452 10 11  – – –  šujmaš īnas, kuru v ērtība (bez ietvariem, galdi ņiem un 
skap īšiem) p ārsniedz EUR 65  5,7 0  
8452 10 19  – – –  cits  9,7  0  
8452 10 90  – –  cit ādas šujmaš īnas un cit ādi šujmaš īnu korpusi  3,7  0  
– cit ādas šujmaš īnas 
8452 21 00  – –  autom ātisk ās 3,7  0  
8452 29 00  – –  cits  3,7  0  
8452 30  –  šujmaš īnu adatas  
8452 30 10  – –  ar vienu plakanu š ķautni  2,7  0  
8452 30 90  – –  cits  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1479
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8452 40 00  –  šujmaš īnu skap īši, pamatnes un p ārsegi un to deta ļas 2,7  0  
8452 90 00  –  cit ādas šujmaš īnu deta ļas 2,7  0  
8453  Iek ārtas j ēlādu, kail ādu un ādas pirmapstr ādei, miec ēšanai un 
apstr ādei, ādas apavu un citu ādas izstr ādājumu izgatavošanai 
vai labošanai, iz ņemot šujmaš īnas 
8453 10 00  –  iek ārtas j ēlādu, kail ādu un ādas pirmapstr ādei, miec ēšanai un 
apstr ādei 1,7 0  
8453 20 00  –  iek ārtas apavu izgatavošanai un labošanai  1,7  0  
8453 80 00  –  cit ādas maš īnas 1,7  0  
8453 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8454  Konverteri, liešanas kausi, liet ņu veidnes un liešanas maš īnas, 
kuras izmanto metalur ģijā vai met ālliešan ā 
8454 10 00  –  konverteri  1,7  0  
8454 20 00  –  liet ņu veidnes un kausi  1,7  0  
8454 30  –  liešanas maš īnas 
8454 30 10  – –  spiedliešanai  1,7  0  
8454 30 90  – –  cits  1,7  0  
8454 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8455  Velm ēšanas st āvi un to velmji  
8455 10 00  –  cauru ļu velm ēšanas st āvi 2,7  0  
– cit ādi velm ēšanas st āvi 
8455 21 00  – –  karstvelm ēšanas un kombin ētie karstas un aukstas velm ē­ 
šanas  2,7 0  
8455 22 00  – –  aukst ās velm ēšanas  2,7  0  
8455 30  –  velm ēšanas st āvu velt ņi 
8455 30 10  – –  no čuguna  2,7  0  
– – kalti, t ērauda  
8455 30 31  – – –  karstvelm ēšanas darbvelt ņi; karstvelm ēšanas un aukstvel ­
m ēšanas balstvelt ņi 2,7 0  
8455 30 39  – – –  aukstvelm ēšanas darba velt ņi 2,7  0  
8455 30 90  – –  tērauda, lieti vai kalti  2,7  0LV L 161/1480 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8455 90 00  –  cit ādas deta ļas 2,7  0  
8456  Darbgaldi daž ādu materi ālu apstr ādei, pielietojot materi ālu 
absorbciju, l āzera vai citu gaismas vai kvantu starojumu, ar 
ultraska ņu, elektrisk ā loka izl ādi, elektro ķīmiskus procesus, 
elektronu starojumu, joniz ējošo starojumu vai apstr ādi 
plazmas lok ā 
8456 10 00  –  kuros izmanto l āzera vai cit ādu gaismas vai kvantu staro ­
jumu  4,5 0  
8456 20 00  –  kuros izmanto ultraska ņas procesus  3,5  0  
8456 30  –  kuros izmanto elektrisk ā loka izl ādi 
– – ar programm ētu ciparvad ību 
8456 30 11  – – –  ar p ārtrauc ējvadu  3,5  0  
8456 30 19  – – –  cits  3,5  0  
8456 30 90  – –  cits  3,5  0  
8456 90 00  –  cits  3,5  0  
8457  Daudzfunkcion āli darbgaldi, vienpoz īcijas un daudzpoz īciju 
agreg ātu darbgaldi met āla apstr ādei 
8457 10  –  daudzfunkcion āli darbgaldi  
8457 10 10  – –  horizont āli 2,7  0  
8457 10 90  – –  cits  2,7  0  
8457 20 00  –  vienpoz īcijas agreg ātu darbgaldi  2,7  0  
8457 30  –  daudzpoz īciju agreg ātu darbgaldi  
8457 30 10  – –  ar programm ētu ciparvad ību 2,7  0  
8457 30 90  – –  cits  2,7  0  
8458  Met ālgriešanas virpas (ieskaitot daudzfunkcion ālas virpas)  
– horizont ālās virpas  
8458 11  – –  ar programm ētu ciparvad ību 
8458 11 20  – – –  daudzfunkcion ālas virpas  2,7  0  
– – –  autom ātisk ās virpas  
8458 11 41  – – – –  vienv ārpstas  2,7  0  
8458 11 49  – – – –  daudzv ārpstu  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1481
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8458 11 80  – – –  cits  2,7  0  
8458 19  – –  cits  
8458 19 20  – – –  centru virpas (ar dzin ēju vai griež ņu telpu)  2,7  0  
8458 19 40  – – –  autom ātisk ās virpas  2,7  0  
8458 19 80  – – –  cits  2,7  0  
– cit ādas virpas  
8458 91  – –  ar programm ētu ciparvad ību 
8458 91 20  – – –  daudzfunkcion ālas virpas  2,7  0  
8458 91 80  – – –  cits  2,7  0  
8458 99 00  – –  cits  2,7  0  
8459  Met ālgriešanas darbgaldi (ar ī line āro agreg ātu darbgaldi), 
urbšanas, virpošanas, fr ēzēšanas, v ītņgriešanas un v ītņurbšanas 
darbgaldi, iz ņemot poz īcij ā 8458 min ētās virpas (ieskaitot 
daudzfunkcion ālās virpas)  
8459 10 00  –  line ārie agreg ātu darbgaldi  2,7  0  
– cit ādas urbjmaš īnas 
8459 21 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 2,7  0  
8459 29 00  – –  cits  2,7  0  
– cit ādi darbgaldi virpošanai un fr ēzēšanai  
8459 31 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 1,7  0  
8459 39 00  – –  cits  1,7  0  
8459 40  –  cit ādi darbgaldi virpošanai  
8459 40 10  – –  ar programm ētu ciparvad ību 1,7  0  
8459 40 90  – –  cits  1,7  0  
– konsolfr ēzmaš īnas 
8459 51 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 2,7  0  
8459 59 00  – –  cits  2,7  0  
– cit ādas fr ēzmaš īnas 
8459 61  – –  ar programm ētu ciparvad ībuLV L 161/1482 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8459 61 10  – – –  instrumentu fr ēzmaš īnas 2,7  0  
8459 61 90  – – –  cits  2,7  0  
8459 69  – –  cits  
8459 69 10  – – –  instrumentu fr ēzmaš īnas 2,7  0  
8459 69 90  – – –  cits  2,7  0  
8459 70 00  –  cit ādas v ītņgriešanas un v ītņurbšanas darbmaš īnas 2,7  0  
8460  Atskarpju no ņemšanas, asin āšanas, sl īpēšanas, tr īšanas, piesl ī­
pēšanas, pul ēšanas un taml īdz īgu t īrapstr ādes oper āciju veik ­ 
šanas darbgaldi met ālu vai met ālkeramikas apdarei, lietojot 
slīpakme ņus, abraz īvus un pul ēšanas l īdzek ļus, iz ņemot poz ī­
cij ā 8461 min ētos zobu iegriešanas, zobu asin āšanas vai zobu 
apdares darbgaldus  
– plakansl īpmaš īnas, kur ām jebkur ā as ī deta ļas var iestat īt ar 
precizit āti vismaz 0,01 mm  
8460 11 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 2,7  0  
8460 19 00  – –  cits  2,7  0  
– cit ādas sl īpmaš īnas, kur ām jebkur ā as ī deta ļas var iestat īt ar 
precizit āti vismaz 0,01 mm  
8460 21  – –  ar programm ētu ciparvad ību 
– – –  apa ļslīpēšanai  
8460 21 11  – – – –  iekš ēju cilindrisku virsmu sl īpēšanai  2,7  0  
8460 21 15  – – – –  bezcentra sl īpmaš īnas 2,7  0  
8460 21 19  – – – –  cits  2,7  0  
8460 21 90  – – –  cits  2,7  0  
8460 29  – –  cits  
– – –  apa ļslīpēšanai  
8460 29 11  – – – –  iekš ēju cilindrisku virsmu sl īpēšanai  2,7  0  
8460 29 19  – – – –  cits  2,7  0  
8460 29 90  – – –  cits  2,7  0  
– asin āšanas (instrumentu vai griež ņu sl īpēšanas) darbmaš īnas 
8460 31 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1483
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8460 39 00  – –  cits  1,7  0  
8460 40  –  hon ēšanas, piesl īpēšanas un pul ēšanas darbmaš īnas 
8460 40 10  – –  ar programm ētu ciparvad ību 1,7  0  
8460 40 90  – –  cits  1,7  0  
8460 90  –  cits  
8460 90 10  – –  mikrometrisk ās regul ēšanas sist ēmas darbgaldi, kuriem 
jebkur ā as ī deta ļas var iestat īt ar precizit āti vismaz 
0,01 mm  2,7 0  
8460 90 90  – –  cits  1,7  0  
8461  Garen ēvelmaš īnas, š ķērsēvelmaš īnas, vertik ālās ēvelmaš īnas; 
caurvilkšanas un zobu iegriešanas darbgaldi, zobu sl īpmaš īnas, 
zobu apdares maš īnas, apgriešanas, z āģēšanas un cit ādi darb ­
galdi met āla un met ālkeramikas apstr ādei, kas citur nav min ēti 
un iek ļauti 
8461 20 00  –  šķērsēvelmaš īnas un t ēsējmaš īnas 1,7  0  
8461 30  –  caurvilkšanas maš īnas 
8461 30 10  – –  ar programm ētu ciparvad ību 1,7  0  
8461 30 90  – –  cits  1,7  0  
8461 40  –  zobu iegriešanas, zobu sl īpēšanas un zobu apdares darbgaldi  
– – zobu iegriešanas darbgaldi (ieskaitot abraz īvos)  
– – –  cilindriskiem zobratiem  
8461 40 11  – – – –  ar programm ētu ciparvad ību 2,7  0  
8461 40 19  – – – –  cits  2,7  0  
– – –  cit ādiem zobratiem  
8461 40 31  – – – –  ar programm ētu ciparvad ību 1,7  0  
8461 40 39  – – – –  cits  1,7  0  
– – zobu apdares darbgaldi  
– – –  mikrometrisk ās regul ēšanas sist ēmas darbgaldi, kuriem 
jebkur ā as ī deta ļas var iestat īt ar precizit āti vismaz 
0,01 mm  
8461 40 71  – – – –  ar programm ētu ciparvad ību 2,7  0LV L 161/1484 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8461 40 79  – – – –  cits  2,7  0  
8461 40 90  – – –  cits  1,7  0  
8461 50  –  zāģēšanas vai apgriešanas darbgaldi  
– – zāģmaš īnas 
8461 50 11  – – –  ripz āģi 1,7  0  
8461 50 19  – – –  cits  1,7  0  
8461 50 90  – –  apgriešanas darbgaldi  1,7  0  
8461 90 00  –  cits  2,7  0  
8462  Met ālu kalšanas, pres ēšanas vai štanc ēšanas darbgaldi (ieskaitot 
preses); liekšanas, loc īšanas, iztaisnošanas, l īdzin āšanas maš ī­
nas, lokš ņu griez ējmaš īnas, caurumošanas un izciršanas darb ­
galdi (ieskaitot preses); preses met āla vai met āla karb īdu 
apstr ādei, kas nav min ētas iepriekš  
8462 10  –  kalšanas un štanc ēšanas maš īnas (ieskaitot preses) un veseri  
8462 10 10  – –  ar programm ētu ciparvad ību 2,7  0  
8462 10 90  – –  cits  1,7  0  
– liekšanas, loc īšanas, iztaisnošanas vai l īdzin āšanas maš īnas 
(ieskaitot preses)  
8462 21  – –  ar programm ētu ciparvad ību 
8462 21 10  – – –  no lokš ņu materi āla gatavotu deta ļu apstr ādei 2,7  0  
8462 21 80  – – –  cits  2,7  0  
8462 29  – –  cits  
8462 29 10  – – –  no lokš ņu materi āla gatavotu deta ļu apstr ādei 1,7  0  
– – –  cits  
8462 29 91  – – – –  hidraulisk ās 1,7  0  
8462 29 98  – – – –  cits  1,7  0  
– lokš ņu griez ējmaš īnas (ieskaitot preses), iz ņemot kombin ētās 
caurumošanas un lokš ņu griez ējmaš īnas 
8462 31 00  – –  ar programm ētu ciparvad ību 2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1485
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8462 39  – –  cits  
8462 39 10  – – –  no lokš ņu materi āla gatavotu deta ļu apstr ādei 1,7  0  
– – –  cits  
8462 39 91  – – – –  hidraulisk ās 1,7  0  
8462 39 99  – – – –  cits  1,7  0  
– caurumošanas un izciršanas maš īnas (ieskaitot preses), 
ieskaitot kombin ētās caurumošanas un lokš ņu griez ējmaš ī­
nas 
8462 41  – –  ar programm ētu ciparvad ību 
8462 41 10  – – –  no lokš ņu materi āla gatavotu deta ļu apstr ādei 2,7  0  
8462 41 90  – – –  cits  2,7  0  
8462 49  – –  cits  
8462 49 10  – – –  no lokš ņu materi āla gatavotu deta ļu apstr ādei 1,7  0  
8462 49 90  – – –  cits  1,7  0  
– cits  
8462 91  – –  hidraulisk ās preses  
8462 91 10  – – –  preses met āliska pulvera veidošanai sa ķepinot un preses 
met āllūžņu pres ēšanai briket ēs 2,7 0  
– – –  cits  
8462 91 50  – – – –  ar programm ētu ciparvad ību 2,7  0  
8462 91 90  – – – –  cits  2,7  0  
8462 99  – –  cits  
8462 99 10  – – –  preses met āliska pulvera veidošanai sa ķepinot un preses 
met āllūžņu pres ēšanai briket ēs 2,7 0  
– – –  cits  
8462 99 50  – – – –  ar programm ētu ciparvad ību 2,7  0  
8462 99 90  – – – –  cits  2,7  0  
8463  Cit ādi darbgaldi met āla vai met ālkeramikas apstr ādei bez 
materi āla absorbcijas  
8463 10  –  stie ņu, cauru ļu, profilu, stiep ļu un taml īdz īgu izstr ādājumu 
vilkšanas darbgaldi  
8463 10 10  – –  stiep ļu vilkšanas darbgaldi  2,7  0  
8463 10 90  – –  cits  2,7  0LV L 161/1486 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8463 20 00  –  vītņu velm ēšanas darbgaldi  2,7  0  
8463 30 00  –  stiep ļu apstr ādes darbmaš īnas 2,7  0  
8463 90 00  –  cits  2,7  0  
8464  Darbgaldi akme ņu, keramikas, betona, azbestcementa un 
taml īdz īgu miner ālu materi ālu apstr ādei vai stikla aukstai 
apstr ādei 
8464 10 00  –  zāģmaš īnas 2,2  0  
8464 20  –  sl īpēšanas un pul ēšanas darbgaldi  
– – stikla apstr ādei 
8464 20 11  – – –  optisk ā stikla apstr ādei 2,2  0  
8464 20 19  – – –  cits  2,2  0  
8464 20 20  – –  keramikas apstr ādei 2,2  0  
8464 20 95  – –  cits  2,2  0  
8464 90  –  cits  
8464 90 20  – –  keramikas apstr ādei 2,2  0  
8464 90 80  – –  cits  2,2  0  
8465  Darbgaldi koka, kor ķa, kaula, ciet ā kau čuka, cietu plastmasu 
un taml īdz īgu cietu materi ālu apstr ādei (ieskaitot darbgaldus 
naglošanai, skavošanai, l īm ēšanai un cit ādai mont āžai) 
8465 10  –  darbgaldi, kas var izpild īt daž ādas meh ānisk ās apstr ādes 
oper ācijas, nemainot instrumentus  
8465 10 10  – –  p ēc katras oper ācijas p ārvietojot apstr ādājamo izstr ādājumu 
ar roku  2,7 0  
8465 10 90  – –  p ēc katras oper ācijas p ārvietojot apstr ādājamo izstr ādājumu 
autom ātiski  2,7 0  
– cits  
8465 91  – –  zāģmaš īnas 
8465 91 10  – – –  lentz āģi 2,7  0  
8465 91 20  – – –  ripz āģi 2,7  0  
8465 91 90  – – –  cits  2,7  0  
8465 92 00  – –  ēvel ēšanas, fr ēzēšanas un profil ēšanas darbmaš īnas 2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1487
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8465 93 00  – –  sl īpmaš īnas, maš īnas sl īpēšanai ar abraz īviem materi āliem 
un pul ēšanas maš īnas 2,7 0  
8465 94 00  – –  darbmaš īnas liekšanai un mont āžai 2,7  0  
8465 95 00  – –  urbjmaš īnas un maš īnas grop ēšanai vai tapošanai  2,7  0  
8465 96 00  – –  skald īšanas, drupin āšanas un lob īšanas maš īnas 2,7  0  
8465 99  – –  cits  
8465 99 10  – – –  virpas  2,7  0  
8465 99 90  – – –  cits  2,7  0  
8466  Da ļas un piederumi, kas paredz ēti tikai vai galvenok ārt poz ī­
cij ās 8456 – 8465 min ētaj ām iek ārtām, ieskaitot ier īces instru ­
mentu un deta ļu nostiprin āšanai, pašatveres v ītņgalvas, dal ītāj­
galvas un cit ādu speci ālo apr īkojumu darbgaldiem; instru ­
mentu nostiprin āšanas ier īces visu veidu rokas instrumentiem  
8466 10  –  instrumentu nostiprin āšanas ier īces un pašatveres v ītņgalvas  
– – instrumentu nostiprin āšanas ier īces 
8466 10 20  – – –  tap ņi, sp īļpatronas, bukses  1,2  0  
– – –  cits  
8466 10 31  – – – –  virp ām 1,2  0  
8466 10 38  – – – –  cits  1,2  0  
8466 10 80  – –  izjaucam ās (pašatveres) v ītņgalvas  1,2  0  
8466 20  –  deta ļu stiprin āšanas ier īces 
8466 20 20  – –  īpašas sp īļier īces un to piederumi; sp īļier īču un piederumu 
komplekti  1,2 0  
– – cits  
8466 20 91  – – –  virp ām 1,2  0  
8466 20 98  – – –  cits  1,2  0  
8466 30 00  –  dal ītājgalvas un cit āds darbagaldu speci ālais apr īkojums  1,2  0  
– cits  
8466 91  – –  poz īcij ā 8464 min ētajiem darbgaldiem  
8466 91 20  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  1,2  0  
8466 91 95  – – –  cits  1,2  0  
8466 92  – –  poz īcij ā 8465 min ētajiem darbgaldiemLV L 161/1488 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8466 92 20  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  1,2  0  
8466 92 80  – – –  cits  1,2  0  
8466 93 00  – –  poz īcij ās 8456–8461 min ētajiem darbgaldiem  1,2  0  
8466 94 00  – –  poz īcij ā 8462 vai 8463 min ētajiem darbgaldiem  1,2  0  
8467  Rokas instrumenti, pneimatiski, hidrauliski vai ar ieb ūvētu 
elektrisku vai neelektrisku motoru  
– pneimatiski  
8467 11  – –  rot ējoši (ar ī ar rot ācijas un trieciena darb ību) 
8467 11 10  – – –  met ālapstr ādes 1,7  0  
8467 11 90  – – –  cits  1,7  0  
8467 19 00  – –  cits  1,7  0  
– ar ieb ūvētu elektromotoru  
8467 21  – –  visu veidu urbjmaš īnas 
8467 21 10  – – –  no ārējiem barošanas avotiem neatkar īgas 2,7  0  
– – –  cits  
8467 21 91  – – – –  elektropneimatisk ās 2,7  0  
8467 21 99  – – – –  cits  2,7  0  
8467 22  – –  zāģi 
8467 22 10  – – –  ķēdes z āģi 2,7  0  
8467 22 30  – – –  ripz āģi 2,7  0  
8467 22 90  – – –  cits  2,7  0  
8467 29  – –  cits  
8467 29 10  – – –  tekstilmateri ālu apstr ādei 2,7  0  
– – –  cits  
8467 29 30  – – – –  no ārējiem barošanas avotiem neatkar īgi 2,7  0  
– – – –  cits  
– – – – –  asin āšanas un sl īpēšanas apar āti 
8467 29 51  – – – – – –  le ņķu sl īpmaš īnas 2,7  0  
8467 29 53  – – – – – –  sl īplentes  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1489
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8467 29 59  – – – – – –  cits  2,7  0  
8467 29 70  – – – – –  ēvelsoli  2,7  0  
8467 29 80  – – – – –  dz īvžogu apgriešanas maš īnas un z āliena apgriešanas 
maš īnas 2,7 0  
8467 29 90  – – – – –  cits  2,7  0  
– cit ādi instrumenti  
8467 81 00  – –  ķēdes z āģi 1,7  0  
8467 89 00  – –  cits  1,7  0  
– da ļas 
8467 91 00  – –  ķēdes z āģiem 1,7  0  
8467 92 00  – –  pneimatiskajiem instrumentiem  1,7  0  
8467 99 00  – –  cits  1,7  0  
8468  Iek ārtas un apar āti lod ēšanai ar m īkstlodi un cietlodi vai meti ­
nāšanai, der īgi vai neder īgi griešanai, iz ņemot poz īcij ā 8515 
min ētos; ar g āzi darbin āmas iek ārtas un apar āti virsmas 
termiskai apstr ādei 
8468 10 00  –  rokas g āzpl ūsmas deg ļi 2,2  0  
8468 20 00  –  citas ar g āzi darbin ām ās iek ārtas un apar āti 2,2  0  
8468 80 00  –  cit ādas iek ārtas un apar āti 2,2  0  
8468 90 00  –  da ļas 2,2  0  
8469 00  Rakst āmmaš īnas, cit ādas nek ā printeri, kas min ēti poz īcij ā 
8443; teksta apstr ādes maš īnas 
8469 00 10  –  teksta apstr ādes ier īces Atbr īvots  0  
– cits  
8469 00 91  – –  elektriskas  2,3  0  
8469 00 99  – –  cits  2,5  0  
8470  Kalkulatori un kabatas form āta ier īces ar skait ļošanas 
funkcij ām datu ierakst īšanai, reproduc ēšanai un demonstr ēša ­
nai; skait ļošanas maš īnas, ier īces pasta s ūtījumu frank ēšanai, 
bi ļešu izsniegšanas maš īnas un citas l īdz īgas ier īces, kur ās 
iestr ādātas skait ļošanas ier īces; kases apar āti 
8470 10 00  –  elektroniskie kalkulatori, kas var darboties bez ārēja baro ­ 
šanas avota, un kabatas form āta ier īces ar apr ēķinu 
funkcij ām datu ierakst īšanai, reproduc ēšanai un demonstr ē­ 
šanai  Atbr īvots  0  
– cit ādi elektroniskie kalkulatoriLV L 161/1490 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8470 21 00  – –  ar ieb ūvētu iespiedier īci Atbr īvots  0  
8470 29 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
8470 30 00  –  cit ādi kalkulatori  Atbr īvots  0  
8470 50 00  –  kases apar āti Atbr īvots  0  
8470 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
8471  Autom ātisk ās datu apstr ādes iek ārtas un to bloki; magn ētiskie 
vai optiskie las ītāji, iek ārtas datu ierakst īšanai kod ētā veid ā 
datu vid ē un iek ārtas š ādu datu apstr ādei, kas nav nor ādītas 
vai iek ļautas citur  
8471 30 00  –  portat īvas datu autom ātisk ās apstr ādes iek ārtas, kas sver ne 
vair āk k ā 10 kg, vismaz ar centr ālo procesoru, tastat ūru un 
ekr ānu Atbr īvots  0  
– cit ādas datu autom ātisk ās apstr ādes iek ārtas 
8471 41 00  – –  kur ām vien ā korpus ā ir vismaz centr ālais procesors un datu 
ievades un izvades iek ārta, ar ī apvienotas  Atbr īvots  0  
8471 49 00  – –  cit ādas, sist ēmu veid ā Atbr īvots  0  
8471 50 00  –  ciparapstr ādes bloki, iz ņemot apakšpoz īcij ās 8471 41 un 
8471 49 min ētos blokus, ar ī vien ā korpus ā ar vienu vai 
diviem š ādiem blokiem: atmi ņas bloku, datu ievadbloku, 
datu izvadbloku  Atbr īvots  0  
8471 60  –  datu ievadbloki un izvadbloki, ar ī vien ā korpus ā ar atmi ņas 
bloku  
8471 60 60  – –  tastat ūras Atbr īvots  0  
8471 60 70  – –  cits  Atbr īvots  0  
8471 70  –  atmi ņas bloki  
8471 70 20  – –  centr ālie atmi ņas bloki  Atbr īvots  0  
– – cits  
– – –  diskatmi ņas bloki  
8471 70 30  – – – –  optiskie, ieskaitot magn ētoptisko disku atmi ņas blokus  Atbr īvots  0  
– – – –  cits  
8471 70 50  – – – – –  cieto disku diskdzi ņi Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1491
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8471 70 70  – – – – –  cits  Atbr īvots  0  
8471 70 80  – – –  magn ētisko lenšu atmi ņas bloki  Atbr īvots  0  
8471 70 98  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8471 80 00  –  cit ādi autom ātisk ās datu apstr ādes iek ārtu bloki  Atbr īvots  0  
8471 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
8472  Cit ādas biroja iek ārtas (piem ēram, hektogr āfi un trafaretu 
pavairošanas apar āti, adrešu maš īnas, banknošu izsniegšanas 
autom āti, mon ētu š ķirošanas, skait īšanas un iesai ņošanas 
maš īnas, z īmu ļu asin ām ās maš īnas, perfor ācijas maš īnas un 
skavošanas maš īnas)  
8472 10 00  –  kop ēšanas un pavairošanas maš īnas 2  0  
8472 30 00  –  pasta s ūtījumu š ķirošanas, sai ņošanas, aploksn ēšanas vai 
pārsiešanas maš īnas, maš īnas pasta s ūtījumu atv ēršanai, 
aizv ēršanai vai z īmogošanai un maš īnas pastmarku uzl īm ē­ 
šanai vai dz ēšanai  2,2 0  
8472 90  –  cits  
8472 90 10  – –  mon ētu š ķirošanas, skait īšanas un iesai ņošanas maš īnas 2,2  0  
8472 90 30  – –  banku autom āti (ATM)  Atbr īvots  0  
8472 90 70  – –  cits  2,2  0  
8473  Da ļas un piederumi (iz ņemot p ārsegus, futr āļus, un taml īdz ī­
gus), kas paredz ēti tikai vai galvenok ārt poz īcij ās 8469–8472 
min ētaj ām maš īnām 
8473 10  –  da ļas un piederumi maš īnām, kas min ētas poz īcij ā 8469  
– – elektroniskie bloki  
8473 10 11  – – –  apakšpoz īcijas 8469 11 00 maš īnām Atbr īvots  0  
8473 10 19  – – –  cits  3  0  
8473 10 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
– da ļas un piederumi maš īnām, kas min ētas poz īcij ā 8470  
8473 21  – –  elektroniskajiem kalkulatoriem, kas min ēti apakšpoz īcij ās 
8470 10, 8470 21 un 8470 29  
8473 21 10  – – –  elektroniskie bloki  Atbr īvots  0  
8473 21 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8473 29  – –  citsLV L 161/1492 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8473 29 10  – – –  elektroniskie bloki  Atbr īvots  0  
8473 29 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8473 30  –  da ļas un piederumi maš īnām, kas min ētas poz īcij ā 8471  
8473 30 20  – –  elektroniskie bloki  Atbr īvots  0  
8473 30 80  – –  cits  Atbr īvots  0  
8473 40  –  da ļas un piederumi maš īnām, kas min ētas poz īcij ā 8472  
– – elektroniskie bloki  
8473 40 11  – – –  apakšpoz īcijas 8472 90 30 maš īnām Atbr īvots  0  
8473 40 18  – – –  cits  3  0  
8473 40 80  – –  cits  Atbr īvots  0  
8473 50  –  da ļas un piederumi, kas vienl īdz der īgi maš īnām, kuras 
min ētas div ās vai vair ākās poz īcij ās 8469–8472  
8473 50 20  – –  elektroniskie bloki  Atbr īvots  0  
8473 50 80  – –  cits  Atbr īvots  0  
8474  Iek ārtas grunts, akme ņu, r ūdu un citu cieta agreg ātst āvok ļa 
miner ālvielu (ar ī pulvera un pastas veid ā) š ķirošanai, sij āšanai, 
atdal īšanai, skalošanai, drupin āšanai, sl īpēšanai, jaukšanai vai 
m īcīšanai; iek ārtas cieta miner ālā kurin ām ā, keramisk ās masas, 
necietin āta cementa, apmešanas materi ālu un citu pulverveida 
vai pastas veida miner ālproduktu aglomer ācijai, veidošanai vai 
form ēšanai; iek ārtas liešanas veid ņu form ēšanai no smilt īm 
8474 10 00  –  šķirošanas, sij āšanas, atdal īšanas vai skalošanas iek ārtas Atbr īvots  0  
8474 20  –  drupin āšanas un sl īpēšanas iek ārtas 
8474 20 10  – –  keramikas r ūpniec ībā izmantojam ām miner ālviel ām Atbr īvots  0  
8474 20 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
– maš īnas un meh ānismi jaukšanai un m īcīšanai  
8474 31 00  – –  cementa vai javas mais ītāji Atbr īvots  0  
8474 32 00  – –  maš īnas miner ālvielu sajaukšanai ar bitumu  Atbr īvots  0  
8474 39  – –  cits  
8474 39 10  – – –  maš īnas keramikas r ūpniec ībā izmantojamo miner ālvielu 
sajaukšanai vai mais īšanai  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1493
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8474 39 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8474 80  –  cit ādas maš īnas 
8474 80 10  – –  maš īnas keramikas pastas aglomer ēšanai, veidošanai vai 
form ēšanai  Atbr īvots  0  
8474 80 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
8474 90  –  da ļas 
8474 90 10  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  Atbr īvots  0  
8474 90 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
8475  Maš īnas elektrisko spuldžu, elektronisko, elektronstaru un 
gāzizl ādes lampu mont ēšanai stikla kolb ās; maš īnas stikla vai 
tā izstr ādājumu izgatavošanai vai karstai apstr ādei 
8475 10 00  –  maš īnas elektrisko spuldžu, elektronisko, elektronstaru un 
gāzizl ādes lampu mont ēšanai stikla kolb ās 1,7 0  
– maš īnas stikla vai t ā izstr ādājumu izgatavošanai vai karstai 
apstr ādei 
8475 21 00  – –  maš īnas optisko š ķiedru un to sagatavju izgatavošanai  1,7  0  
8475 29 00  – –  cits  1,7  0  
8475 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8476  Tirdzniec ības autom āti (piem ēram, pastmarku, cigarešu, 
pārtikas pre ču vai dz ērienu p ārdošanai), ieskaitot naudas 
mai ņas autom ātus 
– dz ērienu tirdzniec ības autom āti 
8476 21 00  – –  ar sild īšanas vai dzes ēšanas ier īcēm 1,7  0  
8476 29 00  – –  cits  1,7  0  
– cit ādi autom āti 
8476 81 00  – –  ar sild īšanas vai dzes ēšanas ier īcēm 1,7  0  
8476 89 00  – –  cits  1,7  0  
8476 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8477  Iek ārtas gumijas vai plastmasas apstr ādei vai šo materi ālu 
izstr ādājumu ražošanai, kas citur šaj ā noda ļā nav min ētas 
8477 10 00  –  iesmidzin āšanas liešanas maš īnas 1,7  0LV L 161/1494 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8477 20 00  –  ekstr ūderi 1,7  0  
8477 30 00  –  pneimoveidošanas maš īnas 1,7  0  
8477 40 00  –  vakuumveidošanas un cit ādas termisk ās veidošanas maš īnas 1,7  0  
– cit ādas liešanas vai veidošanas maš īnas 
8477 51 00  – –  pneimatisko riepu protektoru liešanai vai atjaunošanai vai 
pneimatisko riepu kameru liešanai vai cit ādai form ēšanai  1,7 0  
8477 59  – –  cits  
8477 59 10  – – –  preses  1,7  0  
8477 59 80  – – –  cits  1,7  0  
8477 80  –  cit ādas maš īnas  
– – maš īnas izstr ādājumu ražošanai no porainiem materi āliem  
8477 80 11  – – –  iek ārtas ķīmiski akt īvu sve ķu p ārstr ādei 1,7  0  
8477 80 19  – – –  cits  1,7  0  
– – cits  
8477 80 91  – – –  iek ārtas izm ēra samazin āšanai  1,7  0  
8477 80 93  – – –  jauc ēji, m īcītāji un mais ītāji 1,7  0  
8477 80 95  – – –  griešanas, sadal īšanas un atsl āņošanas vai mizošanas 
iek ārtas 1,7 0  
8477 80 99  – – –  cits  1,7  0  
8477 90  –  da ļas 
8477 90 10  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  1,7  0  
8477 90 80  – –  cits  1,7  0  
8478  Tabakas p ārstr ādes un tabakas mais ījumu gatavošanas iek ārtas, 
kas citur šaj ā noda ļā nav min ētas 
8478 10 00  –  iek ārtas 1,7  0  
8478 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8479  Speci āli meh ānismi un meh āniskas ier īces, kas citur šaj ā 
noda ļā nav min ētas 
8479 10 00  –  iek ārtas publiskiem darbiem, b ūvniec ībai un taml īdz īgiem 
darbiem  Atbr īvots  0  
8479 20 00  –  dz īvnieku tauku un kaulu e ļļas un augu tauku un negaistošu 
eļļu ekstrakcijas un izgatavošanas iek ārtas 1,7 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1495
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8479 30  –  preses kokskaidu vai kokš ķiedru pl ātņu vai citu š ķiedrmate ­
riālu pl ātņu izgatavošanai un citas maš īnas koksnes vai 
kor ķa apstr ādei 
8479 30 10  – –  preses  1,7  0  
8479 30 90  – –  cits  1,7  0  
8479 40 00  –  maš īnas virvju vai trošu izgatavošanai  1,7  0  
8479 50 00  –  rūpnieciskie roboti, kas citur nav min ēti un iek ļauti 1,7  0  
8479 60 00  –  gaisa dzes ētāji, kuros izmanto iztvaikošanu  1,7  0  
– cit ādi meh ānismi un meh ānisk ās ier īces 
8479 81 00  – –  met āla apstr ādei, ieskaitot maš īnas stieples t īšanai elektros ­
pol ēs 1,7 0  
8479 82 00  – –  iek ārtas jaukšanai, m īcīšanai, drupin āšanai, malšanai, sij āša ­
nai, homogeniz ēšanai, emul ģēšanai un mais īšanai  1,7 0  
8479 89  – –  cits  
8479 89 30  – – –  p ārvietojamie šahtu nostiprin ājumi ar hidropiedzi ņu 1,7  0  
8479 89 60  – – –  centr ālās e ļļošanas sist ēmas  1,7  0  
8479 89 91  – – –  maš īnas keramikas izstr ādājumu glaz ēšanai un dekor ēša ­
nai 1,7 0  
8479 89 97  – – –  cits  1,7  0  
8479 90  –  da ļas 
8479 90 20  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  1,7  0  
8479 90 80  – –  cits  1,7  0  
8480  Met ālliešanas veidkastes; koki ļu pl ātnes; liešanas veidu ļi; 
veidnes met ālam (iz ņemot liet ņu veidnes), met ālu karb īdiem, 
stiklam, neorganiskiem materi āliem, gumijai vai plastmasai  
8480 10 00  –  met ālliešanas veidkastes  1,7  0  
8480 20 00  –  koki ļu pl ātnes  1,7  0  
8480 30  –  liešanas veidu ļi 
8480 30 10  – –  koka  1,7  0  
8480 30 90  – –  cits  2,7  0  
– veidnes met āla un met āla karb īdu liešanaiLV L 161/1496 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8480 41 00  – –  iesmidzin āšanas vai kompresijas tipa  1,7  0  
8480 49 00  – –  cits  1,7  0  
8480 50 00  –  veidnes stiklam  1,7  0  
8480 60  –  veidnes miner ālu materi āliem  
8480 60 10  – –  kompresijas tipa  1,7  0  
8480 60 90  – –  cits  1,7  0  
– veidnes gumijai un plastmas ām 
8480 71 00  – –  iesmidzin āšanas vai kompresijas tipa  1,7  0  
8480 79 00  – –  cits  1,7  0  
8481  Kr āni, v ārsti, venti ļi un citi piederumi cauru ļvadiem, katlu 
korpusiem, rezervu āriem, cistern ām, tvertn ēm un taml īdz īgām 
tilpn ēm, ieskaitot redukcijas un termoregul ācijas v ārstus  
8481 10  –  redukcijas v ārsti 
8481 10 05  – –  apvienoti ar filtriem vai e ļļot ājiem  2,2  0  
– – cits  
8481 10 19  – – –  no čuguna vai t ērauda  2,2  0  
8481 10 99  – – –  cits  2,2  0  
8481 20  –  eļļas hidraulisko vai pneimatisko transmisiju v ārsti 
8481 20 10  – –  eļļas hidraulisk ās sp ēka transmisijas kontroles v ārsti 2,2  0  
8481 20 90  – –  pneimatisk ās sp ēka transmisijas kontroles v ārsti 2,2  0  
8481 30  –  kontroles pretv ārsti 
8481 30 91  – –  no čuguna vai t ērauda  2,2  0  
8481 30 99  – –  cits  2,2  0  
8481 40  –  droš ības v ārsti 
8481 40 10  – –  no čuguna vai t ērauda  2,2  0  
8481 40 90  – –  cits  2,2  0  
8481 80  –  cit ādas ier īces  
– – kr āni, v ārsti un venti ļi izlietn ēm, mazg ājamiem galdiem, 
bid ē, rezervu āriem, vann ām un taml īdz īga armat ūraLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1497
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8481 80 11  – – –  jauc ējkr āni 2,2  0  
8481 80 19  – – –  cits  2,2  0  
– – centr ālapkures radiatoru venti ļi 
8481 80 31  – – –  termoregul ācijas venti ļi 2,2  0  
8481 80 39  – – –  cits  2,2  0  
8481 80 40  – –  venti ļi pneimatiskaj ām riep ām un kamer ām 2,2  0  
– – cits  
– – –  tehnolo ģisko procesu vad ības venti ļi 
8481 80 51  – – – –  termoregul ācijas venti ļi 2,2  0  
8481 80 59  – – – –  cits  2,2  0  
– – –  cits  
– – – –  sl ēgv ārsti 
8481 80 61  – – – – –  no čuguna  2,2  0  
8481 80 63  – – – – –  no t ērauda  2,2  0  
8481 80 69  – – – – –  cits  2,2  0  
– – – –  caurpl ūdes venti ļi 
8481 80 71  – – – – –  no čuguna  2,2  0  
8481 80 73  – – – – –  no t ērauda  2,2  0  
8481 80 79  – – – – –  cits  2,2  0  
8481 80 81  – – – –  lodv ārsti un koniskie v ārsti 2,2  0  
8481 80 85  – – – –  drose ļvārsti 2,2  0  
8481 80 87  – – – –  membr ānv ārsti 2,2  0  
8481 80 99  – – – –  cits  2,2  0  
8481 90 00  –  da ļas 2,2  0  
8482  Lod īšu vai rull īšu gult ņi 
8482 10  –  lod īšu gult ņi 
8482 10 10  – –  kuru maksim ālais ārējais diametrs nep ārsniedz 30 mm  8  0  
8482 10 90  – –  cits  8  0LV L 161/1498 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8482 20 00  –  koniskie rull īšu gult ņi, ieskaitot konusu un konisko rull īšu 
komplektus  8 0  
8482 30 00  –  sf ēriskie rull īšu gult ņi 8  0  
8482 40 00  –  rull īšu adatgult ņi 8  0  
8482 50 00  –  cit ādi cilindrisko rull īšu gult ņi 8  0  
8482 80 00  –  cit ādi, ieskaitot kombin ētos lod īšu/rull īšu gult ņus 8  0  
– da ļas 
8482 91  – –  lod ītes, adatas un rull īši 
8482 91 10  – – –  koniskie rull īši 8  0  
8482 91 90  – – –  cits  7,7  0  
8482 99 00  – –  cits  8  0  
8483  Transmisijas v ārpstas (ieskaitot sadales v ārpstas un klo ķvārp ­
stas) un klo ķi; gult ņu korpusi un sl īdgult ņi; zobrati un zobp ār­
vadi; lod īšu gaitas skr ūves vai rull īšu skr ūves; p ārnesumk ārbas 
un cit ādi ātruma regulatori, ieskaitot hidrotransformatorus; 
spararati un tr īši, ieskaitot polispastus; saj ūgi un v ārpstu 
sakabes (ieskaitot univers ālus savienojumus)  
8483 10  –  transmisijas v ārpstas (ieskaitot izci ļņvārpstas un klo ķvārpstas) 
un klo ķi 
– – klo ķi un klo ķvārpstas  
8483 10 21  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  4  0  
8483 10 25  – – –  kalti, t ērauda  4  0  
8483 10 29  – – –  cits  4  0  
8483 10 50  – –  šarn īrveida v ārpstas  4  0  
8483 10 95  – –  cits  4  0  
8483 20  –  gult ņu korpusi ar lod īšu vai rull īšu gult ņiem 
8483 20 10  – –  izmantošanai gaisa ku ģos un kosmosa ku ģos 6  0  
8483 20 90  – –  cits  6  0  
8483 30  –  gult ņu korpusi bez lod īšu vai rull īšu gult ņiem; sl īdgult ņi 
– – gult ņu korpusiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1499
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8483 30 32  – – –  lod īšu vai rull īšu gult ņiem 5,7  0  
8483 30 38  – – –  cits  3,4  0  
8483 30 80  – –  sl īdgult ņi 3,4  0  
8483 40  –  atseviš ķi p ārnesumi un sazobes, iz ņemot zobratus, ķēžrati 
un cit ādi transmisijas elementi; lod īšu gaitas skr ūves vai 
rull īšu skr ūves; p ārnesumk ārbas un cit ādi ātruma regulatori, 
ieskaitot hidrotransformatorus  
– – zobp ārvadi un sazobes (iz ņemot berzes p ārvadus)  
8483 40 21  – – –  cilindriskie un spir ālveida  3,7  0  
8483 40 23  – – –  konusveida un konusveida/cilindriskie  3,7  0  
8483 40 25  – – –  gliemežp ārvadi  3,7  0  
8483 40 29  – – –  cits  3,7  0  
8483 40 30  – –  lod īšu vai rull īšu gaitas skr ūves 3,7  0  
– – p ārnesumk ārbas un citi ātruma regulatori  
8483 40 51  – – –  p ārnesumk ārbas  3,7  0  
8483 40 59  – – –  cits  3,7  0  
8483 40 90  – –  cits  3,7  0  
8483 50  –  spararati un skrieme ļi, ieskaitot polispastus  
8483 50 20  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  2,7  0  
8483 50 80  – –  cits  2,7  0  
8483 60  –  saj ūgi un v ārpstu sakabes (ieskaitot univers ālus savienoju ­
mus)  
8483 60 20  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  2,7  0  
8483 60 80  – –  cits  2,7  0  
8483 90  –  zobrati, ķēžrati un citi transmisijas elementi atseviš ķi; da ļas. 
8483 90 20  – –  gult ņu korpusu da ļas 5,7  0  
– – cits  
8483 90 81  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  2,7  0  
8483 90 89  – – –  cits  2,7  0LV L 161/1500 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8484  Starplikas un salaidumi no met āla loksn ēm savienojum ā ar 
citu materi ālu vai no div ām un vair ākām met āla k ārtām; starp ­
liku un taml īdz īgu savienojumu komplekti un sortimenti ar 
atš ķirīgu sast āvu, kas iesai ņoti maisi ņos, aploksn ēs vai cit ā 
līdz īgā iesai ņojum ā; meh āniskas nosl ēgier īces 
8484 10 00  –  starplikas un bl īves no lokš ņu met āla savienojum ā ar citu 
materi ālu vai no div ām un vair ākām met āla k ārtām 1,7 0  
8484 20 00  –  meh ānisk ās plombas  1,7  0  
8484 90 00  –  cits  1,7  0  
8486  T āda veida iek ārtas un apar āti, kas tikai vai vien īgi izmantoti 
krist ālu vai krist ālos nesagrieztu pusvad ītājpl ākš ņu, pusvad ītā­
jier īču, elektronisko integr ālo sh ēmu vai plakano ekr ānu 
pane ļu ražošanai; Iek ārtas un apar āti, kas min ēti š īs noda ļas 
9. C. piez īm ē; da ļas un piederumi  
8486 10 00  –  iek ārtas un apar āti krist ālu vai krist ālos nesagrieztu pusvad ī­
tājpl ākš ņu ražošanai  Atbr īvots  0  
8486 20  –  iek ārtas un apar āti, pusvad ītājier īču vai elektronisko integr ālo 
sh ēmu ražošanai  
8486 20 10  – –  darbgaldi, kuros izmanto ultraska ņas procesus  3,5  0  
8486 20 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
8486 30  –  iek ārtas un aparat ūra plakano ekr ānu ražošanai  
8486 30 10  – –  iek ārtas ķīmiskai tvaiku nogulsn ēšanai uz LCD substr ātiem  2,4  0  
8486 30 30  – –  aparat ūra šablonu sausai kodin āšanai uz LCD substr ātiem  3,5  0  
8486 30 50  – –  aparat ūra fiziskai nogulsn ēšanai ar izsmidzin āšanu uz LCD 
substr ātiem  3,7 0  
8486 30 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
8486 40 00  –  Iek ārtas un apar āti, kas min ēti š īs noda ļas 9. C. piez īm ē Atbr īvots  0  
8486 90  –  da ļas un piederumi  
8486 90 10  – –  instrumentu nostiprin āšanas ier īces un pašatveres v ītņgal ­
vas; deta ļu stiprin āšanas ier īces 1,2 0  
– – cits  
8486 90 20  – – –  da ļas apar ātiem fotoemulsijas uzkl āšanai LCD substr ātam  1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1501
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8486 90 30  – – –  da ļas pretuzliesmošanas ier īcēm pusvad ītāju pakešu 
met āla vad ītāju t īrīšanai pirms elektrogalvaniz ācijas  1,7 0  
8486 90 40  – – –  da ļas aparat ūrai fiziskai nogulsn ēšanai ar izsmidzin āšanu 
uz LCD substr ātiem  3,7 0  
8486 90 50  – – –  da ļas un piederumi aparat ūrai šablonu sausai kodin āšanai 
uz LCD substr ātiem  1,2 0  
8486 90 60  – – –  da ļas un piederumi iek ārtām ķīmiskai tvaiku nogulsn ē­ 
šanai uz LCD substr ātiem  1,7 0  
8486 90 70  – – –  da ļas un piederumi darbgaldiem, kuros izmanto ultras ­
ka ņas procesus  1,2 0  
8486 90 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8487  Daž ādu maš īnu un meh ānismu da ļas, kam nav elektrotehnisko 
kabe ļuzmavu, izolatoru, spo ļu, kontaktu vai cit ādu elektroteh ­
nisko deta ļu un kas citur šaj ā noda ļā nav min ētas 
8487 10  –  ku ģu vai laivu dzenskr ūves un to l āpsti ņas 
8487 10 10  – –  no bronzas  1,7  0  
8487 10 90  – –  cits  1,7  0  
8487 90  –  cits  
8487 90 10  – –  no neka ļam ā čuguna  1,7  0  
8487 90 30  – –  no ka ļama čuguna  1,7  0  
– – no dzelzs vai t ērauda  
8487 90 51  – – –  no lieta t ērauda  1,7  0  
8487 90 53  – – –  no melno met ālu kaluma  1,7  0  
8487 90 55  – – –  no melno met ālu štanc ējuma  1,7  0  
8487 90 59  – – –  cits  1,7  0  
8487 90 90  – –  cits  1,7  0  
85 85. NODA ĻA - ELEKTROIER ĪCES UN ELEKTROIEK ĀRTAS 
UN TO DETA ĻAS; SKA ŅU IERAKST ĪŠANAS UN ATSKA ŅO­ 
ŠANAS APARAT ŪRA, TELEV ĪZIJAS ATT ĒLA UN SKA ŅAS 
IERAKST ĪŠANAS UN REPRODUC ĒŠANAS APARAT ŪRA UN 
ŠĀDU IZSTR ĀDĀJUMU DETA ĻAS UN PIEDERUMI  
8501  Elektromotori un elektro ģeneratori (iz ņemot ģeneratoriek ārtas)LV L 161/1502 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8501 10  –  kuru jauda nep ārsniedz 37,5 W  
8501 10 10  – –  sinhronie motori, kuru jauda nep ārsniedz 18 W  4,7  0  
– – cits  
8501 10 91  – – –  univers ālie mai ņstr āvas/l īdzstr āvas motori  2,7  0  
8501 10 93  – – –  mai ņstr āvas motori  2,7  0  
8501 10 99  – – –  līdzstr āvas motori  2,7  0  
8501 20 00  –  univers ālie mai ņstr āvas/l īdzstr āvas motori, kuru jauda 
pārsniedz 37,5 W  2,7 0  
– cit ādi l īdzstr āvas motori; l īdzstr āvas ģeneratori  
8501 31 00  – –  kuru jauda nep ārsniedz 750 W  2,7  0  
8501 32  – –  kuru jauda p ārsniedz 750 W, bet nep ārsniedz 75 kW  
8501 32 20  – – –  kuru jauda p ārsniedz 750 W, bet nep ārsniedz 7,5 kW  2,7  0  
8501 32 80  – – –  kuru jauda p ārsniedz 7,5 kW, bet nep ārsniedz 75 kW  2,7  0  
8501 33 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 75 kW, bet nep ārsniedz 375 kW  2,7  0  
8501 34  – –  kuru jauda p ārsniedz 375 kW  
8501 34 50  – – –  vilces motori  2,7  0  
– – –  cit ādi, kuru jauda  
8501 34 92  – – – –  p ārsniedz 375 kW, bet nep ārsniedz 750 kW  2,7  0  
8501 34 98  – – – –  p ārsniedz 750 kW  2,7  0  
8501 40  –  cit ādi mai ņstr āvas vienf āzes motori  
8501 40 20  – –  kuru jauda nep ārsniedz 750 W  2,7  0  
8501 40 80  – –  kuru jauda p ārsniedz 750 W  2,7  0  
– cit ādi mai ņstr āvas daudzf āzu motori  
8501 51 00  – –  kuru jauda nep ārsniedz 750 W  2,7  0  
8501 52  – –  kuru jauda p ārsniedz 750 W, bet nep ārsniedz 75 kW  
8501 52 20  – – –  kuru jauda p ārsniedz 750 W, bet nep ārsniedz 7,5 kW  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1503
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8501 52 30  – – –  kuru jauda p ārsniedz 7,5 kW, bet nep ārsniedz 37 kW  2,7  0  
8501 52 90  – – –  kuru jauda p ārsniedz 37 kW, bet nep ārsniedz 75 kW  2,7  0  
8501 53  – –  kuru jauda p ārsniedz 75 kW  
8501 53 50  – – –  vilces motori  2,7  0  
– – –  cit ādi, kuru jauda  
8501 53 81  – – – –  p ārsniedz 75 kW, bet nep ārsniedz 375 kW  2,7  0  
8501 53 94  – – – –  p ārsniedz 375 kW, bet nep ārsniedz 750 kW  2,7  0  
8501 53 99  – – – –  p ārsniedz 750 kW  2,7  0  
– mai ņstr āvas ģeneratori (sinhro ģeneratori)  
8501 61  – –  kuru jauda nep ārsniedz 75 kVA  
8501 61 20  – – –  kuru jauda nep ārsniedz 7,5 kVA  2,7  0  
8501 61 80  – – –  kuru jauda p ārsniedz 7,5 kVA, bet nep ārsniedz 75 kVA  2,7  0  
8501 62 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 75 kVA, bet nep ārsniedz 375 kVA  2,7  0  
8501 63 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 375 kVA, bet nep ārsniedz 750 kVA  2,7  0  
8501 64 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 750 kVA  2,7  0  
8502  Elektro ģeneratoru iek ārtas un rot ējošie p ārveidot āji 
– ģeneratoru iek ārtas ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes 
virzu ļdzin ējiem (d īze ļu vai pusd īze ļu dzin ējiem)  
8502 11  – –  kuru jauda nep ārsniedz 75 kVA  
8502 11 20  – – –  kuru jauda nep ārsniedz 7,5 kVA  2,7  0  
8502 11 80  – – –  kuru jauda p ārsniedz 7,5 kVA, bet nep ārsniedz 75 kVA  2,7  0  
8502 12 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 75 kVA, bet nep ārsniedz 375 kVA  2,7  0  
8502 13  – –  kuru jauda p ārsniedz 375 kVA  
8502 13 20  – – –  kuru jauda p ārsniedz 375 kVA, bet nep ārsniedz 
750 kVA  2,7 0  
8502 13 40  – – –  kuru jauda p ārsniedz 750 kVA, bet nep ārsniedz 
2 000 kVA  2,7 0LV L 161/1504 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8502 13 80  – – –  kuru jauda p ārsniedz 2 000 kVA  2,7  0  
8502 20  –  ģeneratoru iek ārtas ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļ­
dzin ējiem  
8502 20 20  – –  kuru jauda nep ārsniedz 7,5 kVA  2,7  0  
8502 20 40  – –  kuru jauda p ārsniedz 7,5 kVA, bet nep ārsniedz 375 kVA  2,7  0  
8502 20 60  – –  kuru jauda p ārsniedz 375 kVA, bet nep ārsniedz 750 kVA  2,7  0  
8502 20 80  – –  kuru jauda p ārsniedz 750 kVA  2,7  0  
– cit ādas ģeneratoru iek ārtas 
8502 31 00  – –  ar v ēju darbin āmas  2,7  0  
8502 39  – –  cits  
8502 39 20  – – –  turbo ģeneratori  2,7  0  
8502 39 80  – – –  cits  2,7  0  
8502 40 00  –  elektriskie rot ējošie p ārveidot āji 2,7  0  
8503 00  Deta ļas, kas paredz ētas tikai vai galvenok ārt iek ārtām, kas 
min ētas poz īcij ās 8501 vai 8502  
8503 00 10  –  nemagn ētiski sprostgredzeni  2,7  0  
– cits  
8503 00 91  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  2,7  0  
8503 00 99  – –  cits  2,7  0  
8504  Elektr ības transformatori, statiskie p ārveidot āji (piem ēram, 
taisngrieži) un indukcijas spoles  
8504 10  –  balasti g āzizl ādes spuldz ēm 
8504 10 20  – –  ar kondensatoru savienotas vai nesavienotas indukcijas 
spoles un droseles  3,7 0  
8504 10 80  – –  cits  3,7  0  
– transformatori ar š ķidru dielektri ķi 
8504 21 00  – –  kuru jauda nep ārsniedz 650 kVA  3,7  0  
8504 22  – –  kuru jauda p ārsniedz 650 kVA, bet nep ārsniedz 10 000 
kVALV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1505
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8504 22 10  – – –  p ārsniedz 650 kVA, bet nep ārsniedz 1 600 kVA  3,7  0  
8504 22 90  – – –  p ārsniedz 1 600 kVA, bet nep ārsniedz 10 000 kVA  3,7  0  
8504 23 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 10 000 kVA  3,7  0  
– cit ādi transformatori  
8504 31  – –  kuru jauda nep ārsniedz 1 kVA  
– – –  m ērtransformatori  
8504 31 21  – – – –  sprieguma m ērīšanai  3,7  0  
8504 31 29  – – – –  cits  3,7  0  
8504 31 80  – – –  cits  3,7  0  
8504 32  – –  kuru jauda p ārsniedz 1 kVA, bet nep ārsniedz 16 kVA  
8504 32 20  – – –  m ērtransformatori  3,7  0  
8504 32 80  – – –  cits  3,7  0  
8504 33 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 16 kVA, bet nep ārsniedz 500 kVA  3,7  0  
8504 34 00  – –  kuru jauda p ārsniedz 500 kVA  3,7  0  
8504 40  –  statiskie p ārveidot āji 
8504 40 30  – –  izmantošanai sakaru iek ārtās, datu autom ātisk ās apstr ādes 
iek ārtās un to blokos  Atbr īvots  0  
– – cits  
8504 40 40  – – –  polikrist ālisko pusvad ītāju taisngrieži  3,3  0  
– – –  cits  
8504 40 55  – – – –  akumulatoru uzl ādes ier īces 3,3  0  
– – – –  cits  
8504 40 81  – – – – –  taisngrieži  3,3  0  
– – – – –  invertori  
8504 40 84  – – – – – –  kuru jauda nep ārsniedz 7,5 kVA  3,3  0LV L 161/1506 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8504 40 88  – – – – – –  kuru jauda p ārsniedz 7,5 kVA  3,3  0  
8504 40 90  – – – – –  cits  3,3  0  
8504 50  –  cit ādas indukcijas spoles un droseles  
8504 50 20  – –  izmantošanai sakaru iek ārtās un str āvas pieg ādei datu auto ­
m ātisk ās apstr ādes iek ārtām un to blokiem  Atbr īvots  0  
8504 50 95  – –  cits  3,7  0  
8504 90  –  da ļas 
– – transformatoriem un indukcijas spol ēm 
8504 90 05  – – –  elektroniskie bloki iek ārtām, kas min ētas apakšpoz īcij ā 
8504 50 20  Atbr īvots  0  
– – –  cits  
8504 90 11  – – – –  fer īta serdes  2,2  0  
8504 90 18  – – – –  cits  2,2  0  
– – statiskiem p ārveidot ājiem  
8504 90 91  – – –  elektroniskie bloki iek ārtām, kas min ētas apakšpoz īcij ā 
8504 40 30  Atbr īvots  0  
8504 90 99  – – –  cits  2,2  0  
8505  Elektromagn ēti; past āvīgie magn ēti un izstr ādājumi, kas pare ­
dz ēti p ārv ēršanai past āvīgajos magn ētos p ēc to magnetiz ēša ­
nas; elektromagn ētiskas patronas, sp īles un taml īdz īgas stipri ­
nājuma ier īces vai š ādas ier īces ar past āvīgajiem magn ētiem; 
elektromagn ētisk ās sakabes, saj ūgi un bremzes; elektromagn ē­
tiskas celšanas ier īces  
– past āvīgie magn ēti un izstr ādājumi, kas paredz ēti p ārv ēršanai 
past āvīgajos magn ētos p ēc to magnetiz ēšanas  
8505 11 00  – –  no met āla 2,2  0  
8505 19  – –  cits  
8505 19 10  – – –  past āvīgie magn ēti no aglomer ēta fer īta 2,2  0  
8505 19 90  – – –  cits  2,2  0  
8505 20 00  –  elektromagn ētisk ās sakabes, saj ūgi un bremzes  2,2  0  
8505 90  –  cit ādi, ieskaitot da ļas 
8505 90 10  – –  elektromagn ēti 1,8  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1507
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8505 90 30  – –  elektromagn ētiskas patronas, sp īles un taml īdz īgas stiprin ā­
juma ier īces vai š ādas ier īces ar past āvīgajiem magn ētiem  1,8 0  
8505 90 50  – –  elektromagn ētiskas celšanas ier īces 2,2  0  
8505 90 90  – –  deta ļas 1,8  0  
8506  Galvaniskie elementi un galvanisk ās baterijas  
8506 10  –  mang āna dioks īda 
– – sārmu  
8506 10 11  – – –  cilindriskie elementi  4,7  0  
8506 10 15  – – –  elektrodu elementi  4,7  0  
8506 10 19  – – –  cits  4,7  0  
– – cits  
8506 10 91  – – –  cilindriskie elementi  4,7  0  
8506 10 95  – – –  elektrodu elementi  4,7  0  
8506 10 99  – – –  cits  4,7  0  
8506 30  –  dz īvsudraba oks īda 
8506 30 10  – –  cilindriskie elementi  4,7  0  
8506 30 30  – –  elektrodu elementi  4,7  0  
8506 30 90  – –  cits  4,7  0  
8506 40  –  sudraba oks īda 
8506 40 10  – –  cilindriskie elementi  4,7  0  
8506 40 30  – –  elektrodu elementi  4,7  0  
8506 40 90  – –  cits  4,7  0  
8506 50  –  litija  
8506 50 10  – –  cilindriskie elementi  4,7  0  
8506 50 30  – –  elektrodu elementi  4,7  0  
8506 50 90  – –  cits  4,7  0  
8506 60  –  aerocinka  
8506 60 10  – –  cilindriskie elementi  4,7  0  
8506 60 30  – –  elektrodu elementi  4,7  0LV L 161/1508 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8506 60 90  – –  cits  4,7  0  
8506 80  –  cit ādi galvaniskie elementi un galvanisk ās baterijas  
8506 80 05  – –  saus ās cinka-oglek ļa baterijas ar spriegumu 5,5 V vai 
vair āk, bet ne vair āk k ā 6,5 V  Atbr īvots  0  
– – cits  
8506 80 11  – – –  cilindriskie elementi  4,7  0  
8506 80 15  – – –  elektrodu elementi  4,7  0  
8506 80 90  – – –  cits  4,7  0  
8506 90 00  –  da ļas 4,7  0  
8507  Elektriskie akumulatori, ieskaitot to separatorus, taisnst ūra 
form ā (ieskaitot kvadr ātu) vai cit ā form ā 
8507 10  –  svina–sk ābes, izmantojami virzu ļdzin ēju iedarbin āšanai  
– – svar ā līdz 5 kg  
8507 10 41  – – –  kas darbojas ar š ķidro elektrol ītu 3,7  0  
8507 10 49  – – –  cits  3,7  0  
– – kuru svars p ārsniedz 5 kg  
8507 10 92  – – –  kas darbojas ar š ķidro elektrol ītu 3,7  0  
8507 10 98  – – –  cits  3,7  0  
8507 20  –  cit ādi svina–sk ābes akumulatori  
– – vilces akumulatori  
8507 20 41  – – –  kas darbojas ar š ķidro elektrol ītu 3,7  0  
8507 20 49  – – –  cits  3,7  0  
– – cits  
8507 20 92  – – –  kas darbojas ar š ķidro elektrol ītu 3,7  0  
8507 20 98  – – –  cits  3,7  0  
8507 30  –  ni ķeļa–kadmija akumulatori  
8507 30 20  – –  herm ētiski nosl ēgti 2,6  0  
– – cits  
8507 30 81  – – –  vilces akumulatori  2,6  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1509
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8507 30 89  – – –  cits  2,6  0  
8507 40 00  –  dzelzs–ni ķeļa akumulatori  2,7  0  
8507 80  –  cit ādi akumulatori  
8507 80 20  – –  ni ķeļa–met ālhidr īda akumulatori  2,7  0  
8507 80 30  – –  litija–jonu akumulatori  2,7  0  
8507 80 80  – –  cits  2,7  0  
8507 90  –  da ļas 
8507 90 20  – –  akumulatoru plates  2,7  0  
8507 90 30  – –  separatori  2,7  0  
8507 90 90  – –  cits  2,7  0  
8508  Putek ļsūcēji 
– ar ieb ūvētu elektromotoru  
8508 11 00  – –  nep ārsniedz 1 500 W jaudu un ietver putek ļu maisi ņu vai 
cit ādu sav ācējier īci, kuras tilpums nep ārsniedz 20 l  2,2 0  
8508 19 00  – –  cits  1,7  0  
8508 60 00  –  cit ādi putek ļsūcēji 1,7  0  
8508 70 00  –  da ļas 1,7  0  
8509  M ājsaimniec ības elektromeh ānisk ās ier īces ar ieb ūvētu elektro ­
motoru, iz ņemot putek ļsūcējus, kas min ēti poz īcij ā 8508  
8509 40 00  –  p ārtikas produktu smalcin ātāji un mikseri; aug ļu un d ārze ņu 
sulu spiedes  2,2 0  
8509 80 00  –  cit ādas ier īces 2,2  0  
8509 90 00  –  da ļas 2,2  0  
8510  Sk ūšanas, matu griešanas un atmatošanas ier īces ar ieb ūvētu 
elektromotoru  
8510 10 00  –  skuvek ļi 2,2  0  
8510 20 00  –  matu griešanas maš īnas 2,2  0  
8510 30 00  –  atmatošanas ier īces 2,2  0  
8510 90 00  –  da ļas 2,2  0LV L 161/1510 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8511  Elektroier īces dzirkste ļaizdedzes vai kompresijas aizdedzes 
iekšdedzes motoru iedarbin āšanai (piem ēram, magneto, l īdz ­
str āvas magn ētelektriskie ģeneratori, indukcijas spoles, aizde ­
dzes sveces, kv ēlsveces, starteri); ģeneratori (piem ēram, l īdz ­
str āvas un mai ņstr āvas) un autom ātiskie izsl ēdz ēji, ko izmanto 
šādos dzin ējos 
8511 10 00  –  aizdedzes sveces  3,2  0  
8511 20 00  –  aizdedzes magneto; l īdzstr āvas magn ētelektriskie ģeneratori; 
magn ētiskie spararati  3,2 0  
8511 30 00  –  sadal ītāji; indukcijas spoles  3,2  0  
8511 40 00  –  motoru starteri un divfunkciju starter ģeneratori  3,2  0  
8511 50 00  –  cit ādi ģeneratori  3,2  0  
8511 80 00  –  cit ādas iek ārtas 3,2  0  
8511 90 00  –  da ļas 3,2  0  
8512  Elektrisk ās apgaismošanas vai signaliz ēšanas apr īkojums 
(iz ņemot poz īcij ā 8539 min ētos), priekš ējā stikla t īrītāji, pret ­
sarmas un pretsv īduma apr īkojums, kurus izmanto velosi ­
pēdos vai meh āniskajos transportl īdzek ļos 
8512 10 00  –  apgaismošanas vai vizu ālās signaliz ēšanas apr īkojums, kuru 
izmanto velosip ēdos 2,7 0  
8512 20 00  –  cit ādas apgaismošanas vai vizu ālās signaliz ēšanas apr īkojums  2,7  0  
8512 30  –  ska ņas signaliz ācijas ier īces 
8512 30 10  – –  izmantošanai meh āniskajos transportl īdzek ļos 2,2  0  
8512 30 90  – –  cits  2,7  0  
8512 40 00  –  priekš ējā stikla t īrītāji, pretsarmas un pretsv īduma ier īces 2,7  0  
8512 90  –  da ļas 
8512 90 10  – –  apar ātiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 8512 30 10  2,2  0  
8512 90 90  – –  cits  2,7  0  
8513  P ārn ēsājamas elektrisk ās lampas, kas darbojas ar autonomu 
ener ģijas avotu (sausaj ām baterij ām, akumulatoriem, magneto), 
izņemot poz īcij ā 8512 min ētās apgaismes ier īces 
8513 10 00  –  lampas  5,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1511
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8513 90 00  –  da ļas 5,7  0  
8514  R ūpn īcu vai laboratoriju elektrisk ās kr āsnis un kurtuves (ar ī 
tās, kas darbojas ar indukciju vai dielektriskiem zudumiem); 
cit ādas r ūpn īcu vai laboratoriju iek ārtas materi ālu termiskai 
apstr ādei ar indukciju vai dielektriskiem zudumiem  
8514 10  –  ar reostatu kars ējamas kurtuves un kr āsnis 
8514 10 10  – –  maizes un konditorejas kr āsnis 2,2  0  
8514 10 80  – –  cits  2,2  0  
8514 20  –  kr āsnis un kurtuves, kas darbojas ar indukciju vai dielektris ­
kiem zudumiem  
8514 20 10  – –  indukcijas kr āsnis un kurtuves  2,2  0  
8514 20 80  – –  dielektrisk ās kr āsnis un kurtuves  2,2  0  
8514 30  –  cit ādas kr āsnis un kurtuves  
8514 30 19  – –  kr āsnis ar infrasarkano starojumu  2,2  0  
8514 30 99  – –  cits  2,2  0  
8514 40 00  –  cit ādas iek ārtas materi ālu termiskai apstr ādei ar indukciju vai 
dielektriskiem zudumiem  2,2 0  
8514 90 00  –  da ļas 2,2  0  
8515  Elektrisk ās (ieskaitot elektrog āzsildes), l āzera vai cit āda gaismas 
vai fotonu starojuma, ultraska ņas, elektronstaru, magn ētim ­
pulsu, plazmas loka un citas lod ēšanas (ar m īkstlodi vai ciet ­
lodi) vai metin āšanas maš īnas un apar āti neatkar īgi no t ā, vai 
tie sp ēj izdar īt griešanas oper ācijas; elektrisk ās maš īnas un 
apar āti met āla vai met ālkeramikas karstai uzsmidzin āšanai  
– maš īnas un apar āti lod ēšanai ar m īkstlodi un cietlodi  
8515 11 00  – –  lod āmuri un lod ēšanas pistoles  2,7  0  
8515 19 00  – –  cits  2,7  0  
– maš īnas un apar āti met ālu rezistences metin āšanai  
8515 21 00  – –  autom ātiskie un pusautom ātiskie  2,7  0  
8515 29  – –  cits  
8515 29 10  – – –  sadurmetin āšanai  2,7  0  
8515 29 90  – – –  cits  2,7  0  
– maš īnas un apar āti met āla loka (ieskaitot plazmas loku) 
metin āšanaiLV L 161/1512 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8515 31 00  – –  autom ātiskie un pusautom ātiskie  2,7  0  
8515 39  – –  cits  
– – –  rokas metin āšanai ar segtiem elektrodiem komplekt ā ar 
metin āšanas vai griešanas ier īcēm, kas savienotas ar  
8515 39 13  – – – –  transformatoriem  2,7  0  
8515 39 18  – – – –  ģeneratoriem vai rot ējošiem vai statiskiem p ārveidot ā­
jiem un taisngriežiem  2,7 0  
8515 39 90  – – –  cits  2,7  0  
8515 80  –  cit ādas maš īnas un apar āti 
– – met ālapstr ādei 
8515 80 11  – – –  metin āšanai  2,7  0  
8515 80 19  – – –  cits  2,7  0  
– – cits  
8515 80 91  – – –  plastmasas rezistences metin āšanai  2,7  0  
8515 80 99  – – –  cits  2,7  0  
8515 90 00  –  da ļas 2,7  0  
8516  Elektriskie caurpl ūdes un termoakumul ācijas ūdenssild ītāji un 
iegremdes sild ītāji; elektroier īces telpu apsild īšanai un augsnes 
sild īšanai; elektriskas ier īces matu veidošanai (piem ēram, matu 
žāvētāji, matu cirtot āji, matu cirtojam ās knaibles) un roku 
žāvētāji; elektriskie gludek ļi; cit ādas elektrotermisk ās ier īces 
m ājsaimniec ības vajadz ībām; sildier īču pretest ību elementi, 
izņemot poz īcij ā 8545 min ētos 
8516 10  –  elektriskie caurpl ūdes un termoakumul ācijas ūdenssild ītāji un 
iegremdes sild ītāji 
– – ūdens sild ītāji 
8516 10 11  – – –  caurpl ūdes ūdenssild ītāji 2,7  0  
8516 10 19  – – –  cits  2,7  0  
8516 10 90  – –  iegremdes sild ītāji 2,7  0  
– elektroier īces telpu apsild īšanai un augsnes sild īšanai  
8516 21 00  – –  termoakumul ācijas radiatori  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1513
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8516 29  – –  cits  
8516 29 10  – – –  ar š ķidrumu pild īti radiatori  2,7  0  
8516 29 50  – – –  konvekcijas sild ītāji 2,7  0  
– – –  cits  
8516 29 91  – – – –  ar ieb ūvētu ventilatoru  2,7  0  
8516 29 99  – – – –  cits  2,7  0  
– elektrotermiskie matu veidošanas un roku ž āvēšanas apar āti 
8516 31  – –  matu ž āvētāji 
8516 31 10  – – –  žāvēšanas kupoli  2,7  0  
8516 31 90  – – –  cits  2,7  0  
8516 32 00  – –  cit ādi matu ž āvēšanas apar āti 2,7  0  
8516 33 00  – –  roku ž āvētāji 2,7  0  
8516 40  –  elektriskie gludek ļi 
8516 40 10  – –  tvaika gludek ļi 2,7  0  
8516 40 90  – –  cits  2,7  0  
8516 50 00  –  mikrovi ļņu kr āsnis 5  0  
8516 60  –  cit ādas kr āsnis; pl ītis, pl ītiņas, ri ņķi v ārīšanai; grili un kr ās­
ni ņas apcepšanai  
8516 60 10  – –  pl ītis (kas apr īkotas vismaz ar kr āsni un cepešplauktu)  2,7  0  
– – pl ītiņas, ri ņķi v ārīšanai un cepešplaukti  
8516 60 51  – – –  ieb ūvējamie cepešplaukti  2,7  0  
8516 60 59  – – –  cits  2,7  0  
8516 60 70  – –  grili un kr āsni ņas apcepšanai  2,7  0  
8516 60 80  – –  ieb ūvējam ās kr āsnis 2,7  0  
8516 60 90  – –  cits  2,7  0  
– cit ādas elektrotermisk ās ier īces 
8516 71 00  – –  ier īces kafijas vai t ējas pagatavošanai  2,7  0  
8516 72 00  – –  tosteri  2,7  0  
8516 79  – –  citsLV L 161/1514 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8516 79 20  – – –  dzi ļās taukv āres pannas  2,7  0  
8516 79 70  – – –  cits  2,7  0  
8516 80  –  sildier īču pretest ības elementi  
8516 80 20  – –  samont ēti izol ētā karkas ā 2,7  0  
8516 80 80  – –  cits  2,7  0  
8516 90 00  –  da ļas 2,7  0  
8517  Telefonu apar āti, ieskaitot telefonus š ūnu t īkliem vai citiem 
bezvadu t īkliem; cit ādi apar āti balss, att ēlu vai citu datu 
pārraidei vai uztveršanai, ieskaitot apar ātus sazi ņai l īniju vai 
bezvadu t īklā (t āds k ā lok ālais vai teritori ālais t īkls), iz ņemot 
pārraides vai uztveršanas apar ātus, kas min ēti poz īcij ā 8443, 
8225, 8527 vai 8528  
– telefonu apar āti, ieskaitot telefonus š ūnu t īkliem vai citiem 
bezvadu t īkliem  
8517 11 00  – –  līnijtelefonijas apar āti ar bezvadu klausul ēm Atbr īvots  0  
8517 12 00  – –  Telefonu apar āti ciparu l īniju sist ēm ām vai augstfrekvences 
līniju sist ēm ām Atbr īvots  0  
8517 18 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
– cit ādi apar āti balss, att ēlu vai citu datu p ārraidei vai uztver ­ 
šanai, ieskaitot apar ātus sazi ņai l īniju vai bezvadu t īklā (t āds 
kā lok ālais vai teritori ālais t īkls) 
8517 61 00  – –  b āzes stacijas  Atbr īvots  0  
8517 62 00  – –  iek ārtas balss, att ēlu vai citu datu uztveršanai, konversijai 
un p ārraidei vai re ģener ācijai, ieskaitot komut ācijas un 
maršrut ēšanas apar ātus Atbr īvots  0  
8517 69  – –  cits  
8517 69 10  – – –  videotelefoni  Atbr īvots  0  
8517 69 20  – – –  namdurvju t ālrunas sist ēmas  Atbr īvots  0  
– – –  radiotelefona vai radiotelegr āfa sakaru uztv ērējaparat ūra 
8517 69 31  – – – –  portat īvie uztv ērēji izsaukšanai, br īdin āšanai un peidžeru 
sist ēmas uztv ērēji Atbr īvots  0  
8517 69 39  – – – –  cits  9,3  5  
8517 69 90  – – –  cits  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1515
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8517 70  –  da ļas 
– – visu veidu antenas un reflektori; da ļas, kas izmantojamas 
kop ā ar šiem izstr ādājumiem  
8517 70 11  – – –  antenas radiotelegr āfa vai radiotelefona apar ātiem  Atbr īvots  0  
8517 70 15  – – –  teleskopisk ās un stie ņa antenas p ārn ēsājamiem un trans ­
portl īdzek ļos uzst ādāmiem apar ātiem  5 0  
8517 70 19  – – –  cits  3,6  0  
8517 70 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
8518  Mikrofoni un to stat īvi; korpusos iemont ēti vai neiemont ēti 
ska ļru ņi; galvas telefoni un austi ņas, ar ī komplekt ā ar mikro ­
fonu, un komplekti, kuros ir mikrofons un viens vai vair āki 
ska ļru ņi; zemfrekvences elektriskie pastiprin ātāji; elektroier īces 
ska ņas pastiprin āšanai  
8518 10  –  mikrofoni un to stat īvi 
8518 10 30  – –  sakariem izmantojamie mikrofoni ar frekven ču diapazonu 
no 300 Hz l īdz 3,4 KHz, diametr ā ne vair āk k ā 10 mm un 
ne augst āki par 3 mm  Atbr īvots  0  
8518 10 95  – –  cits  2,5  0  
– korpusos iemont ēti vai neiemont ēti ska ļru ņi 
8518 21 00  – –  atseviš ķi korpusos iemont ēti ska ļru ņi 4,5  0  
8518 22 00  – –  vair āki vien ā korpus ā iemont ēti ska ļru ņi 4,5  0  
8518 29  – –  cits  
8518 29 30  – – –  ska ļru ņi ar frekven ču diapazonu no 300 Hz l īdz 
3,4 KHz, diametr ā ne vair āk k ā 50 mm, izmantošanai 
telekomunik ācij ā Atbr īvots  0  
8518 29 95  – – –  cits  3  0  
8518 30  –  galvas telefoni un austi ņas, ar ī komplekt ā ar mikrofonu, un 
komplekti, kuros ir mikrofons un viens vai vair āki ska ļru ņi 
8518 30 20  – –  līnijtelefonijas apar ātu klausules  Atbr īvots  0  
8518 30 95  – –  cits  2  0  
8518 40  –  zemfrekvences elektriskie pastiprin ātājiLV L 161/1516 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8518 40 30  – –  telefona un m ērapar ātu pastiprin ātāji 3  0  
– – cits  
8518 40 81  – – –  vienkan āla 4,5  0  
8518 40 89  – – –  cits  4,5  0  
8518 50 00  –  ska ņas pastiprin āšanas elektroier īces 2  0  
8518 90 00  –  da ļas 2  0  
8519  Ska ņas ierakst īšanas vai atska ņošanas apar āti 
8519 20  –  Apar āti, kas darbojas ar mon ētām, naudas z īm ēm, banku 
kart ēm, žetoniem vai citiem maks āšanas l īdzek ļiem 
8519 20 10  – –  atska ņot āji, kas iedarbin āmi ar mon ētu vai žetonu  6  0  
– – cits  
8519 20 91  – – –  ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 9,5  5  
8519 20 99  – – –  cits  4,5  0  
8519 30 00  –  ska ņu plašu atska ņot āji 2  0  
8519 50 00  –  telefonu autom ātiskie atbild ētāji Atbr īvots  0  
– cit ādas iek ārtas 
8519 81  – –  kas izmanto magn ētiskos, optiskos vai pusvad ītāju datu 
nes ējus 
– – –  atska ņošanas aparat ūra (ar ī kasešu atska ņot āji), kurai nav 
ska ņu ierakst īšanas ier īces 
8519 81 11  – – – –  ier īces diktofona ierakstu atska ņošanai  5  0  
– – – –  cit āda atska ņošanas aparat ūra 
8519 81 15  – – – – –  kabatas form āta kasešu atska ņot āji Atbr īvots  0  
– – – – –  citi, kasešu  
8519 81 21  – – – – – –  ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 9  5  
8519 81 25  – – – – – –  cits  2  0  
– – – – –  cits  
– – – – – –  ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 
8519 81 31  – – – – – – –  meh āniskajiem transportl īdzek ļiem, paredz ēti 
diskiem, kuru diametrs nep ārsniedz 6,5 cm  9 5LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1517
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8519 81 35  – – – – – – –  cits  9,5  5  
8519 81 45  – – – – – –  cits  4,5  0  
– – –  cit ādi apar āti 
8519 81 51  – – – –  diktofoni, kas nevar darboties bez ārēja ener ģijas avota  4  0  
– – – –  cit ādi magn ētisk ās lentas rakst ītāji, kuros ieb ūvēta atska ­ 
ņošanas iek ārta 
– – – – –  kasešu  
– – – – – –  ar ieb ūvētu pastiprin ātāju un vienu vai vair ākiem 
ieb ūvētiem ska ļru ņiem 
8519 81 55  – – – – – – –  kas var darboties bez ārēja barošanas avota  Atbr īvots  0  
8519 81 61  – – – – – – –  cits  2  0  
8519 81 65  – – – – – –  kabatas form āta magnetofoni  Atbr īvots  0  
8519 81 75  – – – – – –  cits  2  0  
– – – – –  cits  
8519 81 81  – – – – – –  kas izmanto magn ētisk ās lentes spol ēs un ļauj ierak ­
stīt vai atska ņot ar vienu ātrumu 19 cm/s vai ar vair ā­
kiem ātrumiem, kas nep ārsniedz 19 cm/s  2 0  
8519 81 85  – – – – – –  cits  7  3  
8519 81 95  – – – –  cits  2  0  
8519 89  – –  cits  
– – –  atska ņošanas aparat ūra, kurai nav ska ņu ierakst īšanas 
ier īču 
8519 89 11  – – – –  atska ņot āji, iz ņemot apakšpoz īcij ā 8519 20 min ētos 2  0  
8519 89 15  – – – –  ier īces diktofona ierakstu atska ņošanai  5  0  
8519 89 19  – – – –  cits  4,5  0  
8519 89 90  – – –  cits  2  0  
8521  Videoieraksta vai video reproduc ēšanas aparat ūra, ar ska ņot āju 
vai bez t ā 
8521 10  –  magn ētisk ās lentes tipaLV L 161/1518 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8521 10 20  – –  kas izmanto lentes, kuras nav plat ākas par 1,3 cm, ar sp ēju 
ierakst īt un reproduc ēt, ja lentes kust ības ātrums nep ār­
sniedz 50 mm/s  14 7  
8521 10 95  – –  cits  8  5  
8521 90 00  –  cits  13,9  7  
8522  Deta ļas un piederumi, kas piem ēroti lietošanai vien īgi vai 
galvenok ārt kop ā ar poz īcij ās 8519–8521 min ēto aparat ūru 
8522 10 00  –  ska ņas no ņēm ēji 4  0  
8522 90  –  cits  
8522 90 30  – –  ska ņas nolas īšanas adatas; dimanti, saf īri un citi d ārgakme ņi 
un pusd ārgakme ņi (dabiskie, sint ētiskie vai re ģener ētie) 
adat ām, iestiprin āti vai neiestiprin āti… Atbr īvots  0  
– – cits  
– – –  elektroniskie bloki  
8522 90 41  – – – –  iek ārtām, kas min ētas apakšpoz īcij ā 8519 50 00  Atbr īvots  0  
8522 90 49  – – – –  cits  4  0  
8522 90 70  – – –  ska ņu ierakst īšanas un atska ņošanas apar ātos izmantojami 
vienkasetes bloki ar kop ējo biezumu ne vair āk k ā 53 mm  Atbr īvots  0  
8522 90 80  – – –  cits  4  0  
8523  Diski, kasetes, energoneatkar īgas datu uzglab āšanas ier īces, 
“viedkartes” un citi datu nes ēji ska ņas vai citu par ādību ierak ­
stīšanai, ierakst īti vai neierakst īti, ieskaitot disku izgatavošanas 
matricas un veidnes, ta ču iz ņemot 37. noda ļā min ētos izstr ā­
dājumus  
– magn ētiskie datu nes ēji 
8523 21 00  – –  kartes ar magn ētisko sv ītru 3,5  0  
8523 29  – –  cits  
– – –  magn ētisk ās lentes; magn ētiskie diski  
8523 29 15  – – – –  neierakst īti Atbr īvots  0  
– – – –  cits  
8523 29 31  – – – – –  citu par ādību, bet ne ska ņas vai att ēla, reproduc ēšanai  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1519
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8523 29 33  – – – – –  instrukciju, datu, ska ņas un att ēla maš īnlas āmo bitu 
reproduc ēšanai, kuri ar datu autom ātisk ās apstr ādes 
maš īnu ir manipul ējami vai nodrošina lietot ājam inte ­
rakt īvu darb ību Atbr īvots  0  
8523 29 39  – – – – –  cits  3,5  0  
8523 29 90  – – –  cits  3,5  0  
8523 40  –  optiskie datu nes ēji 
– – neierakst īti 
8523 40 11  – – –  Diski l āzera nolas īšanas sist ēm ām ar ierakst īšanas jaudu 
ne vair āk k ā 900 megabaiti, iz ņemot izdz ēšamus  Atbr īvots  0  
8523 40 13  – – –  Diski l āzera nolas īšanas sist ēm ām ar ierakst īšanas jaudu 
vair āk nek ā 900 megabaiti, bet ne vair āk k ā 18 gigabaiti, 
izņemot izdz ēšamus  Atbr īvots  0  
8523 40 19  – – –  cits  Atbr īvots  0  
– – cits  
– – –  diski l āzera nolas īšanas sist ēm ām 
8523 40 25  – – – –  citu par ādību, bet ne ska ņas vai att ēla, reproduc ēšanai  Atbr īvots  0  
– – – –  tikai ska ņas reproduc ēšanai  
8523 40 31  – – – – –  kuru diametrs nep ārsniedz 6,5 cm  3,5  0  
8523 40 39  – – – – –  kuru diametrs p ārsniedz 6,5 cm  3,5  0  
– – – –  cits  
8523 40 45  – – – – –  instrukciju, datu, ska ņas un att ēla maš īnlas āmo bitu 
reproduc ēšanai, kuri ar datu autom ātisk ās apstr ādes 
maš īnu ir manipul ējami vai nodrošina lietot ājam inte ­
rakt īvu darb ību Atbr īvots  0  
– – – – –  cits  
8523 40 51  – – – – – –  DVD diski  3,5  0  
8523 40 59  – – – – – –  cits  3,5  0  
– – –  citsLV L 161/1520 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8523 40 91  – – – –  citu par ādību, bet ne ska ņas vai att ēla, reproduc ēšanai  Atbr īvots  0  
8523 40 93  – – – –  instrukciju, datu, ska ņas un att ēla maš īnlas āmo bitu 
reproduc ēšanai, kuri ar datu autom ātisk ās apstr ādes 
maš īnu ir manipul ējami vai nodrošina lietot ājam interak ­
tīvu darb ību Atbr īvots  0  
8523 40 99  – – – –  cits  3,5  0  
– pusvad ītāju datu nes ēji 
8523 51  – –  energoneatkar īgas datu uzglab āšanas ier īces 
8523 51 10  – – –  neierakst īti Atbr īvots  0  
– – –  cits  
8523 51 91  – – – –  citu par ādību, bet ne ska ņas vai att ēla, reproduc ēšanai  Atbr īvots  0  
8523 51 93  – – – –  instrukciju, datu, ska ņas un att ēla maš īnlas āmo bitu 
reproduc ēšanai, kuri ar datu autom ātisk ās apstr ādes 
maš īnu ir manipul ējami vai nodrošina lietot ājam interak ­
tīvu darb ību Atbr īvots  0  
8523 51 99  – – – –  cits  3,5  0  
8523 52  – –  “viedkartes”  
8523 52 10  – – –  ar div ām vai vair ākām elektroniskaj ām integr ālaj ām 
sh ēm ām 3,7 0  
8523 52 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8523 59  – –  cits  
8523 59 10  – – –  neierakst īti Atbr īvots  0  
– – –  cits  
8523 59 91  – – – –  citu par ādību, bet ne ska ņas vai att ēla, reproduc ēšanai  Atbr īvots  0  
8523 59 93  – – – –  instrukciju, datu, ska ņas un att ēla maš īnlas āmo bitu 
reproduc ēšanai, kuri ar datu autom ātisk ās apstr ādes 
maš īnu ir manipul ējami vai nodrošina lietot ājam interak ­
tīvu darb ību Atbr īvots  0  
8523 59 99  – – – –  cits  3,5  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1521
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8523 80  –  cits  
8523 80 10  – –  neierakst īti Atbr īvots  0  
– – cits  
8523 80 91  – – –  citu par ādību, bet ne ska ņas vai att ēla, reproduc ēšanai  Atbr īvots  0  
8523 80 93  – – –  instrukciju, datu, ska ņas un att ēla maš īnlas āmo bitu 
reproduc ēšanai, kuri ar datu autom ātisk ās apstr ādes 
maš īnu ir manipul ējami vai nodrošina lietot ājam interak ­
tīvu darb ību Atbr īvots  0  
8523 80 99  – – –  cits  3,5  0  
8525  Radiofonijas vai telev īzijas raidaparat ūra, kas ietver vai neietver 
uztveršanas, ska ņas ierakst īšanas vai atska ņošanas aparat ūru; 
telev īzijas kameras, digit ālās fotokameras un videokameras  
8525 50 00  –  raidaparat ūra 3,6  0  
8525 60 00  –  raidaparat ūra ar uztveres iek ārtu Atbr īvots  0  
8525 80  –  telev īzijas kameras, digit ālās fotokameras un videokameras  
– – telev īzijas kameras  
8525 80 11  – – –  ar trim un vair ākām p ārraides lamp ām 3  0  
8525 80 19  – – –  cits  4,9  0  
8525 80 30  – –  digit ālas fotokameras  Atbr īvots  0  
– – videokameras  
8525 80 91  – – –  kas sp ēj ierakst īt tikai ar telev īzijas kameru uz ņemtu 
ska ņu un att ēlus 4,9 0  
8525 80 99  – – –  cits  14  5  
8526  Radiolok ācijas, radionavig ācijas aparat ūra un t ālvad ības radioa ­
parat ūra 
8526 10 00  –  radiolok ācijas aparat ūra 3,7  0  
– cits  
8526 91  – –  radionavig ācijas aparat ūra 
8526 91 20  – – –  radionavig ācijas uztv ērējaparat ūra 3,7  0LV L 161/1522 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8526 91 80  – – –  cits  3,7  0  
8526 92 00  – –  radio t ālvad ības aparat ūra 3,7  0  
8527  Radiofonijas, radiotelefona vai radiotelegr āfa sakaru uztv ērēja­
parat ūra, kas atrodas vai neatrodas vien ā korpus ā ar ska ņas 
ierakst īšanas vai atska ņošanas aparat ūru vai pulksteni  
– Radiouztv ērēji, kas darbojas bez ārējā ener ģijas avota  
8527 12  – –  Kabatas form āta audiokasešu atska ņot āji 
8527 12 10  – – –  ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 14  7  
8527 12 90  – – –  cits  10  5  
8527 13  – –  Cit ādi apar āti, kas apvienoti ar ska ņas ierakst īšanas vai 
atska ņošanas iek ārtu 
8527 13 10  – – –  ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 12  7  
– – –  cits  
8527 13 91  – – – –  kasešu, ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 14  7  
8527 13 99  – – – –  cits  10  5  
8527 19 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
– radiouztv ērēji, kas nesp ēj darboties bez ārēja ener ģijas avota, 
kurus izmanto meh āniskajos transportl īdzek ļos 
8527 21  – –  Apvienota ar ska ņas ierakst īšanas vai atska ņošanas iek ārtu 
– – –  kas sp ēj uztvert un dekod ēt radio datu sist ēmas ciparsig ­
nālus 
8527 21 20  – – – –  ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 14  7  
– – – –  cits  
8527 21 52  – – – – –  kasešu, ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 14  7  
8527 21 59  – – – – –  cits  10  5  
– – –  cits  
8527 21 70  – – – –  ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 14  7  
– – – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1523
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8527 21 92  – – – – –  kasešu, ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 14  7  
8527 21 98  – – – – –  cits  10  5  
8527 29 00  – –  cits  12  7  
– cits  
8527 91  – –  Apvienota ar ska ņas ierakst īšanas vai atska ņošanas iek ārtu 
– – –  ar vienu vai vair ākiem tai paš ā korpus ā ieb ūvētiem ska ļ­
ru ņiem 
8527 91 11  – – – –  kasešu, ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 14  7  
8527 91 19  – – – –  cits  10  5  
– – –  cits  
8527 91 35  – – – –  ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 12  7  
– – – –  cits  
8527 91 91  – – – – –  kasešu, ar analogo un ciparu nolas īšanas sist ēmu 14  7  
8527 91 99  – – – – –  cits  10  5  
8527 92  – –  Neapvienota ar ska ņas ierakst īšanas vai atska ņošanas 
iek ārtu, bet apvienota ar pul  
8527 92 10  – – –  modin ātājradio  Atbr īvots  0  
8527 92 90  – – –  cits  9  5  
8527 99 00  – –  cits  9  5  
8528  Monitori un projektori, iz ņemot telev īzijas uztv ērējaparat ūru; 
telev īzijas uztv ērējaparat ūra, ar ī apvienoti ar radiouztv ērēju vai 
ska ņas vai video ierakst īšanas vai reproduc ēšanas aparat ūru 
– katodstaru lampu monitori  
8528 41 00  – –  tāda veida, kas izmantojami tikai vai vien īgi autom ātisk ās 
datu apstr ādes iek ārtā, kas min ēta poz īcij ā 8471  Atbr īvots  0  
8528 49  – –  cits  
8528 49 10  – – –  melnbalta vai cit āda monohroma att ēla 14  7  
– – –  kr āsu 
8528 49 35  – – – –  kura platuma/augstuma attiec ība ir maz āka nek ā 1,5  14  7  
– – – –  citsLV L 161/1524 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8528 49 91  – – – – –  kam att ēla izv ērse nep ārsniedz 625 l īnijas  14  7  
8528 49 99  – – – – –  kam att ēla izv ērse p ārsniedz 625 l īnijas  14  7  
– cit ādi monitori  
8528 51 00  – –  tāda veida, kas izmantojami tikai vai vien īgi autom ātisk ās 
datu apstr ādes iek ārtā, kas min ēta poz īcij ā 8471  Atbr īvots  0  
8528 59  – –  cits  
8528 59 10  – – –  melnbalta vai cit āda monohroma att ēla 14  7  
8528 59 90  – – –  kr āsu 14  7  
– projektori  
8528 61 00  – –  tāda veida, kas izmantojami tikai vai vien īgi autom ātisk ās 
datu apstr ādes iek ārtā, kas min ēta poz īcij ā 8471  Atbr īvots  0  
8528 69  – –  cits  
8528 69 10  – – –  kas darbojas ar plakano ekr ānu (piem ēram, š ķidro krist ālu 
ier īci) un sp ēj par ādīt datu autom ātisk ās apstr ādes iek ārtās 
ģener ētu ciparu inform āciju Atbr īvots  0  
– – –  cits  
8528 69 91  – – – –  melnbalta vai cit āda monohroma att ēla 2  0  
8528 69 99  – – – –  kr āsu 14  7  
– telev īzijas uztv ērējaparat ūra, ar ī apvienoti ar radiouztv ērēju 
vai ska ņas vai video ierakst īšanas vai reproduc ēšanas apara ­
tūru 
8528 71  – –  apar āti, kuros nav iek ļauts videodisplejs vai video ekr āns 
– – –  videoska ņot āji 
8528 71 11  – – – –  elektroniskie bloki datu autom ātisk ās apstr ādes iek ārtām Atbr īvots  0  
8528 71 13  – – – –  aparat ūra ar mikroprocesoru, kas apvienota ar modemu 
pieejai internetam un kas veic interakt īvu inform ācijas 
apmai ņu un kas var uztvert telev īzijas sign ālus (p ārvei ­
dot ājier īču un dekod ētājier īču bloks ar komunik āciju 
funkciju)  Atbr īvots  0  
8528 71 19  – – – –  cits  14  7LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1525
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8528 71 90  – – –  cits  14  7  
8528 72  – –  cit ādi, kr āsu 
8528 72 10  – – –  telev īzijas projic ēšanas iek ārtas 14  7  
8528 72 20  – – –  apar āti, kuros ir ierakst īšanas vai reproduc ēšanas videoa ­
parat ūra 14 7  
– – –  cits  
– – – –  ar integr ālu lampu  
– – – – –  kam ekr āna platuma/augstuma attiec ība ir maz āka 
nek ā 1,5 un ekr āna diagon ālais izm ērs 
8528 72 31  – – – – – –  nep ārsniedz 42 cm  14  7  
8528 72 33  – – – – – –  p ārsniedz 42 cm, bet nep ārsniedz 52 cm  14  7  
8528 72 35  – – – – – –  p ārsniedz 52 cm, bet nep ārsniedz 72 cm  14  7  
8528 72 39  – – – – – –  p ārsniedz 72 cm  14  7  
– – – – –  cits  
– – – – – –  kam att ēla izv ērse nep ārsniedz 625 l īnijas un ekr āna 
diagon ālais izm ērs 
8528 72 51  – – – – – – –  nep ārsniedz 75 cm  14  7  
8528 72 59  – – – – – – –  p ārsniedz 72 cm  14  7  
8528 72 75  – – – – – –  kam att ēla izv ērse p ārsniedz 625 l īnijas  14  7  
– – – –  cits  
8528 72 91  – – – – –  kura platuma/augstuma attiec ība ir maz āka nek ā 1,5  14  7  
8528 72 99  – – – – –  cits  14  7  
8528 73 00  – –  cit ādi, melnbalta vai cit āda monohroma att ēla 2  0  
8529  Deta ļas, kas piem ērotas lietošanai vien īgi vai galvenok ārt kop ā 
ar aparat ūru poz īcij ās 8525–8528  
8529 10  –  visu veidu antenas un reflektori; da ļas, kas izmantojamas 
kop ā ar šiem izstr ādājumiem  
– – antenas  
8529 10 11  – – –  teleskopisk ās un stie ņa antenas p ārn ēsājamiem un trans ­
portl īdzek ļos uzst ādāmiem apar ātiem  5 0  
– – –  radio un televizoru āra antenasLV L 161/1526 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8529 10 31  – – – –  satel ītantenas  3,6  0  
8529 10 39  – – – –  cits  3,6  0  
8529 10 65  – – –  radio un televizoru istabas antenas, ieskaitot ieb ūvētās 4  0  
8529 10 69  – – –  cits  3,6  0  
8529 10 80  – –  antenu filtri un separatori  3,6  0  
8529 10 95  – –  cits  3,6  0  
8529 90  –  cits  
8529 90 20  – –  deta ļas apar ātiem, kas min ēti apakšpoz īcij ās 8525 60 00, 
8525 80 30, 8528 41 00, 8528 51 00 un 8528 61 00  Atbr īvots  0  
– – cits  
– – –  korpusi un apvalki  
8529 90 41  – – – –  koka  2  0  
8529 90 49  – – – –  no cit ādiem materi āliem  3  0  
8529 90 65  – – –  elektroniskie bloki  3  0  
– – –  cits  
8529 90 92  – – – –  telev īzijas kamer ām, kas min ētas apakšpoz īcij ā 
8525 80 11 un 8525 80 19, un apar ātiem, kas min ēti 
poz īcij ās 8527 un 8528  5 0  
8529 90 97  – – – –  cits  3  0  
8530  Elektrosignaliz ācijas, satiksmes droš ības, vad ības un regul ē­ 
šanas iek ārtas dzelzce ļiem, tramvaju ce ļiem, autoce ļiem, iekš ē­
jiem ūdensce ļiem, piest ātn ēm, ostu iek ārtām vai lidlaukiem 
(iz ņemot poz īcij ā 8608 min ētās) 
8530 10 00  –  iek ārtas dzelzce ļiem vai tramvaju ce ļiem.  1,7  0  
8530 80 00  –  cit ādas iek ārtas 1,7  0  
8530 90 00  –  da ļas 1,7  0  
8531  Ska ņas vai vizu ālās signaliz ācijas elektroiek ārtas (piem ēram, 
zvani, sir ēnas, indikatoru pane ļi, ielaušan ās vai ugunsgr ēka 
signaliz ācija), iz ņemot poz īcij ās 8512 vai 8530 min ētās 
8531 10  –  ielaušan ās vai ugunsgr ēka signaliz ācija un taml īdz īgas iek ār­
tas 
8531 10 30  – –  izmantošanai ēkās 2,2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1527
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8531 10 95  – –  cits  2,2  0  
8531 20  –  indikatoru pane ļi, kuros ietilpst š ķidr ā krist āla ier īces (LCD) 
vai gaismas diodes (LED)  
8531 20 20  – –  ar gaismas diod ēm (LED)  Atbr īvots  0  
– – ar š ķidro krist ālu ier īcēm (LCD)  
8531 20 40  – – –  ar š ķidro krist ālu ier īcēm ar akt īvu matrici  Atbr īvots  0  
8531 20 95  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8531 80  –  cit ādas iek ārtas 
8531 80 20  – –  plakan ā ekr āna iek ārtas Atbr īvots  0  
8531 80 95  – –  cits  2,2  0  
8531 90  –  da ļas 
8531 90 20  – –  iek ārtām, kas iek ļautas apakšpoz īcij ā 8531 20 un 
8531 80 20  Atbr īvots  0  
8531 90 85  – –  cits  2,2  0  
8532  Blokkondensatori, mai ņkondensatori un trimeri  
8532 10 00  –  blokkondensatori 50/60 Hz mai ņstr āvas ķēdēm ar reakt īvo 
jaudu ne maz āku par 0,5 kvar (elektriskie kondensatori)  Atbr īvots  0  
– cit ādi blokkondensatori  
8532 21 00  – –  tantala  Atbr īvots  0  
8532 22 00  – –  elektrol ītiskie, alum īnija Atbr īvots  0  
8532 23 00  – –  vienk ārtas keramiska dielektri ķa Atbr īvots  0  
8532 24 00  – –  daudzk ārtu keramiska dielektri ķa Atbr īvots  0  
8532 25 00  – –  pap īra vai plastmasas dielektri ķa Atbr īvots  0  
8532 29 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
8532 30 00  –  mai ņkondensatori un kondensatori ar regul ējamu (iest ā­
dāmu) kapacit āti Atbr īvots  0  
8532 90 00  –  da ļas Atbr īvots  0  
8533  Elektrorezistori (ieskaitot reostatus un potenciometrus), 
izņemot termorezistorus  
8533 10 00  –  past āvīgie oglek ļa rezistori, salikti vai pl ēves tipa  Atbr īvots  0  
– cit ādi past āvīgie rezistoriLV L 161/1528 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8533 21 00  – –  jaudai l īdz 20 W  Atbr īvots  0  
8533 29 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
– stiep ļu tinuma mai ņrezistori (ieskaitot reostatus un potencio ­
metrus)  
8533 31 00  – –  jaudai l īdz 20 W  Atbr īvots  0  
8533 39 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
8533 40  –  cit ādi mai ņrezistori, ieskaitot reostatus un potenciometrus  
8533 40 10  – –  jaudai l īdz 20 W  Atbr īvots  0  
8533 40 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
8533 90 00  –  da ļas Atbr īvots  0  
8534 00  Iespiedsh ēmas  
– kas sast āv tikai no str āvas vad ītājiem elementiem un kontak ­
tiem  
8534 00 11  – –  daudzsl āņu sh ēmas  Atbr īvots  0  
8534 00 19  – –  cits  Atbr īvots  0  
8534 00 90  –  ar citiem pas īviem elementiem  Atbr īvots  0  
8535  Elektroaparat ūra str āvas iesl ēgšanai, p ārtraukšanai, izsl ēgšanai 
un aizsardz ībai vai piesl ēgšanai elektriskaj ām ķēdēm (sl ēdži, 
pārsl ēgi, p ārtrauc ēji, drošin ātāji, zibensnoved ēji, sprieguma 
ierobežot āji, sv ārst ību sl āpētāji, sadales k ārbas u. c.), spriegu ­
mam, kas p ārsniedz 1 000 V  
8535 10 00  –  drošin ātāji 2,7  0  
– autom ātsl ēdži 
8535 21 00  – –  spriegumam, kas maz āks par 72,5 kV  2,7  0  
8535 29 00  – –  cits  2,7  0  
8535 30  –  izol ējoši sl ēdži un iesl ēgšanas/p ārtraukšanas sl ēdži 
8535 30 10  – –  spriegumam, kas maz āks par 72,5 kV  2,7  0  
8535 30 90  – –  cits  2,7  0  
8535 40 00  –  zibensnoved ēji, sprieguma ierobežot āji un sv ārst ību sl āpētāji 2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1529
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8535 90 00  –  cits  2,7  0  
8536  Elektroaparat ūra str āvas iesl ēgšanai, p ārtraukšanai, aizsardz ībai 
vai piesl ēgšanai elektriskajam t īklam (piem ēram, sl ēdži, releji, 
pārsl ēgi, p ārtrauc ēji, sv ārst ību sl āpētāji, kontaktdakšas, rozetes, 
elektrisko spuldžu ietveres un citas uzmavas, sadales k ārbas) 
pie sprieguma, kas nep ārsniedz 1 000 V; optisko š ķiedru 
uzmavas, optisko š ķiedru k ūļi vai kabe ļi 
8536 10  –  drošin ātāji 
8536 10 10  – –  līdz 10 A stiprai str āvai 2,3  0  
8536 10 50  – –  str āvai, kuras stiprums p ārsniedz 10 A, bet nep ārsniedz 
63 A  2,3 0  
8536 10 90  – –  str āvai, kuras stiprums p ārsniedz 63 A  2,3  0  
8536 20  –  autom ātsl ēdži 
8536 20 10  – –  līdz 63 A stiprai str āvai 2,3  0  
8536 20 90  – –  str āvai, kuras stiprums p ārsniedz 63 A  2,3  0  
8536 30  –  cit ādas ier īces elektro ķēžu aizsardz ībai 
8536 30 10  – –  līdz 16 A stiprai str āvai 2,3  0  
8536 30 30  – –  str āvai, kuras stiprums p ārsniedz 16 A, bet nep ārsniedz 
125 A  2,3 0  
8536 30 90  – –  str āvai, kuras stiprums p ārsniedz 125 A  2,3  0  
– releji  
8536 41  – –  spriegumam, kas nep ārsniedz 60 V  
8536 41 10  – – –  līdz 2 A stiprai str āvai 2,3  0  
8536 41 90  – – –  str āvai, kuras stiprums p ārsniedz 2 A  2,3  0  
8536 49 00  – –  cits  2,3  0  
8536 50  –  cit ādi sl ēdži 
8536 50 03  – –  no optiski savienot ām ieejas un izejas sh ēm ām sast āvoši 
elektroniski mai ņstr āvas sl ēdži (izol ēti mai ņstr āvas tiristoru 
slēdži) Atbr īvots  0  
8536 50 05  – –  elektroniski sl ēdži, ieskaitot elektroniskus sl ēdžus ar tempe ­
rat ūras aizsardz ību, kas sast āv no tranzistora un lo ģiskas 
mikrosh ēmas (tehnolo ģija chip-on-chip)  Atbr īvots  0  
8536 50 07  – –  elektromeh āniski moment āni sasl ēdzoši sl ēdži str āvai, kas 
nep ārsniedz 11 A  Atbr īvots  0  
– – cits  
– – –  spriegumam, kas nep ārsniedz 60 VLV L 161/1530 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8536 50 11  – – – –  spiedpogas sl ēdži 2,3  0  
8536 50 15  – – – –  pagriežami sl ēdži 2,3  0  
8536 50 19  – – – –  cits  2,3  0  
8536 50 80  – – –  cits  2,3  0  
– spuldžu ietveres, kontaktdakšas un kontaktligzdas  
8536 61  – –  spuldžu ietveres  
8536 61 10  – – –  kv ēlspuldžu ietveres  2,3  0  
8536 61 90  – – –  cits  2,3  0  
8536 69  – –  cits  
8536 69 10  – – –  koaksi ālajiem kabe ļiem Atbr īvots  0  
8536 69 30  – – –  iespiedsh ēm ām Atbr īvots  0  
8536 69 90  – – –  cits  2,3  0  
8536 70 00  –  optisko š ķiedru uzmavas, optisko š ķiedru k ūļi vai kabe ļi 3  0  
8536 90  –  cit ādas iek ārtas 
8536 90 01  – –  samont ēti elementi elektriskaj ām ķēdēm 2,3  0  
8536 90 10  – –  ier īces vadu un kabe ļu savienošanai  Atbr īvots  0  
8536 90 20  – –  pusvad ītāju plašu tausti  Atbr īvots  0  
8536 90 85  – –  cits  2,3  0  
8537  Elektriskai kontrolei vai elektr ības sadalei paredz ētas pultis, 
pane ļi, konsoles, stendi, korpusi un citas pamatnes, kas apr ī­
kotas ar diviem vai vair ākiem poz īciju 8535 un 8536 apar ā­
tiem, ieskaitot t ās ier īces vai apar ātus, kas min ētas 90. noda ļā, 
un ciparu kontroles apar ātus, kas ir cit ādi nek ā poz īcij ās 8517 
komut ācijas apar āti 
8537 10  –  spriegumam, kas nep ārsniedz 1 000 V  
8537 10 10  – –  ciparvad ības pane ļi ar ieb ūvētām autom ātisk ās datu 
apstr ādes iek ārtām 2,1 0  
– – cits  
8537 10 91  – – –  programm ējamie atmi ņas kontrolieri  2,1  0  
8537 10 99  – – –  cits  2,1  0  
8537 20  –  spriegumam, kas p ārsniedz 1 000 VLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1531
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8537 20 91  – –  spriegumam, kas p ārsniedz 1 000 V, bet nep ārsniedz 72,5 
kV 2,1 0  
8537 20 99  – –  spriegumam, kas p ārsniedz 72,5 kV  2,1  0  
8538  Da ļas, kas piem ērotas lietošanai vien īgi vai galvenok ārt kop ā 
ar poz īcij ā 8535, 8536 vai 85 min ētaj ām iek ārtām 
8538 10 00  –  pultis, pane ļi, konsoles, skapji un citas pamatnes poz īcij ā 
8537 min ētaj ām prec ēm, kas nav komplekt ā ar aparat ūru 2,2 0  
8538 90  –  cits  
– – pusvad ītāju plašu taustiem, kas min ētas apakšpoz īcij ā 
8536 90 20  
8538 90 11  – – –  elektroniskie bloki  3,2  0  
8538 90 19  – – –  cits  1,7  0  
– – cits  
8538 90 91  – – –  elektroniskie bloki  3,2  0  
8538 90 99  – – –  cits  1,7  0  
8539  Elektrisk ās kv ēlspuldzes un g āzizl ādes spuldzes, ieskaitot 
virz ītas gaismas herm ētisk ās spuldzes, k ā ar ī ultraviolet ās un 
infrasarkan ās spuldzes; lokspuldzes  
8539 10 00  –  virz ītas gaismas herm ētisk ās spuldzes  2,7  0  
– cit ādas kv ēlspuldzes, iz ņemot ultraviolet ās un infrasarkan ās 
spuldzes  
8539 21  – –  halog ēna-volframa  
8539 21 30  – – –  motocikliem un citiem meh āniskajiem transportl īdzek ļiem 2,7  0  
– – –  cit ādas, spriegumam, kas  
8539 21 92  – – – –  p ārsniedz 100 V  2,7  0  
8539 21 98  – – – –  nep ārsniedz 100 V  2,7  0  
8539 22  – –  cit ādas, ar jaudu l īdz 200 W, spriegumam, kas p ārsniedz 
100 V  
8539 22 10  – – –  reflektorspuldzes  2,7  0  
8539 22 90  – – –  cits  2,7  0  
8539 29  – –  cits  
8539 29 30  – – –  motocikliem un citiem meh āniskajiem transportl īdzek ļiem 2,7  0  
– – –  cit ādas, spriegumam, kasLV L 161/1532 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8539 29 92  – – – –  p ārsniedz 100 V  2,7  0  
8539 29 98  – – – –  nep ārsniedz 100 V  2,7  0  
– gāzizl ādes spuldzes, iz ņemot ultraviolet ās spuldzes  
8539 31  – –  luminiscences, ar termokatodu  
8539 31 10  – – –  divcokolu  2,7  0  
8539 31 90  – – –  cits  2,7  0  
8539 32  – –  dz īvsudraba tvaiku vai n ātrija tvaiku spuldzes; met ālu halo ­
gen īdu spuldzes  
8539 32 10  – – –  dz īvsudraba tvaiku spuldzes  2,7  0  
8539 32 50  – – –  n ātrija tvaiku spuldzes  2,7  0  
8539 32 90  – – –  met ālu halogen īdu spuldzes  2,7  0  
8539 39 00  – –  cits  2,7  0  
– ultraviolet ās un infrasarkan ās spuldzes; lokspuldzes  
8539 41 00  – –  lokspuldzes  2,7  0  
8539 49  – –  cits  
8539 49 10  – – –  ultraviolet ās spuldzes  2,7  0  
8539 49 30  – – –  infrasarkan ās spuldzes  2,7  0  
8539 90  –  da ļas 
8539 90 10  – –  spuldžu cokoli  2,7  0  
8539 90 90  – –  cits  2,7  0  
8540  Elektronlampas ar termokatodu, auksto katodu vai fotokatodu 
(piem ēram, vakuuma, tvaikpiln ās vai g āzpiln ās lampas, dz īv­
sudraba taisngrieži un elektronstaru lampas, telev īzijas kameru 
kineskopi)  
– elektronstaru lampas telev īzijas p ārraidei, ieskaitot videomo ­
nitoru katodstaru lampas  
8540 11  – –  kr āsu 
– – –  kam ekr āna platuma/augstuma attiec ība ir maz āka nek ā 
1,5 un ekr āna diagon ālais izm ērs 
8540 11 11  – – – –  nep ārsniedz 42 cm  14  7  
8540 11 13  – – – –  p ārsniedz 42 cm, bet nep ārsniedz 52 cm  14  7  
8540 11 15  – – – –  p ārsniedz 52 cm, bet nep ārsniedz 72 cm  14  7LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1533
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8540 11 19  – – – –  p ārsniedz 72 cm  14  7  
– – –  cit ādas, kam ekr āna diagon ālais izm ērs 
8540 11 91  – – – –  nep ārsniedz 75 cm  14  7  
8540 11 99  – – – –  p ārsniedz 75 cm  14  7  
8540 12 00  – –  melnbalta vai cit āda monohroma att ēla 7,5  3  
8540 20  –  telev īzijas kameru kineskopi; p ārveidot ājlampas un pastipri ­
nātāji; cit ādas fotokatoda spuldzes  
8540 20 10  – –  telev īzijas kameru kineskopi  2,7  0  
8540 20 80  – –  cits  2,7  0  
8540 40 00  –  datu/grafikas demonstr ēšanas kineskopi, kr āsu, kam fosfora 
punktu ekr āna solis maz āks par 0,4 mm  2,6 0  
8540 50 00  –  datu/grafikas demonstr ēšanas kineskopi, melnbalta vai cita 
monohromatiska att ēla 2,6 0  
8540 60 00  –  cit ādas katodstaru lampas  2,6  0  
– mikrovi ļņu lampas (piem ēram, magnetroni, klistroni, skrej ­
viļņa lampas, pretvi ļņa lampas), iz ņemot t īkli ņvad ības 
lampas  
8540 71 00  – –  magnetroni  2,7  0  
8540 72 00  – –  klistroni  2,7  0  
8540 79 00  – –  cits  2,7  0  
– cit ādas lampas  
8540 81 00  – –  uztv ērējlampas vai pastiprin ātājlampas  2,7  0  
8540 89 00  – –  cits  2,7  0  
– da ļas 
8540 91 00  – –  katodstaru lamp ām 2,7  0  
8540 99 00  – –  cits  2,7  0  
8541  Diodes, tranzistori un citas l īdz īgas pusvad ītāju ier īces; gais ­
mjut īgas pusvad ītāju ier īces, ieskaitot fotoelementus, kas ir vai 
nav samont ēti modu ļos vai iemont ēti pane ļos; gaismas diodes; 
samont ēti pjezoelektriskie krist āli 
8541 10 00  –  diodes, iz ņemot fotodiodes un gaismas diodes  Atbr īvots  0  
– tranzistori, iz ņemot fototranzistorusLV L 161/1534 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8541 21 00  – –  ar izkliedes jaudu l īdz 1 W  Atbr īvots  0  
8541 29 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
8541 30 00  –  tiristori, dinistori (diodtiristori) un simistori (triaki), iz ņemot 
gaismjut īgās ier īces Atbr īvots  0  
8541 40  –  gaismjut īgas pusvad ītāju ier īces, ieskaitot fotoelementus, kas 
ir vai nav samont ēti modu ļos vai iemont ēti pane ļos; gaismas 
diodes  
8541 40 10  – –  gaismas diodes, ieskaitot l āzerdiodes  Atbr īvots  0  
8541 40 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
8541 50 00  –  cit ādas pusvad ītāju ier īces Atbr īvots  0  
8541 60 00  –  samont ēti pjezoelektriskie krist āli Atbr īvots  0  
8541 90 00  –  da ļas Atbr īvots  0  
8542  Elektronisk ās integr ālās sh ēmas  
– elektronisk ās integr ālās sh ēmas  
8542 31  – –  procesori un kontrolieri, savienojum ā ar atmi ņām vai n ē, 
pārveidot āji, lo ģisk ās sh ēmas, pastiprin ātāji, pulkste ņa un 
laika apr ēķina sh ēmas, vai citas sh ēmas  
8542 31 10  – – –  preces, kas min ētas š ās noda ļas 8. piez īmes b) punkta 3) 
apakšpunkt ā Atbr īvots  0  
8542 31 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8542 32  – –  atmi ņas 
8542 32 10  – – –  preces, kas min ētas š ās noda ļas 8. piez īmes b) punkta 3) 
apakšpunkt ā Atbr īvots  0  
– – –  cits  
– – – –  dinamisk ā br īvpieejas atmi ņa (D-RAM)  
8542 32 31  – – – – –  ar ietilp ību l īdz 512 Mbit  Atbr īvots  0  
8542 32 39  – – – – –  ar ietilp ību vair āk par 512 Mbit  Atbr īvots  0  
8542 32 45  – – – –  statisk ā br īvpieejas atmi ņa (S-RAM), ieskaitot br īvpieejas 
kešatmi ņu (cache RAM)  Atbr īvots  0  
8542 32 55  – – – –  p ārprogramm ējam ā las āmatmi ņa ar ultravioleto dz ēšanu 
(EPROM)  Atbr īvots  0  
– – – –  elektriski p ārprogramm ējam ā las āmatmi ņa (EEPROM), 
ieskaitot elektroneatkar īgo p ārprogramm ējamo las āmo 
zibatmi ņu 
– – – – –  elektriski p ārprogramm ējam ā las ām ā zibatmi ņa 
(FLASH E  2 PROM)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1535
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8542 32 61  – – – – – –  ar ietilp ību l īdz 512 Mbit  Atbr īvots  0  
8542 32 69  – – – – – –  ar ietilp ību vair āk par 512 Mbit  Atbr īvots  0  
8542 32 75  – – – – –  cits  Atbr īvots  0  
8542 32 90  – – – –  cit ādas atmi ņas Atbr īvots  0  
8542 33 00  – –  pastiprin ātāji Atbr īvots  0  
8542 39  – –  cits  
8542 39 10  – – –  preces, kas min ētas š ās noda ļas 8. piez īmes b) punkta 3) 
apakšpunkt ā Atbr īvots  0  
8542 39 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8542 90 00  –  da ļas Atbr īvots  0  
8543  Speci ālas elektrisk ās maš īnas un iek ārtas, kas citur šaj ā noda ļā 
nav min ētas 
8543 10 00  –  element ārda ļiņu pa ātrin ātāji 4  0  
8543 20 00  –  sign ālu ģeneratori  3,7  0  
8543 30 00  –  maš īnas un iek ārtas galvaniskai p ārkl āšanai, elektrol īzei vai 
elektrofor ēzei 3,7 0  
8543 70  –  cit ādas maš īnas un apar āti 
8543 70 10  – –  elektrisk ās maš īnas ar tulkošanas vai v ārdn īcas funkcij ām Atbr īvots  0  
8543 70 30  – –  antenu pastiprin ātāji 3,7  0  
– – sau ļošan ās gultas, sau ļošan ās lampas un taml īdz īgi sau ļo­ 
šan ās pal īglīdzek ļi 
– – –  ar luminiscences spuldz ēm, kur ās izmanto ultravioletos A 
starus  
8543 70 51  – – – –  kuru maksim ālais garums ir 100 cm  3,7  0  
8543 70 55  – – – –  cits  3,7  0  
8543 70 59  – – –  cits  3,7  0  
8543 70 60  – –  elektrisko žogu aktivatori  3,7  0  
8543 70 90  – –  cits  3,7  0  
8543 90 00  –  da ļas 3,7  0  
8544  Izol ēti vadi (ieskaitot emalj ētus vai anod ētus), kabe ļi (ieskaitot 
koaksi ālos kabe ļus) un citi izol ēti elektr ības vad ītāji ar vai bez 
savienot ājiem; optisk ās š ķiedras kabe ļi, kas izgatavoti no atse ­
viš ķām š ķiedr ām aizsargapvalkos, samont ēti vai nesamont ēti 
ar elektr ības vad ītājiem, vai ar kabe ļuzmav ām vai bez t ām 
– vadi tinumiemLV L 161/1536 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8544 11  – –  no vara  
8544 11 10  – – –  lakoti vai emalj ēti 3,7  0  
8544 11 90  – – –  cits  3,7  0  
8544 19  – –  cits  
8544 19 10  – – –  lakoti vai emalj ēti 3,7  0  
8544 19 90  – – –  cits  3,7  0  
8544 20 00  –  koaksi ālais kabelis un citi koaksi ālie elektr ības vad ītāji 3,7  0  
8544 30 00  –  aizdedzes sve ču vadu komplekti un cit ādi vadu komplekti 
izmantošanai sp ēkratos, gaisa ku ģos un ku ģos 3,7 0  
– cit ādi elektr ības vad ītāji, spriegumam ne vair āk k ā 1 000 V  
8544 42  – –  apr īkoti ar uzmav ām 
8544 42 10  – – –  izmantošanai telekomunik ācij ās Atbr īvots  0  
8544 42 90  – – –  cits  3,3  0  
8544 49  – –  cits  
8544 49 20  – – –  izmantošanai telekomunik ācij ās, spriegumam ne vair āk k ā 
80 V  Atbr īvots  0  
– – –  cits  
8544 49 91  – – – –  vadi un kabe ļi ar izol ētām dz īslām, kuru diametrs 
pārsniedz 0,51 mm  3,7 0  
– – – –  cits  
8544 49 93  – – – – –  spriegumam ne vair āk k ā 80 V  3,7  0  
8544 49 95  – – – – –  spriegumam, kas p ārsniedz 80 V, bet nep ārsniedz 
1 000 V  3,7 0  
8544 49 99  – – – – –  1 000 V spriegumam  3,7  0  
8544 60  –  cit ādi elektr ības vad ītāji, spriegumam vair āk nek ā 1 000 V  
8544 60 10  – –  ar vara dz īslām 3,7  0  
8544 60 90  – –  ar cit ādām dz īslām 3,7  0  
8544 70 00  –  optisk ās š ķiedras kabe ļi Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1537
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8545  Ogles elektrodi, ogles sukas, loka lampas ogle, ogle baterij ām 
un cit ādi elektrotehnik ā lietojamie izstr ādājumi no graf īta vai 
citiem oglek ļa veidiem, ar met ālu vai bez t ā 
– elektrodi  
8545 11 00  – –  izmantošanai kr āsn īs un kurtuv ēs 2,7  0  
8545 19  – –  cits  
8545 19 10  – – –  elektrodi elektrol īzes iek ārtām 2,7  0  
8545 19 90  – – –  cits  2,7  0  
8545 20 00  –  sukas  2,7  0  
8545 90  –  cits  
8545 90 10  – –  termorezistori  1,7  0  
8545 90 90  – –  cits  2,7  0  
8546  Elektroizolatori no jebkura materi āla 
8546 10 00  –  no stikla  3,7  0  
8546 20  –  no keramikas  
8546 20 10  – –  bez met āla deta ļām 4,7  0  
– – ar met āla deta ļām 
8546 20 91  – – –  elektrop ārvades vai kontaktt īklu gaisa l īnij ām 4,7  0  
8546 20 99  – – –  cits  4,7  0  
8546 90  –  cits  
8546 90 10  – –  no plastmasas  3,7  0  
8546 90 90  – –  cits  3,7  0  
8547  Vien īgi no izol ācijas materi āla izgatavoti elektrisko maš īnu, 
ier īču un iek ārtu izol ācijas piederumi, neskaitot mont āžai 
paredz ētās met āla da ļas (piem ēram, v ītņotas ligzdas), iz ņemot 
izolatorus, kas iek ļauti poz īcij ā 8546; ar izol ācijas materi ālu 
apvilkta parast ā met āla elektroizol ācijas caurules un to savie ­
not ājelementi  
8547 10  –  izol ācijas elementi no keramikas  
8547 10 10  – –  ar met ālu oks īdu saturu 80 % no svara vai vair āk 4,7  0LV L 161/1538 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8547 10 90  – –  cits  4,7  0  
8547 20 00  –  izol ācijas elementi no plastmasas  3,7  0  
8547 90 00  –  cits  3,7  0  
8548  Galvanisko elementu, galvanisko bateriju un elektrisko akumu ­
latoru atkritumi un l ūžņi; izlietoti galvaniskie elementi, izlie ­
totas galvanisk ās baterijas un izlietoti elektriskie akumulatori; 
maš īnu un iek ārtu elektrisk ās da ļas, kas citur šaj ā noda ļā nav 
min ētas 
8548 10  –  galvanisko elementu, galvanisko bateriju un elektrisko 
akumulatoru atkritumi un l ūžņi; izlietoti galvaniskie 
elementi, izlietotas galvanisk ās baterijas un izlietoti elek ­
triskie akumulatori  
8548 10 10  – –  izlietoti galvaniskie elementi, izlietotas galvanisk ās baterijas  4,7  0  
– – izlietoti elektriskie akumulatori  
8548 10 21  – – –  svina-sk ābes akumulatori  2,6  0  
8548 10 29  – – –  cits  2,6  0  
– – galvanisko elementu, galvanisko bateriju un elektrisko 
akumulatoru atkritumi un l ūžņi 
8548 10 91  – – –  kas satur svinu  Atbr īvots  0  
8548 10 99  – – –  cits  Atbr īvots  0  
8548 90  –  cits  
8548 90 20  – –  atmi ņas daudzkombin āciju form ās, k ā dinamisk ās br īv­
pieejas atmi ņas (D-RAM) bloki un modu ļi Atbr īvots  0  
8548 90 90  – –  cits  2,7  0  
XVII  XVII SADA ĻA - SATIKSMES L ĪDZEK ĻI UN TO APR ĪKOJUMS  
86 86. NODA ĻA - DZELZCE ĻA VAI TRAMVAJU LOKOMOT Ī­
VES, RITOŠAIS SAST ĀVS UN TO DA ĻAS; DZELZCE ĻA VAI 
TRAMVAJU CE ĻA APR ĪKOJUMS UN T Ā DA ĻAS; VISU 
VEIDU MEH ĀNISK ĀS (IESKAITOT ELEKTROMEH ĀNISK ĀS) 
SATIKSMES SIGNALIZ ĀCIJAS IEK ĀRTAS  
8601  Dzelzce ļa lokomot īves, kas darbojas ar ārēju elektroener ģijas 
avotu vai elektroakumulatoriem  
8601 10 00  –  kas darbojas ar ārēju elektroener ģijas avotu  1,7  0  
8601 20 00  –  ar elektroakumulatoriem.  1,7  0  
8602  Cit ādas dzelzce ļa lokomot īves; tenderi  
8602 10 00  –  d īze ļelektrisk ās lokomot īves. 1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1539
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8602 90 00  –  cits  1,7  0  
8603  Vilcienu vai tramvaju motorvagoni, automotrisas un autodre ­
zīnas, iz ņemot poz īcij ā 8604 min ētās 
8603 10 00  –  kas darbojas ar ārēju elektroener ģijas avotu  1,7  0  
8603 90 00  –  cits  1,7  0  
8604 00 00  Vilcienu vai tramvaju vagoni, kas paredz ēti ce ļa darbu meha ­
niz ācijai, remontam vai tehniskaj ām apkop ēm, ar ī t ādi, kas 
nav pašg ājēji (piem ēram, darbn īcvagoni, celt ņi, gulš ņu blietes, 
ce ļa l āgot āji, balans ēšanas un kontrolm ērījumu vagoni)  1,7 0  
8605 00 00  Dzelzce ļa vai tramvaja pasažieru vagoni; bag āžas vagoni, pasta 
vagoni un citi dzelzce ļa vai tramvaju vagoni īpaš ām vajadz ī­
bām, kas nav pašg ājēji (iz ņemot poz īcij ā 8604 min ētos) 1,7 0  
8606  Vilciena vai tramvaja pre ču vagoni, kas nav pašg ājēji 
8606 10 00  –  cisternvagoni un taml īdz īgi vagoni  1,7  0  
8606 30 00  –  pašizg āzēji vagoni, iz ņemot apakšpoz īcij ās 8606 10 min ētos 1,7  0  
– cits  
8606 91  – –  segtie un sl ēgtie 
8606 91 10  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  1,7 0  
8606 91 80  – – –  cits  1,7  0  
8606 92 00  – –  va ļējie, ar vair āk nek ā 60 cm augstiem neno ņemamiem 
bortiem  1,7 0  
8606 99 00  – –  cits  1,7  0  
8607  Dzelzce ļa un tramvaju lokomot īvju un cit āda ritoš ā sast āva 
mezgli un da ļas 
– visu tipu rati ņi, asis un rite ņi, to da ļas 
8607 11 00  – –  motorrati ņi 1,7  0  
8607 12 00  – –  cit ādi rati ņi 1,7  0  
8607 19  – –  cits, ieskaitot da ļas 
– – –  samont ētas vai nesamont ētas asis; rite ņi un to da ļas 
8607 19 01  – – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  2,7  0  
8607 19 11  – – – –  no štanc ēta t ērauda  2,7  0LV L 161/1540 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8607 19 18  – – – –  cits  2,7  0  
– – –  visu tipu rati ņu da ļas 
8607 19 91  – – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  1,7  0  
8607 19 99  – – – –  cits  1,7  0  
– bremzes un to deta ļas 
8607 21  – –  pneimatisk ās bremzes un to deta ļas 
8607 21 10  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  1,7  0  
8607 21 90  – – –  cits  1,7  0  
8607 29  – –  cits  
8607 29 10  – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  1,7  0  
8607 29 90  – – –  cits  1,7  0  
8607 30  –  jūgk āši un citas j ūgier īces, buferi, to da ļas 
8607 30 01  – –  no čuguna vai lieta t ērauda  1,7  0  
8607 30 99  – –  cits  1,7  0  
– cits  
8607 91  – –  lokomot īvēm 
8607 91 10  – – –  bukses un to da ļas 3,7  0  
– – –  cits  
8607 91 91  – – – –  no čuguna vai lieta t ērauda  1,7  0  
8607 91 99  – – – –  cits  1,7  0  
8607 99  – –  cits  
8607 99 10  – – –  bukses un to da ļas 3,7  0  
8607 99 30  – – –  virsb ūves un to da ļas 1,7  0  
8607 99 50  – – –  šasijas un to da ļas. 1,7  0  
8607 99 90  – – –  cits  1,7  0  
8608 00  Dzelzce ļa vai tramvaju ce ļa apr īkojums un t ā deta ļas; meh ā­
nisk ās (ieskaitot elektromeh ānisk ās) signaliz ācijas iek ārtas, 
iek ārtas kust ības droš ības vai vad ības nodrošin āšanai uz dzelz ­
ce ļa, tramvaju ce ļiem, autoce ļiem, iekš ējiem ūdensce ļiem, st āv­
viet ās, ost ās vai lidlaukos; to da ļasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1541
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8608 00 10  –  iek ārtas dzelzce ļiem vai tramvaju ce ļiem.  1,7  0  
8608 00 30  –  cit ādas iek ārtas 1,7  0  
8608 00 90  –  da ļas 1,7  0  
8609 00  Konteineri (ieskaitot konteinerus š ķidrumu p ārvad āšanai), kas 
īpaši paredz ēti un iek ārtoti p ārvad āšanai vien ā vai vair ākos 
transporta veidos  
8609 00 10  –  tilpnes ar svina pretradi ācijas p ārkl ājumu radioakt īvu vielu 
pārvad āšanai (Euratom)  Atbr īvots  0  
8609 00 90  –  cits  Atbr īvots  0  
87 87. NODA ĻA - TRANSPORTL ĪDZEK ĻI, IZ ŅEMOT DZELZ ­
CE ĻA VAI TRAMVAJU RITOŠO SAST ĀVU, UN TO DA ĻAS 
UN PIEDERUMI  
8701  Traktori (iz ņemot poz īcij ā 8709 min ētos) 
8701 10 00  –  kājniektraktori  3  0  
8701 20  –  vilc ēji ar puspiekabi  
8701 20 10  – –  jauni  16  0  
8701 20 90  – –  lietoti  16  0  
8701 30  –  kāpur ķēžu traktori  
8701 30 10  – –  sniega nov ācēji Atbr īvots  0  
8701 30 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
8701 90  –  cits  
– – lauksaimniec ības rite ņtraktori (iz ņemot k ājniektraktorus) un 
mežsaimniec ības rite ņtraktori  
– – –  jauni, kuru motora jauda  
8701 90 11  – – – –  nep ārsniedz 18 kW  Atbr īvots  0  
8701 90 20  – – – –  p ārsniedz 18 kW, bet nep ārsniedz 37 kW  Atbr īvots  0  
8701 90 25  – – – –  p ārsniedz 37 kW, bet nep ārsniedz 59 kW  Atbr īvots  0  
8701 90 31  – – – –  p ārsniedz 59 kW, bet nep ārsniedz 75 kW  Atbr īvots  0  
8701 90 35  – – – –  p ārsniedz 75 kW, bet nep ārsniedz 90 kW  Atbr īvots  0  
8701 90 39  – – – –  p ārsniedz 90 kW  Atbr īvots  0  
8701 90 50  – – –  lietoti  Atbr īvots  0LV L 161/1542 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8701 90 90  – –  cits  7  0  
8702  Meh āniskie transportl īdzek ļi 10 vai vair āk cilv ēku p ārvad āša ­
nai, ieskaitot vad ītāju 
8702 10  –  ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īze ļi vai 
pusd īze ļi) 
– – kuru darba tilpums p ārsniedz 2 500 cm  3 
8702 10 11  – – –  jauni  16  7  
8702 10 19  – – –  lietoti  16  7  
– – ar darba tilpumu l īdz 2 500 cm  3 
8702 10 91  – – –  jauni  10  7  
8702 10 99  – – –  lietoti  10  7  
8702 90  –  cits  
– – ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru  
– – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 2 800 cm  3 
8702 90 11  – – – –  jaunas  16  7  
8702 90 19  – – – –  lietotas  16  7  
– – –  ar darba tilpumu l īdz 2 800 cm  3 
8702 90 31  – – – –  jaunas  10  7  
8702 90 39  – – – –  lietotas  10  7  
8702 90 90  – –  ar cit ādiem dzin ējiem  10  7  
8703  Automobi ļi un citi meh āniskie transportl īdzek ļi, kas paredz ēti 
galvenok ārt cilv ēku p ārvad āšanai (iz ņemot poz īcij ā 8702 
min ētos), ieskaitot autofurgonus un sac īkšu automobi ļus 
8703 10  –  meh āniskie transporta l īdzek ļi, kas īpaši paredz ēti braukšanai 
pa sniegu; golfa automobi ļi un taml īdz īgi transportl īdzek ļi 
8703 10 11  – –  transportl īdzek ļi, kas īpaši paredz ēti braukšanai pa sniegu, 
ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli 
vai pusd īzeli) vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmo ­
toru  5 0  
8703 10 18  – –  cits  10  7  
– cit ādi transportl īdzek ļi ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes 
virzu ļmotoru, kuram ir taisnas mai ņvirziena kust ības virzulis  
8703 21  – –  ar darba tilpumu l īdz 1 000 cm  3LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1543
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8703 21 10  – – –  jauni  10  7  
8703 21 90  – – –  lietoti  10  7  
8703 22  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 1 000 cm  3 , bet nep ārsniedz 
1 500 cm  3 . 
8703 22 10  – – –  jauni  10  7  
8703 22 90  – – –  lietoti  10  7  
8703 23  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 1 500 cm  3 , bet nep ārsniedz 
3 000 cm  3 . 
– – –  jauni  
8703 23 11  – – – –  dz īvojamie autofurgoni  10  7  
8703 23 19  – – – –  cits  10  7  
8703 23 90  – – –  lietoti  10  7  
8703 24  – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 3 000 cm  3 
8703 24 10  – – –  jauni  10  7  
8703 24 90  – – –  lietoti  10  7  
– cit ādi automobi ļi ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļ­
motoru (d īzeli vai pusd īzeli)  
8703 31  – –  ar darba tilpumu l īdz 1 500 cm  3 
8703 31 10  – – –  jauni  10  7  
8703 31 90  – – –  lietoti  10  7  
8703 32  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 1 500 cm  3 , bet nep ārsniedz 
2 500 cm  3 . 
– – –  jauni  
8703 32 11  – – – –  dz īvojamie autofurgoni  10  7  
8703 32 19  – – – –  cits  10  7  
8703 32 90  – – –  lietoti  10  7  
8703 33  – –  kuru darba tilpums p ārsniedz 2 500 cm  3 
– – –  jauni  
8703 33 11  – – – –  dz īvojamie autofurgoni  10  7  
8703 33 19  – – – –  cits  10  7  
8703 33 90  – – –  lietoti  10  7LV L 161/1544 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8703 90  –  cits  
8703 90 10  – –  ar elektromotoru  10  7  
8703 90 90  – –  cits  10  7  
8704  Meh āniskie transportl īdzek ļi pre ču p ārvad āšanai  
8704 10  –  pašizg āzēji, kas nav paredz ēti braukšanai pa automa ģistr ālēm 
8704 10 10  – –  ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli 
vai pusd īzeli) vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmo ­
toru  Atbr īvots  0  
8704 10 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
– cit ādi, ar kompresijaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli 
vai pusd īzeli)  
8704 21  – –  kuru pilna masa nep ārsniedz 5 t  
8704 21 10  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  3,5 0  
– – –  cits  
– – – –  kuru dzin ēja darba tilpums p ārsniedz 2 500 cm  3 
8704 21 31  – – – – –  jauni  22  7  
8704 21 39  – – – – –  lietoti  22  7  
– – – –  kuru dzin ēja darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 
8704 21 91  – – – – –  jauni  10  7  
8704 21 99  – – – – –  lietoti  10  5  
8704 22  – –  kuru pilna masa p ārsniedz 5 t, bet nep ārsniedz 20 t  
8704 22 10  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  3,5 0  
– – –  cits  
8704 22 91  – – – –  jaunas  22  7  
8704 22 99  – – – –  lietotas  22  7  
8704 23  – –  kuru pilna masa p ārsniedz 20 t  
8704 23 10  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  3,5 0  
– – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1545
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8704 23 91  – – – –  jaunas  22  7  
8704 23 99  – – – –  lietotas  22  7  
– cit ādi, ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru  
8704 31  – –  kuru pilna masa nep ārsniedz 5 t  
8704 31 10  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  3,5 0  
– – –  cits  
– – – –  kuru dzin ēja darba tilpums p ārsniedz 2 800 cm  3 
8704 31 31  – – – – –  jauni  22  7  
8704 31 39  – – – – –  lietoti  22  7  
– – – –  kuru dzin ēja darba tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 
8704 31 91  – – – – –  jauni  10  7  
8704 31 99  – – – – –  lietoti  10  7  
8704 32  – –  kuru pilna masa p ārsniedz 5 t  
8704 32 10  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  3,5 0  
– – –  cits  
8704 32 91  – – – –  jaunas  22  7  
8704 32 99  – – – –  lietotas  22  7  
8704 90 00  –  cits  10  7  
8705  Speci ālie meh āniskie transportl īdzek ļi, iz ņemot pasažieru vai 
kravas p ārvad āšanai paredz ētos (piem ēram, tehnisk ās pal ī­
dz ības automobi ļi, autocelt ņi, ugunsdz ēsības automobi ļi, auto ­
betonmais ītāji, ielu t īrītājautomobi ļi, laist ītājautomobi ļi, 
darbn īcautomobi ļi, automobi ļi ar rentgena iek ārtām) 
8705 10 00  –  autocelt ņi 3,7  0  
8705 20 00  –  urbjiek ārtu automobi ļi. 3,7  0  
8705 30 00  –  ugunsdz ēsības automobi ļi 3,7  0  
8705 40 00  –  autobetonmais ītāji. 3,7  0LV L 161/1546 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8705 90  –  cits  
8705 90 10  – –  tehnisk ās pal īdz ības automobi ļi 3,7  0  
8705 90 30  – –  javas automobi ļi. 3,7  0  
8705 90 90  – –  cits  3,7  0  
8706 00  Šasijas ar dzin ēju meh āniskajiem transportl īdzek ļiem, kas 
min ēti poz īcij ās 8701 – 8705  
– šasijas traktoriem, kas min ēti poz īcij ā 8701; šasijas meh ānis ­
kajiem transportl īdzek ļiem, kas min ēti poz īcij ā 8702, 8703 
vai 8704, ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru 
(d īzeli vai pusd īzeli) ar darba tilpumu vair āk nek ā 2 500 
cm  3 , vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru ar 
darba tilpumu vair āk nek ā 2 800 cm  3 
8706 00 11  – –  poz īcij ā 8702 vai 8704 min ētajiem transportl īdzek ļiem 19  7  
8706 00 19  – –  cits  6  0  
– cits  
8706 00 91  – –  poz īcij ā 8703 min ētajiem transportl īdzek ļiem 4,5  0  
8706 00 99  – –  cits  10  7  
8707  Virsb ūves (ieskaitot kab īnes) meh āniskajiem transportl īdzek ­ 
ļiem, kas min ēti poz īcij ās 8701 – 8705  
8707 10  –  poz īcij ā 8703 min ētajiem transportl īdzek ļiem 
8707 10 10  – –  rūpnieciskai mont āžai 4,5  0  
8707 10 90  – –  cits  4,5  0  
8707 90  –  cits  
8707 90 10  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8704 transportl ī­
dzek ļi ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru 
(d īzeli vai pusd īzeli), kura darba tilpums nep ārsniedz 
2 500 cm  3 , vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmo ­
toru, kura darba tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 
8705 speci ālie meh āniskie transportl īdzek ļi 4,5 0  
8707 90 90  – –  cits  4,5  0  
8708  Da ļas un piederumi meh āniskajiem transportl īdzek ļiem, kas 
min ēti poz īcij ās 8701 – 8705  
8708 10  –  buferi un to da ļasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1547
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8708 10 10  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: poz īcijas 
8703 transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar 
kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru 
(d īzeli vai pusd īzeli), kura darba tilpums nep ārsniedz 
2 500 cm  3 , vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmo ­
toru, kura darba tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 
8705 transportl īdzek ļi 3 0  
8708 10 90  – –  cits  4,5  0  
– cit ādas virsb ūvju (ieskaitot kab īnes) da ļas un piederumi  
8708 21  – –  droš ības jostas  
8708 21 10  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: poz īcijas 
8703 transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi 
ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru 
(d īzeli vai pusd īzeli), kura darba tilpums nep ārsniedz 
2 500 cm  3 , vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmo ­
toru, kura darba tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz ī­
cijas 8705 transportl īdzek ļi 3 0  
8708 21 90  – – –  cits  4,5  0  
8708 29  – –  cits  
8708 29 10  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 3 0  
8708 29 90  – – –  cits  4,5  0  
8708 30  –  bremzes un bremzes ar pastiprin ātāju (servobremzes); to 
da ļas 
8708 30 10  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 3 0  
– – cits  
8708 30 91  – – –  diska bremz ēm 4,5  0LV L 161/1548 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8708 30 99  – – –  cits  4,5  0  
8708 40  –  p ārnesumk ārbas un to da ļas 
8708 40 20  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 3 0  
– – cits  
8708 40 50  – – –  p ārnesumk ārbas  4,5  0  
– – –  da ļas 
8708 40 91  – – – –  no štanc ēta t ērauda  4,5  0  
8708 40 99  – – – –  cits  3,5  0  
8708 50  –  Velkošie tilti ar diferenci āli, ar ī kop ā ar citiem transmisijas 
mezgliem, un nevelkošajiem tiltiem; to da ļas 
8708 50 20  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: poz īcijas 
8703 transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar 
kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru 
(d īzeli vai pusd īzeli), kura darba tilpums nep ārsniedz 
2 500 cm  3 , vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmo ­
toru, kura darba tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 
8705 transportl īdzek ļi 3 0  
– – cits  
8708 50 35  – – –  Velkošie tilti ar diferenci āli, ar ī kop ā ar citiem transmisijas 
mezgliem, un nevelkošie tilti  4,5 0  
– – –  da ļas 
8708 50 55  – – – –  no štanc ēta t ērauda  4,5  0  
– – – –  cits  
8708 50 91  – – – – –  nevelkošajiem tiltiem  4,5  0  
8708 50 99  – – – – –  cits  3,5  0  
8708 70  –  rite ņi, to da ļas un piederumiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1549
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8708 70 10  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 3 0  
– – cits  
8708 70 50  – – –  alum īnija rite ņi; rite ņu da ļas un piederumi no alum īnija 4,5  0  
8708 70 91  – – –  viengaball ējuma zvaigž ņveida rite ņu rumbas, no meln ā 
met āla 3 0  
8708 70 99  – – –  cits  4,5  0  
8708 80  –  balstiek ārtas amortizatori un to da ļas (ieskaitot amortizato ­
rus) 
8708 80 20  – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: poz īcijas 
8703 transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar 
kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru 
(d īzeli vai pusd īzeli), kura darba tilpums nep ārsniedz 
2 500 cm  3 , vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmo ­
toru, kura darba tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 
8705 transportl īdzek ļi 3 0  
– – cits  
8708 80 35  – – –  balstiek ārtas amortizatori  4,5  0  
8708 80 55  – – –  šķērsstabilizatora stie ņi; cit ādi v ērpstie ņi 3,5  0  
– – –  cits  
8708 80 91  – – – –  no štanc ēta t ērauda  4,5  0  
8708 80 99  – – – –  cits  3,5  0  
– cit ādas da ļas un piederumi  
8708 91  – –  radiatori un to da ļas 
8708 91 20  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 3 0LV L 161/1550 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
– – –  cits  
8708 91 35  – – – –  radiatori  4,5  0  
– – – –  da ļas 
8708 91 91  – – – – –  no štanc ēta t ērauda  4,5  0  
8708 91 99  – – – – –  cits  3,5  0  
8708 92  – –  trokš ņa sl āpētāji (klusin ātāji) un izp ūtēji; to da ļas 
8708 92 20  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 3 0  
– – –  cits  
8708 92 35  – – – –  trokš ņa sl āpētāji (klusin ātāji) un izp ūtēji 4,5  0  
– – –  da ļas 
8708 92 91  – – – –  no štanc ēta t ērauda  4,5  0  
8708 92 99  – – – –  cits  3,5  0  
8708 93  – –  saj ūgi un to da ļas 
8708 93 10  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 3 0  
8708 93 90  – – –  cits  4,5  0  
8708 94  – –  st ūres rati, st ūres stat ņi un st ūres meh ānismu karteri; to 
da ļas 
8708 94 20  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: poz īcijas 
8703 transportl īdzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi 
ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru 
(d īzeli vai pusd īzeli), kura darba tilpums nep ārsniedz 
2 500 cm  3 , vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmo ­
toru, kura darba tilpums nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz ī­
cijas 8705 transportl īdzek ļi 3 0  
– – –  citsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1551
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8708 94 35  – – – –  st ūres rati, st ūres stat ņi un st ūres meh ānismu karteri  4,5  0  
– – – –  da ļas 
8708 94 91  – – – – –  no štanc ēta t ērauda  4,5  0  
8708 94 99  – – – – –  cits  3,5  0  
8708 95  – –  droš ības spilveni ar piep ūšanas sist ēmu; to da ļas 
8708 95 10  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 ; poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 3 0  
– – –  cits  
8708 95 91  – – – –  no štanc ēta t ērauda  4,5  0  
8708 95 99  – – – –  cits  3,5  0  
8708 99  – –  cits  
8708 99 10  – – –  šādu transportl īdzek ļu r ūpnieciskai mont āžai: apakšpoz ī­
cijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8703 transportl ī­
dzek ļi; poz īcijas 8704 transportl īdzek ļi ar kompresijas 
aizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli), 
kura darba tilpums nep ārsniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirk ­
ste ļaizdedzes iekšdedzes virzu ļmotoru, kura darba tilpums 
nep ārsniedz 2 800 cm  3 : poz īcijas 8705 transportl īdzek ļi 3 0  
– – –  cits  
8708 99 93  – – – –  no štanc ēta t ērauda  4,5  0  
8708 99 97  – – – –  cits  3,5  0  
8709  Ar pacelšanas un p ārvietošanas ier īcēm neapr īkoti pašg ājēji 
kravas transport ētāji, kurus izmanto r ūpn īcās, noliktav ās, 
ost ās vai lidost ās kravu p ārvad āšanai nelielos att ālumos; vilc ēji, 
kurus izmanto uz dzelzce ļa staciju peroniem; iepriekšmin ēto 
transportl īdzek ļu deta ļas 
– transportl īdzek ļiLV L 161/1552 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8709 11  – –  elektriskie  
8709 11 10  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  2 0  
8709 11 90  – – –  cits  4  0  
8709 19  – –  cits  
8709 19 10  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  2 0  
8709 19 90  – – –  cits  4  0  
8709 90 00  –  da ļas 3,5  0  
8710 00 00  Tanki un citas pašg ājējas kaujas bru ņumaš īnas, ar bru ņojumu 
vai bez t ā, to deta ļas un piederumi  1,7 0  
8711  Motocikli (ieskaitot mop ēdus) un motovelosip ēdi, ar ī ar blaku ­
sv āģi; blakusv āģi 
8711 10 00  –  ar atgriezenisk ās virzes kust ības iekšdedzes virzu ļmotoru, 
kura darba tilpums nep ārsniedz 50 cm  3 8 3  
8711 20  –  ar atgriezenisk ās virzes kust ības iekšdedzes virzu ļmotoru, 
kura darba tilpums p ārsniedz 50 cm  3 , bet nep ārsniedz 
250 cm  3 
8711 20 10  – –  motorolleri  8  5  
– – cit ādi, kuru dzin ēja darba tilpums  
8711 20 91  – – –  p ārsniedz 50 cm  3 , bet nep ārsniedz 80 cm  3 8 5  
8711 20 93  – – –  p ārsniedz 80 cm  3 , bet nep ārsniedz 125 cm  3 8 5  
8711 20 98  – – –  p ārsniedz 125 cm  3 , bet nep ārsniedz 250 cm  3 8 3  
8711 30  –  ar atgriezenisk ās virzes kust ības iekšdedzes virzu ļmotoru, 
kura darba tilpums p ārsniedz 250 cm  3 , bet nep ārsniedz 
500 cm  3 
8711 30 10  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 250 cm  3 , bet nep ārsniedz 
380 cm  3 . 6 0  
8711 30 90  – –  kura darba tilpums p ārsniedz 380 cm  3 , bet nep ārsniedz 
500 cm  3 . 6 0  
8711 40 00  –  ar atgriezenisk ās virzes kust ības iekšdedzes virzu ļmotoru, 
kura darba tilpums p ārsniedz 500 cm  3 , bet nep ārsniedz 
800 cm  3 6 0  
8711 50 00  –  ar atgriezenisk ās virzes kust ības iekšdedzes virzu ļmotoru, 
kura darba tilpums p ārsniedz 800 cm  3 6 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1553
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8711 90 00  –  cits  6  0  
8712 00  Divrite ņi un citi velosip ēdi (ieskaitot kravas tr īsrite ņus), bez 
motora  
8712 00 10  –  bez lod īšu gult ņiem 15  7  
– cits  
8712 00 30  – –  divrite ņi. 14  7  
8712 00 80  – –  cits  15  7  
8713  Inval īdu transports (rati ņi), ar ī ar motoru vai cita veida 
piedzi ņas meh ānismu  
8713 10 00  –  bez meh ānisk ās piedzi ņas Atbr īvots  0  
8713 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
8714  Deta ļas un piederumi poz īciju 8711–8713 transportl īdzek ļiem  
– motocikliem (ieskaitot mop ēdus)  
8714 11 00  – –  sēdek ļi 3,7  0  
8714 19 00  – –  cits  3,7  0  
8714 20 00  –  inval īdu transportam.  Atbr īvots  0  
– cits  
8714 91  – –  rāmji un dakšas, to da ļas 
8714 91 10  – – –  rāmji 4,7  0  
8714 91 30  – – –  priekš ējās dakšas.  4,7  0  
8714 91 90  – – –  da ļas 4,7  0  
8714 92  – –  rite ņu loki un spie ķi 
8714 92 10  – – –  loki  4,7  0  
8714 92 90  – – –  spie ķi. 4,7  0  
8714 93  – –  rumbas, iz ņemot bremz ējoš ās rumbas un rite ņa bremzes, 
un br īvrumbas ķēžrati  
8714 93 10  – – –  rumbas bez br īvrumbas vai bremžu ier īcēm 4,7  0  
8714 93 90  – – –  br īvrumbas ķēžrati  4,7  0  
8714 94  – –  bremzes, ieskaitot bremz ējoš ās rumbas un rite ņu bremzes, 
to da ļasLV L 161/1554 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8714 94 10  – – –  bremz ējoš ās rumbas un rite ņu bremzes  4,7  0  
8714 94 30  – – –  cit ādas bremzes.  4,7  0  
8714 94 90  – – –  da ļas 4,7  0  
8714 95 00  – –  sēdek ļi 4,7  0  
8714 96  – –  ped āļi, klo ķa un zobratu meh ānismi, to da ļas 
8714 96 10  – – –  ped āļi. 4,7  0  
8714 96 30  – – –  klo ķa un zobratu meh ānismi  4,7  0  
8714 96 90  – – –  da ļas 4,7  0  
8714 99  – –  cits  
8714 99 10  – – –  st ūres. 4,7  0  
8714 99 30  – – –  bag āžnieki  4,7  0  
8714 99 50  – – –  p ārnesumu p ārsl ēgšanas ier īces 4,7  0  
8714 99 90  – – –  cit ādi; da ļas. 4,7  0  
8715 00  B ērnu rati ņi un to da ļas 
8715 00 10  –  b ērnu rati ņi 2,7  0  
8715 00 90  –  da ļas 2,7  0  
8716  Piekabes un puspiekabes; cit ādi transporta l īdzek ļi bez meh ā­
nisk ās piedzi ņas; to da ļas 
8716 10  –  piekabes un puspiekabes tipa dz īvojamie furgoni, dz īvošanai 
vai izbraukumiem (treileri)  
8716 10 10  – –  saliekam ās dz īvojam ās piekabes  2,7  0  
– – cit ādas, kuru svars  
8716 10 91  – – –  nep ārsniedz 750 kg  2,7  0  
8716 10 94  – – –  p ārsniedz 750 kg, bet nep ārsniedz 1 600 kg  2,7  0  
8716 10 96  – – –  p ārsniedz 1 600 kg, bet nep ārsniedz 3 500 kg  2,7  0  
8716 10 99  – – –  p ārsniedz 3 500 kg  2,7  0  
8716 20 00  –  pašizg āzējas vai pašiekr āvējas piekabes un puspiekabes lauk ­
saimniec ībai 2,7 0  
– cit ādas piekabes un puspiekabes kravas p ārvad āšanaiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1555
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8716 31 00  – –  cisternpiekabes un cisternpuspiekabes  2,7  0  
8716 39  – –  cits  
8716 39 10  – – –  kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvad āšanai 
(Euratom)  2,7 0  
– – –  cits  
– – – –  jaunas  
8716 39 30  – – – – –  puspiekabes  2,7  0  
– – – – –  cits  
8716 39 51  – – – – – –  vienass  2,7  0  
8716 39 59  – – – – – –  cits  2,7  0  
8716 39 80  – – – –  lietotas  2,7  0  
8716 40 00  –  citas piekabes un puspiekabes.  2,7  0  
8716 80 00  –  cit ādi transportl īdzek ļi. 1,7  0  
8716 90  –  da ļas 
8716 90 10  – –  šasijas  1,7  0  
8716 90 30  – –  virsb ūves 1,7  0  
8716 90 50  – –  asis  1,7  0  
8716 90 90  – –  cit ādas deta ļas 1,7  0  
88 NODA ĻA 88 - GAISA KU ĢI, KOSMOSA KU ĢI UN TO 
DA ĻAS 
8801 00  Gaisa baloni un dirižab ļi; planieri, deltapl āni un citi bezmotora 
gaisa ku ģi 
8801 00 10  –  Gaisa baloni un dirižab ļi; planieri un deltapl āni 3,7  0  
8801 00 90  –  cits  2,7  0  
8802  Cit ādi gaisa ku ģi (piem ēram, helikopteri, lidmaš īnas); kosmosa 
ku ģi (ieskaitot m āksl īgos pavado ņus) un suborbit ālās un 
kosmisk ās nes ējra ķetes  
– helikopteri  
8802 11 00  – –  kuru pašsvars nep ārsniedz 2 000 kg  7,5  0  
8802 12 00  – –  kuru pašsvars p ārsniedz 2 000 kg  2,7  0LV L 161/1556 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8802 20 00  –  lidmaš īnas un citi gaisa ku ģi ar pašsvaru l īdz 2 000 kg  7,7  0  
8802 30 00  –  lidmaš īnas un citi gaisa ku ģi, kuru pašsvars p ārsniedz 
2 000 kg, bet nep ārsniedz 15 000 kg  2,7 0  
8802 40 00  –  lidmaš īnas un citi gaisa ku ģi, kuru pašsvars p ārsniedz 
15 000 kg  2,7 0  
8802 60  –  kosmosa ku ģi (ieskaitot m āksl īgos pavado ņus) un suborbi ­
tālās un kosmisk ās nes ējra ķetes 
8802 60 10  – –  kosmosa ku ģi (ieskaitot m āksl īgos pavado ņus) 4,2  0  
8802 60 90  – –  suborbit ālās un kosmisk ās nes ējra ķetes 4,2  0  
8803  Poz īcij ā 8801 vai 8802 min ēto izstr ādājumu da ļas 
8803 10 00  –  propelleri, rotori un to da ļas 2,7  0  
8803 20 00  –  šasijas un to da ļas 2,7  0  
8803 30 00  –  cit ādas lidmaš īnu vai helikopteru da ļas 2,7  0  
8803 90  –  cits  
8803 90 10  – –  p ūķiem.  1,7  0  
8803 90 20  – –  kosmosa ku ģiem (ieskaitot m āksl īgos pavado ņus) 1,7  0  
8803 90 30  – –  suborbit ālaj ām un kosmiskaj ām nes ējra ķetēm 1,7  0  
8803 90 90  – –  cits  2,7  0  
8804 00 00  Izplet ņi (ieskaitot vad āmus izplet ņus un parapl ānus) un rot ē­
jošos izplet ņus; to da ļas un piederumi  2,7 0  
8805  Aparat ūra un ier īces gaisa ku ģu palaišanai; ier īces gaisa ku ģu 
uztveršanai uz kl āja un taml īdz īgs apr īkojums; lidot āju zemes 
trenažieri; iepriekš min ēto izstr ādājumu da ļas 
8805 10  –  aparat ūra un ier īces gaisa ku ģu palaišanai un to da ļas; ier īces 
gaisa ku ģu uztveršanai uz kl āja un taml īdz īgs apr īkojums  
8805 10 10  – –  aparat ūra un ier īces gaisa ku ģu palaišanai un to da ļas 2,7  0  
8805 10 90  – –  cits  1,7  0  
– lidot āju zemes trenažieri un to da ļas 
8805 21 00  – –  gaisa c īņu simulatori un to da ļas 1,7  0  
8805 29 00  – –  cits  1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1557
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
89 89. NODA ĻA - KU ĢI, LAIVAS UN CITI PELDL ĪDZEK ĻI 
8901  Pasažieru ku ģi, ekskursiju ku ģi, pr āmji, transportku ģi, liellaivas 
un taml īdz īgi ku ģi pasažieru vai pre ču p ārvad āšanai  
8901 10  –  pasažieru ku ģi, ekskursiju ku ģi un taml īdz īgi ku ģi, kas galve ­
nok ārt paredz ēti pasažieru p ārvad āšanai; visu veidu pr āmji 
8901 10 10  – –  jūras ku ģi. Atbr īvots  0  
8901 10 90  – –  cits  1,7  0  
8901 20  –  tankku ģi 
8901 20 10  – –  jūras ku ģi. Atbr īvots  0  
8901 20 90  – –  cits  1,7  0  
8901 30  –  refrižeratorku ģi, iz ņemot apakšpoz īcij ā 8901 20 min ētos 
8901 30 10  – –  jūras ku ģi. Atbr īvots  0  
8901 30 90  – –  cits  1,7  0  
8901 90  –  citi ku ģi pre ču p ārvad āšanai un ku ģi pasažieru un pre ču 
vienlaic īgai p ārvad āšanai  
8901 90 10  – –  jūras ku ģi. Atbr īvots  0  
– – cits  
8901 90 91  – – –  bez meh ānisk ās piedzi ņas. 1,7  0  
8901 90 99  – – –  ar meh ānisko piedzi ņu 1,7  0  
8902 00  Zvejas ku ģi; zivju p ārstr ādes b āzes ku ģi un citi ku ģi zvejnie ­
cības produktu p ārstr ādei vai konserv ēšanai  
– jūras ku ģi 
8902 00 12  – –  kuru bruto tonn āža p ārsniedz 250  Atbr īvots  0  
8902 00 18  – –  kuru bruto tonn āža nep ārsniedz 250  Atbr īvots  0  
8902 00 90  –  cits  1,7  0  
8903  Jahtas un citas izpriecu vai sporta laivas; airu laivas un kanoe 
laivas  
8903 10  –  piep ūšam āsLV L 161/1558 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8903 10 10  – –  kuru svars nep ārsniedz 100 kg  2,7  0  
8903 10 90  – –  cits  1,7  0  
– cits  
8903 91  – –  buru laivas, ar ī motorjahtas  
8903 91 10  – – –  jūras Atbr īvots  0  
– – –  cits  
8903 91 92  – – – –  garum ā līdz 7,5 m.  1,7  0  
8903 91 99  – – – –  gar ākas par 7,5 m  1,7  0  
8903 92  – –  motorlaivas, iz ņemot laivas ar piekarin āmu motoru  
8903 92 10  – – –  jūras Atbr īvots  0  
– – –  cits  
8903 92 91  – – – –  garum ā līdz 7,5 m.  1,7  0  
8903 92 99  – – – –  gar ākas par 7,5 m  1,7  0  
8903 99  – –  cits  
8903 99 10  – – –  kuru svars nep ārsniedz 100 kg  2,7  0  
– – –  cits  
8903 99 91  – – – –  garum ā līdz 7,5 m.  1,7  0  
8903 99 99  – – – –  gar ākas par 7,5 m  1,7  0  
8904 00  Velko ņi un st ūm ējku ģi 
8904 00 10  –  velko ņi Atbr īvots  0  
– st ūm ējku ģi 
8904 00 91  – –  jūras ku ģi. Atbr īvots  0  
8904 00 99  – –  cits  1,7  0  
8905  Sign ālku ģi, sign ālplatformas, bagarku ģi, peldošie celt ņi un citi 
ku ģi, kuru ku ģotsp ēja ir pak ārtota to galvenajai funkcijai; 
peldošas piest ātnes; peldošas vai zem ūdens urbumu vai 
ieguves platformas  
8905 10  –  bagarku ģi 
8905 10 10  – –  jūras ku ģi. Atbr īvots  0  
8905 10 90  – –  cits  1,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1559
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
8905 20 00  –  peldošas vai zem ūdens urbumu vai ieguves platformas  Atbr īvots  0  
8905 90  –  cits  
8905 90 10  – –  jūras ku ģi. Atbr īvots  0  
8905 90 90  – –  cits  1,7  0  
8906  Cit ādi ku ģi, ieskaitot karaku ģus un gl ābšanas ku ģus, iz ņemot 
airu laivas  
8906 10 00  –  karaku ģi Atbr īvots  0  
8906 90  –  cits  
8906 90 10  – –  jūras ku ģi. Atbr īvots  0  
– – cits  
8906 90 91  – – –  kuru svars nep ārsniedz 100 kg  2,7  0  
8906 90 99  – – –  cits  1,7  0  
8907  Citi peldl īdzek ļi (piem ēram, plosti, peldoš ās cisternas, kofer ­
dami, muli ņi, bojas un b ākas)  
8907 10 00  –  piep ūšamie plosti  2,7  0  
8907 90 00  –  cits  2,7  0  
8908 00 00  Izjaukšanai paredz ēti ku ģi un citi peldl īdzek ļi Atbr īvots  0  
XVIII  XVIII SADA ĻA - OPTISK ĀS IER ĪCES UN APARAT ŪRA, 
FOTO UN KINO IER ĪCES UN APARAT ŪRA, M ĒRIER ĪCES 
UN KONTROLIER ĪCES UN APARAT ŪRA, PREC ĪZIJAS 
INSTRUMENTI UN IEK ĀRTAS, MEDIC ĪNAS UN ĶIRUR ĢISKI 
INSTRUMENTI UN APARAT ŪRA; PULKSTE ŅI; M ŪZIKAS 
INSTRUMENTI; TO DA ĻAS UN PIEDERUMI  
90 90. NODA ĻA - OPTISK ĀS IER ĪCES UN APARAT ŪRA, FOTO 
UN KINO IER ĪCES UN APARAT ŪRA, M ĒRIER ĪCES UN 
KONTROLIER ĪCES UN APARAT ŪRA, PREC ĪZIJAS INSTRU ­
MENTI UN IEK ĀRTAS, MEDIC ĪNAS UN ĶIRUR ĢISKI 
INSTRUMENTI UN APARAT ŪRA; TO DA ĻAS UN PIEDE ­
RUMI  
9001  Optisk ās š ķiedras un optisko š ķiedru k ūļi; optisk ās š ķiedras 
kabe ļi, iz ņemot tos, kas iek ļauti poz īcij ā 8544; loksnes un 
pl ātnes no polariz ācijas materi āla; l ēcas (ieskaitot kontaktl ē­
cas), prizmas, spogu ļi un citi optiskie elementi no daž ādiem 
materi āliem, nesamont ēti, iz ņemot š ādus elementus no optiski 
neapstr ādāta stikla  
9001 10  –  optisk ās š ķiedras, optisk ās š ķiedras gr īstes un kabe ļi 
9001 10 10  – –  kabe ļi att ēla p ārraid īšanai  2,9  0  
9001 10 90  – –  cits  2,9  0LV L 161/1560 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9001 20 00  –  loksnes un pl ātnes no polariz ācijas materi āla 2,9  0  
9001 30 00  –  kontaktl ēcas 2,9  0  
9001 40  –  bri ļļu l ēcas no stikla  
9001 40 20  – –  kas nav redzes kori ģēšanai  2,9  0  
– – redzes kori ģēšanai  
– – –  no ab ām pus ēm apstr ādātas 
9001 40 41  – – – –  monofok ālās 2,9  0  
9001 40 49  – – – –  cits  2,9  0  
9001 40 80  – – –  cits  2,9  0  
9001 50  –  bri ļļu l ēcas no citiem materi āliem  
9001 50 20  – –  kas nav redzes kori ģēšanai  2,9  0  
– – redzes kori ģēšanai  
– – –  no ab ām pus ēm apstr ādātas 
9001 50 41  – – – –  monofok ālās 2,9  0  
9001 50 49  – – – –  cits  2,9  0  
9001 50 80  – – –  cits  2,9  0  
9001 90 00  –  cits  2,9  0  
9002  L ēcas, prizmas, spogu ļi un citi optiskie elementi no jebkura 
materi āla, iestiprin āti, ja tie ir instrumentu vai ier īču da ļas vai 
piederumi, iz ņemot taml īdz īgus elementus no optiski neap ­
str ādāta stikla  
– objekt īvi 
9002 11 00  – –  fotoapar ātiem, projektoriem, fotopalielin ātājiem vai fotoie ­
kārtām att ēla samazin āšanai  6,7 5  
9002 19 00  – –  cits  6,7  5  
9002 20 00  –  filtri  6,7  5  
9002 90 00  –  cits  6,7  0  
9003  Bri ļļu, aizsargbri ļļu vai taml īdz īgu izstr ādājumu ietvari, stipri ­
nājumi un to deta ļas 
– ietvari un stiprin ājumi  
9003 11 00  – –  no plastmasas  2,2  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1561
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9003 19  – –  no citiem materi āliem  
9003 19 10  – – –  no d ārgmet āla vai velm ēta d ārgmet āla 2,2  0  
9003 19 30  – – –  no parast ā met āla 2,2  0  
9003 19 90  – – –  no citiem materi āliem  2,2  0  
9003 90 00  –  da ļas 2,2  0  
9004  Brilles, aizsargbrilles un taml īdz īgi kori ģējoši, aizsarg ājoši vai 
cit ādi izstr ādājumi  
9004 10  –  saulesbrilles  
9004 10 10  – –  ar optisk ām l ēcām 2,9  0  
– – cits  
9004 10 91  – – –  ar plastmasas l ēcām 2,9  0  
9004 10 99  – – –  cits  2,9  0  
9004 90  –  cits  
9004 90 10  – –  ar plastmasas l ēcām 2,9  0  
9004 90 90  – –  cits  2,9  0  
9005  Binok ļi, monokul āri, cit ādi optiskie teleskopi un to stiprin ā­
jumi; citas astronomij ā izmantojamas ier īces un to stiprin ā­
jumi, iz ņemot ier īces, ko izmanto radioastronomij ā 
9005 10 00  –  binok ļi 4,2  0  
9005 80 00  –  cit ādi instrumenti  4,2  0  
9005 90 00  –  da ļas un piederumi (ieskaitot stiprin ājumus)  4,2  0  
9006  Fotoapar āti (iz ņemot kinokameras); zibspuldzes, iz ņemot 
poz īcij ā 8539 min ētās g āzizl ādes spuldzes  
9006 10 00  –  fotoapar āti, ko izmanto iespiedplašu vai iespiedcilindru izga ­
tavošan ā 4,2 0  
9006 30 00  –  kameras, kas īpaši paredz ēta lietošanai zem ūdens, aerouz ­ 
ņēmumiem vai iekš ējo org ānu medic īniskai vai ķirur ģiskai 
izmekl ēšanai; sal īdzinošie fotoapar āti, ko izmanto tiesu 
medic īnā vai kriminolo ģijā 4,2 0  
9006 40 00  –  apar āti momentfotogr āfijai 3,2  0  
– cit ādi fotoapar ātiLV L 161/1562 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9006 51 00  – –  spogu ļkameras (vienobjekt īva (SLR)) fotoapar āti, kuru 
filmi ņa platum ā nep ārsniedz 35 mm  4,2 0  
9006 52 00  – –  cit ādi, kuru filmi ņa šaur āka par 35 mm  4,2  0  
9006 53  – –  cit ādi, kuru filmi ņa ir 35 mm plata  
9006 53 10  – – –  vienreizlietojamie fotoapar āti 4,2  0  
9006 53 80  – – –  cits  4,2  0  
9006 59 00  – –  cits  4,2  0  
– zibspuldzes  
9006 61 00  – –  elektronisk ās (“g āzizl ādes”) zibspuldzes  3,2  0  
9006 69 00  – –  cits  3,2  0  
– da ļas un piederumi  
9006 91 00  – –  kinokamer ām 3,7  0  
9006 99 00  – –  cits  3,2  0  
9007  Kinokameras un kinoprojektori ar ska ņas ierakst īšanas vai 
atska ņošanas iek ārtām vai bez t ām 
– kinokameras  
9007 11 00  – –  filmai, kas šaur āka par 16 mm, vai 2 × 8 mm filmai  3,7  0  
9007 19 00  – –  cits  3,7  0  
9007 20 00  –  projektori  3,7  0  
– da ļas un piederumi  
9007 91 00  – –  kinokamer ām 3,7  0  
9007 92 00  – –  kinoprojektoriem  3,7  0  
9008  Statisku att ēlu projektori, iz ņemot kinoprojektorus; fotopalie ­
lin ātāji un projic ēšanas iek ārtas att ēla samazin āšanai (iz ņemot 
kinematogr āfisk ās) 
9008 10 00  –  diaskopi  3,7  0  
9008 20 00  –  ier īces mikrofilmu, mikrofišu vai cit ādu mikrones ēju nolas ī­ 
šanai, kuras sp ēj vai nesp ēj izgatavot kopijas  3,7 0  
9008 30 00  –  cit ādi statisku att ēlu projektori  3,7  0  
9008 40 00  –  fotopalielin ātāji un projic ēšanas iek ārtas att ēla samazin āšanai 
(iz ņemot kinematogr āfisk ās) 3,7 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1563
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9008 90 00  –  da ļas un piederumi  3,7  0  
9010  Fotolaboratoriju un kinolaboratoriju iek ārtas un apr īkojums, 
kas šaj ā noda ļā citur nav min ētas; negatoskopi; projic ēšanas 
ekr āni 
9010 10 00  –  iek ārtas un apr īkojums fotofilmi ņu (ieskaitot kino filmu) vai 
ru ļļu fotopap īra autom ātiskai att īstīšanai vai att īstītas filmas 
autom ātiskai kop ēšanai uz fotopap īra ru ļļiem 2,7 0  
9010 50 00  –  cit ādas iek ārtas un apr īkojums foto un kino laboratorij ām; 
negatoskopi  2,7 0  
9010 60 00  –  projic ēšanas ekr āni 2,7  0  
9010 90 00  –  da ļas un piederumi  2,7  0  
9011  Kombin ēti optiskie mikroskopi, ieskaitot mikroskopus mikro ­
fotogr āfijai, mikrofilm ēšanai vai mikroprojic ēšanai  
9011 10  –  stereoskopiskie mikroskopi  
9011 10 10  – –  kas apr īkoti ar iek ārtu pusvad ītāju sagatavju vai rastra 
apstr ādei un p ārvietošanai  Atbr īvots  0  
9011 10 90  – –  cits  6,7  5  
9011 20  –  cit ādi mikroskopi mikrofotogr āfijai, mikrofilm ēšanai vai 
mikroprojic ēšanai  
9011 20 10  – –  mikrofotogr āfijas mikroskopi, kas īpaši apr īkoti pusvad ītāju 
sagatavju vai rastra apstr ādei un p ārvietošanai  Atbr īvots  0  
9011 20 90  – –  cits  6,7  5  
9011 80 00  –  cit ādi mikroskopi  6,7  5  
9011 90  –  da ļas un piederumi  
9011 90 10  – –  apar ātiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 9011 10 10 vai 
9011 20 10  Atbr īvots  0  
9011 90 90  – –  cits  6,7  5  
9012  Mikroskopi, kas nav optiskie mikroskopi; difrakcijas apar āti 
9012 10  –  mikroskopi, kas nav optiskie mikroskopi; difrakcijas apar ātiLV L 161/1564 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9012 10 10  – –  elektronu mikroskopi, kas īpaši apr īkoti pusvad ītāju saga ­
tavju vai rastra apstr ādei un p ārvietošanai  Atbr īvots  0  
9012 10 90  – –  cits  3,7  0  
9012 90  –  da ļas un piederumi  
9012 90 10  – –  apar ātiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 9012 10 10  Atbr īvots  0  
9012 90 90  – –  cits  3,7  0  
9013  Š ķidro krist ālu ier īces, iz ņemot izstr ādājumus, kas prec īzāk 
min ēti cit ās poz īcij ās; l āzeri, iz ņemot l āzerdiodes; citas 
optiskas ier īces un instrumenti, kas citur šaj ā noda ļā nav 
min ēti vai ietverti  
9013 10 00  –  teleskopiskie t ēmek ļi iero čiem; periskopi; teleskopi, kas pare ­
dz ēti k ā šaj ā noda ļā vai XVI sada ļā min ēto meh ānismu, ier īču 
vai apar ātu da ļas 4,7 3  
9013 20 00  –  lāzeri, iz ņemot l āzerdiodes  4,7  3  
9013 80  –  cit ādas ier īces, iek ārtas un instrumenti  
– – šķidro krist ālu ier īces 
9013 80 20  – – –  šķidro krist ālu ier īces ar akt īvo matricu  Atbr īvots  0  
9013 80 30  – – –  cits  Atbr īvots  0  
9013 80 90  – –  cits  4,7  3  
9013 90  –  da ļas un piederumi  
9013 90 10  – –  šķidro krist ālu ier īcēm (LCD)  Atbr īvots  0  
9013 90 90  – –  cits  4,7  3  
9014  Kompasi virziena noteikšanai; cit ādi navig ācijas instrumenti un 
ier īces 
9014 10 00  –  kompasi virziena noteikšanai  2,7  0  
9014 20  –  aeronavig ācijas vai kosmisk ās navig ācijas ier īces un instru ­
menti (iz ņemot kompasus)  
9014 20 20  – –  inerci ālās navig ācijas sist ēmas  3,7  0  
9014 20 80  – –  cits  3,7  0  
9014 80 00  –  cit ādas ier īces un instrumenti  3,7  0  
9014 90 00  –  da ļas un piederumi  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1565
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9015  Kartogr āfijas (ieskaitot fotogrammetriju), hidrogr āfijas, okea ­
nogr āfijas, hidrolo ģijas, meteorolo ģijas vai ģeofizikas ier īces 
un instrumenti, iz ņemot kompasus; t ālm ēri 
9015 10  –  tālm ēri 
9015 10 10  – –  elektronisk ās 3,7  0  
9015 10 90  – –  cits  2,7  0  
9015 20  –  teodol īti un taheometri  
9015 20 10  – –  elektronisk ās 3,7  0  
9015 20 90  – –  cits  2,7  0  
9015 30  –  nivelieri  
9015 30 10  – –  elektronisk ās 3,7  0  
9015 30 90  – –  cits  2,7  0  
9015 40  –  fotogrammetriskie kartogr āfijas instrumenti un ier īces 
9015 40 10  – –  elektronisk ās 3,7  0  
9015 40 90  – –  cits  2,7  0  
9015 80  –  cit ādas ier īces un instrumenti  
– – elektronisk ās 
9015 80 11  – – –  meteorolo ģijas, hidrolo ģijas un ģeofizikas ier īces un iek ār­
tas. 3,7 0  
9015 80 19  – – –  cits  3,7  0  
– – cits  
9015 80 91  – – –  ier īces un iek ārtas, ko izmanto ģeod ēzij ā, topogr āfij ā, 
kartogr āfij ā vai nivel ēšan ā; hidrogr āfijas instrumenti  2,7 0  
9015 80 93  – – –  meteorolo ģijas, hidrolo ģijas un ģeofizikas ier īces un iek ār­
tas. 2,7 0  
9015 80 99  – – –  cits  2,7  0  
9015 90 00  –  da ļas un piederumi  2,7  0  
9016 00  Svari ar 0,05 g vai liel āku jut ību, ar atsvariem vai bez tiemLV L 161/1566 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9016 00 10  –  svari  3,7  0  
9016 00 90  –  da ļas un piederumi  3,7  0  
9017  Ras ēšanas, iez īm ēšanas vai skait ļošanas instrumenti un ier īces 
(piem ēram, ras ēšanas maš īnas, pantogr āfi, transport ētāji, raset ­
nes, logaritmiskie line āli, diska kalkulatori u. c.); rokas instru ­
menti line āro izm ēru m ērīšanai (piem ēram, m ērlatas, m ērlen ­
tes, mikrometri, kalibri), kas citur šaj ā noda ļā nav min ēti 
9017 10  –  ras ēšanas galdi un maš īnas, autom ātisk ās vai neautom ātisk ās 
9017 10 10  – –  ploteri  Atbr īvots  0  
9017 10 90  – –  cits  2,7  0  
9017 20  –  cit ādas ras ēšanas, iez īm ēšanas vai skait ļošanas ier īces 
9017 20 05  – –  ploteri  Atbr īvots  0  
– – cit ādi ras ēšanas instrumenti  
9017 20 11  – – –  rasetnes  2,7  0  
9017 20 19  – – –  cits  2,7  0  
9017 20 39  – –  iez īm ēšanas ier īces 2,7  0  
9017 20 90  – –  skait ļošanas ier īces (ieskaitot logaritmiskos line ālus, diska 
kalkulatorus un taml īdz īgus)  2,7 0  
9017 30  –  mikrometri, kalibri un citi m ērinstrumenti  
9017 30 10  – –  mikrometri un kalibri  2,7  0  
9017 30 90  – –  cit ādi (iz ņemot m ērinstrumentus bez regul ējam ām ier īcēm, 
kas min ēti poz īcij ā 9031)  2,7 0  
9017 80  –  cit ādi instrumenti  
9017 80 10  – –  m ērlatas, m ērlentes un m ērline āli 2,7  0  
9017 80 90  – –  cits  2,7  0  
9017 90 00  –  da ļas un piederumi  2,7  0  
9018  Medic īnas, ķirur ģijas, zob ārstniec ības vai veterin ārijas instru ­
menti un ier īces, ieskaitot scintigr āfijas aparat ūru, cit āda elek ­
trisk ā medic īnas aparat ūra un ier īces redzes p ārbaudei  
– elektrodiagnostikas aparat ūra (ieskaitot organisma funkcio ­
nālās izmekl ēšanas vai fiziolo ģisko parametru kontroles 
aparat ūru)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1567
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9018 11 00  – –  elektrokardiogr āfi Atbr īvots  0  
9018 12 00  – –  ultraska ņas sken ēšanas aparat ūra Atbr īvots  0  
9018 13 00  – –  kodolmagn ētisk ās rezonanases caurskates aparat ūra Atbr īvots  0  
9018 14 00  – –  scintigr āfijas aparat ūra Atbr īvots  0  
9018 19  – –  cits  
9018 19 10  – – –  monitordozimetrisk ā aparat ūra divu vai vair āku para ­
metru nep ārtrauktai kontrolei  Atbr īvots  0  
9018 19 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
9018 20 00  –  ultravioleto un infrasarkano staru iek ārtas Atbr īvots  0  
– šļirces, adatas, katetri, kaniles un taml īdz īgi instrumenti  
9018 31  – –  šļirces ar adat ām vai bez t ām 
9018 31 10  – – –  no plastmasas  Atbr īvots  0  
9018 31 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
9018 32  – –  met āla cauru ļadatas un adatas šuv ēm 
9018 32 10  – – –  met āla cauru ļadatas  Atbr īvots  0  
9018 32 90  – – –  adatas šuv ēm Atbr īvots  0  
9018 39 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
– citi instrumenti un ier īces, ko izmanto zob ārstniec ībā 
9018 41 00  – –  urbjmaš īnas, kas ir vai nav uz vienas pamatnes savienotas 
ar cit ām zob ārstniec ības iek ārtām Atbr īvots  0  
9018 49  – –  cits  
9018 49 10  – – –  urb īši, diski, smir ģeļi un sukas izmantošanai zob ārstnie ­
cības urbjos  Atbr īvots  0  
9018 49 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
9018 50  –  cit ādi oftalmolo ģijas instrumenti un ier īces 
9018 50 10  – –  neoptiskie  Atbr īvots  0  
9018 50 90  – –  optiskie  Atbr īvots  0LV L 161/1568 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9018 90  –  cit ādas ier īces un instrumenti  
9018 90 10  – –  asinsspiediena m ērīšanas ier īces un apar āti Atbr īvots  0  
9018 90 20  – –  endoskopi  Atbr īvots  0  
9018 90 30  – –  hemodial īzes iek ārtas (m āksl īgās nieres, m āksl īgo nieru 
apkalpošanas ier īces un dializatori)  Atbr īvots  0  
– – diatermisk ās iek ārtas 
9018 90 41  – – –  ultraska ņas Atbr īvots  0  
9018 90 49  – – –  cits  Atbr īvots  0  
9018 90 50  – –  asins p ārliešanas iek ārtas Atbr īvots  0  
9018 90 60  – –  anest ēzijas iek ārtas un ier īces Atbr īvots  0  
9018 90 70  – –  ultraska ņas litotriptori  Atbr īvots  0  
9018 90 75  – –  nervu stimul ācijas apar āti Atbr īvots  0  
9018 90 85  – –  cits  Atbr īvots  0  
9019  Mehanoterapijas ier īces; mas āžas apar āti; psiholo ģisko testu 
aparat ūra profesionalit ātes noteikšanai; ozona terapijas, 
sk ābek ļa terapijas, aerosolterapijas, m āksl īgās elpin āšanas 
aparat ūra vai cit āda ārstniecisk ā aparat ūra elpošanas ce ļu ārst ē­ 
šanai  
9019 10  –  mehanoterapijas ier īces; mas āžas apar āti; psiholo ģisko testu 
aparat ūra profesionalit ātes noteikšanai  
9019 10 10  – –  elektrovibromas āžas iek ārtas Atbr īvots  0  
9019 10 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
9019 20 00  –  ozona terapijas, sk ābek ļa terapijas, aerosolterapijas, m āksl īgās 
elpin āšanas aparat ūra vai cit āda ārstniecisk ā aparat ūra elpo ­ 
šanas ce ļu ārst ēšanai  Atbr īvots  0  
9020 00 00  Cit ādi elpošanas apar āti un g āzmaskas, iz ņemot aizsargmaskas 
bez meh ānisk ām deta ļām un main āmiem filtriem  1,7 0  
9021  Ortop ēdiskie piederumi, ieskaitot kru ķus, ķirur ģisk ās jostas un 
band āžas; šinas un citas pal īgier īces kaulu l ūzumu ārst ēšanai; 
ķerme ņa da ļu prot ēzes; dzirdes apar āti un citas ier īces, ko 
valk ā, n ēsā vai implant ē ķermen ī fiziska defekta vai invalidi ­
tātes kompens ēšanai  
9021 10  –  ortop ēdiskie piederumi un ier īces kaulu l ūzumu ārst ēšanai  
9021 10 10  – –  ortop ēdiskie piederumi  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1569
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9021 10 90  – –  šinas un citas pal īgier īces kaulu l ūzumu ārst ēšanai  Atbr īvots  0  
– zobu prot ēzes un citi zobtehnikas darin ājumi  
9021 21  – –  zobu prot ēzes 
9021 21 10  – – –  no plastmasas  Atbr īvots  0  
9021 21 90  – – –  no citiem materi āliem  Atbr īvots  0  
9021 29 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
– cit ādu ķerme ņa da ļu prot ēzes 
9021 31 00  – –  loc ītavu prot ēzes Atbr īvots  0  
9021 39  – –  cits  
9021 39 10  – – –  acu prot ēzes Atbr īvots  0  
9021 39 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
9021 40 00  –  dzirdes apar āti, iz ņemot to da ļas un piederumus  Atbr īvots  0  
9021 50 00  –  sirdsdarb ības stimulatori, iz ņemot to da ļas un piederumus  Atbr īvots  0  
9021 90  –  cits  
9021 90 10  – –  dzirdes apar ātu da ļas un piederumi  Atbr īvots  0  
9021 90 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
9022  Aparat ūra, kur ā izmanto rentgenstarojumu vai α, β vai staro ­
jumu un kas ir vai nav paredz ēta izmantošanai medic īnā, 
ķirur ģijā, zob ārstniec ībā vai veterin ārij ā, ieskaitot rentgenolo ­ 
ģijas vai radioterapijas aparat ūru, rentgenlampas un citus 
rentgenstarojuma ģeneratorus, augstspiediena ģeneratorus, 
vad ības pultis un aizsargus, ekr ānus, galdus, kr ēslus un taml ī­
dz īgas ier īces izmekl ēšanai un ārst ēšanai  
– aparat ūra, kur ā izmanto rentgenstarojumu un kas ir vai nav 
paredz ēta izmantošanai medic īnā, ķirur ģijā, zob ārstniec ībā 
vai veterin ārij ā, ieskaitot rentgenolo ģijas vai radioterapijas 
aparat ūru 
9022 12 00  – –  datortomogr āfi Atbr īvots  0  
9022 13 00  – –  cit āda aparat ūra zob ārstniec ības vajadz ībām Atbr īvots  0  
9022 14 00  – –  cit āda aparat ūra medic īnas, ķirur ģijas vai veterin ārijas vaja ­
dz ībām Atbr īvots  0  
9022 19 00  – –  cit ām vajadz ībām Atbr īvots  0  
– aparat ūra, kur ā izmanto α, β vai starojumu un kas ir vai nav 
paredz ēta izmantošanai medic īnā, ķirur ģijā, zob ārstniec ībā 
vai veterin ārij ā, ieskaitot rentgenolo ģijas vai radioterapijas 
aparat ūruLV L 161/1570 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9022 21 00  – –  medic īnas, ķirur ģijas, zob ārstniec ības vai veterin ārijas vaja ­
dz ībām Atbr īvots  0  
9022 29 00  – –  cit ām vajadz ībām 2,1  0  
9022 30 00  –  rentgenlampas  2,1  0  
9022 90  –  cit āda aparat ūra, ieskaitot da ļas un piederumus  
9022 90 10  – –  fluoresc ējošie rentgena ekr āni un pastiprinošie rentgena 
ekr āni; pretizkliedes ekr āni un t īkli 2,1 0  
9022 90 90  – –  cits  2,1  0  
9023 00  Instrumenti, aparat ūra un mode ļi, kas izmantojami demons ­
trēšanai (piem ēram, m ācībām vai izst ādēm) un nav izmanto ­
jami cit ādi 
9023 00 10  –  fizikas, ķīmijas vai tehnisko priekšmetu m ācīšanai  1,4  0  
9023 00 80  –  cits  1,4  0  
9024  Maš īnas un ier īces materi ālu (piem ēram, met ālu, koksnes, 
tekstilmateri ālu, pap īra, plastmasu) ciet ības, stipr ības, saspieža ­
m ības, elast ības vai citu meh ānisko īpaš ību p ārbaudei  
9024 10  –  maš īnas un ier īces met ālu p ārbaudei  
– – elektronisk ās 
9024 10 11  – – –  univers ālās vai stiepes p ārbaudei  3,2  0  
9024 10 13  – – –  ciet ības p ārbaudei  3,2  0  
9024 10 19  – – –  cits  3,2  0  
9024 10 90  – –  cits  2,1  0  
9024 80  –  cit ādas maš īnas un ier īces  
– – elektronisk ās 
9024 80 11  – – –  tekstilmateri ālu, pap īra vai kartona p ārbaudei  3,2  0  
9024 80 19  – – –  cits  3,2  0  
9024 80 90  – –  cits  2,1  0  
9024 90 00  –  da ļas un piederumi  2,1  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1571
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9025  Bl īvumm ēri un taml īdz īgas š ķidrum ā iegremd ējamas ier īces, 
termometri, pirometri, barometri, higrometri un psihrometri, 
ar re ģistr ācijas kontrolier īcēm vai bez t ām, k ā ar ī jebkuri šo 
ier īču apvienojumi  
– termometri un pirometri atseviš ķi no cit ām ier īcēm 
9025 11  – –  ar š ķidrumu, tiešai nolas īšanai  
9025 11 20  – – –  medic īniskie vai veterin ārie termometri  Atbr īvots  0  
9025 11 80  – – –  cits  2,8  0  
9025 19  – –  cits  
9025 19 20  – – –  elektronisk ās 3,2  0  
9025 19 80  – – –  cits  2,1  0  
9025 80  –  cit ādi instrumenti  
9025 80 20  – –  barometri, atseviš ķi no cit ām ier īcēm 2,1  0  
– – cits  
9025 80 40  – – –  elektronisk ās 3,2  0  
9025 80 80  – – –  cits  2,1  0  
9025 90 00  –  da ļas un piederumi  3,2  0  
9026  Ier īces un aparat ūra š ķidrumu vai g āzu pat ēriņa, l īme ņa, spie ­
diena vai citu main īgo lielumu m ērīšanai vai kontrolei (pie ­
m ēram, pat ēriņa m ērītāji, l īme ņa r ādītāji, manometri, siltuma 
skait ītāji), iz ņemot instrumentus un aparat ūru, kas iek ļauti 
poz īcij ā 9014, 9015, 9028 vai 9032  
9026 10  –  šķidruma pat ēriņa vai l īme ņa m ērīšanai vai kontrolei  
– – elektronisk ās 
9026 10 21  – – –  pat ēriņa m ērītāji Atbr īvots  0  
9026 10 29  – – –  cits  Atbr īvots  0  
– – cits  
9026 10 81  – – –  pat ēriņa m ērītāji Atbr īvots  0  
9026 10 89  – – –  cits  Atbr īvots  0  
9026 20  –  spiediena m ērīšanai vai kontrolei  
9026 20 20  – –  elektronisk ās Atbr īvots  0  
– – cits  
9026 20 40  – – –  manometri ar spir āli vai met āla diafragmu  Atbr īvots  0LV L 161/1572 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9026 20 80  – – –  cits  Atbr īvots  0  
9026 80  –  cit ādas ier īces vai aparat ūra 
9026 80 20  – –  elektronisk ās Atbr īvots  0  
9026 80 80  – –  cits  Atbr īvots  0  
9026 90 00  –  da ļas un piederumi  Atbr īvots  0  
9027  Fizik ālās vai ķīmisk ās anal īzes ier īces un aparat ūra (piem ēram, 
polarimetri, refraktometri, spektrometri, g āzes vai d ūmu anali ­
zatori); ier īces un aparat ūra viskozit ātes, porain ības, izplešan ās, 
virsmas spraiguma u. tml. m ērīšanai vai kontrolei; ier īces un 
aparat ūra siltuma, ska ņas vai apgaismojuma m ērīšanai vai 
kontrolei (ieskaitot eksponometrus); mikrotomi  
9027 10  –  gāzu vai d ūmu analizatori  
9027 10 10  – –  elektronisk ās 2,5  0  
9027 10 90  – –  cits  2,5  0  
9027 20 00  –  hromatogr āfi un elektrofor ēzes ier īces Atbr īvots  0  
9027 30 00  –  spektrometri, spektrofotometri un spektrogr āfi, kuros 
izmanto optisko starojumu (ultravioleto, redzamo, infrasar ­
kano)  Atbr īvots  0  
9027 50 00  –  cit ādas ier īces un iek ārtas, kur ās izmanto optisko starojumu 
(ultravioleto, redzamo, infrasarkano)  Atbr īvots  0  
9027 80  –  cit ādas ier īces un iek ārtas 
9027 80 05  – –  eksponometri  2,5  0  
– – cits  
– – –  elektronisk ās 
9027 80 11  – – – –  pH m ērītāji, relat īvā mitruma m ērītāji un citas vad īt­
sp ējas m ērīšanas iek ārtas Atbr īvots  0  
9027 80 13  – – – –  iek ārtas pusvad ītāju materi ālu vai LCD substr ātu, vai 
saist īto izol ējošo un vadošo sl āņu fizisko īpaš ību m ērī­ 
šanai pusvad ītāju sagatavju ražošanas proces ā vai LCD 
ražošanas proces ā Atbr īvots  0  
9027 80 17  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
– – –  cits  
9027 80 91  – – – –  viskozimetri, porozimetri un dilatometri  Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1573
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9027 80 93  – – – –  iek ārtas pusvad ītāju materi ālu vai LCD substr ātu, vai 
saist īto izol ējošo un vadošo sl āņu fizisko īpaš ību m ērī­ 
šanai pusvad ītāju sagatavju ražošanas proces ā vai LCD 
ražošanas proces ā Atbr īvots  0  
9027 80 97  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
9027 90  –  mikrotomi; da ļas un piederumi  
9027 90 10  – –  mikrotomi  2,5  0  
– – da ļas un piederumi  
9027 90 50  – – –  apar ātiem, kas min ēti apakšpoz īcij ās 9027 20–9027 80  Atbr īvots  0  
9027 90 80  – – –  mikrotomiem vai g āzu vai d ūmu analizatoriem  2,5  0  
9028  Saražot ās vai pat ērējam ās g āzes, š ķidruma vai elektr ības skai ­
tītāji, ieskaitot attiec īgos kalibr ējošos skait ītājus 
9028 10 00  –  gāzes skait ītāji 2,1  0  
9028 20 00  –  šķidruma skait ītāji 2,1  0  
9028 30  –  elektr ības skait ītāji 
– – mai ņstr āvai 
9028 30 11  – – –  vienf āzes 2,1  0  
9028 30 19  – – –  daudzf āžu 2,1  0  
9028 30 90  – –  cits  2,1  0  
9028 90  –  da ļas un piederumi  
9028 90 10  – –  elektr ības skait ītājiem  2,1  0  
9028 90 90  – –  cits  2,1  0  
9029  Apgriezienu m ērītāji, ieguves m ērītāji, taksometri, hodometri, 
pedometri un taml īdz īgas ier īces; spidometri un tahometri, 
izņemot tos, kas iek ļauti poz īcij ā 9014 vai 9015; stroboskopi  
9029 10 00  –  apgriezienu m ērītāji, ieguves m ērītāji, taksometri, hodometri, 
pedometri un taml īdz īgas ier īces 1,9 0  
9029 20  –  spidometri un tahometri; stroboskopi  
– – spidometri un tahometriLV L 161/1574 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9029 20 31  – – –  spidometri transportl īdzek ļiem 2,6  0  
9029 20 38  – – –  cits  2,6  0  
9029 20 90  – –  stroboskopi  2,6  0  
9029 90 00  –  da ļas un piederumi  2,2  0  
9030  Osciloskopi, spektrometri un citi instrumenti un apar āti elek ­
trisko lielumu m ērīšanai vai kontrolei, iz ņemot poz īcijas 9028 
ier īces; ier īces un aparat ūra α, β,, rentgena, kosmisk ā vai cita 
joniz ējoš ā starojuma m ērīšanai vai konstat ēšanai  
9030 10 00  –  ier īces un aparat ūra joniz ējoš ā starojuma konstat ēšanai vai 
m ērīšanai  4,2 0  
9030 20  –  osciloskopi un oscilogr āfi 
9030 20 10  – –  katodstaru  4,2  0  
9030 20 30  – –  citas, ar re ģistr ācijas kontrolier īci Atbr īvots  0  
– – cits  
9030 20 91  – – –  elektronisk ās Atbr īvots  0  
9030 20 99  – – –  cits  2,1  0  
– citas ier īces un aparat ūra sprieguma, str āvas, pretest ības vai 
jaudas m ērīšanai vai kontrolei  
9030 31 00  – –  daudzfunkciju m ērapar āti bez re ģistr ācijas kontrolier īces 4,2  0  
9030 32 00  – –  daudzfunkciju m ērapar āti ar re ģistr ācijas kontrolier īci Atbr īvots  0  
9030 33  – –  cit āda, bez re ģistr ācijas kontrolier īces 
9030 33 10  – – –  elektronisk ās 4,2  0  
– – –  cits  
9030 33 91  – – – –  voltmetri  2,1  0  
9030 33 99  – – – –  cits  2,1  0  
9030 39 00  – –  citas, ar re ģistr ācijas kontrolier īci Atbr īvots  0  
9030 40 00  –  citas ier īces un aparat ūra, kas īpaši paredz ēta elektrosakariem 
(piem ēram, š ķērskrop ļojumu, pastiprin ājuma, trauc ējumu 
koeficientu m ērītāji, psofometri)  Atbr īvots  0  
– cit ādas ier īces un iek ārtasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1575
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9030 82 00  – –  pusvad ītāju matri ču vai ier īču m ērīšanai vai p ārbaudei  Atbr īvots  0  
9030 84 00  – –  citas, ar re ģistr ācijas kontrolier īci Atbr īvots  0  
9030 89  – –  cits  
9030 89 30  – – –  elektronisk ās Atbr īvots  0  
9030 89 90  – – –  cits  2,1  0  
9030 90  –  da ļas un piederumi  
9030 90 20  – –  iek ārtām, kas min ētas apakšpoz īcij ā 9030 82 00  Atbr īvots  0  
9030 90 85  – –  cits  2,5  0  
9031  M ērīšanas vai kontroles ier īces, pal īgier īces un iek ārtas, kas 
citur šaj ā noda ļā nav min ētas vai iek ļautas; profilprojektori  
9031 10 00  –  meh ānisko da ļu balans ēšanas ier īces un meh ānismi  2,8  0  
9031 20 00  –  p ārbaudes stendi  2,8  0  
– cit ādas optisk ās ier īces un instrumenti  
9031 41 00  – –  pusvad ītāju sagatavju vai ier īču p ārbaudei vai fotomasku vai 
rastra p ārbaudei, ko izmanto pusvad ītāju ier īču ražošan ā Atbr īvots  0  
9031 49  – –  cits  
9031 49 10  – – –  profilprojektori  2,8  0  
9031 49 90  – – –  cits  Atbr īvots  0  
9031 80  –  cit ādi instrumenti, ier īces un iek ārtas  
– – elektronisk ās 
– – –  ģeometrisku lielumu noteikšanai vai kontrolei  
9031 80 32  – – – –  pusvad ītāju sagatavju vai ier īču p ārbaudei vai fotomasku 
vai rastra p ārbaudei, ko izmanto pusvad ītāju ier īču ražo ­ 
šan ā 2,8 0  
9031 80 34  – – – –  cits  2,8  0  
9031 80 38  – – –  cits  4  0  
– – citsLV L 161/1576 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9031 80 91  – – –  ģeometrisku lielumu noteikšanai vai kontrolei  2,8  0  
9031 80 98  – – –  cits  4  0  
9031 90  –  da ļas un piederumi  
9031 90 20  – –  apakšpoz īcijas 9031 41 00 aparat ūrai vai apakšpoz īcijas 
9031 49 90 optisk ās m ērīšanas kontroles ier īcēm un pal ī­
gier īcēm pusvad ītāju sagatavju virsmas pies ārņojuma m ērī­ 
šanai  Atbr īvots  0  
9031 90 30  – –  apar ātiem, kas min ēti apakšpoz īcij ā 9031 80 32  2,8  0  
9031 90 85  – –  cits  2,8  0  
9032  Autom ātisk ās regul ēšanas vai vad ības ier īces un aparat ūra 
9032 10  –  termostati  
9032 10 20  – –  elektronisk ās 2,8  0  
– – cits  
9032 10 81  – – –  ar elektrisko palaides ier īci 2,1  0  
9032 10 89  – – –  cits  2,1  0  
9032 20 00  –  manostati  2,8  0  
– cit ādas ier īces un iek ārtas 
9032 81 00  – –  hidraulisk ās vai pneimatisk ās 2,8  0  
9032 89 00  – –  cits  2,8  0  
9032 90 00  –  da ļas un piederumi  2,8  0  
9033 00 00  90. noda ļā min ēto maš īnu, ier īču, instrumentu vai aparat ūras 
da ļas un piederumi, kas citur šaj ā noda ļā nav min ēti vai 
ietverti  3,7 0  
91 91. NODA ĻA - PULKSTE ŅI UN TO DETA ĻAS 
9101  Rokas pulkste ņi, kabatas pulkste ņi un citi pulkste ņi, ieskaitot 
hronometrus, ar korpusu no d ārgmet āla vai met āla, kas 
pla ķēts ar d ārgmet ālu 
– elektriski rokas pulkste ņi, ar ī ar iemont ētu hronometruLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1577
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9101 11 00  – –  kam ir tikai meh āniskie r ādītāji 4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0 
9101 19 00  – –  cits  4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0 
– cit ādi rokas pulkste ņi, ar ī ar iemont ētu hronometru  
9101 21 00  – –  ar autom ātisku uzvilkšanas meh ānismu  4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0 
9101 29 00  – –  cits  4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0 
– cits  
9101 91 00  – –  elektriskie  4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0 
9101 99 00  – –  cits  4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0 
9102  Rokas pulkste ņi, kabatas pulkste ņi un taml īdz īgi l īdzn ēsājami 
pulkste ņi, ieskaitot hronometrus, iz ņemot poz īcij ā 9101 
min ētos  
– elektriski rokas pulkste ņi, ar ī ar iemont ētu hronometru  
9102 11 00  – –  kam ir tikai meh āniskie r ādītāji 4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0 
9102 12 00  – –  kam ir tikai optiski elektroniskais r ādītājs 4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0 
9102 19 00  – –  cits  4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0 
– cit ādi rokas pulkste ņi, ar ī ar iemont ētu hronometru  
9102 21 00  – –  ar autom ātisku uzvilkšanas meh ānismu  4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0LV L 161/1578 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9102 29 00  – –  cits  4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0 
– cits  
9102 91 00  – –  elektriskie  4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0 
9102 99 00  – –  cits  4,5 MIN 
0,3 EUR p/st 
MAX 
0,8 EUR p/st  0 
9103  Stacion āri pulkste ņi ar l īdzn ēsājamo pulkste ņu meh ānismu, 
izņemot poz īcijas 9104 pulkste ņus 
9103 10 00  –  darbin āmi ar elektr ību 4,7  0  
9103 90 00  –  cits  4,7  0  
9104 00 00  Pane ļu pulkste ņi un taml īdz īgi pulkste ņi transportl īdzek ļiem, 
gaisa ku ģiem, kosmosa ku ģiem vai ku ģiem 3,7 0  
9105  Cit ādi pulkste ņi 
– modin ātāji 
9105 11 00  – –  elektriskie  4,7  0  
9105 19 00  – –  cits  3,7  0  
– sienas pulkste ņi 
9105 21 00  – –  elektriskie  4,7  0  
9105 29 00  – –  cits  3,7  0  
– cits  
9105 91 00  – –  elektriskie  4,7  0  
9105 99  – –  cits  
9105 99 10  – – –  galda vai kam īna pulkste ņi 3,7  0  
9105 99 90  – – –  cits  3,7  0  
9106  Diennakts laika re ģistr ēšanas un laika interv ālu m ērīšanas, 
re ģistr ēšanas vai uzr ādīšanas apar āti, ar pulkste ņa meh ānismu 
vai sinhrono dzin ēju (piem ēram, darba laika re ģistratori, 
datuma un laika re ģistr ēšanas ier īces)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1579
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9106 10 00  –  darba laika re ģistratori; datuma un laika re ģistr ēšanas ier īces 4,7  0  
9106 90  –  cits  
9106 90 10  – –  tehnolo ģisk ā procesa hronometri un taml īdz īgas ier īces 4,7  0  
9106 90 80  – –  cits  4,7  0  
9107 00 00  Laika sl ēdži ar pulksteni, pulkste ņa meh ānismu vai sinhrono 
dzin ēju 4,7 0  
9108  L īdzn ēsājamo pulkste ņu meh ānismi, sakomplekt ēti un samon ­
tēti 
– darbin āmi ar elektr ību 
9108 11 00  – –  kam ir tikai meh āniskie r ādītāji vai ier īce, kam var 
pievienot meh āniskos r ādītājus 4,7 0  
9108 12 00  – –  kam ir tikai optiski elektroniskais r ādītājs 4,7  0  
9108 19 00  – –  cits  4,7  0  
9108 20 00  –  ar autom ātisku uzvilkšanas meh ānismu  5 MIN 
0,17 EUR 
p/st 0 
9108 90 00  –  cits  5 MIN 
0,17 EUR 
p/st 0 
9109  Pulkste ņu meh ānismi, kas nav l īdzn ēsājami komplekt ēti un 
samont ēti 
– darbin āmi ar elektr ību 
9109 11 00  – –  modin ātājiem  4,7  0  
9109 19 00  – –  cits  4,7  0  
9109 90 00  –  cits  4,7  0  
9110  Nesamont ēti vai da ļēji samont ēti sakomplekt ēti pulkste ņmeh ā­
nismi; nenokomplekt ēti stacion āro vai l īdzn ēsājamo pulkste ņu 
meh ānismi, samont ēti; pulkste ņu vai rokas pulkste ņu meh ā­
nismu sagataves  
– līdzn ēsājamiem pulkste ņiem 
9110 11  – –  nesamont ēti vai da ļēji samont ēti veseli pulkste ņmeh ānismi 
(meh ānismu komplekti)  
9110 11 10  – – –  ar balansu un matatsperi  5 MIN 
0,17 EUR 
p/st 0 
9110 11 90  – – –  cits  4,7  0  
9110 12 00  – –  samont ēti nenokomplekt ēti pulkste ņmeh ānismi  3,7  0LV L 161/1580 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9110 19 00  – –  pulkste ņmeh ānismu sagataves  4,7  0  
9110 90 00  –  cits  3,7  0  
9111  L īdzn ēsājamo pulkste ņu korpusi un to deta ļas 
9111 10 00  –  korpusi no d ārgmet āla vai met āla, kas pla ķēts ar d ārgmet ālu 0,5 EUR p/st 
MIN 2,7 
MAX 4.6  0 
9111 20 00  –  parast ā met āla korpusi, ar ī zelt īti vai sudraboti  0,5 EUR p/st 
MIN 2,7 
MAX 4.6  0 
9111 80 00  –  cit ādi korpusi  0,5 EUR p/st 
MIN 2,7 
MAX 4.6  0 
9111 90 00  –  da ļas 0,5 EUR p/st 
MIN 2,7 
MAX 4.6  0 
9112  Korpusi stacion āriem pulkste ņiem un taml īdz īgi korpusi 
citiem š ās noda ļas izstr ādājumiem un to da ļas 
9112 20 00  –  korpusi  2,7  0  
9112 90 00  –  da ļas 2,7  0  
9113  L īdzn ēsājamo pulkste ņu siksni ņas, lentes, rokasspr ādzes un to 
deta ļas 
9113 10  –  no d ārgmet āla vai met āla, kas pla ķēts ar d ārgmet ālu 
9113 10 10  – –  no d ārgmet āla 2,7  0  
9113 10 90  – –  no met āla, kas pla ķēts ar d ārgmet ālu 3,7  0  
9113 20 00  –  no parast ā met āla, ar ī zelt ītas vai sudrabotas  6  0  
9113 90  –  cits  
9113 90 10  – –  no ādas vai m āksl īgās ādas 6  0  
9113 90 80  – –  cits  6  0  
9114  Cit ādas pulkste ņu deta ļas 
9114 10 00  –  atsperes, ieskaitot matatsperes  3,7  0  
9114 20 00  –  akme ņi 2,7  0  
9114 30 00  –  ciparn īcas 2,7  0  
9114 40 00  –  plates un tilti  2,7  0  
9114 90 00  –  cits  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1581
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
92 92. NODA ĻA - M ŪZIKAS INSTRUMENTI; TO DA ĻAS UN 
PIEDERUMI  
9201  Klavieres, ieskaitot meh ānisk ās klavieres; klaves īni un cit ādi 
stīgu tausti ņinstrumenti  
9201 10  –  pian īni 
9201 10 10  – –  jauni  4  0  
9201 10 90  – –  lietoti  4  0  
9201 20 00  –  fl īģeļi 4  0  
9201 90 00  –  cits  4  0  
9202  Cit ādi st īgu m ūzikas instrumenti (piem ēram, ģitāras, vijoles, 
arfas)  
9202 10  –  loci ņinstrumenti  
9202 10 10  – –  vijoles  3,2  0  
9202 10 90  – –  cits  3,2  0  
9202 90  –  cits  
9202 90 30  – –  ģitāras 3,2  0  
9202 90 80  – –  cits  3,2  0  
9205  Cit ādi p ūšamie m ūzikas instrumenti (piem ēram, klarnetes, 
trompetes, taures, d ūdas)  
9205 10 00  –  met āla p ūšaminstrumenti  3,2  0  
9205 90  –  cits  
9205 90 10  – –  akordeoni un taml īdz īgi instrumenti  3,7  0  
9205 90 30  – –  mutes harmonikas  3,7  0  
9205 90 50  – –  tausti ņērģeles ar stabul ēm; harmoniji un taml īdz īgi taus ­
tiņinstrumenti ar met āla m ēlītēm 3,2 0  
9205 90 90  – –  cits  3,2  0  
9206 00 00  Sitamie m ūzikas instrumenti (piem ēram, bungas, ksilofoni, 
cimboles, kasta ņetes, marakasi)  3,2 0  
9207  M ūzikas instrumenti ar ska ņas to ņfrekvences elektrisko ģene ­
ratoru vai ska ņas elektrisko pastiprin ātāju (piem ēram, ērģeles, 
ģitāras, akordeoni)  
9207 10  –  tausti ņinstrumenti, iz ņemot akordeonusLV L 161/1582 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9207 10 10  – –  ērģeles 3,2  0  
9207 10 30  – –  digit ālās klavieres  3,2  0  
9207 10 50  – –  sintezatori  3,2  0  
9207 10 80  – –  cits  3,2  0  
9207 90  –  cits  
9207 90 10  – –  ģitāras 3,7  0  
9207 90 90  – –  cits  3,7  0  
9208  M ūzikas v ācel ītes, or ķestrioni, leijerkastes, meh āniski dziedoši 
putni, z āģi un citi m ūzikas instrumenti, kas nav ietverti 
nevien ā cit ā š ās noda ļas poz īcij ā; visu veidu m ānek ļsvilpes; 
svilpes, ragi un citi p ūšami sign ālinstrumenti  
9208 10 00  –  m ūzikas v ācel ītes 2,7  0  
9208 90 00  –  cits  3,2  0  
9209  M ūzikas instrumentu da ļas (piem ēram, m ūzikas v ācel īšu 
meh ānismi) un piederumi (piem ēram, meh ānisko instrumentu 
kartes, diski un veltn īši); visu veidu metronomi, to ņdakšas un 
to ņstabules  
9209 30 00  –  m ūzikas instrumentu st īgas 2,7  0  
– cits  
9209 91 00  – –  klavieru da ļas un piederumi  2,7  0  
9209 92 00  – –  da ļas un piederumi m ūzikas instrumentiem, kas min ēti 
poz īcij ā 9202  2,7 0  
9209 94 00  – –  da ļas un piederumi m ūzikas instrumentiem, kas min ēti 
poz īcij ā 9207  2,7 0  
9209 99  – –  cits  
9209 99 20  – – –  da ļas un piederumi m ūzikas instrumentiem, kas min ēti 
poz īcij ā 9205  2,7 0  
– – –  cits  
9209 99 40  – – – –  metronomi, to ņdakšas un to ņstabules  3,2  0  
9209 99 50  – – – –  m ūzikas v ācel īšu meh ānismi  1,7  0  
9209 99 70  – – –  cits  2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1583
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
XIX XIX SADA ĻA - IERO ČI UN MUN ĪCIJA; TO DA ĻAS UN 
PIEDERUMI  
93 93. NODA ĻA - IERO ČI UN MUN ĪCIJA; TO DA ĻAS UN 
PIEDERUMI  
9301  Kaujas iero či, iz ņemot revolverus, pistoles un poz īcijas 9307 
iero čus 
– artil ērijas iero či (piem ēram, lielgabali, haubices un m īnmet ēji) 
9301 11 00  – –  pašg ājēji Atbr īvots  0  
9301 19 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
9301 20 00  –  reakt īvās prettanku šautenes; liesmumet ēji; gran ātmet ēji; 
torp ēdu palaišanas iek ārtas un taml īdz īgas palaišanas ier īces Atbr īvots  0  
9301 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
9302 00 00  Revolveri un pistoles, iz ņemot poz īcij ā 9303 vai 9304 
min ētos iero čus 2,7 0  
9303  Citi šaujamiero či un taml īdz īgas ier īces, ko darbina spr āgstošs 
lādiņš (piem ēram, med ību bises un sporta šautenes, pa stobru 
lādējami šaujamiero či, ra ķešpistoles un citas ier īces sign ālra ­ 
ķešu palaišanai, sal ūtpatronu pistoles un revolveri, kaušanas 
ier īces, auklas izšaušanas ier īces) 
9303 10 00  –  pa stobru l ādējamie šaujamiero či 3,2  3  
9303 20  –  cit ādas sporta, med ību vai sacens ību bises, ieskaitot bises un 
šautenes apvienojumus  
9303 20 10  – –  gludstobra vienstobrenes  3,2  0  
9303 20 95  – –  cits  3,2  0  
9303 30 00  –  cit ādas sporta, med ību vai sacens ību šautenes  3,2  0  
9303 90 00  –  cits  3,2  0  
9304 00 00  Citi iero či (piem ēram, atsperes, pneimatisk ās vai g āzes bises un 
pistoles, steki), iz ņemot poz īcij ā 9307 min ētos 3,2 0  
9305  Da ļas un piederumi poz īciju 9301–9304 izstr ādājumiem  
9305 10 00  –  revolveriem vai pistol ēm 3,2  3  
– bis ēm vai šauten ēm, kas min ētas poz īcij ā 9303LV L 161/1584 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9305 21 00  – –  bisu stobri  2,7  3  
9305 29 00  – –  cits  2,7  0  
– cits  
9305 91 00  – –  poz īcijas 9301 kaujas iero čiem Atbr īvots  0  
9305 99 00  – –  cits  2,7  0  
9306  Bumbas, gran ātas, torp ēdas, m īnas, ra ķetes un taml īdz īga kara 
mun īcija un t ās da ļas; patronas un cita mun īcija un š āviņi un 
to da ļas, ieskaitot skrotis un patronu prapjus  
– gludstobra šaujamiero ču patronas un to da ļas; gaisa šaute ņu 
šāviņi 
9306 21 00  – –  patronas  2,7  3  
9306 29  – –  cits  
9306 29 40  – – –  čaulas  2,7  3  
9306 29 70  – – –  cits  2,7  0  
9306 30  –  cit ādas patronas un to da ļas 
9306 30 10  – –  poz īcijas 9302 revolveriem un pistol ēm un poz īcijas 9301 
maš īnpistol ēm 2,7 3  
– – cits  
9306 30 30  – – –  kaujas iero čiem 1,7  0  
– – –  cits  
9306 30 91  – – – –  centr ēta uzsitiena patronas  2,7  3  
9306 30 93  – – – –  sānu uzsitiena patronas  2,7  3  
9306 30 97  – – – –  cits  2,7  3  
9306 90  –  cits  
9306 90 10  – –  milit ārām vajadz ībām 1,7  0  
9306 90 90  – –  cits  2,7  3  
9307 00 00  Zobeni, ma četes, durk ļi, š ķēpi un citi aukstie iero či un to 
da ļas, makstis un p ārvalki  1,7 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1585
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
XX XX SADA ĻA - DAŽ ĀDI IZSTR ĀDĀJUMI  
94 94. NODA ĻA - M ĒBELES; GULTAS PIEDERUMI, MATRA ČI, 
MATRA ČU PAMATI, POLSTER ĒJUMI UN TAML ĪDZ ĪGI 
PILD ĪTI M ĀJAS APR ĪKOJUMA IZSTR ĀDĀJUMI; LAMPAS 
UN APGAISMES PIEDERUMI, KAS CITUR NAV MIN ĒTI UN 
IEK ĻAUTI; IZGAISMOTAS IZK ĀRTNES, TABLO UN TAML Ī­
DZ ĪGI IZSTR ĀDĀJUMI; SALIEKAM ĀS B ŪVKONSTRUKCIJAS  
9401  S ēdek ļi (iz ņemot poz īcij ā 9402 min ētos), ar ī par gult ām 
pārveidojamie, un to da ļas 
9401 10 00  –  gaisa ku ģu s ēdek ļi Atbr īvots  0  
9401 20 00  –  meh ānisko transportl īdzek ļu s ēdek ļi 3,7  0  
9401 30  –  groz āmie s ēdek ļi ar regul ējamu augstumu  
9401 30 10  – –  polster ēti, ar atzveltni un riten īšiem vai sliec ēm Atbr īvots  0  
9401 30 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
9401 40 00  –  sēdek ļi, kas p ārveidojami par gult ām, iz ņemot d ārza vai 
ce ļojuma kr ēslus Atbr īvots  0  
– sēdek ļi no niedr ēm, l ūkiem, bambusa vai taml īdz īgiem mate ­
riāliem  
9401 51 00  – –  no bambusa vai rotangpalmas  5,6  0  
9401 59 00  – –  cits  5,6  0  
– cit ādi s ēdek ļi, ar koka karkasu  
9401 61 00  – –  polster ēti Atbr īvots  0  
9401 69 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
– cit ādi s ēdek ļi, ar met āla karkasu  
9401 71 00  – –  polster ēti Atbr īvots  0  
9401 79 00  – –  cits  Atbr īvots  0  
9401 80 00  –  cit ādi s ēdek ļi Atbr īvots  0  
9401 90  –  da ļas 
9401 90 10  – –  gaisa ku ģos izmantojamiem s ēdek ļiem 1,7  0  
– – citsLV L 161/1586 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9401 90 30  – – –  no koka  2,7  0  
9401 90 80  – – –  cits  2,7  0  
9402  M ēbeles medic īnas, ķirur ģijas, zob ārstniec ības vai veterin ārijas 
vajadz ībām (piem ēram, oper āciju galdi, izmekl ēšanas galdi, 
slimn īcu gultas ar meh āniskiem piederumiem, zob ārstu kr ēsli); 
friz ētavu kr ēsli un taml īdz īgi kr ēsli, ko var groz īt, atg āzt vai 
pacelt; iepriekš min ēto izstr ādājumu da ļas 
9402 10 00  –  zob ārstu, frizieru vai taml īdz īgi kr ēsli un to da ļas Atbr īvots  0  
9402 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
9403  Cit ādas m ēbeles un to da ļas 
9403 10  –  met āla m ēbeles birojiem  
9403 10 10  – –  ras ēšanas galdi (iz ņemot poz īcij ā 9017 min ētos) Atbr īvots  0  
– – cits  
– – –  augstum ā līdz 80 cm  
9403 10 51  – – – –  rakst āmgaldi  Atbr īvots  0  
9403 10 59  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
– – –  augst ākas par 80 cm  
9403 10 91  – – – –  skapji ar durv īm, aizb īdņiem vai atv āžam ām plat ēm Atbr īvots  0  
9403 10 93  – – – –  dokumentu skapji, kartot ēkas un cit ādi skapji ar atvilk ­
tn ēm Atbr īvots  0  
9403 10 99  – – – –  cits  Atbr īvots  0  
9403 20  –  cit ādas met āla m ēbeles  
9403 20 20  – –  gultas  Atbr īvots  0  
9403 20 80  – –  cits  Atbr īvots  0  
9403 30  –  koka m ēbeles birojiem  
– – augstum ā līdz 80 cm  
9403 30 11  – – –  rakst āmgaldi  Atbr īvots  0  
9403 30 19  – – –  cits  Atbr īvots  0  
– – augst ākas par 80 cm  
9403 30 91  – – –  skapji ar durv īm, aizb īdņiem vai atv āžam ām plat ēm; 
dokumentu skapji, kartot ēkas un cit ādi skapji ar atvilk ­
tn ēm Atbr īvots  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1587
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9403 30 99  – – –  cits  Atbr īvots  0  
9403 40  –  koka m ēbeles virtuv ēm 
9403 40 10  – –  virtuves m ēbe ļu komplekti  2,7  0  
9403 40 90  – –  cits  2,7  0  
9403 50 00  –  koka m ēbeles gu ļamistab ām Atbr īvots  0  
9403 60  –  cit ādas koka m ēbeles  
9403 60 10  – –  koka m ēbeles ēdamistab ām un dz īvojam ām istab ām Atbr īvots  0  
9403 60 30  – –  koka m ēbeles veikaliem  Atbr īvots  0  
9403 60 90  – –  cit ādas koka m ēbeles  Atbr īvots  0  
9403 70 00  –  plastmasas m ēbeles  Atbr īvots  0  
– M ēbeles no citiem materi āliem, ieskaitot no niedr ēm, l ūkām, 
bambusa vai taml īdz īgiem materi āliem  
9403 81 00  – –  no bambusa vai rotangpalmas  5,6  0  
9403 89 00  – –  cits  5,6  0  
9403 90  –  da ļas 
9403 90 10  – –  no met āla 2,7  0  
9403 90 30  – –  koka  2,7  0  
9403 90 90  – –  no citiem materi āliem  2,7  0  
9404  Matra ču pamatnes; gultas piederumi un taml īdz īgi izstr ādā­
jumi (piem ēram, matra či, segas, vat ētas segas, d ūnu segas, 
dīvānspilveni, pufi un spilveni) ar atsper ēm vai pild īti ar 
jebkuru materi ālu, vai no porainas gumijas vai plastmasas, 
ar ī apvilkti  
9404 10 00  –  matra ču pamatnes  3,7  0  
– matra či 
9404 21  – –  no porain ās gumijas vai plastmasas, apvilkti vai neapvilkti  
9404 21 10  – – –  no gumijas  3,7  0  
9404 21 90  – – –  no plastmasas  3,7  0  
9404 29  – –  no citiem materi āliem  
9404 29 10  – – –  atsperu matra či 3,7  0LV L 161/1588 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9404 29 90  – – –  cits  3,7  0  
9404 30 00  –  gu ļammaisi  3,7  0  
9404 90  –  cits  
9404 90 10  – –  ar d ūnu vai spalvu pild ījumu  3,7  0  
9404 90 90  – –  cits  3,7  0  
9405  Lampas un apgaismes piederumi, ieskaitot prožektorus, star ­
mešus un to da ļas, kas citur nav min ētas un iek ļautas; izgais ­
motas izk ārtnes, tablo un taml īdz īgi izstr ādājumi, kuros 
iemont ēts stacion ārs gaismas avots, to da ļas, kas citur nav 
min ētas 
9405 10  –  lustras un p ārējie griestu vai sienas elektrisk ās apgaismes 
ier īces, iz ņemot t ādas, ko izmanto atkl ātu sabiedrisko vietu 
vai brauktuvju apgaismošanai  
– – no plastmasas  
9405 10 21  – – –  paredz ēti kv ēlspuldz ēm 4,7  0  
9405 10 28  – – –  cits  4,7  0  
9405 10 30  – –  no keramikas materi āliem  4,7  0  
9405 10 50  – –  no stikla  3,7  0  
– – no citiem materi āliem  
9405 10 91  – – –  paredz ēti kv ēlspuldz ēm 2,7  0  
9405 10 98  – – –  cits  2,7  0  
9405 20  –  elektrisk ās galda lampas, naktslampas vai st āvlampas  
– – no plastmasas  
9405 20 11  – – –  paredz ētas kv ēlspuldz ēm 4,7  0  
9405 20 19  – – –  cits  4,7  0  
9405 20 30  – –  no keramikas materi āliem  4,7  0  
9405 20 50  – –  no stikla  3,7  0  
– – no citiem materi āliemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1589
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9405 20 91  – – –  paredz ētas kv ēlspuldz ēm 2,7  0  
9405 20 99  – – –  cits  2,7  0  
9405 30 00  –  gaismek ļi, ko izmanto Ziemassv ētku egl ītēm 3,7  0  
9405 40  –  cit ādas elektrisk ās lampas un apgaismes piederumi  
9405 40 10  – –  starmeši un prožektori  3,7  0  
– – cits  
– – –  no plastmasas  
9405 40 31  – – – –  paredz ēti kv ēlspuldz ēm 4,7  0  
9405 40 35  – – – –  paredz ēti cauru ļveida dienasgaismas lamp ām 4,7  0  
9405 40 39  – – – –  cits  4,7  0  
– – –  no citiem materi āliem  
9405 40 91  – – – –  paredz ēti kv ēlspuldz ēm 2,7  0  
9405 40 95  – – – –  paredz ēti cauru ļveida dienasgaismas lamp ām 2,7  0  
9405 40 99  – – – –  cits  2,7  0  
9405 50 00  –  neelektrisk ās lampas un apgaismes piederumi  2,7  0  
9405 60  –  izgaismotas izk ārtnes, tablo un taml īdz īgi izstr ādājumi  
9405 60 20  – –  no plastmasas  4,7  0  
9405 60 80  – –  no citiem materi āliem  2,7  0  
– da ļas 
9405 91  – –  no stikla  
– – –  izstr ādājumi elektriskaj ām apgaismes ier īcēm (iz ņemot 
starmešus un prožektorus)  
9405 91 11  – – – –  sl īpēts stikls, piltuvveida un lodveida abaž ūri, pilienpie ­
kari ņi, ziedveida deta ļas, piekari ņi un taml īdz īgi izstr ā­
dājumi lustru greznošanai  5,7 0  
9405 91 19  – – – –  cit ādi (piem ēram, gaismas izklied ētāji, griestu plafoni, 
abaž ūri, ieskaitot ziedpumpura veida un sf ēriskos)  5,7 0  
9405 91 90  – – –  cits  3,7  0  
9405 92 00  – –  no plastmasas  4,7  0  
9405 99 00  – –  cits  2,7  0LV L 161/1590 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9406 00  Saliekam ās b ūvkonstrukcijas  
9406 00 11  –  p ārvietojamas m ājas 2,7  0  
– cits  
9406 00 20  – –  koka  2,7  0  
– – no dzelzs vai t ērauda  
9406 00 31  – – –  siltumn īcas 2,7  0  
9406 00 38  – – –  cits  2,7  0  
9406 00 80  – –  no citiem materi āliem  2,7  0  
95 95. NODA ĻA - ROTA ĻLIETAS, SP ĒLES UN SPORTA PIEDE ­
RUMI; TO DA ĻAS UN PIEDERUMI  
9503 00  Tr īsrite ņi, skrejrati, ped āļautomobi ļi un taml īdz īgi braucamr īki 
ar rite ņiem; le ļļu rati ņi; lelles; citas rota ļlietas; samazin āti 
mode ļi (“m ērog ā”) un taml īdz īgi izklaidei paredz ēti mode ļi, 
kust īgi vai nekust īgi; visu veidu moza īkm īklas  
9503 00 10  –  tr īsrite ņi, skrejrati, ped āļautomobi ļi un taml īdz īgi braucam ­
rīki ar rite ņiem; le ļļu rati ņi Atbr īvots  0  
– Lelles cilv ēka izskat ā un dalas un piederumi  
9503 00 21  – –  lelles  4,7  0  
9503 00 29  – –  da ļas un piederumi  Atbr īvots  0  
9503 00 30  –  elektriskie rota ļu vilcieni ar slied ēm, sign āliem un citiem 
piederumiem; m ērog ā samazin āti saliekamie mode ļi, ar ī ar 
piedzi ņu Atbr īvots  0  
– cit ādi konstruktori un rota ļlietas b ūvēšanai  
9503 00 35  – –  no plastmasas  4,7  0  
9503 00 39  – –  no citiem materi āliem  Atbr īvots  0  
– rota ļlietas dz īvnieku vai citu b ūtņu izskat ā 
9503 00 41  – –  pild ītas 4,7  0  
9503 00 49  – –  cits  Atbr īvots  0  
9503 00 55  –  rota ļu m ūzikas instrumenti un ier īces Atbr īvots  0  
– saliekamie att ēli 
9503 00 61  – –  koka  Atbr īvots  0  
9503 00 69  – –  cits  4,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1591
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9503 00 70  –  cit ādas rota ļlietas komplektos  4,7  0  
– cit ādas rota ļlietas un mode ļi ar ieb ūvētu motoru  
9503 00 75  – –  no plastmasas  4,7  0  
9503 00 79  – –  no citiem materi āliem  Atbr īvots  0  
– cits  
9503 00 81  – –  rota ļu iero či Atbr īvots  0  
9503 00 85  – –  lietie minimode ļi no met āla 4,7  0  
– – cits  
9503 00 95  – – –  no plastmasas  4,7  0  
9503 00 99  – – –  cits  Atbr īvots  0  
9504  Izstr ādājumi savies īgām sp ēlēm, galda vai istabas sp ēles, 
ieskaitot meh āniski darbin āmas, biljarda galdi, galdi laimes 
sp ēlēm un autom ātiskas ķeg ļu iek ārtas 
9504 10 00  –  videosp ēles, kur ām izmanto televizoru  Atbr īvots  0  
9504 20  –  daž ādi biljardi un to piederumi  
9504 20 10  – –  biljarda galdi (ar k ājām vai bez t ām) Atbr īvots  0  
9504 20 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
9504 30  –  cit ādas sp ēles, ko iedarbina ar mon ētām, banknot ēm, bankas 
kart ēm, žetoniem vai cit ādiem maks āšanas l īdzek ļiem, 
izņemot ķeg ļu iek ārtas 
9504 30 10  – –  sp ēles ar ekr ānu Atbr īvots  0  
– – citas sp ēles 
9504 30 30  – – –  fliperi  Atbr īvots  0  
9504 30 50  – – –  cits  Atbr īvots  0  
9504 30 90  – –  deta ļas Atbr īvots  0  
9504 40 00  –  sp ēļu k ārtis 2,7  0  
9504 90  –  cits  
9504 90 10  – –  elektrisko rota ļautomobi ļu sac īkšu komplekti  Atbr īvots  0  
9504 90 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
9505  Karnev āla un citi sv ētku un izklaides izstr ādājumi, ieskaitot 
priekšmetus burvju m ākslas un triku r ādīšanaiLV L 161/1592 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9505 10  –  izstr ādājumi Ziemassv ētkiem  
9505 10 10  – –  no stikla  Atbr īvots  0  
9505 10 90  – –  no citiem materi āliem  2,7  0  
9505 90 00  –  cits  2,7  0  
9506  Vingrošanas, vieglatl ētikas, smagatl ētikas, citu sporta veidu 
(ieskaitot galda tenisu), br īvā dab ā sp ēlējamo sp ēļu r īki un 
invent ārs, kas citur šaj ā noda ļā nav min ēts; peldbaseini un 
rota ļu baseini  
– sl ēpes un cit āds sl ēpošanas invent ārs 
9506 11  – –  sl ēpes 
9506 11 10  – – –  tūrisma sl ēpes 3,7  0  
– – –  sl ēpes nobraucieniem  
9506 11 21  – – – –  monosl ēpes un sniega d ēļi 3,7  0  
9506 11 29  – – – –  cits  3,7  0  
9506 11 80  – – –  cit ādas sl ēpes 3,7  0  
9506 12 00  – –  sl ēpju stiprin ājumi  3,7  0  
9506 19 00  – –  cits  2,7  0  
– ūdenssl ēpes, s ērfinga d ēļi, v ējdēļi, cit āds ūdenssporta inven ­
tārs 
9506 21 00  – –  vējdēļi 2,7  0  
9506 29 00  – –  cits  2,7  0  
– golfa n ūjas un cit ādi golfa piederumi  
9506 31 00  – –  n ūju komplekti  2,7  0  
9506 32 00  – –  bumbi ņas 2,7  0  
9506 39  – –  cits  
9506 39 10  – – –  golfa n ūju da ļas 2,7  0  
9506 39 90  – – –  cits  2,7  0  
9506 40  –  galda tenisa galds un invent ārs 
9506 40 10  – –  raketes, bumbi ņas un t īkli 2,7  0  
9506 40 90  – –  cits  2,7  0  
– tenisa, badmintona vai taml īdz īgas raketes, ar ī bez st īgāmLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1593
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9506 51 00  – –  tenisa raketes, ar ī bez st īgām 4,7  0  
9506 59 00  – –  cits  2,7  0  
– bumbas un bumbi ņas, iz ņemot golfa un galda tenisa bumbi ­ 
ņas 
9506 61 00  – –  tenisa bumbi ņas 2,7  0  
9506 62  – –  piep ūšamas bumbas  
9506 62 10  – – –  no ādas 2,7  0  
9506 62 90  – – –  cits  2,7  0  
9506 69  – –  cits  
9506 69 10  – – –  kriketa bumbi ņas un polo bumbas  Atbr īvots  0  
9506 69 90  – – –  cits  2,7  0  
9506 70  –  slidas un skritu ļslidas, ieskaitot slidz ābakus ar piestiprin ātām 
slid ām vai skritu ļslid ām 
9506 70 10  – –  slidas  Atbr īvots  0  
9506 70 30  – –  skritu ļslidas  2,7  0  
9506 70 90  – –  da ļas un piederumi  2,7  0  
– cits  
9506 91  – –  fizisku vingrin ājumu, vingrošanas, vieglatl ētikas un smagat ­
lētikas r īki un invent ārs 
9506 91 10  – – –  regul ējami trenažieri  2,7  0  
9506 91 90  – – –  cits  2,7  0  
9506 99  – –  cits  
9506 99 10  – – –  kriketa un polo invent ārs, iz ņemot bumbas  Atbr īvots  0  
9506 99 90  – – –  cits  2,7  0  
9507  Makš ķeres, āķi un citi makš ķer ēšanas r īki; zivju t īkli ņi, t īkli 
taure ņu ķeršanai un taml īdz īgi t īkli; m ānek ļi putnu atl ējumu 
veid ā (iz ņemot poz īcij ā 9208 vai 9705 min ētos) un taml īdz īgi 
med ību vai šaušanas piederumi  
9507 10 00  –  makš ķeres un spiningi  3,7  0  
9507 20  –  makš ķer āķi, ar pavadi ņām vai bez t ām 
9507 20 10  – –  makš ķerāķi bez pavadi ņām 1,7  0  
9507 20 90  – –  cits  3,7  0LV L 161/1594 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9507 30 00  –  makš ķerauklas spoles  3,7  0  
9507 90 00  –  cits  3,7  0  
9508  Karuse ļi, š ūpoles, šautuves un citas atrakcijas; ce ļojošie cirki un 
ce ļojoš ās zv ērn īcas; ce ļojošie te ātri 
9508 10 00  –  ce ļojošie cirki un ce ļojoš ās zv ērn īcas 1,7  0  
9508 90 00  –  cits  1,7  0  
96 96. NODA ĻA - DAŽ ĀDI IZSTR ĀDĀJUMI  
9601  Apstr ādāts zilo ņkauls, kauls, bru ņurupu ča bru ņas, ragi, briežu 
ragi, kora ļļi, perlamutrs un cit ādi dz īvnieku izcelsmes materi āli 
griešanai un izstr ādājumi no šiem materi āliem (ieskaitot 
veidn ēs darin ātus izstr ādājumus)  
9601 10 00  –  apstr ādāts zilo ņkauls un t ā izstr ādājumi  2,7  0  
9601 90  –  cits  
9601 90 10  – –  apstr ādāti kora ļļi (dabiskie vai aglomer ētie) un kora ļļu 
izstr ādājumi  Atbr īvots  0  
9601 90 90  – –  cits  Atbr īvots  0  
9602 00 00  Apstr ādāti augu vai miner ālu materi āli griešanai un izstr ādā­
jumi no šiem materi āliem; veidn ētie vai grieztie izstr ādājumi 
no vaska, stear īna, dabiskajiem sve ķiem vai dabisk ā kau čuka, 
veidošanas past ām un cit ādi veidn ētie vai grieztie izstr ādājumi, 
kas citur nav min ēti un iek ļauti; apstr ādāts nesaciet ējis želat īns 
(iz ņemot želat īnu, kas min ēts poz īcij ā 3503) un izstr ādājumi 
no nesaciet ējuša želat īna 2,2 0  
9603  Slotas, sukas (ieskaitot sukas, kas ir meh ānismu, ier īču vai 
transportl īdzek ļu da ļas), ar roku darbin āmi meh āniskie 
bezmotora gr īdas t īrītāji, beržam ās sukas, spalvu slotas un 
putek ļu sloti ņas; zari un saiš ķi, kas sagatavoti slotu vai suku 
izgatavošanai; kr āsot āju spilventi ņi un veltn īši; gumijas skr āpji 
(iz ņemot rull īšu veida skr āpjus)  
9603 10 00  –  slotas no zariem vai citiem augu materi āliem, kas sasieti 
kop ā, ar k ātu vai bez t ā 3,7 0  
– zobu sukas, sk ūšanas oti ņas, matu sukas, nagu sukas, 
skropstu birst ītes, cit ādas sukas ķerme ņa kopšanai, ieskaitot 
sukas, kas ir ier īču sast āvda ļas 
9603 21 00  – –  zobu sukas, tais skait ā sukas zobu prot ēzēm 3,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1595
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9603 29  – –  cits  
9603 29 30  – – –  matu sukas  3,7  0  
9603 29 80  – – –  cits  3,7  0  
9603 30  –  m ākslinieku otas, oti ņas rakst īšanai un oti ņas kosm ētikas 
līdzek ļu uzkl āšanai  
9603 30 10  – –  m ākslinieku otas un oti ņas rakst īšanai  3,7  0  
9603 30 90  – –  oti ņas kosm ētikas l īdzek ļu uzkl āšanai  3,7  0  
9603 40  –  kr āsot āju otas, otas l īmes kr āsas un lakas uzkl āšanai vai 
taml īdz īgas otas (iz ņemot apakšpoz īcij ā 9603 30 min ētās); 
kr āsot āju spilventi ņi un veltn īši 
9603 40 10  – –  kr āsot āju otas, otas l īmes kr āsas un lakas uzkl āšanai vai 
taml īdz īgas otas  3,7 0  
9603 40 90  – –  kr āsot āju spilventi ņi un veltn īši 3,7  0  
9603 50 00  –  cit ādas sukas, kas ir meh ānismu, ier īču vai transportl īdzek ļu 
da ļas 2,7 0  
9603 90  –  cits  
9603 90 10  – –  meh ānisk ās bezmotora sukas gr īdu kopšanai  2,7  0  
– – cits  
9603 90 91  – – –  slotas ielu slauc īšanai; m ājsaimniec ībā izmantojamas 
slotas un sukas, ieskaitot apavu un dr ēbju sukas; sukas 
dz īvnieku kopšanai  3,7 0  
9603 90 99  – – –  cits  3,7  0  
9604 00 00  Rokas sieti  3,7  0  
9605 00 00  Ce ļojuma komplekti, ko izmanto personiskai higi ēnai, š ūšanai, 
dr ēbju vai apavu t īrīšanai  3,7 0  
9606  Pogas, spiedpogas, spraudpogas, pogu veidnes un citas šo 
izstr ādājumu da ļas; pogu sagataves  
9606 10 00  –  spiedpogas, spraudpogas un to da ļas 3,7  0  
– pogas  
9606 21 00  – –  no plastmasas, bez tekstilmateri āla p ārkl ājuma  3,7  0  
9606 22 00  – –  no parast ā met āla, bez tekstilmateri āla p ārkl ājuma  3,7  0  
9606 29 00  – –  cits  3,7  0LV L 161/1596 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9606 30 00  –  pogu veidnes un citas pogu da ļas; pogu sagataves  2,7  0  
9607  R āvējsl ēdz ēji un to da ļas 
– rāvējsl ēdz ēji 
9607 11 00  – –  ar parast ā met āla zobiem  6,7  0  
9607 19 00  – –  cits  7,7  0  
9607 20  –  da ļas 
9607 20 10  – –  no parast ā met āla, ieskaitot šauras sloksnes ar piestiprin ā­
tiem parast ā met āla zobiem  6,7 0  
9607 20 90  – –  cits  7,7  0  
9608  Lod īšu pildspalvas; rakst āmie un mar ķieri ar filca vai cita 
poraina materi āla smaili; pildspalvas un taml īdz īgi rakst āmpie ­
derumi; kop ēšanas spalvas; pildz īmu ļi ar spiežot vai skr ūvējot 
izb īdāmu serdi; spalvask āti, z īmu ļturi un taml īdz īgas preces; to 
deta ļas (ar ī uzga ļi un piespraudes), iz ņemot t ās, kas iek ļautas 
poz īcij ā 9609  
9608 10  –  lod īšu pildspalvas  
9608 10 10  – –  ar tinti (pastu)  3,7  0  
– – cits  
9608 10 30  – – –  kam korpuss vai uzgalis ir no d ārgmet āla vai velm ēta 
dārgmet āla 3,7 0  
– – –  cits  
9608 10 91  – – – –  ar main āmu serdeni  3,7  0  
9608 10 99  – – – –  cits  3,7  0  
9608 20 00  –  rakst āmie un mar ķieri ar filca vai cita poraina materi āla 
smaili  3,7 0  
– pildspalvas un taml īdz īgi rakst āmie 
9608 31 00  – –  pildspalvas ras ēšanai ar tušu  3,7  0  
9608 39  – –  cits  
9608 39 10  – – –  kam korpuss vai uzgalis ir no d ārgmet āla vai velm ēta 
dārgmet āla 3,7 0  
9608 39 90  – – –  cits  3,7  0  
9608 40 00  –  pildz īmu ļi ar spiežot vai skr ūvējot izb īdāmu serdi  3,7  0  
9608 50 00  –  div ās vai vair ākās iepriekš ējās apakšpoz īcij ās min ēto izstr ā­
dājumu komplekti  3,7 0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1597
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9608 60  –  lod īšu pildspalvu atk ārtoti uzpild āmie serde ņi, kas sast āv no 
smailes ar lod īti un baloni ņa ar tinti (pastu)  
9608 60 10  – –  ar tinti (pastu)  2,7  0  
9608 60 90  – –  cits  2,7  0  
– cits  
9608 91 00  – –  rakst āmspalvas un rakst āmspalvu smailes  2,7  0  
9608 99  – –  cits  
9608 99 20  – – –  no met āla 2,7  0  
9608 99 80  – – –  cits  2,7  0  
9609  Z īmu ļi (iz ņemot poz īcij ā 9608 min ētos), kr āsu z īmu ļi, grifeles, 
paste ļi, ogles z īmu ļi, rakst īšanas vai z īm ēšanas kr ītiņi, dr ēb­
nieku kr ītiņi 
9609 10  –  zīmu ļi un kr āsu z īmu ļi ar serdi ciet ā apvalk ā 
9609 10 10  – –  ar graf īta serdi  2,7  0  
9609 10 90  – –  cits  2,7  0  
9609 20 00  –  melnas vai kr āsainas z īmu ļu serdes  2,7  0  
9609 90  –  cits  
9609 90 10  – –  paste ļi un ogles z īmu ļi 2,7  0  
9609 90 90  – –  cits  1,7  0  
9610 00 00  Š īfera t āfeles un t āfeles rakst īšanai vai z īm ēšanai, ar ī ier ām ētas 2,7  0  
9611 00 00  Spiedogi dat ēšanai, aizz īmogošanai vai numur ēšanai un taml ī­
dz īgas ier īces (ieskaitot ier īces eti ķešu druk āšanai vai mar ķē­
juma iespiešanai), kas paredz ētas darbam ar roku; lik ņi rokas 
salikumam un rokas druk āšanas ier īces ar š ādiem lik ņiem 2,7 0  
9612  Rakst āmmaš īnu lentes vai taml īdz īgas lentes, pies ūcin ātas ar 
tinti vai cit ādi apstr ādātas nospiedumu ieg ūšanai, spol ēs, 
kaset ēs vai bez t ām; z īmogspilveni, ar tinti pies ūcin āti vai 
nepies ūcin āti, k ārbi ņās vai bez t ām 
9612 10  –  lentes  
9612 10 10  – –  no plastmasas  2,7  0LV L 161/1598 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9612 10 20  – –  no ķīmiskaj ām š ķiedr ām, šaur ākas par 30 mm, past āvīgi 
ieliekamas plastmasas vai met āla kaset ēs un izmantojamas 
autom ātiskaj ās rakst āmmaš īnās, autom ātisk ās datu 
apstr ādes iek ārtās un cit ās maš īnās Atbr īvots  0  
9612 10 80  – –  cits  2,7  0  
9612 20 00  –  zīmogspilveni  2,7  0  
9613  Š ķiltavas un citi aizdedzin ātāji, ieskaitot meh āniskus un elek ­
triskus, to deta ļas, iz ņemot kramus un daktis  
9613 10 00  –  ar g āzi darbin āmas kabatas š ķiltavas, kas nav atk ārtoti uzpil ­
dāmas  2,7 0  
9613 20  –  ar g āzi darbin āmas, atk ārtoti uzpild āmas kabatas š ķiltavas  
9613 20 10  – –  ar elektrisku aizdedzi  2,7  0  
9613 20 90  – –  ar cit ādu aizdedzi  2,7  0  
9613 80 00  –  cit ādas š ķiltavas  2,7  0  
9613 90 00  –  da ļas 2,7  0  
9614 00  P īpes (ieskaitot p īpju galvi ņas), un cig āru vai cigarešu iemuši, 
un to da ļas 
9614 00 10  –  koka vai sak ņu pirmsagataves p īpju izgatavošanai  Atbr īvots  0  
9614 00 90  –  cits  2,7  0  
9615  Ķemmes, matuspr ādzes un taml īdz īgi izstr ādājumi; matadatas, 
spraud ītes, matu ru ļļi un taml īdz īgi izstr ādājumi, iz ņemot 
poz īcij ā 8516 min ētos, un to da ļas 
– matu ķemmes un taml īdz īgi izstr ādājumi  
9615 11 00  – –  no ciet ā kau čuka vai plastmasas  2,7  0  
9615 19 00  – –  cits  2,7  0  
9615 90 00  –  cits  2,7  0  
9616  Smaržu un taml īdz īgi ķerme ņa kopšanas l īdzek ļu izsmidzin ā­
tāji, to uzga ļi un galvi ņas; p ūdersloti ņas un s ūkļi kosm ētikas 
vai ķerme ņa kopšanas l īdzek ļu uzkl āšanai  
9616 10  –  smaržu izsmidzin ātāji un taml īdz īgi ķerme ņa kopšanas 
līdzek ļu izsmidzin ātāji, to uzga ļi un galvi ņas 
9616 10 10  – –  ķerme ņa kopšanas l īdzek ļu izsmidzin ātāji 2,7  0  
9616 10 90  – –  uzga ļi un galvi ņas 2,7  0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1599
CN 2008  Apraksts  Pamatlikme  Posmu kategorija  
9616 20 00  –  p ūdersloti ņas un s ūkļi kosm ētikas vai ķerme ņa kopšanas 
līdzek ļu uzkl āšanai  2,7 0  
9617 00  Termosi un cit ādi vakuuma trauki, sakomplekt ēti ar korpu ­
siem; to da ļas (iz ņemot stikla kolbas)  
– termosi un cit ādi vakuuma trauki samont ētā veid ā, kuru 
tilpums  
9617 00 11  – –  nep ārsniedz 0,75 l  6,7  0  
9617 00 19  – –  p ārsniedz 0,75 l  6,7  0  
9617 00 90  –  da ļas (iz ņemot stikla kolbas)  6,7  0  
9618 00 00  Dr ēbnieku manekeni un taml īdz īgi izstr ādājumi; autom āti un 
citi kust īgi priekšmeti un fig ūras skatlogu dekor ēšanai  1,7 0  
XXI XXI SADA ĻA - M ĀKSLAS DARBI, KOLEKCIJU PRIEKŠMETI 
UN SENLIETAS  
97 97. NODA ĻA - M ĀKSLAS DARBI, KOLEKCIJU PRIEKŠMETI 
UN SENLIETAS  
9701  Gleznas, z īm ējumi un paste ļi, kas veidoti tikai ar roku, 
izņemot z īm ējumus, kas min ēti poz īcij ā 4906, un citus ar 
roku apgleznotus vai izgreznotus r ūpniec ības izstr ādājumus; 
kol āžas un taml īdz īgi dekori  
9701 10 00  –  gleznas, z īm ējumi un paste ļi Atbr īvots  0  
9701 90 00  –  cits  Atbr īvots  0  
9702 00 00  Ori ģin ālgrav īras, estampi un litogr āfijas  Atbr īvots  0  
9703 00 00  Ori ģin ālskulpt ūras un statuetes no jebkura materi āla Atbr īvots  0  
9704 00 00  Pastmarkas vai z īmogmarkas, apz īmogotas aploksnes, pirm ās 
dienas aploksnes, aploksnes un pastkartes ar marku un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi, izlietoti vai nelietoti, iz ņemot poz īcij ā 
4907 min ētos Atbr īvots  0  
9705 00 00  Kolekcijas un kolekciju priekšmeti, kas izraisa interesi no 
zoolo ģijas, bot ānikas, mineralo ģijas, anatomijas, v ēstures, 
arheolo ģijas, paleontolo ģijas, etnogr āfijas vai numism ātikas 
viedok ļa Atbr īvots  0  
9706 00 00  Senlietas, kas vec ākas par 100 gadiem  Atbr īvots  0  
( 1 ) Line ārs pieaugums 5 gados.LV L 161/1600 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
I pielikuma A da ļas papildin ājums  ( 1 ) 
Šaj ā papildin ājum ā sniegts kopsavilkums par I pielikuma A da ļā attiec īgi nor ādītajiem kop ējiem daudzumiem.  
A. Indikat īva kop ējā tarifu likmes kvota importam ES  
Ražojums  Tarifa klasifik ācija Daudzums  
Liellopu ga ļa 0201.10.(00) 
0201.20.(20-30-50-90) 
0201.30.(00) 
0202.10.(00) 
0202.20.(10-30-50-90) 
0202.30.(10-50-90)  12 000 tonnas/gad ā, neto svars  
Cūkga ļa 0203.11.(10) 
0203.12.(11-19) 
0203.19.(11-13-15-55-59) 
0203.21.(10) 
0203.22.(11-19) 
0203.29.(11-13-15-55-59)  20 000 tonnas/gad ā, neto svars + 20 000 
tonnas/gad ā, neto svars (KN kodiem 
0203.11.(10) 
0203.12.(19) 
0203.19.(11-15-59) 
0203.21.(10) 
0203.22.(19) 
0203.29.(11-15-59))  
Aitas ga ļa 0204.22.(50-90) 
0204.23.(00) 
0204.42.(30-50-90) 
0204.43.(10-90)  1 500 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 2 250 tonn ām/ 
gad ā, neto svars  
M ājputnu ga ļa un m ājputnu 
ga ļas izstr ādājumi  0207.11.(30-90) 
0207.12.(10-90) 
0207.13.(10-20-30-50-60-99) 
0207.14.(10-20-30-50-60-99) 
0207.24.(10-90) 
0207.25.(10-90) 
0207.26.(10-20-30-50-60-70-80-99) 
0207.27.(10-20-30-50-60-70-80-99) 
0207.32.(15-19-51-59-90) 
0207.33.(11-19-59-90) 
0207.35.(11-15-21-23-25-31-41-51-53- 
61-63-71-79-99)  16 000 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 20 000 tonn ām/ 
gad ā, neto svars + 20 000 tonnas/gad ā, 
neto svars 
(KN kodam 0207.12.(10-90))LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1601  
( 1 ) Ja rodas pretrunas starp š ā papildin ājuma un I pielikuma A da ļas noteikumiem, preturunu nov ēršanai priekšroka dodama min ētās 
pielikuma da ļas noteikumiem.
Ražojums  Tarifa klasifik ācija Daudzums  
0207.36.(11-15-21-23-31-41-51-53-61- 
63-79-90) 
0210.99.(39) 
1602.31.(11-19-30-90) 
1602.32.(11-19-30-90) 
1602.39.(21)  
Piens, kr ējums, kondens ēts 
piens un jogurts  0401.10.(10-90) 
0401.20.(11-19-91-99) 
0401.30.(11-19-31-39-91-99) 
0402.91.(10-30-51-59-91-99) 
0402.99.(10-31-39-91-99) 
0403.10.(11-13-19-31-33-39) 
0403.90.(51-53-59-61-63-69)  8 000 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 10 000 tonn ām/ 
gad ā, neto svars  
Piena pulveris  0402.10.(11-19-91-99) 
0402.21.(11-17-19-91-99) 
0402.29.(11-15-19-91-99) 
0403.90.(11-13-19-31-33-39) 
0404.90.(21-23-29-81-83-89)  1 500 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 5 000 tonn ām/ 
gad ā, neto svars  
Sviests un piena tauku pastas  0405.10.(11-19-30-50-90) 
0405.20.(90) 
0405.90.(10-90)  1 500 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 3 000 tonn ām/ 
gad ā, neto svars  
Olas un album īni 0407.00.(30) 
0408.11.(80) 
0408.19.(81-89) 
0408.91.(80) 
0408.99.(80) 
3502.11.(90) 
3502.19.(90) 
3502.20.(91-99)  1 500 tonnas/gad ā, olu ekvivalent ā ar 
line āru pieaugumu 5 gados l īdz 3 000 
tonn ām/gad ā, olu ekvivalent ā + 3 000 
tonnas/gad ā, neto svars 
(KN kodam 0407.00.(30))  
Medus  0409.00.(00)  5 000 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 6 000 tonn ām/ 
gad ā, neto svars  
Ķiploki  0703.20.(00)  500 tonnas/gad ā, neto svarsLV L 161/1602 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Ražojums  Tarifa klasifik ācija Daudzums  
Cukuri  1701.12.(10-90) 
1701.91.(00) 
1701.99.(10-90) 
1702.20.(10) 
1702.90.(30-50-71-75-79-80-95)  20 070 tonnas/gad ā, neto svars  
Pārējais cukurs  1702.30.(10-50-90) 
1702.40.(10-90) 
1702.60.(10-80-95)  10 000 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 20 000 tonn ām/ 
gad ā, neto svars  
Cukura s īrupi  2106.90.(30-55-59)  2 000 tonnas/gad ā, neto svars  
Parastie kvieši, milti un 
granulas  1001.90.(99) 
1101.00.(15-90) 
1102.90.(90) 
1103.11.(90) 
1103.20.(60)  950 000 tonnas/gad ā ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 1 000 000 
tonn ām/gad ā 
Mieži, milti un granulas  1003.00.(90) 
1102.90.(10) 
1103.20.(20)  250 000 tonnas/gad ā ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 350 000 
tonn ām/gad ā 
Auzas  1004.00.(00)  4 000 tonnas/gad ā 
Kukur ūza, milti un granulas  1005.90.(00) 
1102.20.(10-90) 
1103.13.(10-90) 
1103.20.(40) 
1104.23.(10-30-90-99)  400 000 tonnas/gad ā ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 650 000 
tonn ām/gad ā 
Miežu putraimi un rupja 
maluma milti; 
cit ādi apstr ādāti lab ības graudi  1103.19.(30-90) 
1103.20.(90) 
1104.19.(10-50-61-69) 
1104.29.(01-03-05-07-09-11-18-30-51- 
59-81-89) 
1104.30.(10-90)  6 300 tonnas/gad ā ar line āru pieaugumu 
5 gados l īdz 7 800 tonn ām/gad ā 
Iesals un kviešu lipeklis  1107.10.(11-19-91-99) 
1107.20.(00) 
1109.00.(00)  7 000 tonnas/gad āLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1603
Ražojums  Tarifa klasifik ācija Daudzums  
Cietes  1108.11.(00) 
1108.12.(00) 
1108.13.(00)  10 000 tonnas/gad ā 
Pārstr ādāta ciete  3505.10.(10-90) 
3505.20.(30-50-90)  1 000 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 2 000 tonn ām/ 
gad ā, neto svars  
Klijas, atsijas un citi atlikumi  2302.10.(10-90) 
2302.30.(10-90) 
2302.40.(10-90) 
2303.10.(11)  16 000 tonnas/gad ā ar line āru pieaugumu 
5 gados l īdz 21 000 tonn ām/gad ā 
Sēnes 0711.51.(00) 
2003.10.(20-30)  500 tonnas/gad ā, neto svars, + 500 
tonnas/gad ā, neto svars 
(KN kodam 0711.51.(00))  
Pārstr ādāti tom āti 2002.10.(10-90) 
2002.90.(11-19-31-39-91-99)  10 000 tonnas/gad ā, neto svars  
Vīnogu un ābolu sula  2009.61.(90) 
2009.69.(11-71-79-90) 
2009.71.(20-99) 
2009.79.(11-19-30-91-93-99)  10 000 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 20 000 tonn ām/ 
gad ā, neto svars  
Ferment ēta piena p ārstr ādes 
produkti  0403.10.(51-53-59-91-93-99) 
0403.90.(71-73-79-91-93-99)  2 000 tonnas/gad ā, neto svars  
Pārstr ādāta sviesta produkti  0405.20.(10-30)  250 tonnas/gad ā, neto svars  
Cukurkukur ūza 0710.40.(00) 
0711.90.(30) 
2001.90.(30) 
2004.90.(10) 
2005.80.(00)  1 500 tonnas/gad ā, neto svars  
Cukura izstr ādājumi  1702.50.(00) 
1702.90.(10) 
1704.90.(99) (cukura saturs ≥ 70 %) 
1806.10.(30-90) 
1806.20.(95) (cukura saturs ≥ 70 %) 
1901.90.(99) (cukura saturs ≥ 70 %)  2 000 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 3 000 tonn ām/ 
gad ā, neto svarsLV L 161/1604 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Ražojums  Tarifa klasifik ācija Daudzums  
2101.12.(98) 
2101.20.(98) 
3302.10.(29)  
Lab ības izstr ādājumi  1903.00.(00) 
1904.30.(00)  2 000 tonnas/gad ā, neto svars  
Piena-kr ējuma p ārstr ādes 
produkti  1806.20.(70) 
2106.10.(80) 
2202.90.(99)  300 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 500 tonn ām/ 
gad ā, neto svars  
Pārtikas izstr ādājumi  2106.90.(98)  2 000 tonnas/gad ā, neto svars  
Etanols  2207.10.(00) 
2208.90.(91-99) 
2207.20.(00)  27 000 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 100 000 
tonn ām/gad ā, neto svars  
Cig āri un cigaretes  2402.10.(00) 
2402.20.(90)  2 500 tonnas/gad ā, neto svars  
Mann īts-sorb īts 2905.43.(00) 
2905.44.(11-19-91-99) 
3824.60.(11-19-91-99)  100 tonnas/gad ā, neto svars  
Iesala-cietes p ārstr ādes 
produkti  3809.10.(10-30-50-90)  2 000 tonnas/gad ā, neto svars  
B. Indikat īva kop ējā tarifu likmes kvota importam Ukrain ā 
Ražojums  Tarifa klasifik ācija Daudzums  
Cūkga ļa 0203.11.(10-90) 
0203.12.(11-19-90) 
0203.19.(11-13-15-55-59-90) 
0203.21.(10-90) 
0203.22.(11-19-90) 
0203.29.(11-13-15-55-59-90)  10 000 tonnas/gad ā, neto svars + 10 000 
tonnas/gad ā, neto svars (KN kodiem 
0203.11.(10) 
0203.12.(19) 
0203.19.(11-15-59) 
0203.21.(10) 
0203.22.(19) 
0203.29.(11-15-59))LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1605
Ražojums  Tarifa klasifik ācija Daudzums  
M ājputnu ga ļa un m ājputnu 
ga ļas izstr ādājumi  0207.12.(10-90) 
0207.14.(10-20-30-40-50-60-70-91-99) 
0207.26.(10-20-30-40-50-60-70-80-99) 
0207.27.(10-20-30-40-50-60-70-80-91- 
99) 
0207.35.(11-15-21-23-25-31-41-61-63- 
71-79-99) 
0207.36.(31-41-61-63-71-79-89-90)  8 000 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 10 000 tonn ām/ 
gad ā, neto svars + 10 000 tonnas/gad ā, 
neto svars 
(KN kodam 0207.12.(10-90))  
Cukurs  1701.11.(10-90) 
1701.12.(10-90) 
1701.91.(00) 
1701.99.(10-90)  30 000 tonnas/gad ā, neto svars, ar line āru 
pieaugumu 5 gados l īdz 40 000 tonn ām/ 
gad ā, neto svars  
Daudzumus ieved rindas k ārtībā.LV L 161/1606 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
1. NODA ĻAS I PIELIKUMA B DA ĻA 
PAPILDU NOSAC ĪJUMI TIRDZNIEC ĪBAI AR VALK ĀTU AP ĢĒRBU  
1. pants  
Puses ir vienojuš ās par š ādiem īpašiem nosac ījumiem tirdzniec ībai ar valk ātu ap ģērbu, veicot preferenci ālu tirdzniec ību 
starp Pus ēm. 
1. Attiec ībā uz valk ātu ap ģērbu (Ukrainas muitas kods 6309 00 00) Ukraina likvid ēs importam piem ērojamos muitas 
nodok ļus atbilst īgi š ādiem nosac ījumiem:  
— l īdz t ā gada, kurš seko š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās gadam, 1. janv ārim Ukraina piem ēro importa nodok ļus, kas ir 
sp ēkā š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās br īdī; 
— no t ā gada, kurš seko š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās gadam, 1. janv āra Ukraina 5 gadu laik ā samazina importa 
nodok ļus par vienu procentu punktu gad ā pirmos četrus gadus un ne v ēlāk k ā piekt ā gada beig ās tos atce ļ 
pavisam.  
2. Kop ā ar importa nodok ļu ikgad ējo samazin ājumu Ukraina ievies īs ievešanas cenu, kuru nosaka euro par kilogramu 
tīrsvara. Nodok ļu likvid ēšanas p ārejas perioda laik ā import ējot ražojumus, kuru v ērtība ir zem ievešanas cenas, kas 
noteikta š ā panta 3. punkt ā, tiks iekas ēti liel ākās labv ēlības rež īma muitas nodok ļi. 
3. Ukraina katra gada 1. janv ārī public ēs divu iepriekš ējo gadu (Y-2) gada vid ējo cenu tiem ražojumiem, kas tiek klasific ēti 
ar š ā panta 4. punkt ā min ētajiem muitas kodiem. Uz š īs vid ējās cenas pamata tiks apr ēķin āta ievešanas cena tiem 
ražojumiem, kas tiek klasific ēti ar š ā panta 1. punkt ā min ētajiem muitas kodiem. Noteikt ā ievešanas cena b ūs 
piem ērojama vis ā Ukrainas muitas teritorij ā visu gadu.  
4. Ievešanas cenas likme tiks noteikta 30 % apm ērā no iepriekš ējā gada muitas v ērtības t ām dr ēbēm, kas tiek klasific ētas 
ar š ādiem Ukrainas muitas kodiem: 6101, 6102, 6103, 6104, 6105, 6106, 6109, 6110, 6111, 6112, 6114, 6116, 
6117, 6201, 6202, 6203, 6204, 6205, 6206, 6209, 6210, 6211, 6214, 6217.  
5. Ukraina katru gadu public ēs ikgad ējo tirdzniec ības statistiku par to ražojumu daudzumiem, kas import ēti ar š ā panta 
1. punkt ā min ēto muitas kodu.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1607
LV L 161/1608 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
 1. NODA ĻAS I PIELIKUMA C DA ĻA 
EKSPORTA NODOK ĻU LIKVID ĒŠANAS GRAFIKI  
Piez īme: Turpm ākā tabula ir piem ērojama, ja nol īguma sp ēkā st āšan ās gads (SSG) ir laikposm ā no 2013. gada 1. janv āra l īdz 2014. gada 15. maijam. Ja SSG nav min ētaj ā laikposm ā, 
tabula b ūtu j āpārrēķina, lai saglab ātu sal īdzinoš ās preferences (t ādā paš ā proporcij ā) sal īdzin ājum ā ar PTO saist ībām attiec ībā uz eksporta nodok ļu likm ēm katr ā laikposm ā. 
Ja vien nav noteikts cit ādi, nodok ļi ir izteikti %.  
Dz īvi dz īvnieki un ādas izejmateri āli 
HS kods  Apraksts  SSG 
(2013)  SSG+1 
(2014)  SSG+2 
(2015)  SSG+3 
(2016)  SSG+4 
(2017)  SSG+5 
(2018)  SSG+6 
(2019)  SSG+7 
(2020)  SSG+8 
(2021)  SSG+9 
(2022)  SSG+10 
(2023)  Aizsargpas ākumi  
Dz īvi liellopu sugas m ājdz īvnieki, iz ņemot t īršķirnes 
vaislas dz īvniekus  
0102 90 05 00  M ājlopu sugas dz īvnieki, kuru svars nep ārsniedz 
80 kg  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0102 90 21 00  M ājlopu sugas dz īvnieki, kuru svars p ārsniedz 
80 kg, bet nep ārsniedz 160 kg, kaušanai  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0102 90 29 00  M ājlopu sugas dz īvnieki, kuru svars p ārsniedz 
80 kg, bet nep ārsniedz 160 kg, nav paredz ēti kauša ­
nai 23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0102 90 41 00  M ājlopu sugas dz īvnieki, kuru svars p ārsniedz 
160 kg, bet nep ārsniedz 300 kg, kaušanai  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0102 90 49 00  M ājlopu sugas dz īvnieki, kuru svars p ārsniedz 
160 kg, bet nep ārsniedz 300 kg, nav paredz ēti 
kaušanai  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0102 90 51 00  Teles (govis l īdz pirmajai atnešan ās reizei), kuru 
svars p ārsniedz 300 kg, kaušanai  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0102 90 59 00  Teles (govis l īdz pirmajai atnešan ās reizei), kuru 
svars p ārsniedz 300 kg, nav paredz ētas kaušanai  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0102 90 61 00  Govis, kuru svars p ārsniedz 300 kg, kaušanai  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0102 90 69 00  Govis, kuru svars p ārsniedz 300 kg, nav paredz ētas 
kaušanai  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1609
 HS kods  Apraksts  SSG 
(2013)  SSG+1 
(2014)  SSG+2 
(2015)  SSG+3 
(2016)  SSG+4 
(2017)  SSG+5 
(2018)  SSG+6 
(2019)  SSG+7 
(2020)  SSG+8 
(2021)  SSG+9 
(2022)  SSG+10 
(2023)  Aizsargpas ākumi  
0102 90 71 00  M ājlopu sugas dz īvnieki, iz ņemot teles un govis, 
kuru svars p ārsniedz 300 kg, kaušanai  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0102 90 79 00  M ājlopu sugas dz īvnieki, iz ņemot teles un govis, 
kuru svars p ārsniedz 300 kg, nav paredz ēti kaušanai  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0102 90 90 00  Liellopi, kas nav m ājlopu sugas dz īvnieki  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
Dz īvas aitas:  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0104 10 10 00  T īršķirnes aitas  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
Vaislas lopi  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0104 10 30 00  J ēri (l īdz 1 gada vecumam)  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
0104 10 80 00  Citas dz īvas aitas, iz ņemot t īršķirnes vaislas lopus 
un j ērus (l īdz 1 gada vecumam)  23,0  18,0  13,0  8,0  6,86  5,71  4,57  3,43  2,29  1,14  0,0  
4101  Liellopu vai zirgu j ēlādas (svaigas vai s ālītas, kalt ētas, 
sārmotas, pi ķelētas vai cit ādi konserv ētas, bet ne 
miec ētas, pergament ētas vai t ālāk apstr ādātas), atma ­
totas vai neatmatotas un š ķeltas vai neš ķeltas  12,5  11,25  10,0  8,75  7,5  6,25  5,0  3,75  2,5  1,25  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
4102  Aitu vai j ēru j ēlādas (svaigas vai s ālītas, kalt ētas, 
sārmotas, pi ķelētas vai cit ādi konserv ētas, bet ne 
miec ētas, pergament ētas vai t ālāk apstr ādātas), ar 
vilnu vai bez t ās, š ķeltas vai neš ķeltas, kuras neiz ­
slēdz š īs noda ļas 1. piez īmes c) apakšpunkts  12,5  11,25  10,0  8,75  7,5  6,25  5,0  3,75  2,5  1,25  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
4103 90  Cit ādas j ēlādas (svaigas vai s ālītas, kalt ētas, s ārmotas, 
pi ķelētas vai cit ādi konserv ētas, bet ne miec ētas, 
pergament ētas vai t ālāk apstr ādātas), ar apmatojumu 
vai bez t ā, š ķeltas vai neš ķeltas, kuras neizsl ēdz š īs 
noda ļas 1. piez īmes b) vai c) apakšpunkts, iz ņemot 
rāpu ļu un c ūku ādas 12,5  11,25  10,0  8,75  7,5  6,25  5,0  3,75  2,5  1,25  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu
LV L 161/1610 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
 Dažu e ļļas augu s ēklas  
HS kods  Apraksts  SSG 
(2013)  SSG+1 
(2014)  SSG+2 
(2015)  SSG+3 
(2016)  SSG+4 
(2017)  SSG+5 
(2018)  SSG+6 
(2019)  SSG+7 
(2020)  SSG+8 
(2021)  SSG+9 
(2022)  SSG+10 
(2023)  Aizsargpas ākumi  
1204 00  Lins ēklas, ar ī š ķeltas  9,1 8,2  7,3  6,4  5,5  4,5  3,6  2,7  1,8  0,9  0,0  
1206 00  Saulespu ķu s ēklas, ar ī š ķeltas  9,1 8,2  7,3  6,4  5,5  4,5  3,6  2,7  1,8  0,9  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
1207 99 97 00  Tikai rapšu s ēklas  9,1 8,2  7,3  6,4  5,5  4,5  3,6  2,7  1,8  0,9  0,0  
Le ģētu melno met ālu l ūžņi, kr āsaino met ālu l ūžņi un nepabeigti ražojumi no tiem  
HS kods  Apraksts  SSG 
(2013)  SSG+1 
(2014)  SSG+2 
(2015)  SSG+3 
(2016)  SSG+4 
(2017)  SSG+5 
(2018)  SSG+6 
(2019)  SSG+7 
(2020)  SSG+8 
(2021)  SSG+9 
(2022)  SSG+10 
(2023)  Aizsarg-pas ākumi  
7202 99 80 00  Ferohroms, ni ķelis un citi ferosakaus ējumi  13,64  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  0,0  
7204 21  Ner ūsējoš ā tērauda atkritumi un l ūžņi 10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7204 29 00 00  Le ģētā tērauda atkritumi un l ūžņi, citi  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7204 50 00 00  Le ģēta t ērauda atkritumi liet ņos p ārliešanai  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7218 10 00 00  Ner ūsējošais t ērauds liet ņos un cit ās pirmform ās 10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7401 00 00 00  Vara kuš ņi; cementvarš (nogulsn ēts varš)  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7402 00 00 00  Nerafin ēts varš; vara anodi elektrol ītiskai rafin ēšanai  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7403 12 00 00  Stiep ļu liet ņi rafin ēta vara stiep ļu ražošanai  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7403 13 00 00  Rafin ēta vara taisnst ūrveida sagataves  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7403 19 00 00  Rafin ēts varš, citi.  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7403 21 00 00  Vara un cinka sakaus ējumi (misi ņš) 10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1611
 HS kods  Apraksts  SSG 
(2013)  SSG+1 
(2014)  SSG+2 
(2015)  SSG+3 
(2016)  SSG+4 
(2017)  SSG+5 
(2018)  SSG+6 
(2019)  SSG+7 
(2020)  SSG+8 
(2021)  SSG+9 
(2022)  SSG+10 
(2023)  Aizsarg-pas ākumi  
7403 22 00 00  Vara un alvas sakaus ējumi (bronza)  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7403 29 00 00  Cit ādi vara sakaus ējumi (iz ņemot poz īcij ā 7 405 
min ētās ligat ūras); vara un ni ķeļa sakaus ējumi 
(kuproni ķelis) vai vara, ni ķeļa un cinka sakaus ējumi 
(jaunsudrabs)  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7404 00  Vara atgriezumi un l ūžņi 10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7405 00 00 00  Vara ligat ūras 10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7406  Vara pulveri un pl ēksnes  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7419 99 10 00  Vara stiep ļu pinumi  13,64  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  0,0  
7415 29 00 00  Cit ādi vara izstr ādājumi bez v ītn ēm, iz ņemot 
papl āksnes (ieskaitot atsperpapl āksnes)  13,64  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  0,0  
7415 39 00 00  Cit ādi vara izstr ādājumi ar v ītn ēm (iz ņemot koks ­
kr ūves, citas skr ūves, bultskr ūves un uzgriež ņus) 13,64  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  0,0  
7418 19 90 00  Galda piederumi, virtuves piederumi un citi 
m ājsaimniec ības priekšmeti un to da ļas no vara 
(iz ņemot dzelzs vai t ērauda kas īkļus, skr āpjus vai 
spilventi ņus un cimdus saimniec ības piederumu t īrī­ 
šanai un pul ēšanai un taml īdz īgus izstr ādājumus, un 
neelektriskas kulin ārās apstr ādes vai sild īšanas ier īces 
sadz īves vajadz ībām un to da ļas) 10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7419  Citi vara izstr ādājumi  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7503 00  Ni ķeļa atkritumi un l ūžņi 10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7602 00  Alum īnija atkritumi un l ūžņi 10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7802 00 00 00  Svina atkritumi un l ūžņi 10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
7902 00 00 00  Cinka atkritumi un l ūžņi 10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu
LV L 161/1612 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
 HS kods  Apraksts  SSG 
(2013)  SSG+1 
(2014)  SSG+2 
(2015)  SSG+3 
(2016)  SSG+4 
(2017)  SSG+5 
(2018)  SSG+6 
(2019)  SSG+7 
(2020)  SSG+8 
(2021)  SSG+9 
(2022)  SSG+10 
(2023)  Aizsarg-pas ākumi  
8002 00 00 00  Alvas atkritumi un l ūžņi 13,64  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  0,0  
8101 97 00 00  Volframa atkritumi un l ūžņi 13,64  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  0,0  
8105 30 00 00  Kobalta un t ā izstr ādājumu atkritumi un l ūžņi 13,64  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  0,0  
8108 30 00 00  Tit āna un t ā izstr ādājumu atkritumi un l ūžņi 10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  sk. I pielikuma 
D da ļu 
8113 00 40 00  Met ālkeramikas un t ās izstr ādājumu atkritumi un 
lūžņi 13,64  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  4,0  3,0  2,0  0,0  
Ražojumi no melno met ālu atkritumiem un l ūžņi 
HS kods  Apraksts  SSG 
(2013)  SSG+1 
(2014)  SSG+2 
(2015)  SSG+3 
(2016)  SSG+4 
(2017)  SSG+5 
(2018)  SSG+6 
(2019)  SSG+7 
(2020)  SSG+8 
(2021)  SSG+9 
(2022)  SSG+10 
(2023)  Aizsargpas ākumi  
7204 10 00 00  Čuguna atkritumi un l ūžņi EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  0,0 0,0  0,0  
7204 30 00 00  Alvotas dzelzs vai t ērauda atkritumi un l ūžņi EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  0,0 0,0  0,0  
7204 41 10 00  Virpošanas skaidas, atgriezumi, lauzt ās skaidas, 
frēzēšanas atkritumi, sl īpēšanas da ļiņas EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  0,0 0,0  0,0  
7204 41 91 00  Apgriešanas un štanc ēšanas atgriezumi saiš ķos EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  0,0 0,0  0,0
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1613
 HS kods  Apraksts  SSG 
(2013)  SSG+1 
(2014)  SSG+2 
(2015)  SSG+3 
(2016)  SSG+4 
(2017)  SSG+5 
(2018)  SSG+6 
(2019)  SSG+7 
(2020)  SSG+8 
(2021)  SSG+9 
(2022)  SSG+10 
(2023)  Aizsargpas ākumi  
7204 41 99 00  Apgriešanas un štanc ēšanas atgriezumi, ne saiš ķos EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  0,0 0,0  0,0  
7204 49 10 00  Melno met ālu atkritumi un l ūžņi, drupin āti (griezti)  EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  0,0 0,0  0,0  
7204 49 30 00  Melno met ālu atkritumi un l ūžņi saiš ķos EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  0,0 0,0  0,0  
7204 49 90 00  Melno met ālu atkritumi un l ūžņi, š ķiroti un neš ķi­
roti EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  0,0 0,0  0,0  
7204 50 00 00  L ūžņi liet ņos melno met ālu p ārliešanai, iz ņemot 
leģēto t ēraudu  EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
9,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
7,5 
par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
5 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  EUR 
3 par 
tonnu  0,0 0,0  0,0
1. NODA ĻAS I PIELIKUMA D DA ĻA 
AIZSARGPAS ĀKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ EKSPORTA NODOK ĻIEM  
1. Ukraina piecpadsmit (15) gadu laik ā p ēc nol īguma SSG var piem ērot aizsargpas ākumu, kas izpaužas k ā uzr ēķins I 
pielikuma D da ļā uzskait īto pre ču eksporta nodok ļiem atbilst īgi 1.–11. punktam, ja jebkur ā 1 gada laikposm ā p ēc 
SSG kop ējais Ukrainas eksporta apjoms uz ES konkr ētā Ukrainas muitas koda poz īcij ā p ārsniedz konkr ētu robež ­
līmeni, k ā noteikts t ās grafik ā I pielikuma D da ļā. 
2. Uzr ēķinu, ko Ukraina var piem ērot atbilst īgi 1. punktam, nosaka saska ņā ar t ās grafiku I pielikuma D da ļā, un to var 
piem ērot tikai atlikušo laikposmu, k ā noteikts 1. punkt ā. 
3. Ukraina aizsargpas ākumus piem ēro p ārredzami. Šim nol ūkam Ukraina iesp ējami dr īz sniedz ES rakstveida pazi ņo­
jumu par t ās nodomu piem ērot š ādus pas ākumus, k ā ar ī sniedz visu attiec īgo inform āciju, nor ādot materi ālu iekš ­
zemes ražošanas vai sav ākšanas apjomu (tonn ās) un eksporta apjomu (tonn ās) uz Eiropas Savien ību un uz cit ām 
valst īm. Ukraina iesp ējami savlaic īgi pirms š ādu pas ākumu ieviešanas aicina Eiropas Savien ību uz konsult ācij ām, lai 
apspriestu šo inform āciju. Pas ākumus ievieš ne ātrāk k ā p ēc 30 darba dien ām p ēc š āda uzaicin ājuma uz konsult ā­
cij ām. 
4. Ukraina nodrošina, ka š ādu pas ākumu pamatošanai izmantot ā statistika ir uzticama, piem ērota un savlaic īgi publiski 
pieejama. Ukraina nekav ējoties sniedz ceturkš ņa statistiku par eksporta apjomu (tonn ās) uz Eiropas Savien ību un uz 
cit ām valst īm. 
5. Š ā nol īguma 31. panta un saist īto pielikumu īstenošanu un darb ību var apspriest un p ārskat īt š ā nol īguma 465. pant ā 
min ētaj ā Tirdzniec ības komitej ā. 
6. Š ādu uzr ēķinu nepiem ēro pre ču pieg ādēm, kas atbilst īgi nosl ēgtam l īgumam jau ir atraduš ās ce ļā pirms uzr ēķina 
noteikšanas atbilst īgi 1.–3. punktam.  
Ukrainas grafiks: ietvert ās preces, robežl īme ņi un maksim āli pie ļaujamie aizsargnodok ļi 
Piez īme: Turpm ākās tabulas ir piem ērojamas, ja nol īguma SSG ir laikposm ā no 2013. gada 1. janv āra l īdz 2014. gada 
15. maijam. Ja SSG nav min ētaj ā laikposm ā, tabula b ūtu j āpārrēķina, lai saglab ātu sal īdzinoš ās preferences (t ādā paš ā 
proporcij ā) sal īdzin ājum ā ar PTO saist ībām attiec ībā uz eksporta nodok ļu likm ēm katr ā laikposm ā. 
7. Šaj ā pielikum ā ir nor ādītas t ās noteiktas izcelsmes preces, kam var piem ērot aizsargpas ākumus atbilst īgi š ā nol īguma 
31. pantam, robežl īme ņi šo pas ākumu piem ērošanai katrai nor ādītajai Ukrainas muitas koda poz īcijai un maksim ālais 
eksporta nodok ļa uzr ēķins, kuru katrai precei var piem ērot 1 gada laikposm ā papildus eksporta nodoklim. Ja vien nav 
noteikts cit ādi, nodok ļi ir izteikti %; SSG attiecas uz 12 m ēnešu laikposmu p ēc nol īguma st āšan ās sp ēkā; SSG+1 ir 12 
m ēnešu laikposms no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās pirm ās gadadienas; un t ā tālāk l īdz SSG+15.  
8. Turpm āk min ētais attiecas uz ādas izejmateri ālu. 
Tv ērums: ādas izejmateri āls, ko klasific ē ar š ādiem Ukrainas muitas kodiem: 4101, 4102, 4103 90.  
Gads (PTO)  2013  2014  2015  2016  2017  2018  
Ukrainas saist ības PTO  25,0  24,0  23,0  22,0  21,0  20,0  
Gads (nol īgums)  SSG  SSG+1  SSG+2  SSG+3  SSG+4  SSG+5  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  12,50  11,25  10,00  8,75  7,50  6,25  
Robežl īmenis (tonn ās) 300,0  315,0  330,0  345,0  360,0  375,0  
Maksim ālais uzr ēķins 0,00  0,75  1,50  2,25  3,00  3,75LV L 161/1614 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Gads (PTO)  2019  2020  2021  2022  2023  
Ukrainas saist ības PTO  20,0  20,0  20,0  20,0  20,0  
Gads (nol īgums)  SSG+6  SSG+7  SSG+8  SSG+9  SSG+10  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  5,0  3,75  2,50  1,25  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 390,0  405,0  420,0  435,0  450,0  
Maksim ālais uzr ēķins 5,0  6,25  7,5  8,75  10,0  
Gads (PTO)  2024  2025  2026  2027  2028  
Ukrainas saist ības PTO  20,0  20,0  20,0  20,0  20,0  
Gads (nol īgums)  SSG+11  SSG+12  SSG+13  SSG+14  SSG+15  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  0,0  0,0  0,0  0,0  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 450,0  450,0  450,0  450,0  450,0  
Maksim ālais uzr ēķins 8,0  6,0  4,0  2,0  0,0  
9. Turpm āk min ētās saulespu ķu s ēklas, ar ī š ķeltas.  
Tv ērums: Saulespu ķu s ēklas, ar ī š ķeltas, ko klasific ē ar š ādiem Ukrainas muitas kodiem: 1206 00.  
Gads (PTO)  2013  2014  2015  2016  2017  2018  
Ukrainas saist ības PTO  11,0  10,0  10,0  10,0  10,0  10,0  
Gads (nol īgums)  SSG  SSG+1  SSG+2  SSG+3  SSG+4  SSG+5  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  9,1  8,2  7,3  6,4  5,5  4,5  
Robežl īmenis (tonn ās) 100 000,0  100 000,0  100 000,0  100 000,0  100 000,0  100 000,0  
Maksim ālais uzr ēķins 0,9  1,8  2,7  3,6  4,5  5,5  
Gads (PTO)  2019  2020  2021  2022  2023  
Ukrainas saist ības PTO  10,0  10,0  10,0  10,0  10,0  
Gads (nol īgums)  SSG+6  SSG+7  SSG+8  SSG+9  SSG+10  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  3,6  2,7  1,8  0,9  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 100 000,0  100 000,0  100 000,0  100 000,0  100 000,0  
Maksim ālais uzr ēķins 6,4  7,3  8,2  9,1  10,0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1615
Gads (PTO)  2024  2025  2026  2027  2028  
Ukrainas saist ības PTO  10,0  10,0  10,0  10,0  10,0  
Gads (nol īgums)  SSG+11  SSG+12  SSG+13  SSG+14  SSG+15  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  0,0  0,0  0,0  0,0  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 100 000,0  100 000,0  100 000,0  100 000,0  100 000,0  
Maksim ālais uzr ēķins 8,0  6,0  4,0  2,0  0,0  
10. Turpm āk min ētie le ģētu melno met ālu l ūžņi, kr āsaino met ālu l ūžņi un nepabeigti ražojumi no tiem.  
Tv ērums: le ģēta t ērauda atkritumi un l ūžņi, ko klasific ē ar š ādiem Ukrainas muitas kodiem: 7204 21, 7204 29 00 
00, 7204 50 00 00.  
Gads (PTO)  2013  2014  2015  2016  2017  2018  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG  SSG+1  SSG+2  SSG+3  SSG+4  SSG+5  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 4 000,0  4 200,0  4 400,0  4 600,0  4 800,0  5 000,0  
Maksim ālais uzr ēķins 0,0  1,0  2,0  3,0  4,0  5,0  
Gads (PTO)  2019  2020  2021  2022  2023  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG+6  SSG+7  SSG+8  SSG+9  SSG+10  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 5 200,0  5 400,0  5 600,0  5 800,0  6 000,0  
Maksim ālais uzr ēķins 6,0  7,0  8,0  9,0  10,0  
Gads (PTO)  2024  2025  2026  2027  2028  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG+11  SSG+12  SSG+13  SSG+14  SSG+15  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  0,0  0,0  0,0  0,0  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 6 000,0  6 000,0  6 000,0  6 000,0  6 000,0  
Maksim ālais uzr ēķins 8,0  6,0  4,0  2,0  0,0LV L 161/1616 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Tv ērums: ner ūsējošais t ērauds liet ņos un cit ās pirmform ās, ko klasific ē ar š ādiem Ukrainas muitas kodiem: 7218 10 
00 00.  
Gads (PTO)  2013  2014  2015  2016  2017  2018  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG  SSG+1  SSG+2  SSG+3  SSG+4  SSG+5  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 2 000,0  2 100,0  2 200,0  2 300,0  2 400,0  2 500,0  
Maksim ālais uzr ēķins 0,0  1,0  2,0  3,0  4,0  5,0  
Gads (PTO)  2019  2020  2021  2022  2023  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG+6  SSG+7  SSG+8  SSG+9  SSG+10  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 2 600,0  2 700,0  2 800,0  2 900,0  3 000,0  
Maksim ālais uzr ēķins 6,0  7,0  8,0  9,0  10,0  
Gads (PTO)  2024  2025  2026  2027  2028  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG+11  SSG+12  SSG+13  SSG+14  SSG+15  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  0,0  0,0  0,0  0,0  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 3 000,0  3 000,0  3 000,0  3 000,0  3 000,0  
Maksim ālais uzr ēķins 8,0  6,0  4,0  2,0  0,0  
Tv ērums: varš, ko klasific ē ar š ādiem Ukrainas muitas kodiem: 7401 00 00 00, 7402 00 00 00, 7403 12 00 00, 
7403 13 00 00, 7403 19 00 00.  
Gads (PTO)  2013  2014  2015  2016  2017  2018  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG  SSG+1  SSG+2  SSG+3  SSG+4  SSG+5  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 200,0  210,0  220,0  230,0  240,0  250,0  
Maksim ālais uzr ēķins 0,0  1,0  2,0  3,0  4,0  5,0LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1617
Gads (PTO)  2019  2020  2021  2022  2023  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG+6  SSG+7  SSG+8  SSG+9  SSG+10  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 260,0  270,0  280,0  290,0  300,0  
Maksim ālais uzr ēķins 6,0  7,0  8,0  9,0  10,0  
Gads (PTO)  2024  2025  2026  2027  2028  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG+11  SSG+12  SSG+13  SSG+14  SSG+15  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  0,0  0,0  0,0  0,0  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 300,0  300,0  300,0  300,0  300,0  
Maksim ālais uzr ēķins 8,0  6,0  4,0  2,0  0,0  
Tv ērums: varš, ko klasific ē ar š ādiem Ukrainas muitas kodiem: 7403 21 00 00, 7403 22 00 00, 7403 29 00 00.  
Gads (PTO)  2013  2014  2015  2016  2017  2018  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (BTN)  SSG  SSG+1  SSG+2  SSG+3  SSG+4  SSG+5  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 4 000,0  4 200,0  4 400,0  4 600,0  4 800,0  5 000,0  
Maksim ālais uzr ēķins 0,0  1,0  2,0  3,0  4,0  5,0  
Gads (PTO)  2019  2020  2021  2022  2023  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG+6  SSG+7  SSG+8  SSG+9  SSG+10  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 5 200,0  5 400,0  5 600,0  5 800,0  6 000,0  
Maksim ālais uzr ēķins 6,0  7,0  8,0  9,0  10,0  
Gads (PTO)  2024  2025  2026  2027  2028  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG+11  SSG+12  SSG+13  SSG+14  SSG+15  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  0,0  0,0  0,0  0,0  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 6 000,0  6 000,0  6 000,0  6 000,0  6 000,0  
Maksim ālais uzr ēķins 8,0  6,0  4,0  2,0  0,0LV L 161/1618 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Tv ērums: le ģētu melno met ālu l ūžņi, kr āsaino met ālu l ūžņi un nepabeigti ražojumi no tiem, ko klasific ē ar š ādiem 
Ukrainas muitas kodiem: 7404 00, 7405 00 00 00, 7406, 7418 19 90 00, 7419, 7503 00, 7602 00, 7802 00 00 
00, 7902 00 00 00, 8108 30 00 00.  
Gads (PTO)  2013  2014  2015  2016  2017  2018  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG  SSG+1  SSG+2  SSG+3  SSG+4  SSG+5  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  10,0  9,0  8,0  7,0  6,0  5,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 200,0  210,0  220,0  230,0  240,0  250,0  
Maksim ālais uzr ēķins 0,0  1,0  2,0  3,0  4,0  5,0  
Gads (PTO)  2019  2020  2021  2022  2023  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG+6  SSG+7  SSG+8  SSG+9  SSG+10  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  4,0  3,0  2,0  1,0  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 260,0  270,0  280,0  290,0  300,0  
Maksim ālais uzr ēķins 6,0  7,0  8,0  9,0  10,0  
Gads (PTO)  2024  2025  2026  2027  2028  
Ukrainas saist ības PTO  15,0  15,0  15,0  15,0  15,0  
Gads (nol īgums)  SSG+11  SSG+12  SSG+13  SSG+14  SSG+15  
Ukrainas eksporta nodoklis uz ES  0,0  0,0  0,0  0,0  0,0  
Robežl īmenis (tonn ās) 300,0  300,0  300,0  300,0  300,0  
Maksim ālais uzr ēķins 8,0  6,0  4,0  2,0  0,0  
11. Aizsargmeh ānisms b ūs pieejams ar ī piecus gadus p ēc p ārejas perioda beig ām, t.i., laik ā no SSG+10 l īdz SSG+15. 
Maksim ālais uzr ēķina apjoms samazin āsies line āri no SSG +10 noteikt ās v ērtības l īdz 0 v ērtībai SSG +15.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1619
2. NODA ĻAS II PIELIKUMS  
AIZSARGPAS ĀKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ VIEGLAJIEM AUTOMOBI ĻIEM  
Ukrainas grafiks  
Robežl īme ņi un maksim āli pie ļaujamie aizsargnodok ļi 
Šaj ā pielikum ā noteikti robežl īme ņi aizsargpas ākumu piem ērošanai ražojumam atbilst īgi š ā nol īguma IV sada ļas 2. 
noda ļas (Tirdzniec ības aizsardz ības instrumenti) 2. ieda ļai, k ā ar ī maksim ālais aizsargnodoklis, kuru katru gadu dr īkst 
piem ērot.  
Gads  1  2  3  4  5  6  7  
Robežl īmenis 
(vien ības)  Aizsargnodokli 
nepiem ēro 45 000  45 000  45 000  45 000  45 000  45 000  
Robežl īmenis 
procentos  Aizsargnodokli 
nepiem ēro 20 %  21 %  22 %  23 %  24 %  25 %  
Maksim ālais importa 
nodok ļa l īmenis plus 
uzr ēķins (%) (*)  Aizsargnodokli 
nepiem ēro 10 10  10  10  10  10  
Gads  8  9  10  11  12  13  14  15  
Robežl īmenis 
(vien ības)  45 000  45 000  45 000  45 000  45 000  45 000  45 000  45 000  
Robežl īmenis 
procentos  25 %  25 %  25 %  25 %  25 %  25 %  25 %  25 %  
Maksim ālais 
importa nodok ļa 
līmenis plus 
uzr ēķins (%) (*)  10 10  10  10  10  10  10  10  
(*) Piem ērojamo importa nodok ļa l īmeni sk. saist ību grafik ā attiec īgaj ām tarifa l īnij ām tarifa poz īcij ā 8703.LV L 161/1620 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
3. NODA ĻAS III PIELIKUMS  
PIEL ĀGOJAMO TIES ĪBU AKTU SARAKSTS UN ĪSTENOŠANAS TERMI ŅI 
1. Horizont ālie (pamata) ties ību akti  
1.1 Ražojumu visp ārējais drošums  
Termi ņi: viena gada laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
1.2 Akredit ācijas un tirgus uzraudz ības pras ības saist ībā ar ražojumu laišanu tirg ū 
Termi ņi: viena gada laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
1.3 Ražojumu tirdzniec ības vienota sist ēma 
Termi ņi: viena gada laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
1.4 M ērvien ības 
Termi ņi: viena gada laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
1.5 Atbild ība par ražojumiem ar tr ūkumiem  
Termi ņi: viena gada laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2. Vertik ālie (nozaru) ties ību akti  
2.1 Maš īnas un iek ārtas 
Termi ņi: divu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.2 Elektromagn ētisk ā sader ība 
Termi ņi: divu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.3 Vienk āršas spiedtvertnes  
Termi ņi: divu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.4 Spiediena iek ārtas 
Termi ņi: tr īs gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.5 P ārvietojamas spiediena iek ārtas 
Termi ņi: divu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.6 Lifti  
Termi ņi: divu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.7 Rota ļlietu drošums  
Termi ņi: divu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.8 Elektroier īces, kas paredz ētas lietošanai noteikt ās sprieguma robež ās 
Termi ņi: divu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkāLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1621
2.9 Efektivit ātes pras ības jauniem karst ā ūdens apkures katliem, kas tiek kurin āti ar š ķidro vai g āzveida kurin āmo 
Termi ņi: divu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.10 Iek ārtas, kur ās izmanto g āzveida kurin āmo 
Termi ņi: divu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.11 Individu ālie aizsardz ības l īdzek ļi 
Termi ņi: divu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.12 Energoefektivit ātes pras ības attiec ībā uz m ājsaimniec ībā lietojamiem elektriskiem ledusskapjiem, sald ēšanas iek ārtām 
un to kombin ācij ām 
Termi ņi: divu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.13 Neautom ātiski svari  
Termi ņi: tr īs gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.14 M ērīšanas iek ārtas 
Termi ņi: Piecu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.15 Ku ģu apr īkojums  
Termi ņi: divu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.16 Medic īnas ier īces 
Termi ņi: tr īs gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.17 Akt īvas implant ējamas medic īnisk ās ier īces 
Termi ņi: tr īs gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.18  In vitro  diagnostikas medic īnas ier īces 
Termi ņi: tr īs gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.19 Iek ārtas un aizsardz ības sist ēmas, kas paredz ētas izmantošanai spr ādzienb īstam ā vid ē 
Termi ņi: tr īs gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.20 Radioiek ārtas un telekomunik āciju termin āla iek ārtas un to atbilst ības savstarp ējā atz īšana  
Termi ņi: četru gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.21 Trošu ce ļu iek ārtas cilv ēku p ārvad āšanai  
Termi ņi: tr īs gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.22 Izpriecu ku ģi 
Termi ņi: četru gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.23 B ūvizstr ādājumi, ieskaitot īstenošanas pas ākumus  
Termi ņi: l īdz 2020. gada beig āmLV L 161/1622 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2.24 Iepakojums un izlietotais iepakojums  
Termi ņi: tr īs gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.25 Civil ām vajadz ībām paredz ētas spr āgstvielas  
Termi ņi: tr īs gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.26 Ener ģijas un citu resursu pat ēriņa nor ādīšana ražojumiem, kas saist īti ar energopat ēriņu, izmantojot eti ķetes un 
standarta inform āciju par prec ēm, ieskaitot īstenošanas pas ākumus  
Termi ņi: piecu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkā 
2.27 Ātrgaitas dzelzce ļi 
Termi ņi: piecu gadu laik ā no nol īguma st āšan ās sp ēkāLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1623
4. NODA ĻAS IV PIELIKUMS – TV ĒRUMS  
4. NODA ĻAS IV PIELIKUMA A DA ĻA 
SANIT ĀRIE UN FITOSANIT ĀRIE PAS ĀKUMI  
1. DA ĻA 
Galvenaj ām dz īvu dz īvnieku kategorij ām piem ērojamie pas ākumi  
I. Zirgu dzimtas dz īvnieki (ieskaitot zebras) vai ēze ļu sugas, vai šo sugu krustošanas p ēcn ācēji 
II. Liellopi (tai skait ā Bubalus bubalis  un Bison ) 
III. Aitas un kazas  
IV. C ūkas 
V. Putni (ieskaitot vistas, t ītarus, p ērļu visti ņas, p īles, zosis)  
VI. Dz īvas zivis  
VII. V ēžveid īgie 
VIII. M īkstmieši  
IX. Dz īvju zivju olš ūnas un gametas  
X. Inkub ējamas olas  
XI. Spermas – olš ūnu embriji  
XII. Citi z īdītājdz īvnieki  
XIII. Citi putni  
XIV. R āpu ļi 
XV. Abinieki  
XVI. Citi mugurkaulnieki  
XVII. Bites  
2. DA ĻA 
Dz īvnieku izcelsmes produktiem piem ērojamie pas ākumi  
I. Lietošanai p ārtik ā paredz ētu dz īvnieku izcelsmes produktu galven ās kategorijas  
1. M ājlopu–nagai ņu, putnu un za ķveid īgo, saimniec ībā audz ētu un savva ļas med ījamo dz īvnieku svaiga ga ļa un 
subprodukti  
2. Malt ā ga ļa, ga ļas izstr ādājumi, meh āniski atkaulota ga ļa, ga ļas produkti  
3. Dz īvas gliemenes  
4. Zvejniec ības produkti  
5. Svaigpiens, jaunpiens, piena produkti un produkti uz jaunpiena b āzes 
6. Olas un olu produkti  
7. Varžu k ājiņas un gliemežiLV L 161/1624 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
8. Kaus ēti dz īvnieku tauki un dradži  
9. Apstr ādāti ku ņģi, p ūšļi un zarnas  
10. Želat īns, izejmateri āls p ārtik ā lietojama želat īna ražošanai  
11. Kolag ēns 
12. Medus un biškop ības produkti  
II. Dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu galven ās kategorijas 
Kautuv ēs Dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti, kas izbarojami 
kažokzv ēriem  
Dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti lolojumdz īvnieku 
bar ības ražošanai  
Asinis un asins pagatavojumi no zirgu dzimtas dz īvnie ­
kiem, kas izmantojami ārpus bar ības ķēdes 
Svaigas vai atdzes ētas nagai ņu j ēlādas un ādas 
Dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti, lai ražotu atvasi ­
nātos produktus izmantojumam ārpus bar ības ķēdes 
Piena p ārstr ādes uz ņēmumos  Piens, piena produkti un no piena ieg ūti produkti  
Jaunpiens un jaunpiena produkti  
Cit ās ražotn ēs dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu (t.i., 
nep ārstr ādātu/neapstr ādātu materi ālu) sav ākšanai vai 
apstr ādei Asinis un asins pagatavojumi no zirgu dzimtas dz īvnie ­
kiem, kas izmantojami ārpus bar ības ķēdes 
Neapstr ādāti asins pagatavojumi, iz ņemot no zirgu 
dzimtas dz īvniekiem ieg ūtus, lai ražotu atvasin ātus 
produktus izmantojumam ārpus lauksaimniec ības dz īv­
nieku bar ības ķēdes 
Apstr ādāti asins pagatavojumi, iz ņemot no zirgu dzimtas 
dz īvniekiem ieg ūtus, lai ražotu atvasin ātus produktus 
izmantojumiem ārpus bar ības ķēdes lauksaimniec ības 
dz īvniekiem  
Svaigas vai dzesin ātas nagai ņu j ēlādas un ādas 
Cūku sari no treš ām valst īm vai to re ģioniem, kas ir br īvi 
no Āfrikas c ūku m ēra 
Kauli un kaulu produkti (iz ņemot kaulu miltus), ragi un 
ragu produkti (iz ņemot ragu miltus) un nagi un nagu 
produkti (iz ņemot nagu miltus), ko nav paredz ēts lietot 
kā bar ības sast āvda ļas, organisko m ēslojumu vai augsnes 
ielabot ājus 
Ragi un ragu produkti (iz ņemot ragu miltus) un nagi un 
nagu produkti (iz ņemot nagu miltus) organisk ā 
m ēslojuma vai augsnes ielabot āju ražošanai  
Želat īns, kas nav paredz ēts lietošanai p ārtik ā un ir izman ­
tojams fotor ūpniec ībā 
Vilna un mati  
Apstr ādātas spalvas, spalvu da ļas un d ūnasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1625
Pārstr ādes uz ņēmumos  P ārstr ādātas dz īvnieku olbaltumvielas, tostarp mais ījumi 
un produkti, kas satur š ādas olbaltumvielas, iz ņemot lolo ­
jumdz īvnieku bar ību 
Asins pagatavojumi, ko var izmantot k ā bar ības sast āv­
da ļu 
Apstr ādātas nagai ņu j ēlādas un ādas 
Apstr ādātas atgremot āju un zirgu dzimtas dz īvnieku ādas 
(21 diena)  
Cūku sari no treš ām valst īm vai to re ģioniem, kas nav 
br īvi no Āfrikas c ūku m ēra 
Zivju e ļļa, kas izmantojama k ā bar ības sast āvda ļa vai 
m ērķiem ārpus bar ības ķēdes 
Kaus ēti tauki, ko izmanto k ā bar ības sast āvda ļu 
Kaus ēti tauki konkr ētiem m ērķiem ārpus bar ības ķēdes 
lauksaimniec ības dz īvniekiem  
Želat īns vai kolag ēns, ko izmanto k ā bar ības sast āvda ļu 
vai m ērķiem ārpus bar ības ķēdes 
Hidroliz ēti prote īni, dikalcija fosf āts vai trikalcija fosf āts, 
ko izmanto k ā bar ības sast āvda ļu vai m ērķiem ārpus 
bar ības ķēdes 
Biškop ības blakusprodukti, kas paredz ēti izmantošanai 
tikai biškop ībā 
Tauku deriv āti, ko izmanto m ērķiem ārpus bar ības ķēdes 
Tauku deriv āti, ko izmanto k ā bar ību vai m ērķiem ārpus 
bar ības ķēdes 
Olu produkti, ko var izmantot k ā bar ības sast āvda ļu 
Lolojumdz īvnieku bar ības ražotn ēs (ieskaitot ražotnes, 
kur ās ražo koš ļājam ās rota ļlietas su ņiem un dz īvnieku 
izcelsmes garšas uzlabot ājus) Konserv ēta lolojumdz īvnieku bar ība 
Pārstr ādāta lolojumdz īvnieku bar ība, iz ņemot konserv ētu 
bar ību lolojumdz īvniekiem  
Koš ļājam ās rota ļlietas su ņiem 
Jēla lolojumdz īvnieku bar ība tiešai p ārdošanai  
Dz īvnieku izcelsmes garšas uzlabot āji izmantošanai lolo ­
jumdz īvnieku bar ības ražošan ā 
Med ību trofeju ražotn ēs Apstr ādātas med ību trofejas un citi pagatavojumi no 
putniem un nagai ņiem, kas ir tikai kauli, ragi, nagi, briež ­
ragi, zobi, j ēlādas un ādas 
Med ību trofejas vai citi pagatavojumi no putniem un 
nagai ņiem, kas sast āv no vesel ām neapstr ādātām da ļām 
Ražotn ēs vai uz ņēmumos, kur ražo starpproduktus  Starpprodukti  
M ēslošanas l īdzek ļi un augsnes ielabot āji P ārstr ādātas dz īvnieku olbaltumvielas, tostarp mais ījumi 
un produkti, kas satur š ādas olbaltumvielas, iz ņemot lolo ­
jumdz īvnieku bar ību 
Pārstr ādāti k ūtsm ēsli, no p ārstr ādātiem k ūtsm ēsliem ieg ūti 
produkti un siksp ārņu gvano  
Atvasin āto produktu uzglab āšan ā Visi atvasin ātie produktiLV L 161/1626 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
III. Patog ēnie a ģenti 
3. DA ĻA 
Augi, augu produkti un citi izstr ādājumi  
Augi, augu produkti un citi izstr ādājumi (  1 ), kas ir potenci ālie kait īgo organismu p ārn ēsātāji un kas ar to īpaš ībām vai ar 
to p ārstr ādes veidu var rad īt kait īgo organismu ieviešanas un izplat ības risku  
4. DA ĻA 
Pārtikas un dz īvnieku bar ības piedev ām piem ērojamie pas ākumi  
Pārtika  
1. P ārtikas piedevas (visas p ārtikas piedevas un kr āsvielas)  
2. P ārstr ādes pal īglīdzek ļi 
3. P ārtikas garšas uzlabot āji 
4. P ārtikas fermenti  
Bar ība (  2 ) 
1. Bar ības piedevas  
2. Bar ības sast āvda ļas 
3. Bar ības mais ījums un lolojumdz īvnieku bar ība, ja uz to neattiecas 2. da ļas II punkts  
4. Nev ēlamas vielas bar ībāLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1627  
( 1 ) Iepakojums, izstr ādājumi pre ču p ārvad āšanai, tara, augsne un augsnes substr āti un visi p ārējie organismi, priekšmeti vai materi āli, kuri 
sp ēj uzkr āt vai izplat īt kait īgos organismus.  
( 2 ) Lauksaimniec ības dz īvnieku bar ības ķēdē dr īkst non ākt tikai t ādi dz īvnieku blakusprodukti, kuru izcelsme ir no dz īvniekiem vai to 
da ļām un kuri ir nor ādīti k ā der īgi lietošanai p ārtik ā.
4. NODA ĻAS IV PIELIKUMA B DA ĻA 
DZ ĪVNIEKU LABTUR ĪBAS STANDARTI  
Dz īvnieku labtur ības standarti attiec ībā uz 
1. dz īvnieku apdullin āšanu un kaušanu,  
2. dz īvnieku p ārvad āšanu un saist ītām darb ībām, 
3. dz īvnieku audz ēšanu.  
4. NODA ĻAS IV PIELIKUMA C DA ĻA 
CITI PAS ĀKUMI, UZ KURIEM ATTIECAS Š Ī NODA ĻA 
1. Ķīmiskas vielas, kas rodas iepakojuma materi ālu vielu migr ācijas rezult ātā 
2. Kombin ēti produkti  
3. Ģen ētiski modific ēti organismi ( ĢMO) (  1 ). 
Ties ību akti ģen ētiski modific ētu organismu jom ā tiks iek ļauti visaptverošaj ā strat ēģijā, k ā noteikts š ā nol īguma 64. panta 
4. punkt ā, ietverot ar ī grafikus Ukrainas ĢMO ties ību aktu tuvin āšanai attiec īgajiem ES ties ību aktiem.  
4. NODA ĻAS IV PIELIKUMA D DA ĻA 
PAS ĀKUMI, KAS IEK ĻAUJAMI P ĒC TIES ĪBU AKTU TUVIN ĀŠANAS  
1. Ķīmiskas vielas p ārtikas att īrīšanai  
2. Augšanu veicinoši hormoni, tireostatiskas iedarb ības vielas, konkr ēti hormoni un B-agonisti  
3. Kloni  
4. Apstarošana (joniz ēšana).LV L 161/1628 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Regula (EK) Nr. 641/2004 (2004. gada 6. apr īlis) par s īki izstr ādātiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 
īstenošanas noteikumiem attiec ībā uz jaunas ģen ētiski modific ētas p ārtikas un bar ības at ļauju pieteikumiem, pazi ņošanu par esošajiem 
produktiem un t āda ģen ētiski modific ēta materi āla nejaušu vai tehniski nenov ēršamu kl ātb ūtni, par ko sa ņemts labv ēlīgs riska 
nov ērtējums. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 par ģen ētiski modific ētu p ārtiku un bar ību. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģen ētiski modific ētu 
organismu izsekojam ību un mar ķēšanu, k ā ar ī no ģen ētiski modific ētiem organismiem ražotu p ārtikas un lopbar ības produktu 
izsekojam ību, un ar ko groza Direkt īvu 2001/18/EK.
4. NODA ĻAS V PIELIKUMS  
VISAPTVEROŠA STRAT ĒĢIJA IV NODA ĻAS 
(SANIT ĀRIE UN FITOSANIT ĀRIE PAS ĀKUMI) ĪSTENOŠANAI  
Ukraina iesniedz visaptverošu strat ēģiju saska ņā ar š ā nol īguma 64. panta 4. punktu.  
4. NODA ĻAS VI PIELIKUMS  
SARAKSTS AR DZ ĪVNIEKU UN AKVAKULT ŪRAS SLIM ĪBĀM, PAR KUR ĀM J ĀZI ŅO, UN AR REGLAMENT ĒTIEM 
KAIT ĪGIEM ORGANISMIEM, NO K Ā VAR ATZ ĪT BR ĪVU K ĀDU RE ĢIONULV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1629
4. NODA ĻAS VI PIELIKUMA A DA ĻA 
DZ ĪVNIEKU UN ZIVJU SLIM ĪBAS, PAR KO J ĀZI ŅO UN ATTIEC ĪBĀ UZ KO IR ATZ ĪTS PUŠU STATUSS UN VAR TIKT 
PIE ŅEMTI RE ĢIONALIZ ĀCIJAS L ĒMUMI  
1. Mutes un nagu s ērga 
2. C ūku vezikul ārā slim ība 
3. Vezikul ārais stomat īts 
4. Āfrikas zirgu m ēris 
5. Āfrikas c ūku m ēris 
6. Infekciozais katar ālais drudzis  
7. Putnu gripa  
8. Ņūkāslas slim ība ( NCD ) 
9. Govju m ēris 
10. Klasiskais c ūku m ēris 
11. Infekcioz ā liellopu pleiropneimonija  
12. Mazo atgremot āju m ēris 
13. Aitu un kazu bakas  
14. Rifta ielejas drudzis  
15. Nodul ārais dermat īts 
16. Venecu ēlas zirgu encefalomiel īts 
17. Zirgu ļaunie ien āši 
18. Vaislas s ērga 
19. Enterov īrusa encefalomiel īts 
20. Infekcioz ā hematopo ētisk ā nekroze (IHN)  
21. Vir ālā hemor āģisk ā septic ēmija (VHS)  
22. Lašu infekcioz ā an ēmija ( ISA) 
23. Bonamioze ( Bonamia ostreae ) 
24. Marteilioze ( Marteilia refringens )LV L 161/1630 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. NODA ĻAS VI PIELIKUMA B DA ĻA 
KAIT ĪGO ORGANISMU STATUSA, NO KAIT ĪGIEM ORGANISMIEM BR ĪVU TERITORIJU UN AIZSARG ĀTU ZONU 
ATZ ĪŠANA  
A. Kait īgo organismu statusa atz īšana  
Katra Puse izstr ādā un pazi ņo sarakstu ar reglament ētajiem kait īgajiem organismiem, iev ērojot š ādus principus:  
1. kait īgie organismi, kuru t ās teritorij ā nav;  
2. kait īgie organismi, kuri ir k ādā tās teritorijas da ļā un kuri tiek ofici āli kontrol ēti; 
3. kait īgie organismi, kuri ir k ādā tās teritorijas da ļā, kuri tiek ofici āli kontrol ēti un attiec ībā uz kuriem ir noteiktas no 
kait īgiem organismiem br īvas teritorijas/aizsarg ātas zonas.  
Par šaj ā sarakst ā esošo kait īgo organismu statusa izmai ņām nekav ējoties zi ņo otrai Pusei, ja vien par to nav cit ādi 
pazi ņots attiec īgajai starptautiskajai organiz ācijai.  
B. No kait īgiem organismiem br īvu teritoriju un aizsarg ātu zonu atz īšana  
Puses atz īst no kait īgiem organismiem br īvu teritoriju j ēdzienu un t ā piem ērošanu saist ībā ar konkr ētajiem Starptautis ­
kajiem fitosanit āro pas ākumu standartiem, iev ērojot groz ījumus, k ā ar ī aizsarg ātās zonas.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1631
4. NODA ĻAS VII PIELIKUMS  
RE ĢIONALIZ ĀCIJA / ZON ĒŠANA, NO KAIT ĪGIEM ORGANISMIEM BR ĪVAS TERITORIJAS UN AIZSARG ĀTAS ZONAS  
A. Dz īvnieku un akvakult ūras slim ības 
1. Dz īvnieku slim ības 
Puses vai t ās re ģiona dz īvnieku slim ību statusa atz īšana pamatojas uz Starptautisk ā epizootiju biroja (SEB) Saus ­
zemes dz īvnieku vesel ības kodeksu. Re ģionaliz ācijas l ēmumi attiec ībā uz dz īvnieku slim ību pamatojas uz SEB 
Sauszemes dz īvnieku vesel ības kodeksu.  
2. Akvakult ūras slim ības 
Re ģionaliz ācijas l ēmumi attiec ībā uz akvakult ūras slim ībām pamatojas uz SEB Ūdensdz īvnieku akvakult ūras vese ­
lības kodeksu.  
B. Kait īgie organismi  
Krit ēriji no kait īgiem organismiem br īvu teritoriju vai aizsarg ātu zonu noteikšanai saist ībā ar konkr ētiem kait ēkļiem 
atbilst vai nu  
— FAO  starptautisk ā fitosanit āro pas ākumu standarta nr. 4 par pras ībām no kait īgiem organismiem br īvu teritoriju 
noteikšanai un attiec īgo Starptautisko fitosanit āro pas ākumu standartu defin īcij ām, vai ar ī 
— Direkt īvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta h) apakšpunktam.  
C. Krit ēriji dz īvnieku slim ību īpaš ā statusa atz īšanai Puses teritorij ā vai re ģion ā 
1. Ja import ētāja Puse uzskata, ka t ās teritorij ā vai da ļā tās teritorijas nav sastopama dz īvnieku slim ība, kas nav iek ļauta 
III pielikuma A da ļā, t ā iesniedz eksport ētājai Pusei attiec īgos apliecin ājuma dokumentus, kuros jo īpaši izkl āstīti 
šādi krit ēriji: 
— slim ības raksturs un t ās izplat ības v ēsture attiec īgaj ā teritorij ā, 
— ar uzraudz ību saist īto p ārbaužu rezult āti, kas pamatojas uz serolo ģisk ām, mikrobiolo ģisk ām, patolo ģisk ām un 
epidemiolo ģisk ām izmekl ēšan ām, k ā ar ī uz to, ka likum ā noteikta šo slim ību pazi ņošana kompetentaj ām 
iest ādēm, 
— cik ilg ā laika period ā veikta uzraudz ība; 
— vajadz ības gad ījum ā, cik ilgi past āv aizliegums vakcin ēt pret šo slim ību, minot attiec īgo ģeogr āfisko rajonu, kuru 
skar aizliegums;  
— pas ākumi, lai p ārliecin ātos par slim ības nees ību. 
2. Visp ārējas vai konkr ētas papildu garantijas, ko var piepras īt import ētāja Puse, nedr īkst p ārsniegt garantijas, kuras 
min ētā Puse īsteno sav ā valst ī. 
3. Puses pazi ņo viena otrai par vis ām izmai ņām 1. punkt ā noteiktajos krit ērijos, kas attiecas uz konkr ēto slim ību. 
Saska ņā ar 2. punktu noteikt ās papildu garantijas, ņemot v ērā attiec īgo pazi ņojumu, var groz īt vai atcelt š ā 
nol īguma 74. pant ā nor ādītā Sanit āro un fitosanit āro pas ākumu apakškomiteja.LV L 161/1632 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. NODA ĻAS VIII PIELIKUMS  
UZ ŅĒMUMU PAGAIDU APSTIPRIN ĀŠANA  
Nosac ījumi un noteikumi uz ņēmumu pagaidu apstiprin āšanai  
1. Uz ņēmumu pagaidu apstiprin āšana noz īm ē, ka import ētāja Puse import ēšanas vajadz ībām provizoriski apstiprina 
eksport ētājas Puses uz ņēmumus bez konkr ēto uz ņēmumu iepriekš ējas p ārbaudes saska ņā ar 4. punktu, pamato ­
joties uz eksport ētājas Puses sniegt ām atbilst īgām garantij ām. T ādā paš ā k ārtībā un ar t ādiem pašiem nosac ījumiem 
Puses groza vai pilnveido 2. punkt ā paredz ētos sarakstus, ņemot v ērā sa ņemtos jaunos pieteikumus un garantijas. 
Proced ūrā var iek ļaut p ārbaudi tikai attiec ībā uz s ākotn ējo uz ņēmumu sarakstu saska ņā ar 4. punkta d) apakš ­
punktu.  
2.1. Pagaidu apstiprin āšanu s ākotn ēji piem ēro š ādām uz ņēmumu kategorij ām. 
2.1.1. Uz ņēmumi saist ībā ar dz īvnieku izcelsmes produktiem, kas paredz ēti lietošanai p ārtik ā: 
— kautuves svaigas ga ļas ieg ūšanai no m ājlopiem–nagai ņiem, putniem, za ķveid īgajiem un saimniec ībā audz ētiem 
med ījamiem dz īvniekiem (IV pielikuma A da ļas I noda ļa), 
— med ījamo dz īvnieku ga ļas apstr ādes uz ņēmumi,  
— ga ļas sadal īšanas uz ņēmumi,  
— uz ņēmumi malt ās ga ļas, ga ļas pagatavojumu, meh āniski atdal ītas ga ļas un ga ļas produktu sagatavošanai,  
— dz īvu glieme ņu att īrīšanas un nos ūtīšanas centri.  
Uz ņēmumi saist ībā ar: 
— olu produktiem,  
— piena produktiem,  
— zivsaimniec ības produktiem,  
— apstr ādātiem ku ņģiem, p ūšļiem un zarn ām, 
— želat īnu un kolag ēnu, 
— zivju e ļļu, 
— zivju p ārstr ādes ku ģiem,  
— sald ētājku ģiem.  
2.1.2 Apstiprin āti vai re ģistr ēti uz ņēmumi, kas ražo dz īvnieku izcelsmes blakusproduktus un galven ās kategorijas dz īv­
nieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredz ēti lietošanai p ārtik ā 
Apstiprin ātu vai re ģistr ētu uz ņēmumu un ražot ņu veids  Produkts  
Kautuves  Dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti, kas izbarojami kažok ­
zv ēriem  
Dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti lolojumdz īvnieku bar ības 
ražošanai  
Asinis un asins pagatavojumi no zirgu dzimtas dz īvniekiem, 
kas izmantojami ārpus bar ības ķēdes 
Svaigas vai dzesin ātas nagai ņu j ēlādas un ādas 
Dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti, lai ražotu atvasin ātos 
produktus izmantojumam ārpus bar ības ķēdesLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1633
Apstiprin ātu vai re ģistr ētu uz ņēmumu un ražot ņu veids  Produkts  
Piena p ārstr ādes uz ņēmumi  Piens, piena produkti un no piena ieg ūti produkti  
Jaunpiens un jaunpiena produkti  
Citas ražotnes dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu 
(t.i., nep ārstr ādātu/neapstr ādātu materi ālu) sav āk­ 
šanai vai apstr ādei Asinis un asins pagatavojumi no zirgu dzimtas dz īvniekiem, 
kas izmantojami ārpus bar ības ķēdes 
Neapstr ādāti asins pagatavojumi, iz ņemot no zirgu dzimtas 
dz īvniekiem ieg ūtus, lai ražotu atvasin ātus produktus izman ­
tojumam ārpus bar ības ķēdes lauksaimniec ības dz īvniekiem  
Apstr ādāti asins pagatavojumi, iz ņemot no zirgu dzimtas 
dz īvniekiem ieg ūtus, lai ražotu atvasin ātus produktus izman ­
tojumiem ārpus bar ības ķēdes lauksaimniec ības dz īvniekiem  
Svaigas vai dzesin ātas nagai ņu j ēlādas un ādas 
Cūku sari no treš ām valst īm vai to re ģioniem, kas ir br īvi no 
Āfrikas c ūku m ēra 
Kauli un kaulu produkti (iz ņemot kaulu miltus), ragi un ragu 
produkti (iz ņemot ragu miltus) un nagi un nagu produkti 
(iz ņemot nagu miltus), ko nav paredz ēts lietot k ā bar ības 
sast āvda ļas, organisko m ēslojumu vai augsnes ielabot ājus 
Ragi un ragu produkti (iz ņemot ragu miltus) un nagi un nagu 
produkti (iz ņemot nagu miltus) organisk ā m ēslojuma vai 
augsnes ielabot āju ražošanai  
Želat īns, kas nav paredz ēts lietošanai p ārtik ā un ir izmanto ­
jams fotor ūpniec ībā 
Vilna un mati  
Apstr ādātas spalvas, spalvu da ļas un d ūnas 
Pārstr ādes ra żotnes  P ārstr ādātas dz īvnieku olbaltumvielas, tostarp mais ījumi un 
produkti, kas satur š ādas olbaltumvielas, iz ņemot lolojum ­
dz īvnieku bar ību 
Asins pagatavojumi, ko var izmantot k ā bar ības sast āvda ļas 
Apstr ādātas nagai ņu j ēlādas un ādas 
Apstr ādātas atgremot āju un zirgu dzimtas dz īvnieku ādas (21 
diena)  
Cūku sari no treš ām valst īm vai to re ģioniem, kas nav br īvi 
no Āfrikas c ūku m ēra 
Zivju e ļļa, kas izmantojama k ā bar ības sast āvda ļa vai m ērķiem 
ārpus bar ības ķēdes 
Kaus ēti tauki, ko izmanto k ā bar ības sast āvda ļu 
Kaus ēti tauki konkr ētiem m ērķiem ārpus bar ības ķēdes lauk ­
saimniec ības dz īvniekiem  
Želat īns vai kolag ēns, ko izmanto k ā bar ības sast āvda ļu vai 
m ērķiem ārpus bar ības ķēdesLV L 161/1634 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Apstiprin ātu vai re ģistr ētu uz ņēmumu un ražot ņu veids  Produkts  
Hidroliz ēti prote īni, dikalcija fosf āts vai 
trikalcija fosf āts, ko izmanto k ā bar ības sast āvda ļu vai 
m ērķiem ārpus bar ības ķēdes 
Biškop ības blakusprodukti, kas paredz ēti izmantošanai tikai 
biškop ībā 
Tauku deriv āti, ko izmanto m ērķiem ārpus bar ības ķēdes 
Tauku deriv āti, ko izmanto k ā bar ību vai m ērķiem ārpus 
bar ības ķēdes 
Olu produkti, ko var izmantot k ā bar ības sast āvda ļu 
Lolojumdz īvnieku bar ības ražotnes (ieskaitot 
ražotnes, kur ās ražo koš ļājam ās rota ļlietas su ņiem 
un dz īvnieku izcelsmes garšas uzlabot ājus) Konserv ēta lolojumdz īvnieku bar ība 
Pārstr ādāta lolojumdz īvnieku bar ība, iz ņemot konserv ētu 
bar ību lolojumdz īvniekiem  
Koš ļājam ās rota ļlietas su ņiem 
Jēla lolojumdz īvnieku bar ība tiešai p ārdošanai  
Dz īvnieku izcelsmes garšas uzlabot āji izmantošanai lolojum ­
dz īvnieku bar ības ražošan ā 
Med ību trofeju ražotnes  Apstr ādātas med ību trofejas un citi pagatavojumi no putniem 
un nagai ņiem, kas ir tikai kauli, ragi, nagi, briežragi, zobi, 
jēlādas un ādas 
Med ību trofejas vai citi pagatavojumi no putniem un nagai ­ 
ņiem, kas sast āv no vesel ām neapstr ādātām da ļām 
Ražotnes vai uz ņēmumi, kur ražo starpproduktus  Starpprodukti  
M ēslošanas l īdzek ļi un augsnes ielabot āji P ārstr ādātas dz īvnieku olbaltumvielas, tostarp mais ījumi un 
produkti, kas satur š ādas olbaltumvielas, iz ņemot lolojum ­
dz īvnieku bar ību 
Pārstr ādāti k ūtsm ēsli, no p ārstr ādātiem k ūtsm ēsliem ieg ūti 
produkti un siksp ārņu gvano  
Atvasin āto produktu uzglab āšana  Visi atvasin ātie produkti  
3. Import ētāja Puse sast āda 2.1.1. punkt ā min ēto provizoriski apstiprin āto uz ņēmumu sarakstus un nodrošina šo 
sarakstu publisku pieejam ību. 
4. Pagaidu apstiprin āšanas nosac ījumi un proced ūras: 
a) ja import ētāja Puse ir at ļāvusi eksport ētājai Pusei ievest attiec īgos dz īvnieku izcelsmes produktus un ir noteikti 
attiec īgo produktu ievešanas nosac ījumi un sertific ēšanas pras ības;  
b) ja eksport ētājas Puses kompetent ā iest āde ir sniegusi import ētājai Pusei pien ācīgas garantijas tam, ka t ās sarakst ā 
vai sarakstos min ētie uz ņēmumi atbilst attiec īgaj ām import ētājas Puses higi ēnas pras ībām, un t ā ir ofici āli 
apstiprin ājusi uz ņēmumus, kas min ēti sarakstos, eksportam uz import ētājas Puses teritoriju;  
c) ja min ētie nosac ījumi netiek iev ēroti, eksport ētājas Puses kompetentajai iest ādei j ābūt re ālām pilnvar ām aptur ēt 
uz ņēmuma, par kuru t ā sniegusi garantijas, eksporta darb ību uz import ētāju Pusi;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1635
d) pagaidu apstiprin āšanas proced ūras da ļa var b ūt import ētājas Puses veikta p ārbaude saska ņā ar nol īguma 71. 
pantu. Š āda p ārbaude attiecas uz kompetent ās iest ādes, kas atbild par uz ņēmuma apstiprin āšanu, strukt ūru un 
organiz āciju, k ā ar ī uz min ētajai iest ādei pieš ķirtaj ām pilnvar ām un garantij ām, kuras t ā var sniegt attiec ībā uz 
import ētājas Puses noteikumu izpildi. Šaj ās p ārbaud ēs var iek ļaut p ārbaudes uz vietas noteikt ā skait ā uz ņē­
mumu, kuri iek ļauti sarakst ā vai sarakstos, ko iesniegusi eksport ētāja Puse.  
Ņemot v ērā Eiropas Savien ības īpašo strukt ūru un kompeten ču sadal ījumu, Eiropas Savien ībā šāda p ārbaude var 
attiekties uz atseviš ķām dal ībvalst īm; 
e) pamatojoties uz d) apakšpunkt ā nor ādītās p ārbaudes rezult ātiem, import ētāja Puse var groz īt esošo uz ņēmumu 
sarakstu.LV L 161/1636 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. NODA ĻAS IX PIELIKUMS  
LĪDZV ĒRT ĪBAS NOTEIKŠANAS PROCED ŪRA 
1. Principi  
a) L īdzv ērtību var noteikt attiec ībā uz atseviš ķu pas ākumu vai pas ākumu grupu, vai sist ēm ām, kas saist ītas ar konkr ētu 
preci vai pre ču kategoriju, vai vis ām prec ēm; 
b) import ētājas Puses veikt ā eksport ētājas Puses l ūguma izskat īšana par t ās pas ākumu l īdzv ērtības atz īšanu attiec ībā uz 
konkr ētu preci nav iemesls tirdzniec ības p ārtraukšanai vai eksport ētājas Puses veikta un tobr īd notiekoša konkr ētās 
preces importa aptur ēšanai;  
c) pas ākumu l īdzv ērtības noteikšana ir eksport ētājas Puses un import ētājas Puses mijiedarb īgs process. To veido 
eksport ētājas Puses veikta atseviš ķo pas ākumu l īdzv ērtības objekt īva pier ādīšana un import ētājas Puses veikts 
min ēto pier ādījumu objekt īvs izv ērtējums l īdzv ērtības iesp ējamas atz īšanas nol ūkā; 
d) eksport ētājas Puses attiec īgo pas ākumu l īdzv ērtības gal īgā atz īšana ir vien īgi import ētājas Puses zi ņā. 
2. Priekšnosac ījumi  
a) Process ir atkar īgs no fitosanit ārā vai kait īgā organisma statusa, ties ību aktiem un p ārbaudes un kontroles sist ēmas 
efektivit ātes attiec ībā uz konkr ēto preci eksport ētājas Puses teritorij ā. T ālab ņem v ērā ties ību aktus attiec īgaj ā 
nozar ē, k ā ar ī eksport ētājas Puses kompetent ās iest ādes strukt ūru, vad ības ķēdi, pilnvaras, darb ības k ārtību un 
resursus un kompetento iest āžu veikumu attiec ībā uz p ārbaudes un kontroles sist ēm ām, tai skait ā izpildes l īmeni 
saist ībā ar konkr ēto preci un regularit āti un ātrumu, nododot inform āciju import ētājai Pusei apdraud ējuma iden ­
tifik ācijas gad ījum ā. Š ādu atz īšanu var pamatot ar dokumentiem, p ārbaud ēm un agr āk dokument ētu pieredzi;  
b) Puses uzs āk l īdzv ērtības atz īšanas proced ūru, pamatojoties uz nol īguma 66. panta 4. punkt ā noteiktaj ām priorit ā­
tēm; 
c) eksport ētāja Puse uzs āk min ēto proced ūru tikai tad, ja uz to saist ībā ar konkr ēto preci neattiecas nek ādi impor ­
tētājas Puses noteikti aizsargpas ākumi.  
3. Process  
a) Eksport ētāja Puse uzs āk procesu, iesniedzot import ētājai Pusei l ūgumu atseviš ķa pas ākuma vai pas ākumu grupas, 
vai sist ēmu attiec ībā uz k ādas nozares vai apakšnozares preci vai pre ču kategoriju, vai vis ām prec ēm, l īdzv ērtības 
atz īšanai;  
b) attiec īgā gad ījum ā min ētais l ūgums ietver ar ī lūgumu un nepieciešamo dokument āciju, lai import ētāja Puse, pama ­
tojoties uz l īdzv ērtību, apstiprina eksport ētājas Puses programmu vai pl ānu, ko import ētāja Puse pieprasa k ā 
nosac ījumu min ētās preces vai pre ču kategorijas importa at ļaušanai,  
c) min ētaj ā lūgum ā eksport ētāja Puse:  
i) izskaidro š īs preces vai pre ču kategorijas tirdzniec ības noz īm īgumu,  
ii) nor āda atseviš ķo(-s) pas ākumu(-us) import ētājas Puses ievešanas nosac ījumu kopum ā, kas piem ērojams(-i) 
konkr ētajai precei vai pre ču kategorijai, kuru(-s) t ā var izpild īt, 
iii) nor āda atseviš ķo(-s) pas ākumu(-us) import ētājas Puses ievešanas nosac ījumu kopum ā, kas piem ērojams(-i) 
konkr ētajai precei vai pre ču kategorijai, kuram(-iem) t ā lūdz l īdzv ērtības atz īšanu;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1637
d) atbildot uz min ēto l ūgumu, import ētāja Puse paskaidro sava pas ākuma(-u) visp ārējo un konkr ēto m ērķi un moti ­
vāciju, tai skait ā riska aprakstu;  
e) ar š āda paskaidrojuma starpniec ību import ētāja Puse inform ē eksport ētāju Pusi par konkr ētās preces vai pre ču 
kategorijas iekšzemes pas ākumu un importa nosac ījumu saist ību; 
f) eksport ētāja Puse objekt īvi pier āda import ētājai Pusei, ka t ās noteiktie pas ākumi ir l īdzv ērtīgi konkr ētās preces vai 
pre ču kategorijas importa nosac ījumiem;  
g) import ētāja Puse objekt īvi izv ērtē eksport ētājas Puses sniegtos l īdzv ērtības pier ādījumus;  
h) import ētāja Puse secina, vai ir pan ākta l īdzv ērtība; 
i) import ētāja Puse sniedz eksport ētājai Pusei savu secin ājumu un l ēmuma piln īgu paskaidrojumu un apstiprinošus 
dokumentus, ja eksport ētāja Puse to pieprasa.  
4. Eksport ētājas Puses sniegtie pas ākumu l īdzv ērtības pier ādījumi un import ētājas Puses veiktais š ādu pier ādījumu izv ērtējums  
a) Eksport ētāja Puse sniedz objekt īvu l īdzv ērtības pier ādījumu katram nor ādītajam pas ākumam, ko import ētāja Puse 
iek ļāvusi importa nosac ījumos. Attiec īgā gad ījum ā līdzv ērtību objekt īvi pier āda attiec ībā uz visiem pl āniem vai 
programm ām, ko import ētāja Puse piepras ījusi k ā nosac ījumu importa at ļaušanai (piem., atliekvielu pl ānu u.c.);  
b) objekt īva pier ādīšana un izv ērtējums šaj ā proced ūrā p ēc iesp ējas pamatojams uz:  
— starptautiski atz ītiem standartiem, un/vai standartiem, kas pamatoti uz atbilst īgiem zin ātniskiem datiem, un/vai  
— riska nov ērtējumu, un/vai  
— objekt īvu agr āk dokument ētu pieredzi, k ā ar ī ar 
— pas ākumu juridisko statusu vai administrat īvā statusa l īmeni, un  
— īstenošanas un izpildes l īmeni, jo īpaši pamatojoties uz:  
— atbilstošajiem uzraudz ības un kontroles programmu rezult ātiem;  
— eksport ētājas Puses izdar ītu p ārbaužu rezult ātiem;  
— ar atz ītām anal īzes metod ēm veiktu anal īžu rezult ātiem;  
— import ētājas Puses veiktas verific ēšanas un importa p ārbaudes rezult ātiem;  
— eksport ētājas Puses kompetento iest āžu veikumu un  
— agr āk g ūtu pieredzi.  
5. Import ētājas Puses izdar ītais nov ērtējums  
Ja import ētājas Puses sl ēdziens ir negat īvs, t ā sniedz eksport ētājai Pusei detaliz ētu un pamatotu paskaidrojumu.  
6. Attiec ībā uz augiem un augu produktiem fitosanit āro pas ākumu l īdzv ērtība pamatojas uz attiec īgajiem Starptautis ­
kajiem fitosanit āro pas ākumu standartiem.LV L 161/1638 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. NODA ĻAS X PIELIKUMS  
PĀRBAUŽU VEIKŠANAS PAMATNOST ĀDNES  
Pārbaudes var izdar īt, izmantojot rev īzijas un/vai p ārbaudes uz vietas.  
Šaj ā pielikum ā: 
a) “revid ējamais” ir Puse, kuru p ārbauda;  
b) “revidents” ir Puse, kas veic p ārbaudi.  
1. P ārbaudes visp ārējie principi  
1.1. P ārbaudes veic, sadarbojoties revidentam un revid ējamajam, saska ņā ar šaj ā pielikum ā izkl āstītajiem noteikumiem.  
1.2. P ārbaudes b ūtu j āizstr ādā ar m ērķi p ārbaud īt revid ējam ā veikto kontro ļu efektivit āti, nevis noraid īt atseviš ķus 
dz īvniekus, dz īvnieku grupas, p ārtikas uz ņēmumu s ūtījumus vai atseviš ķas augu vai augu produktu partijas. Ja 
pārbaud ē atkl ājas nopietns dz īvnieku, augu vai cilv ēku vesel ības apdraud ējums, revid ējamais veic t ūlītēju kori ģējošu 
pas ākumu. P ārbaudes process var ietvert attiec īgo noteikumu un īstenošanas pa ņēmienu izp ēti, galarezult āta, 
atbilst ības l īme ņa un turpm āku korekt īvo darb ību nov ērtējumu.  
1.3. P ārbaužu biežumam b ūtu j ābūt atkar īgam no revid ējam ā darb ības. Sliktu darb ības r ādītāju rezult ātā b ūtu j āpieaug 
pārbaužu biežumam; neapmierinoša darb ība revid ējamajam ir j ālabo, lai revidents to atz ītu par apmierinošu.  
1.4. P ārbaužu veikšana un ar t ām pamatoto l ēmumu pie ņemšana notiek nekav ējoties, p ārredzam ā un konsekvent ā 
veid ā, un šis veids ir ne maz āk labv ēlīgs import ētajiem ražojumiem k ā līdz īgiem iekšzemes ražojumiem.  
2. Principi attiec ībā uz revidentu  
Revidentiem j āsagatavo pl āns, attiec īgā gad ījum ā saska ņā ar atz ītiem starptautiskiem standartiem, kas aptver š ādus 
elementus:  
2.1. p ārbaudes objekts, apjoms un darb ības joma;  
2.2. p ārbaudes datums un vieta kop ā ar t ās veikšanas grafiku l īdz pat gal īgā zi ņojuma sast ādīšanai;  
2.3. p ārbaudes veikšanas un zi ņojuma sast ādīšanas valoda vai valodas;  
2.4. revidentu person ība, ietverot vad ītāju, ja p ārbaudi veic grupa. Lai veiktu specializ ētu sist ēmu un programmu 
pārbaudi, var b ūt vajadz īgas īpašas profesion ālas zin āšanas;  
2.5. vajadz ības gad ījum ā tikšan ās ar amatperson ām un uz ņēmumu vai ražot ņu apmekl ējumu grafiki. Iepriekš nav 
jānor āda zi ņas par uz ņēmumiem vai ražotn ēm, ko paredz ēts apmekl ēt; 
2.6. saska ņā ar noteikumiem par inform ācijas br īvību revidents iev ēro komercnosl ēpumu. J āizvair ās no interešu konflik ­
tiem;  
2.7. to noteikumu iev ērošana, kuri reglament ē arodvesel ību un darba droš ību, k ā ar ī uz ņēm ēja ties ības. Šis pl āns b ūtu 
iepriekš j āpārskata kop ā ar revid ējam ā p ārst āvjiem.  
3. Principi attiec ībā uz revid ējamo  
Lai atvieglotu p ārbaudes veikšanu, uz revid ējam ā darb ībām attiecina š ādus principus.  
3.1. Revid ējamajam piln ībā jāsadarbojas ar revidentu un j āiece ļ par šo uzdevumu atbild īgās personas.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1639
Sadarb ība, piem ēram, var ietvert:  
— piek ļuvi visiem attiec īgajiem noteikumiem un standartiem,  
— piek ļuvi atbilst ības programm ām un attiec īgajiem ierakstiem un dokumentiem,  
— piek ļuvi rev īzijas un p ārbaudes zi ņojumiem,  
— dokument āciju par labošanas pas ākumiem un sankcij ām, 
— atvieglotu piek ļuvi uz ņēmumiem.  
3.2. Revid ējam ā r īcībā jābūt dokument ētai programmai, lai pier ādītu revidentam, ka atbilst ība standartiem ir konsek ­
venta un vienveid īga. 
4. Proced ūras 
4.1. Ievadsan āksme  
Pušu p ārst āvjiem tiek r īkota ievadsan āksme. Taj ā revidents p ārskata p ārbaudes pl ānu un apliecina, ka pien ācīgie 
resursi, dokument ācija un p ārējais materi āli tehniskais nodrošin ājums, kas vajadz īgs p ārbaudes veikšanai, ir 
pieejams.  
4.2. Dokumentu izskat īšana  
Dokumentu izskat īšana var ietvert 3.1. punkt ā min ēto dokumentu un ierakstu, revid ējam ā strukt ūru un pilnvaru 
pārskat īšanu, k ā ar ī visu attiec īgo izmai ņu, kas p ārbaud ēs un sertific ēšanas sist ēm ās notikušas kopš š ā nol īguma 
sp ēkā st āšan ās vai kopš iepriekš ējās p ārbaudes, izskat īšanu, īpašu uzman ību piev ēršot attiec īgo dz īvnieku, dz īvnieku 
izcelsmes produktu, augu vai augu produktu p ārbaudes un sertific ēšanas sist ēmas elementu ieviešanai. T ā var 
ietvert attiec īgo p ārbaudes un sertifik ācijas ierakstu un dokumentu izskat īšanu.  
4.3. P ārbaudes uz vietas  
4.3.1. L ēmums ietvert šo pas ākumu j āpamato ar riska nov ērtējumu, ņemot v ērā tādus faktorus k ā attiec īgie dz īvnieki, 
dz īvnieku izcelsmes produkti, augi vai augu produkti, attiec īgās nozares vai eksport ētājas Puses atbilst ība pras ībām 
un š īs atbilst ības v ēsture, saražot ās, import ētās vai eksport ētās produkcijas apjoms, izmai ņas infrastrukt ūrā un 
valsts p ārbaudes un sertific ēšanas sist ēmas.  
4.3.2. P ārbaud ēs uz vietas var ietvert ražošanas un r ūpniec ības objektu, p ārtikas apstr ādes vai glab āšanas zonu un 
kontroles laboratoriju apmekl ējumus, lai p ārbaud ītu atbilst ību inform ācijai, kas ietverta 4.2. punkt ā nor ādītajos 
dokumentos.  
4.4. Turpm ākas p ārbaudes  
Ja turpm ākas p ārbaudes veic, lai p ārbaud ītu, vai ir nov ērsti tr ūkumi, var b ūt pietiekami p ārbaud īt tikai tos punktus, 
kas atz īti par kori ģējamiem.  
5. Darba dokumenti  
Veidlapas rev īzijas rezult ātu un secin ājumu pazi ņošanai p ēc iesp ējas standartiz ē, lai padar ītu p ārbaudi vienveid ī­
gāku, p ārredzam āku un efekt īvāku. Darba dokumentos var ietvert nov ērtējamo elementu p ārbaudes punktu sarak ­
stu. Š ādi p ārbaudes punktu saraksti var ietvert:  
— ties ību aktus,  
— p ārbaudes un sertifik ācijas dienestu strukt ūru un darb ības,  
— zi ņas par uz ņēmumu un darba k ārtību, vesel ības statistiku, izlases p ārbaužu pl ānus un rezult ātus, 
— atbilst ības nodrošin āšanas pas ākumus un proced ūras, 
— zi ņošanas un s ūdz ību iesniegšanas proced ūras un  
— m ācību programmas.LV L 161/1640 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
6. Nobeiguma san āksme  
Pušu p ārst āvjiem r īko nobeiguma san āksmi, kur ā vajadz ības gad ījum ā piedal ās amatpersonas, kas atbild par valsts 
pārbaudes un sertific ēšanas programm ām. Šaj ā san āksm ē revidents izkl āsta p ārbaudes konstat ējumus. Inform ācija 
sniedzama skaidri un koncentr ēti, lai rev īzijas secin ājumi b ūtu skaidri saprotami. Revid ējamais izstr ādā r īcības 
pl ānu konstat ēto tr ūkumu nov ēršanai, v ēlams, ar termi ņiem pl ānoto darb ību pabeigšanai.  
7. Zi ņojums  
Pārbaudes zi ņojuma projektu nos ūta revid ējamajam 20 darba dienu laik ā. Revid ējam ā rīcībā ir 25 darba dienas, lai 
sniegtu piez īmes par zi ņojuma projektu. Revid ējam ā sniegt ās piez īmes pievieno gal īgajam zi ņojumam vai, attiec īgā 
gad ījum ā, iek ļauj taj ā. Ja p ārbaudes gait ā ir atkl āts noz īm īgs sabiedr ības vai dz īvnieku vesel ības apdraud ējums vai 
fitosanit ārais risks, revid ējamo tom ēr inform ē p ēc iesp ējas īsā laik ā un ne v ēlāk k ā 10 darba dienu laik ā no 
pārbaudes nobeiguma dienas.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1641
4. NODA ĻAS XI PIELIKUMS  
IMPORTA P ĀRBAUDES UN P ĀRBAUDES MAKSA  
A. Importa p ārbaudes principi  
Importa p ārbaudi veido dokumentu p ārbaude, identit ātes p ārbaude un fizisk ā p ārbaude.  
Attiec ībā uz dz īvniekiem un dz īvnieku izcelsmes produktiem fizisk ās p ārbaudes piem ērošana un t ās biežums 
pamatojas uz risku, kas saist īts ar šo importu.  
Veicot p ārbaudes fitosanit ārajos nol ūkos, import ētāja Puse nodrošina, ka augi, augu produkti un citi izstr ādājumi (visi 
vai to reprezentat īvs paraugs) tiek r ūpīgi ofici āli p ārbaud īti, lai nodrošin ātu, ka tie nav pies ārņoti ar kait īgiem 
organismiem.  
Ja p ārbaud ē atkl ājas neatbilst ība attiec īgajiem standartiem un/vai pras ībām, import ētāja Puse veic pas ākumus, kas ir 
sam ērīgi attiec īgajam apdraud ējumam. Ja vien iesp ējams, import ētājam vai t ā p ārst āvim nodrošina pieeju s ūtījumam 
un iesp ēju sniegt visu attiec īgo inform āciju, lai pal īdz ētu import ētājai Pusei pie ņemt gal īgo l ēmumu. Š āds l ēmums ir 
sam ērīgs attiec īgajam apdraud ējumam.  
B. Fizisko p ārbaužu biežums  
B.1. Dz īvnieku un dz īvnieku izcelsmes produktu imports Eiropas Savien ībā un Ukrain ā 
Pārbaudes uz robežas veids  Biežums  
1. Dokumentu p ārbaudes  100 %  
2. Identit ātes p ārbaudes  100 %  
3. Fizisk ās p ārbaudes  
Dz īvi dz īvnieki  100 %  
I kategorijas produkti 
Svaiga ga ļa, ieskaitot subproduktus, un produkti no liellopu, 
aitu, kazu, c ūku un zirgu dzimtas dz īvniekiem, kas noteikti 
Padomes Direkt īvā 92/5/EEK (1992. gada 10. febru āris), ar 
ko groza un papildina Direkt īvu 77/99/EEK par vesel ības 
probl ēm ām, kas ietekm ē Kopienas iekš ējo tirdzniec ību ar 
ga ļas produktiem, un ar ko groza Direkt īvu 64/433/EEK 
Zivju produkti herm ētiski sl ēgtos traukos, kas paredz ēti to 
glab āšanai nemain īgā temperat ūrā jebkur ā apk ārtējās vides 
temperat ūrā, svaigas un sald ētas zivis un sausi un/vai s ālīti 
zvejniec ības produkti 
Veselas olas 
Kaus ēti c ūku tauki un kaus ēti tauki 
Dz īvnieku zarnas 
Inkub ējamas olas  20 %  
II kategorijas produkti 
M ājputnu ga ļa un m ājputnu ga ļas produkti 
Trušu ga ļa, (savva ļas/saimniec ībā audz ētu) med ījamo dz īvnieku 
ga ļa un to produkti 
Piens un piena produkti lietošanai p ārtik ā 
Olu produkti  50 %LV L 161/1642 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Pārbaudes uz robežas veids  Biežums  
Pārstr ādātas dz īvnieku izcelsmes olbaltumvielas, kas paredz ētas 
lietošanai p ārtik ā (100 % pirmajiem sešiem neiepakotajiem 
sūtījumiem – Padomes Direkt īva 92/118/EEK (1992. gada 
17. decembris), ar ko paredz dz īvnieku vesel ības un sabied ­
rības vesel ības pras ības attiec ībā uz t ādu produktu tirdzniec ību 
un ievešanu Kopien ā, uz kuriem neattiecas š ādas pras ības, kas 
paredz ētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri min ēti Direkt īvas 
89/662/EEK A pielikuma I da ļā, un – attiec ībā uz slim ību 
izrais ītājiem – īpašos Kopienas noteikumos, kuri min ēti Direk ­
tīvā 90/425/EEK) 
Citi zvejniec ības produkti, kas nav min ēti Komisijas L ēmum ā 
2006/766/EK, ar ko izveido to trešo valstu un teritoriju sarak ­
stus, no kur ām ir at ļauts ievest gliemenes, adat ādai ņus, tuni ­
kātus, j ūras gliemežus un zvejniec ības produktus 
Gliemenes 
Medus  
III kategorijas produkti 
Sperma 
Embriji 
Kūtsm ēsli 
Piens un piena produkti (kas nav paredz ēti lietošanai p ārtik ā) 
Želat īns 
Varžu k ājiņas un gliemeži 
Kauli un kaulu produkti 
Jēlāda un āda 
Sari, vilna, mati un spalvas 
Ragi, ragu produkti, nagi un nagu produkti 
Biškop ības produkti 
Med ību trofejas 
Pārstr ādāta lolojumdz īvnieku bar ība 
Izejvielas lolojumdz īvnieku bar ības ražošanai 
Izejvielas, asins, asins pagatavojumi, dziedzeri un org āni farma ­
ceitiskai vai tehniskai izmantošanai 
Siens un salmi 
Patog ēni 
Pārstr ādātas dz īvnieku izcelsmes olbaltumvielas (iepakotas)  Minim āli 1 % 
Maksim āli 10 %  
Pārstr ādātas dz īvnieku izcelsmes olbaltumvielas, kas nav pare ­
dz ētas lietošanai p ārtik ā (neiepakotas)  100 % pirmajiem sešiem s ūtījumiem (Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1774/ 
2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka vese ­
lības aizsardz ības noteikumus attiec ībā uz dz īv­
nieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav pare ­
dz ēti cilv ēku uzturam, VII pielikuma II noda ļas 10. 
un 11. punkts)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1643
B.2. T ādas p ārtikas, kas nav dz īvnieku izcelsmes, imports Eiropas Savien ībā un Ukrain ā 
— Čili ( Capsicum annuum) , saberzti vai malti — 
ex 0904 20 90 
— Čili produkti (karijs) — 0910 91 05 
— Curcuma longa  (gar ā kurkuma) — 0910 30 00 
(Pārtika — kalt ētas garšvielas) 
— Sarkano palmu e ļļa — ex 1511 10 90  10 % kr āsviel ām “ Sudan ” no vis ām treš ām valst īm 
B.3. Augu, augu produktu un citu izstr ādājumu imports Eiropas Savien ībā un Ukrain ā 
Augiem, augu produktiem un citiem Direkt īvas 2000/29/EK V pielikuma B da ļā uzskait ītiem izstr ādājumiem piem ē­
rojamie pas ākumi  
Import ētāja Puse var veikt p ārbaudes, lai p ārbaud ītu s ūtījumu fitosanit āro st āvokli.  
Reglament ētām prec ēm, iz ņemot st ādīšanai paredz ētus augus, t ās import ējot, var ētu noteikt samazin ātu fitosanit āro 
pārbaužu biežumu.LV L 161/1644 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. NODA ĻAS XII PIELIKUMS  
SERTIFIC ĒŠANA  
A. Sertific ēšanas principi  
Augi, augu produkti un citi priekšmeti  
Augu, augu produktu un citu priekšmetu sertific ēšanai kompetent ās iest ādes piem ēro principus, kas izstr ādāti attiec ī­
gajos Starptautiskajos fitosanit āro pas ākumu standartos.  
Dz īvnieki un dz īvnieku izcelsmes produkti  
1. Pušu kompetent ās iest ādes nodrošina, ka par sertific ēšanu atbild īgaj ām amatperson ām ir pietiekamas zin āšanas par 
ties ību aktiem veterin ārijas jom ā saist ībā ar sertific ējamajiem dz īvniekiem vai dz īvnieku izcelsmes produktiem un ka 
min ētās amatpersonas ir inform ētas par noteikumiem, kas j āiev ēro sertifik ātu noform ēšan ā un izdošan ā, k ā ar ī – 
vajadz ības gad ījum ā – par t ādas izmekl ēšanas, testu vai p ārbaužu raksturu un apjomu, kuras j āveic pirms sertifi ­
cēšanas.  
2. Par sertific ēšanu atbild īgās amatpersonas nedr īkst apliecin āt datus, kas t ām nav person īgi zin āmi vai par kuriem t ās 
nevar p ārliecin āties.  
3. Par sertific ēšanu atbild īgās amatpersonas nedr īkst parakst īt neaizpild ītas vai da ļēji aizpild ītas sertifik ātu veidlapas 
attiec ībā uz dz īvniekiem vai dz īvnieku izcelsmes produktiem, kurus vi ņas nav p ārbaud ījušas vai kuri vairs nav 
pak ļauti vi ņu kontrolei. Ja sertifik ātu paraksta, pamatojoties uz citu sertifik ātu vai apliec ību, par sertific ēšanu 
atbild īgās amatpersonas r īcībā pirms parakst īšanas j ābūt min ētajam dokumentam.  
4. Par sertific ēšanu atbild īgā amatpersona var apliecin āt datus:  
a) ko, pamatojoties uz 1. l īdz 3. punktu, ir p ārbaud ījusi cita persona, kuru pilnvarojusi kompetent ā iest āde vai 
kuras darb ību kontrol ē šāda iest āde, ar noteikumu, ka par sertific ēšanu atbild īgā iest āde var p ārbaud īt attiec īgo 
datu pareiz ību, vai  
b) kas ieg ūti uzraudz ības programmu kontekst ā, atsaucoties uz ofici āli atz ītām kvalit ātes nodrošin āšanas sist ēm ām 
vai epidemiolo ģisk ās uzraudz ības sist ēmu, ja š ādi gad ījumi ir paredz ēti veterin ārajos ties ību aktos.  
5. Pušu kompetent ās iest ādes veic visus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu sertific ēšanas integrit āti. T ās jo īpaši 
nodrošina, lai to iecelt ās par sertific ēšanu atbild īgās amatpersonas:  
a) b ūtu t ādā juridisk ā status ā, kas nodrošina vi ņu objektivit āti, un ka š īm person ām nav tiešu komerci ālu interešu 
saist ībā ar sertific ējamiem dz īvniekiem vai produktiem vai saist ībā ar to cilmes saimniec ībām vai uz ņēmumiem, 
un 
b) piln ībā apzin ātos katra vi ņu parakst ītā sertifik āta satura noz īm īgumu.  
6. Sertifik ātus aizpilda, lai nodrošin ātu attiec īgā sertifik āta un s ūtījuma saikni, valod ā, kas ir saprotama par sertific ē­ 
šanu atbild īgajai amatpersonai, un vismaz vien ā no import ētājas Puses ofici ālaj ām valod ām, k ā nor ādīts š ā pieli ­
kuma C punkt ā. 
7. Katrai kompetentajai iest ādei j ābūt sp ējīgai saist īt sertifik ātus ar attiec īgo par sertific ēšanu atbild īgo amatpersonu un 
nodrošin āt, ka visu izdoto sertifik ātu kopijas ir pieejamas min ētās iest ādes noteikt ā termi ņā. 
8. Katra Puse ievieš t ādas p ārbaudes un veic t ādus kontroles pas ākumus, kas vajadz īgi, lai nepie ļautu k ļūdainu vai 
maldinošu sertifik ātu izdošanu un veterin ārijas ties ību aktu vajadz ībām izdodamu sertifik ātu nelikum īgu izlaidi vai 
negod īgu izmantošanu.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1645
9. Neierobežojot tiesved ību vai soda m ērus, kompetent ās iest ādes veic izmekl ēšanu vai p ārbaudes un veic attiec īgus 
pas ākumus, lai sod ītu visus viltus vai maldinošas sertific ēšanas gad ījumus, kas dar īti t ām zin āmi. Š ādi pas ākumi var 
iek ļaut par sertific ēšanu atbild īgo amatpersonu pagaidu atst ādin āšanu no pien ākumu pild īšanas l īdz izmekl ēšanas 
pabeigšanai. Jo īpaši:  
a) ja p ārbaužu gait ā konstat ē, ka par sertific ēšanu atbild īgā amatpersona ir apzin āti izdevusi nelikum īgu sertifik ātu, 
kompetent ā iest āde veic visus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai, cikt āl iesp ējams, nodrošin ātu, ka attiec īgā persona 
nevar atk ārtot š ādu p ārk āpumu,  
b) ja p ārbaužu gait ā konstat ē, ka priv ātpersona vai uz ņēmums ir negod īgi izmantojis ofici ālu sertifik ātu vai 
pārveidojis to, kompetent ā iest āde veic visus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai, cikt āl iesp ējams, nodrošin ātu, ka 
attiec īgā priv ātpersona vai uz ņēmums nevar atk ārtot š ādu p ārk āpumu. Š ādi pas ākumi var iek ļaut v ēlāku attei ­
kumu izdot attiec īgajai priv ātpersonai vai uz ņēmumam ofici ālu sertifik ātu. 
B. Sertifik āts, kas min ēts š ā nol īguma 69. panta 2. punkta a) apakšpunkt ā. 
Vesel ības apliecin ājums sertifik ātā atspogu ļo attiec īgās preces l īdzv ērtības statusu. Vesel ības apliecin ājums nor āda 
atbilst ību eksport ētājas Puses ražošanas standartiem, ko import ētāja Puse atzinusi par l īdzv ērtīgiem.  
C. Ofici ālās valodas sertific ēšan ā 
1. Imports Eiropas Savien ībā 
Augi, augu produkti un citi priekšmeti  
Sertifik ātus sast āda vismaz taj ā valod ā, kuru saprot par sertific ēšanu atbild īgā amatpersona, un vismaz vien ā no 
galam ērķa valsts ofici ālaj ām valod ām. 
Dz īvnieki un dz īvnieku izcelsmes produkti  
Vesel ības sertifik āts j āsast āda vismaz vien ā no galam ērķa dal ībvalsts ofici ālaj ām valod ām un vien ā no t ās dal ībvalsts 
ofici ālaj ām valod ām, kur ā veic š ā nol īguma 73. pant ā paredz ētās importa p ārbaudes.  
2. Imports Ukrain ā 
Vesel ības sertifik āts j āsast āda ukrai ņu valod ā vai cit ā valod ā, un t ādā gad ījum ā jānodrošina tulkojums ukrai ņu 
valod ā.LV L 161/1646 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. NODA ĻAS XIII PIELIKUMS  
ATKL ĀTI JAUT ĀJUMI  
Puses izskata jebk ādus atkl ātus jaut ājumus š ā nol īguma 74. pant ā min ētaj ā Sanit āro un fitosanit āro pas ākumu 
apakškomitej ā. 
4. NODA ĻAS XIV PIELIKUMS  
NODAL ĪŠANA  
Puses ap ņemas iesaist īties turpm ākās sarun ās ar m ērķi īstenot nodal īšanas principu.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1647
5. NODA ĻAS XV PIELIKUMS  
MUITAS TIES ĪBU AKTU TUVIN ĀŠANA  
ES Muitas kodekss  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 450/2008 (2008. gada 23. apr īlis), ar ko izveido Kopienas Muitas 
kodeksu (Moderniz ētais muitas kodekss).  
Termi ņi: min ētās regulas noteikumi, iz ņemot 1., 3., 10. pantu, 13. panta 3. punktu, 17., 25., 26., 28., 33.–34., 39., 55., 
69., 70., 77., 78., 93., 106., 133., 146.–147. un 183.–187. pantu, tiek iek ļauti Ukrainas ties ību aktos tr īs gadu laik ā p ēc 
šā nol īguma st āšan ās sp ēkā atbilst īgi korel ācijas tabul ām Regulas (EK) Nr. 450/2008 pielikum ā un saska ņā ar šim 
pielikumam pievienoto paskaidrojumu.  
Kop īgais tranz īts un  SAD  
— 1987. gada 20. maija Konvencija par formalit āšu vienk āršošanu pre ču tirdzniec ībā 
— 1987. gada 20. maija groz ītā Konvencija par kop īgu tranz īta proced ūru 
Termi ņi: min ēto konvenciju noteikumi tiek iek ļauti Ukrainas ties ību aktos viena gada laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās 
sp ēkā. 
Atbr īvojumi no muitas nodok ļiem 
Padomes Regula (EK) Nr. 1186/2009 (2009. gada 16. novembris), ar kuru izveido Kopienas sist ēmu atbr īvojumiem no 
muitas nodok ļiem 
Termi ņi: min ētās regulas I un II sada ļu p ēc pušu vienošan ās iek ļauj Ukrainas ties ību aktos ne v ēlāk k ā tr īs gadu laik ā p ēc 
šā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Intelektu ālā īpašuma ties ību aizsardz ība 
Padomes Regula (EK) Nr. 1383/2003 (2003. gada 22. j ūlijs) par muitas r īcību attiec ībā uz prec ēm, par kur ām ir aizdomas, 
ka t ās p ārk āpj atseviš ķas intelektu ālā īpašuma ties ības, un pas ākumiem, ko veic attiec ībā uz prec ēm, kas ir p ārk āpušas 
šādas ties ības, – neskarot pašreiz ējo p ārskat īšanu, kas norisin ās attiec ībā uz ES ties ību aktiem par muitas dienestu 
darb ībām, lai nodrošin ātu intelektu ālā īpašuma ties ību īstenošanu.  
Padomes Regula (EK) Nr. 1891/2004 (2004. gada 21. oktobris), ar ko paredz piem ērošanas noteikumus Padomes Regulai 
(EK) Nr. 1383/2003 (2003. gada 22. j ūlijs) par muitas r īcību attiec ībā uz prec ēm, par kur ām ir aizdomas, ka t ās p ārk āpj 
atseviš ķas intelektu ālā īpašuma ties ības, un pas ākumiem, ko veic attiec ībā uz prec ēm, kas ir p ārk āpušas š ādas ties ības, – 
neskarot pašreiz ējo p ārskat īšanu, kas norisin ās attiec ībā uz ES ties ību aktiem par muitas dienestu darb ībām, lai nodro ­ 
šin ātu intelektu ālā īpašuma ties ību īstenošanu.  
Termi ņi: min ēto regulu noteikumi tiek iek ļauti Ukrainas ties ību aktos tr īs gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Paskaidrojums  
par tuvin āšanos Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 450/2008 (2008. gada 23. apr īlis), ar ko izveido 
Kopienas Muitas kodeksu (Moderniz ētais Muitas kodekss) (  1 ) 
Šaj ā paskaidrojum ā ir tr īs saraksti ar Moderniz ētā muitas kodeksa (MMK) noteikumiem:  
1. noteikumi, ko piem ēro tikai ES dal ībvalst īm un uz ko tuvin āšan ās neattiecas,LV L 161/1648 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Viens no galvenajiem nosac ījumiem br īvās tirdzniec ības zonas efekt īvai un pareizai darb ībai ir nodrošin āt t ādu pašu vai l īdz īgu 
darb ības vidi tirdzniec ības uz ņēm ējiem. T ādēļ nepieciešama maksim āli iesp ējama tuvin āšan ās virkn ē svar īgu jomu, par ko ir savstar ­
pēja vienošan ās, attiec ībā uz muitas  acquis ; muitas kodekss šaj ā zi ņā ir b ūtisks elements.
2. noteikumi, uz ko tuvin āšan ās attiecas, iev ērojot “visa iesp ējam ā” principu,  
3. noteikumi, uz ko tuvin āšan ās attiecas.  
Ņemot v ērā iesp ējamus turpm ākus MMK groz ījumus, tuvin āšan ās notiek atbilst īgi korel ācijas tabul ām starp attiec īgajiem 
pantiem Regul ā (EEK) Nr. 2913/92 (pašreiz ējais ES Muitas kodekss) un Regul ā (EK) Nr. 450/2008 (MMK), k ā nor ādīts 
MMK pielikum ā un š ā paskaidrojuma 2. un 3. sarakst ā. 
1. MMK noteikumi, ko piem ēro tikai ES dal ībvalst īm un uz ko tuvin āšan ās neattiecas  ( 1 ) 
Pants  Priekšmets  Piez īmes 
1. Priekšmets un darb ības joma  
3. Muitas teritorija  
10. Elektroniskas sist ēmas  Pras ība savstarp ēji savienot dal ībvalstis  
13. panta 3. 
punkts  Piem ērošana un atz īšana  3. punkts – atz ītā uz ņēm ēja statusa atz īšana vis ās 
dal ībvalst īs 
17. L ēmumu sp ēkā es ība vis ā Kopien ā 
25. Muitas kontrole – 2. punkta otr ā da ļa Kop īgas riska vad ības platformas izstr āde 
26. Iest āžu sadarb ība – 2. punkts  Sadarb ība starp dal ībvalstu iest ādēm 
28. Iekš ējie lidojumi un j ūras braucieni Kopien ā 
33.-34.  Kop ējais muitas tarifs un pre ču tarifa klasifik ācija 
39. Preferenci āla pre ču izcelsme  Attiecas uz pas ākumiem ES nosl ēgtos nol īgumos  
55. Muitas par āda rašan ās vieta  
69. Iegr āmatošana  
70. Iegr āmatošanas termi ņš 
77. Citi samaksas atvieglojumi – 1. punkta otr ā un 
treš ā da ļa Kred ītprocentu likmes noteikšana  
78. Samaksas piedzi ņa un nodok ļa par ādi – 2. punkta 
otr ā un treš ā da ļa Nodok ļa par ādu procentu likmes noteikšana  
93. Gaisa un j ūras p ārvad ājumu pakalpojumi Eiropas 
Savien ības iekšien ē 
106.  Centraliz ēta muitošana  
133.  J ūras zvejas produkti un citi no j ūras ieg ūti 
produkti  
146.-147.  Kopienas tranz īts 
183.-187.  Muitas kodeksa komiteja un nobeiguma notei ­
kumiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1649  
( 1 ) Piem ērojams ar ī neuzskait ītiem pantiem un punktiem vis ā MMK, kas attiecas uz proced ūru t ādu pas ākumu pie ņemšanai, ar kuriem 
īsteno konkr ētus pantus.
2. MMK noteikumi, uz ko tuvin āšan ās attiecas, iev ērojot “visa iesp ējam ā” principu  
Pants  Priekšmets  Piez īmes  Attiec īgie panti pašreiz ējā 
Muitas kodeks ā 
(korel ācija ar Regulu (EEK) 
Nr. 2913/92)  
2. Muitas dienestu uzdevums  
4. Defin īcijas  4., 235.  
5. Datu apmai ņa un uzglab āšana  36.b, 182.d  
7. Papildu inform ācijas apmai ņa starp muitas 
dienestiem un uz ņēm ējiem  
11. P ārst āvis muit ā Iz ņemot noteikumus, kas 
attiecas uz ES  5. 
13. Pieteikums un atz īšanas proced ūra (atz ītais 
uz ņēm ējs) Izņemot 3. punktu par atz ītā 
uz ņēm ēja statusa atz īšanu ES  5.a 
14. Statusa pieš ķiršana  5.a  
15. Īstenošanas pas ākumi  Elementi, kas iek ļaujami 
īstenošanas pas ākumos  5.a 
22. Tiesu iest āžu l ēmumi  246.  
29. Dokumentu un citas inform ācijas glab ā­ 
šana  16. 
31. Val ūtas konvert ācija Cikt āl tas attiecas uz mai ņas 
kursa public ēšanu  18. 
35.-37.  Izcelsme (darb ības joma, ieg ūšana, aplieci ­
nājums)  22., 23., 24., 26.  
44.-47.  Ievedmuitas par āds 
Pre ču laišana br īvā apgroz ībā un pagaidu 
ievešana 
Īpaši noteikumi saist ībā ar nezin āmas 
izcelsmes prec ēm 
Muitas par āds, kas radies pien ākumu 
neizpildes d ēļ 
Jau samaks ātas ievedmuitas nodok ļa 
summas atskait īšana  143., 144., 210., 202., 
203., 204., 205., 206.  
48.-49.  Izvedmuitas par āds 
Eksports un izvešana p ārstr ādei 
Muitas par āds, kas radies pien ākumu 
neizpildes d ēļ 145., 209., 210., 211.  
50.-53.  Kop ēji noteikumi par muitas par ādiem, 
kas rodas saist ībā ar importu un eksportu 
Aizliegumi un ierobežojumi 
Vair āki par ādnieki 
Visp ārēji noteikumi ievedmuitas vai 
izvedmuitas nodok ļa summas apr ēķin āša ­
nai 112., 121., 122., 135., 
136., 144., 178., 212., 
212.a, 213., 214.,LV L 161/1650 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Pants  Priekšmets  Piez īmes  Attiec īgie panti pašreiz ējā 
Muitas kodeks ā 
(korel ācija ar Regulu (EEK) 
Nr. 2913/92)  
56.-65.  Galvojums iesp ējamam vai esošam muitas 
par ādam 
Visp ārēji noteikumi 
Oblig āts galvojums 
Neoblig āts galvojums 
Galvojuma sniegšana 
Galvojuma izv ēle 
Galvinieks 
Visp ārējais galvojums 
Papildu noteikumi saist ībā ar galvojumu 
izmantošanu 
Papildu galvojums vai jauns galvojums 
Galvojuma atbr īvošana  94., 189., 190., 191., 
192., 193., 194., 195., 
196., 197., 198., 199.  
66. Ievedmuitas vai izvedmuitas nodok ļa 
summas noteikšana  215., 217.,  
67. Pazi ņojums par muitas par ādu 221.  
68. Muitas par āda noilgums  221.  
72. Visp ārīgi samaksas termi ņi un samaksas 
termi ņa atlikšana  222.  
73. Samaksa  223., 230., 231.  
74. Samaksas atlikšana  224., 225., 226.,  
75. Atlikt ās samaksas termi ņi 227.  
77. Citi samaksas atvieglojumi (iz ņemot 1. 
punkta otro un trešo da ļu) Kred ītprocentu likmes 
noteikšana  229.  
78. Samaksas piedzi ņa un nodok ļa par ādi 
(iz ņemot 2. punkta otro un trešo da ļu) Nodok ļa par ādu procentu 
likmes noteikšanas metode  214., 232.  
79. Atmaks āšana un atbr īvojums  236.-242.  
80 P ārmaks ātu ievedmuitas vai izvedmuitas 
nodok ļa summu atmaks āšana un atbr īvo ­
jums  236.  
81. Preces ar tr ūkumiem vai preces, kas neat ­
bilst l īguma nosac ījumiem  238.  
82. Atmaks āšana vai atbr īvojums sakar ā ar 
kompetento iest āžu pie ļautu k ļūdu 220.  
83. Atmaks āšana un atbr īvojums taisn īguma 
dēļ 239.  
84. Atmaks āšanas un atbr īvojuma k ārtība 236.-239.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1651
Pants  Priekšmets  Piez īmes  Attiec īgie panti pašreiz ējā 
Muitas kodeks ā 
(korel ācija ar Regulu (EEK) 
Nr. 2913/92)  
86. Dz ēšana  204., 206., 207., 233., 
234.  
87. Pien ākums iesniegt ievešanas kopsavil ­
kuma deklar āciju 36.a  
88. Iesniegšana un atbild īgā persona  36.b  
89. Ievešanas kopsavilkuma deklar ācijas 
groz īšana  36. 
90. Muitas deklar ācija, ar kuru aizst āj ieve ­ 
šanas kopsavilkuma deklar āciju 36.c  
91. Muitas uzraudz ība 37., 42., 58.  
92. Nog ādāšana piem ērot ā viet ā 38.  
94. Nog ādāšana īpašos apst ākļos 39.  
101.- 103.  Pre ču muitas statuss  M ērķis ir pre ču muitas statusa 
noteikšanas principu tuvin ā­ 
šana  83., 164.  
104.  Pre ču muitas deklar ācija un Kopienas 
pre ču muitas uzraudz ība 59. 
105.  Kompetent ās muitas iest ādes 60.  
107.  Muitas deklar ācijas veidi  61.  
108.  Deklar ācijas saturs un pavaddokumenti  62., 76., 77.  
109.  Vienk āršota deklar ācija 76.  
110.  Papildu deklar ācija 76.  
116.  Muitas formalit āšu un kontroles vienk ār­ 
šošana  19. 
136.  At ļauja ( īpašai proced ūrai) 85., 86., 87., 88., 94., 
95., 100., 104., 116., 
117., 132., 133., 138., 
147., 148.  
139.  Ties ību un pien ākumu nodošana  90.  
140.  Pre ču p ārvietošana ( īpaš ā proced ūrā) 91., 111.  
142.  L īdzv ērtīgas preces  114., 115.  
144.  Ārējais tranz īts 91.  
145.  Iekš ējais tranz īts 163., 164.  
166.  Galapat ēriņa proced ūra 82.  
167.  Ieguves norma (p ārstr ādē) 119.LV L 161/1652 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Pants  Priekšmets  Piez īmes  Attiec īgie panti pašreiz ējā 
Muitas kodeks ā 
(korel ācija ar Regulu (EEK) 
Nr. 2913/92)  
173.  Standarta apmai ņas sist ēma 154., 155., 156.  
174.  Aizst ājējproduktu iepriekš ēja import ēšana  154., 157.  
175.-177.  Preces, ko izved no Kopienas muitas teri ­
torijas 
Pien ākums iesniegt pirmsizvešanas dekla ­
rāciju 
Pas ākumi, ar kuriem nosaka konkr ētus 
sīkākus noteikumus 
Muitas uzraudz ība un izvešanas formali ­
tātes 161., 162., 182.a, 182.b, 
182.c, 183.  
178.  Kopienas preces (eksports un reeksports)  161.  
179.  Ārpuskopienas preces (eksports un reek ­
sports)  182., 182.c  
180.  Izvešanas kopsavilkuma deklar ācija 
(eksports un reeksports)  182.c, 182.d  
181.  Izvešanas kopsavilkuma deklar ācijas 
labošana  182.d  
182.  Pagaidu eksports (atbr īvojums no izved ­
muitas nodok ļiem)  — 
3. MMK noteikumi, uz ko tuvin āšan ās attiecas  
Pants  Priekšmets  Piez īmes  Attiec īgie panti pašreiz ējā 
Muitas kodeks ā 
(korel ācija ar Regulu 
(EEK) Nr. 2913/92)  
6. Datu aizsardz ība 15.  
8. Muitas dienestu sniegt ā inform ācija —  
9. Inform ācijas sniegšana muitas dienestiem  14.  
12. Pilnvarojums  5.  
16. L ēmumi, kas saist īti ar ties ību aktu muitas 
jom ā piem ērošanu. Visp ārēji noteikumi  6., 7., 10.  
18. Labv ēlīgu l ēmumu anul ēšana  8.  
19. Labv ēlīgu l ēmumu atcelšana un groz īšana  9.  
20. L ēmumi, kas attiecas uz saistošu inform ā­
ciju 12. 
21. Sankciju piem ērošana  Iz ņemot 3. punktu (pazi ņo­ 
šana Komisijai)  —LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1653
Pants  Priekšmets  Piez īmes  Attiec īgie panti pašreiz ējā 
Muitas kodeks ā 
(korel ācija ar Regulu 
(EEK) Nr. 2913/92)  
23. P ārsūdz ības ties ības 243.  
24. L ēmuma izpildes atlikšana  244.  
25. Muitas kontrole  Iz ņemot 2. punkta otro da ļu 
un 3. punktu – attiec ībā uz 
ES 13. 
26. Iest āžu sadarb ība Iz ņemot 2. punktu – attiec ībā 
uz ES  13. 
27. Kontrole p ēc pre ču izlaišanas  78.  
30. Maks ājumi un izmaksas  11.  
32. Termi ņi 17.  
40.-43.  Muitas pre ču v ērtība 
Darb ības joma 
Muitas v ērtības noteikšanas metode, 
pamatojoties uz dar ījuma v ērtību 
Pārējās muitas v ērtības noteikšanas 
metodes 
Īstenošanas pas ākumi (darb ības joma)  28., 29., 30., 31., 32., 
33., 34., 36.  
95.-96.  Pre ču uzr ādīšana, izkraušana un p ārbaude  40., 41., 46., 47.  
97.-98.  Formalit ātes p ēc uzr ādīšanas 
Pien ākums ( ārpuskopienas) prec ēm 
piem ērot muitas proced ūru 
Preces, ko uzskata par novietot ām pagaidu 
uzglab āšan ā 48., 50., 58.  
99.-100.  Preces, kas ir p ārvietotas saska ņā ar tran ­
zīta proced ūru 
Atbr īvojums prec ēm, ko ieved tranz ītā 
Noteikumi, ko piem ēro ( ārpuskopienas) 
prec ēm p ēc tranz īta proced ūras pabeigša ­
nas 54., 55.  
111.-114.  Noteikumi, kas attiecas uz vis ām muitas 
deklar ācij ām 
Persona, kas iesniedz deklar āciju 
Deklar ācijas pie ņemšana 
Deklar ācijas groz īšana 
Deklar ācijas atz īšana par neder īgu 63., 64., 65., 66., 67., 
76. 
115.  Atvieglojumi muitas deklar ācijas sagatavo ­ 
šanai par prec ēm, kas ietilpst daž ādās 
tarifa apakšpoz īcij ās 81.LV L 161/1654 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Pants  Priekšmets  Piez īmes  Attiec īgie panti pašreiz ējā 
Muitas kodeks ā 
(korel ācija ar Regulu 
(EEK) Nr. 2913/92)  
117.-121.  P ārbaude 
Muitas deklar ācijas p ārbaude 
Pre ču p ārbaude un paraugu ņemšana 
Da ļēja pre ču p ārbaude un paraugu 
ņemšana 
Pārbaudes rezult āti 
Identific ēšanas pas ākumi  Izņemot noteikumus par 
sp ēkā Kopienas muitas terito ­
rij ā 19., 68., 69., 70., 71., 
72. 
123.-124.  Izlaišana 
Pre ču izlaišana 
Izlaišana, kas atkar īga no muitas par ādam 
atbilstoš ās ievedmuitas vai izvedmuitas 
nodok ļa summas samaksas vai galvojuma 
sniegšanas  73., 74.  
125.-127.  Pre ču atsavin āšana 
Pre ču izn īcin āšana 
Muitas dienestu veicamie pas ākumi 
Atteikšan ās 56., 57., 75., 182.  
129.  Laišana br īvā apgroz ībā. Darb ības joma un 
ietekme  79. 
130.-132.  Atpaka ļievestas preces 
Darb ības joma un ietekme 
Gad ījumi, kad nepieš ķir atbr īvojumu no 
ievedmuitas nodok ļiem 
Preces, kam iepriekš bijusi piem ērota 
proced ūra “ievešana p ārstr ādei” 185., 186., 187.  
135.  Īpašas proced ūras. Darb ības joma  84.  
137.  Uzskaite  105., 106., 107., 176.  
138.  Proced ūras pabeigšana  89.  
141.  Parastie apstr ādes veidi  109., 173.  
148.-150.  Uzglab āšana. Kop ējie noteikumi 
Darb ības joma 
At ļaujas tur ētāja vai proced ūras izmanto ­
tāja pien ākumi 
Uzglab āšanas proced ūras ilgums  98., 101., 102., 108., 
166., 171.  
151.-152.  Pagaidu uzglab āšana 
Pre ču novietošana pagaidu uzglab āšan ā 
Preces pagaidu uzglab āšan ā 50., 51., 52., 53.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1655
Pants  Priekšmets  Piez īmes  Attiec īgie panti pašreiz ējā 
Muitas kodeks ā 
(korel ācija ar Regulu 
(EEK) Nr. 2913/92)  
153.-154.  Uzglab āšana muitas noliktav ā 
Uzglab āšana muitas noliktav ās 
(Kopienas) preces, galapat ēriņš un 
pārstr ādes darb ības 99., 106., 110.  
155.-161.  Br īvās zonas 
Br īvo zonu noteikšana 
Ēkas un darb ības br īvaj ās zon ās 
Pre ču uzr ādīšana un proced ūras piem ēro ­ 
šana t ām 
(Kopienas) preces br īvaj ās zon ās 
(Ārpuskopienas) preces br īvaj ās zon ās 
Pre ču izvešana no br īvās zonas 
Muitas statuss  167., 168., 169., 170., 
172., 173., 175., 177., 
180., 181.  
162.-165.  Pagaidu ievešana 
Darb ības joma 
Termi ņš, kur ā preces var palikt pagaidu 
ievešanas proced ūrā 
Situ ācijas, uz ko attiecas pagaidu ievešana 
Ievedmuitas nodok ļa summa par prec ēm, 
kam piem ēro pagaidu ievešanas proced ūru 
ar da ļēju atbr īvojumu no ievedmuitas 
nodok ļiem 137., 139., 140., 141., 
142., 143.  
168.-170.  Ievešana p ārstr ādei 
Darb ības joma 
Pabeigšanas termi ņš 
Pagaidu reeksport ēšana turpm ākai p ārstr ā­
dei 114., 118., 123., 130., 
182.  
171.-172.  Izvešana p ārstr ādei 
Darb ības joma 
Preces, kas labotas bez atl īdz ības 145., 146., 149., 150., 
151., 152., 153.LV L 161/1656 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
6. NODA ĻAS XVI PIELIKUMS  
ATRUNAS ATTIEC ĪBĀ UZ UZ ŅĒM ĒJDARB ĪBAS VEIKŠANU; SAIST ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ P ĀRROBEŽU PAKALPOJUMU 
SNIEGŠANU; ATRUNAS ATTIEC ĪBĀ UZ L ĪGUMPAKALPOJUMU SNIEDZ ĒJIEM UN NEATKAR ĪGAJIEM SPECI ĀLISTIEM  
Eiropas Savien ības puse  
1. Atrunas atbilst īgi 88. panta 2. punktam (Uz ņēm ējdarb ības veikšana): XVI pielikuma A da ļa 
2. Saist ības atbilst īgi 95. panta 1. punktam (P ārrobežu pakalpojumu sniegšana): XVI pielikuma B da ļa 
3. Atrunas atbilst īgi 101. pantam (L īgumpakalpojumu sniedz ēji) un 102. pantam (Neatkar īgie speci ālisti): XVI pielikuma 
C da ļa 
Ukraina  
4. Atrunas atbilst īgi 88. panta 3. punktam (Uz ņēm ējdarb ības veikšana): XVI pielikuma D da ļa; 
5. Saist ības atbilst īgi 95. panta 1. punktam (P ārrobežu pakalpojumu sniegšana): XVI pielikuma E da ļa 
6. Atrunas atbilst īgi 101. pantam (L īgumpakalpojumu sniedz ēji) un 102. pantam (Neatkar īgie speci ālisti): XVI pielikuma F 
da ļa 
7. XVI pielikuma A, B, C da ļā izmantotie sa īsin ājumi:  
AT Austrija  
BE Be ļģija 
BG Bulg ārija 
CY Kipra  
CZ Čehijas Republika  
DE V ācija 
DK D ānija 
EU Eiropas Savien ība, ieskaitot visas t ās dal ībvalstis  
ES Sp ānija 
EE Igaunija  
FI Somija  
FR Francija  
EL Grie ķija 
HR Horv ātija 
HU Ung ārija 
IE ĪrijaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1657
IT It ālija 
LV Latvija  
LT Lietuva  
LU Luksemburga  
MT Malta  
NL N īderlande  
PL Polija  
PT Portug āle 
RO Rum ānija 
SK Slov ākija 
SI Slov ēnija 
SE Zviedrija  
UK Apvienot ā Karaliste  
8. XVI pielikuma D, E, F da ļā izmantotais sa īsin ājums:  
UA UkrainaLV L 161/1658 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
6. NODA ĻAS XVI PIELIKUMA A DA ĻA 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PUSES ATRUNAS ATTIEC ĪBĀ UZ UZ ŅĒM ĒJDARB ĪBAS VEIKŠANU  
(min ēts 88. panta 2. punkt ā) 
1. Turpm ākaj ā sarakst ā nor ādītas saimniecisk ās darb ības, uz kur ām attiecas Ukrainas uz ņēmumiem un ieguld ītājiem 
saska ņā ar 88. panta 2. punktu piem ērojam ās Eiropas Savien ības atrunas attiec ībā uz valsts rež īmu vai visliel ākās 
labv ēlības rež īmu.  
Sarakst ā ir ietverti š ādi elementi:  
a) horizont ālās atrunas, kas attiecas uz vis ām nozar ēm vai apakšnozar ēm; 
b) konkr ēto nozaru vai apakšnozaru atrunas, nor ādot attiec īgo nozari vai apakšnozari un piem ērojamo(- ās) atrunu 
(-as).  
Atruna attiec ībā uz darb ību, kas nav liberaliz ēta (nav saist ību), ir formul ēta š ādi: "Nav valsts rež īma vai visliel ākās 
labv ēlības rež īma saist ību". 
Ja a) vai b) apakšpunkt ā min ētā atruna skar tikai konkr ētas dal ībvalstis, taj ā nemin ētās dal ībvalstis saist ības 
attiec īgaj ā nozar ē saska ņā ar 88. panta 2. punktu uz ņemas bez atrun ām (konkr ētu dal ībvalstu atrunu tr ūkums 
attiec īgaj ā nozar ē neskar horizont ālās atrunas vai ES m ēroga nozaru atrunas, kuras joproj ām var b ūt piem ērojamas).  
2. Saska ņā ar nol īguma 85. panta 3. punktu turpm ākaj ā sarakst ā nav iek ļauti pas ākumi attiec ībā uz l īgumsl ēdz ēju Pušu 
pieš ķirtaj ām subs īdij ām. 
3. Nozar ēs, uz kur ām attiecas normat īvo aktu tuvin āšana, k ā min ēts XVII pielikum ā, šeit min ētās atrunas nepiem ēro 
saska ņā ar XVII pielikuma 4. panta 3. punktu.  
4. Ties ības un pien ākumi, kas izriet no turpm āk sniegt ā saraksta, nav tieši piem ērojami, t ādējādi tie tieši nepieš ķir ties ības 
fizisk ām vai juridisk ām person ām. 
Horizont ālās atrunas  
Komun ālie pakalpojumi  
EU: saimnieciskas darb ības, ko uzskata par komun ālajiem pakalpojumiem valsts vai pašvald ību l īmen ī, var b ūt pak ļautas 
valsts monopoliem vai ekskluz īvām ties ībām, kas pieš ķirtas priv ātiem apsaimniekot ājiem.  
Ieguld ījumi un uz ņēmējdarb ības veidi  
EU: rež īmu, kas pieš ķirts (Ukrainas sabiedr ību) meitasuz ņēmumiem, kuri izveidoti atbilstoši dal ībvalsts ties ību aktiem un 
kuru juridisk ā adrese, centr ālā administr ācija vai galven ā uz ņēm ējdarb ības vieta atrodas Savien ībā, neattiecina uz fili ālēm 
vai a ģent ūrām, ko dal ībvalst ī nodibin ājusi Ukrainas sabiedr ība. 
EU: daž ās dal ībvalst īs uz ņēm ējdarb ības veikšanai daž ās pakalpojumu nozar ēs ( 1 ) tiek pras īta re ģistr ācija Eiropas Savien ībā. 
EE: ja vismaz puse no priv ātas vai publiskas sabiedr ības ar ierobežotu atbild ību valdes locek ļiem nav Igaunijas, citas 
Eiropas Ekonomikas Zonas valsts vai Šveices iedz īvot āji, sabiedr ība re ģistr ā iesniedz inform āciju par to personu (tai skait ā 
adresi), kura ir Igaunijas iedz īvot ājs un kurai ir ties ības sabiedr ības v ārd ā sa ņemt procedur ālus sabiedr ības dokumentus un 
sabiedr ībai adres ētas nol ūka deklar ācijas.  
AT: juridisko personu fili āļu izpilddirektoriem j ābūt Austrijas iedz īvot ājiem; juridisko personu vai fili āļu atbild īgaj ām 
fiziskaj ām person ām saska ņā ar Austrijas Likumu par tirdzniec ību (Austrian Trade Act) j ābūt Austrijas iedz īvot ājiem.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1659  
( 1 ) Preciz ējums: ar re ģistr āciju saprot juridiskas personas dibin āšanu.
FI: ārvalstu juridiskajai personai, kura veic tirdzniec ību k ā Somijas komand ītsabiedr ības vai pilnsabiedr ības partnere, 
vajadz īga Nacion ālās Patentu un Re ģistr āciju valdes izsniegta tirdzniec ības at ļauja, ja vien t ā jau neveic uz ņēm ējdarb ību 
kādā EEZ dal ībvalst ī. Ja ārvalstu organiz ācija pl āno veikt dar ījumus vai tirdzniec ību, nodibinot fili āli Somij ā, tai ir 
nepieciešama tirdzniec ības at ļauja. Vis ās nozar ēs vismaz vienam valdes loceklim un vienam t ā aizst ājējam j ābūt EEZ 
valsts iedz īvot ājam; atseviš ķām sabiedr ībām var tikt piem ērots atbr īvojums no š āda nosac ījuma.  
FI: ja ārvalstu īpašnieki ieg ādājas akcijas t ādā apjom ā, kas tam pieš ķir vair āk nek ā vienu trešda ļu no balssties ībām liel ā 
Somijas sabiedr ībā vai liel ā uz ņēmum ā (kur ā ir vair āk nek ā 1 000 darbinieku vai kura apgroz ījums p ārsniedz 168 
miljonus euro, vai kura bilances kopsumma p ārsniedz 168 miljonus euro), tam vajadz īga Somijas varas iest āžu apstip ­
rin ājums; apstiprin ājumu var nepieš ķirt tikai tad, ja tiktu apdraud ētas svar īgas valsts intereses. Šie ierobežojumi neattiecas 
uz telekomunik āciju pakalpojumiem, iz ņemot attiec ībā uz valdes locek ļiem piem ērojamo pras ību par dz īvesvietu.  
SK: ārvalstu fiziskai personai, kuras v ārdu re ģistr ē komercre ģistr ā k ā personu, kas pilnvarota darboties uz ņēm ēja (sabied ­
rības) v ārd ā, ir j āiesniedz pagaidu uztur ēšan ās at ļauja Slov ākij ā. 
HU: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz valsts īpašuma ieg ādi. 
PL: vis ās nozar ēs, iz ņemot juridiskus pakalpojumus un vesel ības apr ūpes iest āžu pakalpojumus, ārvalstu pakalpojumu 
sniedz ēji var veikt uz ņēm ējdarb ību tikai k ā komand ītsabiedr ības, sabiedr ības ar ierobežotu atbild ību vai akciju sabiedr ības.  
Nekustam ā īpašuma ieg ūšana 
Turpm āk min ētaj ās dal ībvalst īs ir paredz ēti ierobežojumi nekustam ā īpašuma ieg ūšanai.  
AT: ārvalstu fiziskaj ām un juridiskaj ām person ām nekustam ā īpašuma ieg ūšanai, pirkšanai, k ā ar ī nomai vai izpirkum ­
nomai vajadz īga at ļauja no kompetentas re ģion ālās iest ādes (Länder), kura nov ērtē, vai nav skartas svar īgas ekonomisk ās, 
soci ālās vai kult ūras intereses.  
BG: ārvalstu fizisk ās un juridisk ās personas (ar ī izmantojot fili āles) nevar ieg ūt īpašum ā zemi. Bulg ārijas juridisk ās 
personas, kur ās ir ārvalstu dal ībnieki, nevar ieg ūt īpašum ā lauksaimniec ības zemi. Ārvalstu juridisk ās personas un ārvalstu 
pilso ņi, kam past āvīgā dz īvesvieta ir ārvalst īs, var ieg ūt īpašum ā ēkas un var ieg ūt ierobežotas īpašumties ības uz nekus ­
tamo īpašumu (izmantošanas ties ības, celtniec ības ties ības, ēku ier īkošanas ties ības un servit ūtties ības).  
CZ: lauksaimniec ības zemi un mežu zemi var ieg ūt vien īgi ārvalstu juridisk ās personas, kam Čehijas Republik ā ir past āvīgā 
dz īvesvieta. Uz valsts īpašum ā esošo lauksaimniec ības zemi un mežu zemi attiecas īpaši noteikumi. Šie ierobežojumi ir 
sp ēkā 7 gadus p ēc Čehijas pievienošan ās Eiropas Savien ībai. 
DK: ierobežojumi fizisk ām un juridisk ām person ām, kas nav iedz īvot āji, nekustam ā īpašuma pirkšanai. Ierobežojumi 
ārvalstu fizisk ām un juridisk ām person ām lauksaimniecisk ā īpašuma pirkšanai.  
HU: ar dažiem iz ņēmumiem, kas iek ļauti ties ību aktos par aramzemi, ārvalstu fizisk ām un juridisk ām person ām nav 
ties ību ieg ūt īpašum ā aramzemi. Ārvalstu personas var pirkt nekustamo īpašumu, ja ir ieg ūta kompetent ās valsts p ārvaldes 
aģent ūras at ļauja, vadoties p ēc nekustam ā īpašuma atrašan ās vietas.  
EE: lauksaimniec ības, meža un pierobežas zemes ieg ūšanas ierobežojumi.  
EL: saska ņā ar Likumu Nr. 1892/90 ir nepieciešama Aizsardz ības ministrijas izsniegta at ļauja zemes ieg ūšanai pierobež ā. 
Saska ņā ar administrat īvo praksi, tiešo ieguld ījumu gad ījum ā past āv vienk āršota at ļauju izsniegšanas k ārtība. 
HR: nav saist ību attiec ībā uz nekustam ā īpašuma ieg ādi, ko veic pakalpojumu sniedz ēji, kas nav re ģistr ēti Horv ātij ā un 
neveic tur uz ņēm ējdarb ību. Uz ņēmumi, kuri ir re ģistr ēti Horv ātij ā k ā juridiskas personas un veic tur uz ņēm ējdarb ību, var 
ieg ādāties nekustamo īpašumu, kas nepieciešams pakalpojumu sniegšanai. Ieg ādājoties nekustamo īpašumu, kas nepiecie ­ 
šams pakalpojumu sniegšanai, kuru veic fili āles, j āsa ņem Tieslietu ministrijas at ļauja. Ārvalstu juridisk ās un fizisk ās 
personas nevar ieg ādāties lauksaimniec ības zemi.LV L 161/1660 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
MT: ar ī turpm āk piem ēros Maltas ties ību un normat īvajos aktos noteikt ās pras ības attiec ībā uz nekustam ā īpašuma 
ieg ūšanu.  
LT: zemes, iekšzemes ūde ņu un mežu ieg ūšana īpašum ā tiek at ļauta ārvalstu ties ību subjektiem, kas atbilst Eiropas un 
transatlantijas integr ācijas krit ērijiem. Zemes gabalu ieg ūšanas k ārtība, noteikumi, nosac ījumi un ierobežojumi ir noteikti 
konstit ūcij ā. 
LV: zemes ieg ūšanas ierobežojumi lauku apvidos un pils ētās vai piepils ētās. 
PL: tiešai un netiešai nekustam ā īpašuma ieg ūšanai nepieciešama at ļauja. At ļauju ar administrat īvu l ēmumu un ar Valsts 
aizsardz ības ministra piekrišanu izdod par iekšliet ām atbild īgais ministrs, bet lauksaimniecisk ā nekustam ā īpašuma gad ī­
jum ā – ar ī ar Lauksaimniec ības un lauku att īstības ministra piekrišanu.  
RO: fiziskas personas, kas nav Rum ānijas pilso ņi un kuru dz īvesvieta nav Rum ānij ā, k ā ar ī ārvalstu juridisk ās personas, 
kas nav re ģistr ētas Rum ānij ā un kuru galvenie biroji nav Rum ānij ā, veicot dar ījumus starp dz īvām person ām (inter vivos), 
nevar ieg ūt īpašumties ības uz zemes gabaliem.  
SI: fili āles, ko Slov ēnijas Republik ā dibin ājušas ārvalstu personas, dr īkst ieg ūt tikai t ādu nekustamo īpašumu, iz ņemot 
zemi, kas nepieciešams saimniecisk ās darb ības veikšanai, kurai t ās nodibin ātas. 
SK: ārvalstu juridisk ās un fizisk ās personas nevar ieg ādāties lauksaimniec ības un meža zemi. Īpaši noteikumi attiecas uz 
daž ām cit ām nekustam ā īpašuma kategorij ām. 
Nozaru atrunas  
Lauksaimniec ība, medniec ība 
FR: sabiedr ībām, kuras ir re ģistr ētas valst īs, kas nav Eiropas Savien ības dal ībvalstis, j āsa ņem at ļauja lauksaimniec ības 
uz ņēmumu dibin āšanai, un ieguld ītājiem, kuri nav no Eiropas Savien ības, ir j āsa ņem at ļauja v īna d ārzu ieg ūšanai.  
HR: nav valsts rež īma vai vislabv ēlīgākā rež īma saist ību attiec ībā uz lauksaimniec ības pakalpojumiem.  
Zveja un akvakult ūra 
EU: pieeja biolo ģiskajiem resursiem un zvejas viet ām, kas atrodas Eiropas Savien ības dal ībvalstu suverenit ātē vai juris ­
dikcij ā esošos j ūras ūde ņos, un to izmantošana var tikt ierobežota, at ļaujot to vien īgi zvejas ku ģiem, kas ku ģo zem 
Eiropas Savien ības teritorij ā esošas valsts karoga, ja vien nav noteikts cit ādi. 
Ieguves r ūpniec ība un karjeru izstr āde 
EU: nav valsts rež īma vai vislabv ēlīgākā rež īma saist ību attiec ībā uz Ukrainas juridiskaj ām person ām, ko kontrol ē ( 1 ) t ādas 
valsts fizisk ās vai juridisk ās personas, kuras naftas vai dabasg āzes importa īpatsvars EU ir vair āk nek ā 5 % (  2 ), ja vien EU 
šaj ā nozar ē nenodrošina neierobežotu pieejam ību min ētās valsts fiziskaj ām vai juridiskaj ām person ām saist ībā ar ekono ­
miskas integr ācijas nol īgumu, kas nosl ēgts ar min ēto valsti.  
Apstr ādes r ūpniec ība 
Izdev ējdarb ība, poligr āfija un ierakstu reproduc ēšana (  3 ) 
IT: valstspieder ības nosac ījums izdev ējdarb ības un poligr āfijas uz ņēmumu īpašniekiem.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1661  
( 1 ) Juridisku personu kontrol ē cita(-s) fiziska(-s) vai juridiska(-s) persona(-s), ja p ēdējai(- ām) no min ētaj ām ir pilnvaras iecelt vair ākumu 
direktoru vai cit ādi likum īgi virz īt t ās darb ības. Par kontrolpaketi tiek uzskat īta kapit āla da ļu tur ēšana apm ērā, kas p ārsniedz 50 % no 
juridiskas personas pašu kapit āla da ļām. 
( 2 ) Pamatojoties uz inform āciju, ko ES jaun ākaj ā ener ģijas statistikas izdevum ā public ējis par ener ģijas jaut ājumiem atbild īgais ģener āl­
direktor āts, j ēlnaftas importa apjomu izsaka svara vien ībās, bet g āzes importa apjomu – kalorit ātes vien ībās. 
( 3 ) Š ī nozare ietver tikai apstr ādes r ūpniec ības darb ības. T ā neietver darb ības, kas saist ītas ar audiovizu ālo jomu vai kas veido kult ūras 
saturu.
HR: dz īvesvietas pras ība izdev ējdarb ībā, poligr āfij ā un ierakstu reproduc ēšan ā. 
Naftas p ārstr ādes produktu ražošana (  1 ) 
EU: nav valsts rež īma vai vislabv ēlīgākā rež īma saist ību attiec ībā uz Ukrainas juridiskaj ām person ām, ko kontrol ē ( 2 ) t ādas 
valsts fizisk ās vai juridisk ās personas, kuras naftas vai dabasg āzes importa īpatsvars EU ir vair āk nek ā 5 % (  3 ), ja vien EU 
šaj ā nozar ē nenodrošina neierobežotu pieejam ību min ētās valsts fiziskaj ām vai juridiskaj ām person ām saist ībā ar ekono ­
miskas integr ācijas nol īgumu, kas nosl ēgts ar min ēto valsti.  
Elektroener ģijas, g āzes, tvaika un karst ā ūdens ražošana, p ārvade un sadale par saviem l īdzek ļiem (  4 ) (iz ņemot elektroe ­
ner ģijas ieg ūšanu atomelektrostacij ās) 
Elektroener ģijas ražošana; t ās p ārvade un sadale par saviem l īdzek ļiem 
Gāzes ražošana; g āzveida degvielas sadale pa cauru ļvadiem par saviem l īdzek ļiem 
EU: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz elektroener ģijas ražošanu, t ās p ārvadi un sadali 
par saviem l īdzek ļiem un attiec ībā uz g āzes ražošanu un g āzveida degvielas sadali.  
Tvaika un karst ā ūdens ražošana, p ārvade un sadale  
EU: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz juridisk ām person ām, ko kontrol ē tādu valstu, 
kas nav Eiropas Savien ības dal ībvalstis, fiziskas vai juridiskas personas (  5 ), kuras nodrošina naftas un dabasg āzes importa 
apjomu, kas p ārsniedz 5 % no Eiropas Savien ības kop ējā naftas, elektroener ģijas un dabasg āzes importa apjoma. Saist ību 
nav attiec ībā uz tiešo fili āļu atv ēršanu (nepieciešama uz ņēmuma re ģistr ēšana).  
Pakalpojumi uz ņēmumiem  
Profesion ālie pakalpojumi  
EU (  6 ): nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz juridisko konsult āciju un dokumentu 
sagatavošanas un apstiprin āšanas pakalpojumiem, ko snieguši valsts pilnvaroti juridiskie speci ālisti, piem ēram, not āri. 
AT: attiec ībā uz juridiskajiem pakalpojumiem ārvalstu juristu (kuriem j ābūt piln ībā kvalific ētiem sav ā m ītnes valst ī) 
kapit āla l īdzdal ība un akcijas jebkura advok ātu biroja darb ības rezult ātos nedr īkst p ārsniegt 25 %. L ēmumu pie ņemšan ā 
tiem nedr īkst pieder ēt noteicošais balsu vair ākums. Ārvalstu maz ākuma ieguld ītājiem vai to kvalific ētajam person ālam 
juridisko pakalpojumu sniegšana ir at ļauta tikai starptautisko publisko ties ību jom ā un t ās jurisdikcijas ties ību jom ā, kur ā 
tiem ir jurista kvalifik ācija; juridisko pakalpojumu sniegšanai iekšzemes (Eiropas Savien ības un dal ībvalstu) ties ību jom ā, 
tai skait ā p ārst āvības nodrošin āšanai ties ā nepieciešama piln īga pielaide advokat ūrai, uz kuru attiecas valstspieder ības 
nosac ījums.LV L 161/1662 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Horizont ālais ierobežojums attiecas uz komun ālajiem pakalpojumiem.  
( 2 ) Juridisku personu kontrol ē cita(-s) fiziska(-s) vai juridiska(-s) persona(-s), ja p ēdējai(- ām) no min ētaj ām ir pilnvaras iecelt vair ākumu 
direktoru vai cit ādi likum īgi virz īt t ās darb ības. Par kontrolpaketi tiek uzskat īta kapit āla da ļu tur ēšana apm ērā, kas p ārsniedz 50 % no 
juridiskas personas pašu kapit āla da ļām. 
( 3 ) Pamatojoties uz inform āciju, ko ES jaun ākaj ā ener ģijas statistikas izdevum ā public ējis par ener ģijas jaut ājumiem atbild īgais ģener āl­
direktor āts, j ēlnaftas importa apjomu izsaka svara vien ībās, bet g āzes importa apjomu – kalorit ātes vien ībās. 
( 4 ) Horizont ālais ierobežojums attiecas uz komun ālajiem pakalpojumiem.  
( 5 ) Juridisku personu kontrol ē cita(-s) fiziska(-s) vai juridiska(-s) persona(-s), ja p ēdējai(- ām) no min ētaj ām ir pilnvaras iecelt vair ākumu 
direktoru vai cit ādi likum īgi virz īt t ās darb ības. Par kontrolpaketi tiek uzskat īta kapit āla da ļu tur ēšana apm ērā, kas p ārsniedz 50 % no 
juridiskas personas pašu kapit āla da ļām. 
( 6 ) Juridisko pakalpojumu sniegšana ir at ļauta tikai starptautisko publisko ties ību, Eiropas Savien ības ties ību un jebkuras jurisdikcijas 
ties ību jom ā, kur ā ieguld ītājs vai t ā person āls ir pietiekami kvalific ēts, lai praktiz ētu k ā jurists, un, l īdz īgi k ā attiec ībā uz citu 
pakalpojumu sniegšanu, uz to attiecas licenc ēšanas pras ības un proced ūras, kas piem ērojamas Eiropas Savien ības dal ībvalst īs. Attiec ībā 
uz juristiem, kuri sniedz juridiskos pakalpojumus starptautisko publisko ties ību un ārvalstu ties ību jom ā, š īs pras ības un proced ūras 
inter alia var izpausties k ā viet ējā ētikas kodeksa iev ērošana, izcelsmes valsts amata nosaukuma izmantošana (ja vien nav pan ākta 
uz ņēm ējas valsts attiec īgā amata nosaukuma visp ārīga atz īšana), apdrošin āšanas pras ības, vienk ārša re ģistr ācija uz ņēm ējas valsts 
advokat ūrā vai vienk āršota uz ņemšana uz ņēm ējas valsts advokat ūrā, nok ārtojot kvalifik ācijas atbilst ības p ārbaudi un re ģistr ējot priv āto 
vai juridisko adresi uz ņēm ējā valst ī. Juridiskos pakalpojumus Eiropas Savien ības ties ību jom ā princip ā sniedz vai ar savu starpniec ību 
nodrošina piln ībā kvalific ēts jurists, kurš ir uz ņemts k ādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts advokat ūrā un darbojas individu āli, bet 
juridiskos pakalpojumus k ādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts ties ību jom ā princip ā sniedz vai ar savu starpniec ību nodrošina piln ībā 
kvalific ēts jurists, kurš ir uz ņemts attiec īgās Eiropas Savien ības dal ībvalsts advokat ūrā un darbojas individu āli. T āpēc, lai nodrošin ātu 
pārst āvību Eiropas Savien ības ties ās un cit ās kompetentaj ās iest ādēs, var b ūt nepieciešama piln īga uz ņemšana advokat ūrā attiec īgaj ā 
Eiropas Savien ības dal ībvalst ī, jo t ā ietver Eiropas Savien ības un valsts procesu ālo ties ību praksi. Tom ēr daž ās dal ībvalst īs ārvalstu 
juristiem, kuri nav piln ībā uz ņemti advokat ūrā, tiesved ībā civilliet ās ir at ļauts p ārst āvēt pusi, kura ir valstspieder īgais vai kura 
pieskait āma valstij, kur ā jurists ir ties īgs praktiz ēt.
Attiec ībā uz konsult āciju pakalpojumiem uzskaites, gr āmatved ības, rev īzijas un nodok ļu jom ā kapit āla l īdzdal ība un 
balssties ības person ām, kur ām at ļauts nodarboties ar profesiju, pamatojoties uz ārvalstu ties ībām, nedr īkst p ārsniegt 
25 %. Nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz medic īnas (iz ņemot zob ārstniec ības un 
psihologa un psihoterapeita pakalpojumus) un veterin ārijas pakalpojumiem.  
BG: attiec ībā uz juridiskajiem pakalpojumiem daži juridisko formu veidi (advokatsko sadrujie un advokatsko drujestvo) ir 
atļauti vien īgi juristiem, kuriem ir piln īga pielaide advokat ūrai Bulg ārij ā. Attiec ībā uz arhitektu pakalpojumiem, pils ēt­
pl ānošanu un ainavu arhitekt ūras pakalpojumiem, inženierb ūves un integr ētās inženierb ūves pakalpojumiem ārvalstu 
fizisk ās un juridisk ās personas, kam ir atz īta licenc ēta arhitekta kvalifik ācija saska ņā ar savas valsts ties ību aktiem, var 
neatkar īgi uzraudz īt un projekt ēt celtniec ības projektus Bulg ārij ā vien īgi tad, ja t ās ir iztur ējušas konkursu un izraudz ītas 
par apakšuz ņēm ēju saska ņā ar noteikumiem un k ārtību atbilstoši Publisk ā iepirkuma aktam.  
FR: attiec ībā uz juridiskajiem pakalpojumiem dažus juridisk ās formas veidus (association d'avocats un société en partici ­
pation d'avocat) dr īkst praktiz ēt tikai tie juristi, kuriem ir piln īga pielaide advokat ūrai Francij ā. Attiec ībā uz arhitektu 
pakalpojumiem, medic īnas (tai skait ā psihologa pakalpojumiem) un zob ārstniec ības pakalpojumiem, vecm āšu pakalpoju ­
miem un pakalpojumiem, ko sniedz medm āsas, fizioterapeiti un medic īnas pal īgperson āls, ārvalstu ieguld ītājiem ir 
pieejama vien īgi juridisk ā forma société d'exercice liberal un société civile professionnelle.  
HR: nav saist ību, iz ņemot attiec ībā uz konsult ācij ām par m ītnes zemes, ārvalstu un starptautiskaj ām ties ībām. P ārst āvību 
ties ā dr īkst nodrošin āt vien īgi Horv ātijas advokat ūras biedri (nosaukums horv ātu valod ā: odvjetnici). Dal ībai advokat ūrā 
piem ēro pras ību par pilson ību. Tiesved ībā, kur ā iesaist īti starptautiski aspekti, Puses var tikt p ārst āvētas arbitr āžas ties ās – 
ad hoc ties ās, kur ās p ārst āvību nodrošina juristi, kas ir citu valstu advokat ūru apvien ību biedri.  
Rev īzijas pakalpojumu sniegšanai nepieciešama licence. Fiziskas un juridiskas personas var sniegt arhitektu un inženier ­
būves pakalpojumus, sa ņemot at ļauju attiec īgi no Horv ātijas Arhitektu kameras (Croatian Chamber of Architects) un 
Horv ātijas Inženierb ūvniec ības kameras (Croatian Chamber of Engineers).  
Vis ām person ām, kas sniedz pakalpojumus tieši pacientiem/nodrošina pacientu ārstniec ību, j āsa ņem licence, kuru izsnie ­
gusi profesion āla pal āta. 
HU: uz ņēm ējdarb ība j āveic person ālsabiedr ības veid ā kop ā ar Ung ārijas advok ātu (ügyvéd) vai advok ātu biroju (ügyvédi 
iroda), vai p ārst āvniec ības biroja veid ā. 
PL: lai gan Eiropas Savien ības juristiem ir pieejamas ar ī citas juridisk ās formas, ārvalstu juristi var izmantot tikai re ģistr ētas 
person ālsabiedr ības, komand ītsabiedr ības un akciju komand ītsabiedr ības juridisko formu.  
FI: attiec ībā uz rev īzijas pakalpojumiem dz īvesvietas pras ība vismaz vienam revidentam Somijas sabiedr ībā ar ierobežotu 
atbild ību. 
LT: attiec ībā uz rev īzijas pakalpojumiem vismaz ¾ rev īzijas sabiedr ības akciju j āpieder Eiropas Savien ības vai EEZ valstu 
revidentiem vai rev īzijas sabiedr ībām. Uz piln īgu pielaidi advokat ūrai, kas nepieciešama, lai praktiz ētu iekšzemes (Eiropas 
Savien ības un dal ībvalstu) ties ību jom ā, attiecas valstspieder ības nosac ījums.  
LV: zv ērin ātu revidentu komercsabiedr ībā vair āk nek ā 50 % balssties īgo kapit āla da ļu pieder Eiropas Savien ības vai EEZ 
zv ērin ātiem revidentiem vai zv ērin ātu revidentu komercsabiedr ībām. 
Pētniec ības un att īstības pakalpojumi  
EU: ekskluz īvas ties ības un/vai at ļaujas attiec ībā uz valsts finans ētiem p ētniec ības un att īstības pakalpojumiem var pieš ķirt 
tikai Eiropas Savien ības dal ībvalstu valstspieder īgajiem, k ā ar ī Eiropas Savien ības juridisk ām person ām, kuru galvenie biroji 
atrodas Eiropas Savien ībā. 
Noma un izpirkumnoma bez operatoriem  
EU: attiec ībā uz nomu un izpirkumnomu, kas skar gaisa ku ģus, iz ņemot atk āpes attiec ībā uz īstermi ņa izpirkumnomas 
līgumiem, gaisa ku ģim j ābūt t ādu fizisku personu īpašum ā, kuras atbilst konkr ētiem valstspieder ības krit ērijiem, vai t ādu 
juridisku personu īpašum ā, kuras atbilst konkr ētiem krit ērijiem attiec ībā uz kapit āla īpašumties ībām un kontroli (tostarp 
direktoru valstspieder ība).LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1663
Citi uz ņēmējdarb ības pakalpojumi  
AT: attiec ībā uz darb ā iek ārtošanas pakalpojumiem un darb ā iek ārtošanas a ģent ūrām at ļauju var sa ņemt tikai juridiskas 
personas, kuru galvenais birojs atrodas EEZ, un valdes locek ļiem vai uz ņēm ējdarb ības partneriem/akcion āriem, kuriem ir 
ties ības p ārst āvēt juridisko personu, j ābūt EEZ valsts pilso ņiem ar past āvīgo dz īvesvietu EEZ valst ī. 
BE: vad ītājiem droš ības pakalpojumu jom ā nepieciešama Eiropas Savien ības pilson ība un dz īvesvieta Eiropas Savien ības 
dal ībvalst ī. 
FI: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz saist ītajiem pakalpojumiem (piem ēram, medi ­
cīnas pakalpojumiem, tostarp, psihologa un zob ārstniec ības pakalpojumiem, vecm ātes pakalpojumiem, fizioterapeita un 
medic īnas pal īgperson āla pakalpojumiem).  
EL: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz zobu tehni ķiem.  
LV: attiec ībā uz detekt īvdarb ības pakalpojumiem licenci var sa ņemt vien īgi t ādas detekt īvpakalpojumus nodrošinošas 
sabiedr ības, kuru vad ītājs un ikviena persona, kas ie ņem amatu p ārvaldes instit ūcij ās, ir Eiropas Savien ības dal ībvalsts 
vai EEZ valstspieder īgais. Attiec ībā uz droš ības pakalpojumiem, lai sa ņemtu licenci, vismaz pusei no pašu kapit āla j ābūt 
Eiropas Savien ības vai EEZ fizisko vai juridisko personu īpašum ā. 
LT: droš ības pakalpojumus var sniegt vien īgi Eiropas Ekonomikas Zonas valsts vai NATO dal ībvalsts pilso ņi. 
EE: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz droš ības pakalpojumiem.  
HR: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz darb ā iek ārtošanas pakalpojumiem, detekt īv­
darb ības un droš ības pakalpojumiem.  
PL: attiec ībā uz detekt īvu pakalpojumiem licenci var pieš ķirt uz ņēm ējam, kurš ir fiziska persona, vai t ā pilnvarotajai 
personai, kam ir at ļauja darboties profesij ā (detekt īva licence). Ja uz ņēm ējs nav fiziska persona, at ļaujai darboties profesij ā 
jābūt vismaz vienam dal ībniekam, kam ir p ārst āvības ties ības, vai pilnvarotajai personai. Profesion ālās darb ības licenci var 
pieš ķirt personai, kurai ir Polijas vai citas Eiropas Savien ības dal ībvalsts, EEZ valsts vai Šveices pilson ība. Attiec ībā uz 
droš ības pakalpojumiem licenci var pieš ķirt uz ņēm ējam, kurš ir fiziska persona un kam ir otr ās pak āpes profesion ālās 
darb ības licence; uz ņēm ējam, kurš nav fiziska persona, ja licence ir vismaz viena dal ībnieka īpašum ā, kurš ir pilnsabied ­
rības vai komand ītsabiedr ības akcion ārs; valdes loceklim; p ārst āvim vai pilnvarotajai personai, ko uz ņēm ējs ir nol īdzis 
licenc ē nor ādīto darb ību veikšanai. Profesion ālās darb ības licenci var pieš ķirt tikai t ādai personai, kurai ir Polijas vai citas 
Eiropas Savien ības dal ībvalsts, EEZ valsts vai Šveices pilson ība. 
PL: av īžu un žurn ālu galvenajiem redaktoriem j ābūt Polijas valstspieder īgajiem.  
DK: attiec ībā uz droš ības pakalpojumiem vad ītāju un valdes locek ļu vair ākuma past āvīgajai dz īvesvietai j ābūt D ānij ā. 
SK: attiec ībā uz detekt īvu pakalpojumiem un droš ības pakalpojumiem licences var pieš ķirt vien īgi tad, ja nepast āv droš ības 
apdraud ējums un ja visi vad ītāji ir Eiropas Savien ības dal ībvalsts, EEZ valsts vai Šveices pilso ņi. 
ES: droš ības pakalpojumu sniegšana ir pieejama, iepriekš sa ņemot at ļauju.  
FR: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz ties ību pieš ķiršanu darb ā iek ārtošanas pakal ­
pojumu jom ā. 
PT: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz detekt īvu pakalpojumiem.  
Izplat īšanas pakalpojumi  
EU: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz iero ču, mun īcijas un spr āgstvielu izplat īšanu.LV L 161/1664 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
HR: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz tabakas izstr ādājumu izplat īšanu.  
FR: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz ekskluz īvu ties ību pieš ķiršanu tabakas izstr ā­
dājumu mazumtirdzniec ības jom ā. 
FI: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz alkoholisko dz ērienu un z āļu izplat īšanu.  
AT: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz z āļu izplat īšanu.  
Finanšu pakalpojumi (  1 ) 
EU: tikai t ādas sabiedr ības, kuru juridisk ā adrese ir Eiropas Savien ībā, var darboties k ā ieguld ījumu fondu akt īvu depo ­
zit āriji. Lai veiktu da ļu ieguld ījumu fondu un ieguld ījumu sabiedr ību darb ības, ir j ādibina t āda specializ ēta p ārvald ības 
sabiedr ība, kuras galven ā m ītne un juridisk ā adrese ir taj ā paš ā Eiropas Savien ības dal ībvalst ī. 
BG: pensiju apdrošin āšanu īsteno, piedaloties valst ī re ģistr ētās pensijas apdrošin āšanas sabiedr ībās. Valdes priekšs ēdētājam 
un direktoru padomes priekšs ēdētājam j ābūt Bulg ārijas past āvīgajiem iedz īvot ājiem. Lai dibin ātu fili āli vai p ārst āvniec ību 
atseviš ķu apdrošin āšanas pakalpojumu kategoriju sniegšanai, ārvalstu apdrošin ātājam ir j ābūt pilnvarotam darboties t ās 
pašas kategorijas apdrošin āšanas pakalpojumu tirg ū vi ņa izcelsmes zem ē. 
HR: nav, iz ņemot attiec ībā uz nor ēķinu un mijieskaita pakalpojumiem, kur pieg ādes monopolties ības pieder Horv ātijas 
Centr ālajam depozit ārijam (Central Depositary Agency). Nerezidentiem Centr ālā depozit ārija pakalpojumi ir pieejami bez 
diskrimin ācijas.  
HU: iekšzemes oblig āto priv ātās apdrošin āšanas pensiju fondu un br īvpr ātīgo savstarp ējās apdrošin āšanas fondu akt īvu 
pārvald ības pakalpojumus dr īkst veikt sabiedr ības, kuru galvenais birojs vai fili āles ir Eiropas Savien ības dal ībvalst ī. 
PT: pensiju fondu p ārvald ību dr īkst veikt tikai specializ ētas sabiedr ības, kas šim nol ūkam re ģistr ētas Portug ālē, un 
apdrošin āšanas sabiedr ības, kas veic uz ņēm ējdarb ību Portug ālē un kas pilnvarotas veikt dz īvības apdrošin āšanas darb ību, 
vai subjekti, kas pilnvaroti veikt pensiju fondu p ārvald ību cit ās Eiropas Savien ības dal ībvalst īs. 
Lai dibin ātu fili āli Portug ālē, ārvalstu apdrošin āšanas sabiedr ībām j ābūt vismaz piecu gadu iepriekš ējai darb ības pieredzei.  
FI: attiec ībā uz apdrošin āšanas sabiedr ībām, kas veic ties ību aktos paredz ēto pensijas apdrošin āšanu – vismaz pusei no 
dibin ātājiem vai direktoru padomes un uzraudz ības padomes locek ļiem dz īvesvieta ir Eiropas Savien ībā, ja vien kompe ­
tent ās iest ādes nav pieš ķīrušas atbr īvojumu no š ā nosac ījuma.  
Citas apdrošin āšanas sabiedr ības, kas neveic ties ību aktos paredz ēto pensijas apdrošin āšanu: dz īvesvietas pras ība vismaz 
vienam direktoru padomes un uzraudz ības padomes loceklim.  
IT: tikai bankas, apdrošin āšanas sabiedr ības, ieguld ījumu sabiedr ības un UKIPV p ārvaldes sabiedr ības, kuru darb ība ir 
saska ņota ar Eiropas Savien ības ties ību aktiem un kuru galven ā m ītne ir re ģistr ēta Eiropas Savien ībā, k ā ar ī It ālijā 
reģistr ētas UKIPV dr īkst veikt pensijas fondu resursu p ārvald ību. Veicot tiešo p ārdošanu, starpniekiem j āizmanto pilnvaroti 
finanšu p ārdev ēji, kas ir iek ļauti It ālijas re ģistr ā. Ārvalstu starpnieku p ārst āvniec ības nevar veikt darb ības, kuru m ērķis ir 
ieguld ījumu pakalpojumu sniegšana.  
LT: par pensijas akt īvu fondu depozit ārijiem var b ūt tikai sabiedr ības, kur ām Lietuv ā ir juridisk ā adrese vai re ģistr ēta fili āle.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1665  
( 1 ) Piem ēro horizont ālos ierobežojumus attiec ībā uz rež īma atš ķirībām fili ālēm un meitas uz ņēmumiem. Ārvalstu fili āles at ļauju darboties 
dal ībvalsts teritorij ā var sa ņemt tikai tad, ja izpilda min ētās dal ībvalsts ties ību aktos paredz ētos nosac ījumus, un t ām var uzlikt par 
pien ākumu izpild īt vair ākas konsultat īvās uzraudz ības pras ības.
Vesel ības, soci ālie un izgl ītības pakalpojumi  
EU: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz valsts finans ētiem vesel ības, soci ālajiem un 
izgl ītības pakalpojumiem. Attiec ībā uz priv āti finans ētiem izgl ītības pakalpojumiem valdes locek ļu vair ākumam var 
piem ērot valstspieder ības nosac ījumus.  
FI: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz priv āti finans ētiem vesel ības un soci ālajiem 
pakalpojumiem.  
BG: ārvalstu augstskolas nevar atv ērt fili āles Bulg ārijas Republikas teritorij ā. Ārvalstu augstskolas Bulg ārij ā var atv ērt 
vien īgi t ādas fakult ātes, noda ļas, instit ūtus un koledžas, kas ietilpst Bulg ārijas augstskolu strukt ūrā, un sadarb ībā ar t ām. 
EL: attiec ībā uz augst ākās izgl ītības pakalpojumiem nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz 
tādu izgl ītības iest āžu dibin āšanu, kuras izsniedz atz ītus valsts diplomus. Nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības 
rež īma saist ību attiec ībā uz zobu tehni ķiem.  
HR: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz pamatizgl ītību. 
Tūrisms un ar ce ļošanu saist ītie pakalpojumi  
PT: attiec ībā uz t ūrisma a ģent ūrām un t ūrisma operatoriem pras ība izveidot komercsabiedr ību, kuras juridisk ā adrese ir 
Portug ālē. 
HR: uz ņēmumu atrašan ās vietai aizsarg ājam ās teritorij ās ar īpašu v ēsturisku vai m āksliniecisku noz īmi un nacion ālajos vai 
dabas parkos nepieciešama Horv ātijas Republikas vald ības at ļauja, kura var tikt liegta.  
Atp ūtas, kult ūras un sporta pakalpojumi  
Zi ņu dienestu un preses a ģent ūru pakalpojumi  
FR: preses a ģent ūrām valsts rež īms attiec ībā uz juridisko personu dibin āšanu balst ās uz savstarp īgumu.  
Bibliot ēkas, arh īvi, muzeji un citi kult ūras pakalpojumi  
HR: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz publiskaj ām bibliot ēkām, arh īviem, muzejiem 
un citiem publiskiem kult ūras pakalpojumiem.  
Sporta un citi atp ūtas pakalpojumi  
EU: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz azartsp ēļu un der ību pakalpojumiem. Juridisk ās 
noteikt ības d ēļ tiek preciz ēts, ka tirgus pieejam ība netiek pieš ķirta.  
AT: attiec ībā uz sl ēpošanas skol ām un kalnu gida pakalpojumiem juridisko personu vad ītājiem j ābūt EEZ valsts pilso ņiem.  
Pārvad ājumu pakalpojumi  
Jūras p ārvad ājumi  
EU: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz valsts m ēroga j ūras kabot āžas p ārvad ājumiem.  
EU: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz re ģistr ētu sabiedr ību, kas veic uz ņēm ējdarb ību, 
lai vad ītu floti, kas ku ģo ar t ās valsts karogu, kur ā sabiedr ība veic uz ņēm ējdarb ību.LV L 161/1666 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
FI: j ūras p ārvad ājumu papildpakalpojumus var sniegt tikai ku ģi, kuri ku ģo ar Somijas karogu.  
HR: ar j ūras p ārvad ājumiem saist ītu pakalpojumu sniegšanai ārvalstu juridiskajai personai Horv ātij ā ir j ānodibina uz ņē­
mums, kuram atkl ātā l īgumsl ēgšanas ties ību pieš ķiršanas proced ūrā j āieg ūst ostas p ārvaldes koncesija. Pakalpojumu 
sniedz ēju skaits var tikt ierobežots atkar ībā no ostas jaudas ierobežojumiem.  
Pārvad ājumi pa iekš ējiem ūdensce ļiem (  1 ) 
EU: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz iekšzemes kabot āžas p ārvad ājumiem. Pas ākumi, 
kas ieviesti, pamatojoties uz jau nosl ēgtajiem vai turpm ākajiem l īgumiem par iekšzemes ūdensce ļu pieejam ību (tostarp 
līgumiem, kas nosl ēgti p ēc Reinas, Mainas un Donavas savienošanas), kuri saglab ā satiksmes ties ības saimniecisk ās 
darb ības veic ējiem, kas darbojas attiec īgaj ās valst īs un attiec ībā uz īpašumties ībām atbilst valstspieder ības krit ērijiem. 
Iev ērojot noteikumus, ar ko īsteno Manheimas Konvenciju par ku ģošanu Rein ā. 
HR: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz p ārvad ājumiem pa iekš ējiem ūdensce ļiem.  
AT, HU: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz re ģistr ētu sabiedr ību, kas veic uz ņēm ēj­
darb ību, lai vad ītu floti, kas ku ģo ar t ās valsts karogu, kur ā sabiedr ība veic uz ņēm ējdarb ību. 
AT: attiec ībā uz iekš ējiem ūdensce ļiem koncesiju var pieš ķirt vien īgi EEZ valsts juridisk ām person ām, un vair āk nek ā 50 % 
kapit āla da ļu īpašumties ības, balssties ības un vair ākums vald ēs ir pieejams vien īgi EEZ valsts pilso ņiem.  
Gaisa p ārvad ājumi  
EU: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz iekšzemes un starptautiskajiem l īniju vai čartera 
gaisa p ārvad ājumu pakalpojumiem un uz pakalpojumiem, kas tieši saist īti ar satiksmes ties ību īstenošanu, iz ņemot gaisa 
ku ģu remonta un tehnisk ās apkopes pakalpojumus, gaisa p ārvad ājumu pakalpojumu tirdzniec ību un m ārketingu, DRS 
pakalpojumus un citus gaisa p ārvad ājumu papildpakalpojumus, piem ēram, apkalpošanu uz zemes, gaisa ku ģu ar apkalpi 
nomas pakalpojumus un lidostas pakalpojumus. Gaisa p ārvad ājumu tirgus savstarp ējos pieejam ības nosac ījumus iek ļaus 
Eiropas Savien ības un t ās dal ībvalstu un Ukrainas nol īgum ā par kop īgas gaisa telpas izveidi.  
Gaisa ku ģu ar apkalpi noma  
EU: gaisa ku ģim, ko izmanto Eiropas Savien ības aviosabiedr ība, j ābūt re ģistr ētam Eiropas Savien ības dal ībvalst ī, kas 
izsniegusi licenci aviosabiedr ībai, vai citur Eiropas Savien ībā. Ja gaisa ku ģis ar apkalpi paredz ēts nom āšanai, t ā īpašniekam 
jābūt fiziskai personai, kas atbilst konkr ētiem valstspieder ības krit ērijiem, vai juridiskai personai, kas atbilst konkr ētiem 
kapit āla īpašumties ību un kontroles krit ērijiem. Gaisa ku ģis j āizmanto t ādas aviosabiedr ības vajadz ībām, kuras īpašnieks ir 
fiziska persona, kas atbilst konkr ētiem valstspieder ības krit ērijiem, vai juridiskai personai, kas atbilst konkr ētiem kapit āla 
īpašumties ību un kontroles krit ērijiem.  
Datoriz ētas rezerv ēšanas sist ēmas  
EU: attiec ībā uz datoriz ētām rezerv ēšanas sist ēm ām, ja Eiropas Savien ības aviosabiedr ībām nav nodrošin āts l īdzv ērtīgs 
rež īms tam (  2 ), k ādu Eiropas Savien ībā nodrošina DRS pakalpojumu sniedz ēji no cit ām valst īm ārpus Eiropas Savien ības, 
vai ja Eiropas Savien ības DRS pakalpojumu sniedz ējiem netiek nodrošin āts l īdzv ērtīgs rež īms tam, k ādu Eiropas Savien ībā 
nodrošina aviosabiedr ības no cit ām valst īm ārpus Eiropas Savien ības, var veikt pas ākumus, lai DRS pakalpojumu sniedz ēji 
Eiropas Savien ībā aviosabiedr ības no cit ām valst īm ārpus Eiropas Savien ības un gaisa p ārvad ātāji Eiropas Savien ībā DRS 
pakalpojumu sniedz ējiem no cit ām valst īm ārpus Eiropas Savien ības attiec īgi nodrošin ātu l īdzv ērtīgu rež īmu.  
Dzelzce ļa p ārvad ājumi  
HR: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz pasažieru un kravu p ārvad ājumiem un 
stumšanas un vilkšanas pakalpojumiem, iz ņemot rež īmu, kas noteikts š ā nol īguma IV sada ļas 6. noda ļas (Uz ņēm ējdar ­
bības veikšana, pakalpojumu tirdzniec ība un elektronisk ā komercija) 136. pant ā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1667  
( 1 ) Tostarp p ārvad ājumu iekšzemes ūde ņos papildpakalpojumi  
( 2 ) L īdzv ērtīgs rež īms ietver nediskrimin ējošu attieksmi pret Savien ības aviosabiedr ībām un Savien ības DRS pakalpojumu sniedz ējiem.
Autop ārvad ājumi  
EU: attiec ībā uz pasažieru p ārvad ājumiem (CPC 7121 un CPC 7122) ārvalstu ieguld ītāji nevar sniegt p ārvad ājumu 
pakalpojumus dal ībvalst ī (kabot āža), iz ņemot autobusu ar vad ītāju neregul āro reisu nomas pakalpojumus.  
Ener ģētikas nozare  
EU: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz Ukrainas juridiskaj ām person ām, ko kontrol ē ( 1 ) 
tādas valsts fizisk ās vai juridisk ās personas, kuras naftas vai dabasg āzes importa īpatsvars Eiropas Savien ībā ir vair āk nek ā 
5 % (  2 ), ja vien Eiropas Savien ība šaj ā nozar ē nenodrošina neierobežotu pieejam ību min ētās valsts fiziskaj ām vai juridis ­
kaj ām person ām saist ībā ar ekonomisk ās integr ācijas nol īgumu, kas nosl ēgts ar min ēto valsti.  
EU: p ārvades sist ēmu operatoram, kuru kontrol ē treš ās valsts vai trešo valstu fiziska vai juridiska persona vai personas, var 
atteikt sertifik āciju, ja operators nav pier ādījis, ka sertifik ācijas veikšana neapdraud ēs energoapg ādes drošumu dal ībvalst ī 
un/vai Eiropas Savien ībā saska ņā ar 11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. j ūlija Direkt īvā 
2009/72/EK par kop īgiem noteikumiem attiec ībā uz elektroener ģijas iekš ējo tirgu un 11. pantu Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2009. gada 13. j ūlija Direkt īvā 2009/73/EK par kop īgiem noteikumiem attiec ībā uz dabasg āzes iekš ējo tirgu.  
BE, BG, CY, CZ,, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI,: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības 
rež īma saist ību attiec ībā uz degvielas vai kurin ām ā transport ēšanas pa cauru ļvadiem pakalpojumiem, iz ņemot konsult ā­
cijas pakalpojumus.  
LV: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz dabasg āzes transport ēšanu pa cauru ļvadiem, 
izņemot konsult ācijas pakalpojumus.  
BE, BG, CY, CZ, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, HU, LU, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SK: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības 
rež īma saist ību attiec ībā uz pakalpojumiem saist ībā ar energoapg ādi, iz ņemot konsult ācijas pakalpojumus.  
SI: nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz pakalpojumiem saist ībā ar energoapg ādi, 
izņemot pakalpojumus saist ībā ar g āzes apg ādi. 
CY: patur ties ības piepras īt savstarp īgumu attiec ībā uz licenc ēšanu saist ībā ar darb ībām og ļūde ņražu mekl ēšanas, izp ētes 
un ieguves jom ā.LV L 161/1668 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Juridisku personu kontrol ē cita(-s) fiziska(-s) vai juridiska(-s) persona(-s), ja p ēdējai(- ām) no min ētaj ām ir pilnvaras iecelt vair ākumu 
direktoru vai cit ādi likum īgi virz īt t ās darb ības. Par kontrolpaketi tiek uzskat īta kapit āla da ļu tur ēšana apm ērā, kas p ārsniedz 50 % no 
juridiskas personas pašu kapit āla da ļām. 
( 2 ) Pamatojoties uz inform āciju, ko ES jaun ākaj ā ener ģijas statistikas izdevum ā public ējis par ener ģijas jaut ājumiem atbild īgais ģener āl­
direktor āts, j ēlnaftas importa apjomu izsaka svara vien ībās, bet g āzes importa apjomu - kalorit ātes vien ībās.
6. NODA ĻAS XVI PIELIKUMA B DA ĻA 
SAIST ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ P ĀRROBEŽU PAKALPOJUMU SNIEGŠANU  
(Min ēts 95. pant ā) 
Eiropas Savien ības puse  
1. Turpm āk ietvertaj ā saist ību sarakst ā ir uzskait ītas pakalpojumu nozares, kuras Eiropas Savien ības Puse liberaliz ējusi 
saska ņā ar 95. pantu, un atrunu veid ā – tirgus pieejam ības un valsts rež īma ierobežojumi, kurus attiec īgaj ās nozar ēs 
piem ēro Ukrainas pakalpojumiem un pakalpojumu sniedz ējiem. Sarakst ā ir ietverti š ādi elementi:  
a) pirm ā sleja, kur ā nor ādīta nozare vai apakšnozare, kur ā Puse ir uz ņēmusies saist ības, un liberaliz ācijas pak āpe, k ādai 
piem ēro atrunas,  
b) otr ā sleja, kur ā aprakst ītas piem ērojam ās atrunas.  
Ja b) apakšpunkt ā min ētaj ā slej ā ir iek ļautas tikai konkr ētu dal ībvalstu atrunas, tur nemin ētās dal ībvalstis saist ības 
attiec īgaj ā nozar ē uz ņemas bez atrun ām (konkr ētu dal ībvalstu atrunu tr ūkums attiec īgaj ā nozar ē neskar horizont ālās 
atrunas vai EK m ēroga nozaru atrunas, kuras joproj ām var b ūt piem ērojamas).  
Uz nozar ēm vai apakšnozar ēm, kas nav iek ļautas turpm āk sniegtaj ā sarakst ā, min ētās saist ības neattiecas.  
2. Nosakot atseviš ķas nozares vai apakšnozares:  
a) ar  "CPC" apz īm ē Centr ālo produkcijas klasifik āciju, k ā izkl āstīts Apvienoto N āciju Organiz ācijas Statistikas biroja 
statistikas dokumentu M s ērij ā Nr. 77, CPC prov, 1991. g.  
b) ar  "CPC 1.0. red. " apz īm ē Centr ālo produkcijas klasifik āciju, ka izkl āstīts Apvienoto N āciju Organiz ācijas Statistikas 
biroja statistikas dokumentu M s ērij ā Nr. 77, CPC 1.0. red., 1998. g.  
3. Turpm āk sniegtaj ā sarakst ā nav iek ļauti pas ākumi, kas saist īti ar kvalifik ācijas pras ībām un proced ūrām, tehniskajiem 
standartiem un licenc ēšanas pras ībām un proced ūrām, ja tie neveido tirgus pieejam ības vai valsts rež īma ierobežojumu 
nol īguma 93. un 94. panta noz īm ē. Tom ēr min ētie pas ākumi (piem ēram, nepieciešam ība sa ņemt at ļauju, univers ālā 
pakalpojuma saist ības, nepieciešam ība pan ākt kvalifik ācijas atz īšanu regul ētās nozar ēs, nok ārtot noteiktus p ārbaud īju­
mus, tostarp valodas p ārbaudi, nediskrimin ējoša pras ība, ka atseviš ķas darb ības nedr īkst veikt vides aizsardz ības zon ās 
vai viet ās ar v ēsturisku un m āksliniecisku noz īmi) jebkur ā gad ījum ā ir attiecin āmi uz otras Puses ieguld ītājiem, pat ja 
tie nav ietverti sarakst ā. 
4. Turpm āk sniegtais saraksts neskar 1. veida iesp ējamo piem ērošanu atseviš ķās pakalpojumu nozar ēs un apakšnozar ēs, 
kā ar ī valsts monopolu es ību un ekskluz īvās ties ības, k ā paredz ēts saist ību sarakst ā attiec ībā uz uz ņēm ējdarb ības 
veikšanu.  
5. Saska ņā ar Nol īguma 85. panta 3. punktu turpm āk sniegtaj ā sarakst ā nav iek ļauti pas ākumi attiec ībā uz Pušu 
pieš ķirtaj ām subs īdij ām. 
6. Ties ības un pien ākumi, kas izriet no š ā saist ību saraksta, nav tieši piem ērojami, t āpēc tie tieši nepieš ķir ties ības 
atseviš ķām fizisk ām vai juridisk ām person ām.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1669
7. Nozar ēs, uz kur ām attiecas normat īvo aktu tuvin āšana, k ā min ēts XVII pielikum ā, šeit min ētās atrunas nepiem ēro 
saska ņā ar XVII pielikuma 4. panta 3. punktu.  
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
1. UZ ŅĒM ĒJDARB ĪBAS PAKALPOJUMI  
A. Profesion ālie pakalpojumi  
a) juridiskie pakalpojumi 
(CPC 861) (  1 ) 
(iz ņemot juridisko konsult āciju un 
juridisk ās dokument ācijas un sertifi ­
kācijas pakalpojumus, ko sniedz juri ­
disk ās jomas speci ālisti, kuriem uzti ­
cēti publiskie uzdevumi, piem ēram, 
not āri, tiesu izpild ītāji (huissiers de 
justice) vai citi ier ēdņi (officiers 
publics et ministériels))  1. un 2. veidam 
AT, CY, ES, EL, LT, MT, SK: uz piln īgu pielaidi advokat ūrai, kas vajadz īga, 
lai praktiz ētu iekšzemes (Eiropas Savien ības un dal ībvalstu) ties ību jom ā, 
attiecas valstspieder ības nosac ījums. 
BE, FI: uz piln īgu pielaidi advokat ūrai, kas nepieciešama juridisk ās p ārst ā­
vības pakalpojumu sniegšanai, attiecas valstspieder ības nosac ījums un 
dz īvesvietas pras ības. Be ļģijā kvotas attiecas uz p ārst āvību kas ācijas ties ā 
(Cour de cassation) vis ās liet ās, iz ņemot krimin āllietas. 
BG: ārvalstu juristi juridisk ās p ārst āvības pakalpojumus dr īkst sniegt vien īgi 
izcelsmes valsts valstpieder īgajam, iev ērojot savstarp īguma principu un 
sadarbojoties ar Bulg ārijas juristu. Lai sniegtu juridisk ās medi ācijas pakal ­
pojumus, ir j āizpilda pras ība par past āvīgo dz īvesvietu. 
FR: juristi var darboties k ā avocat auprès de la Cour de Cassation un 
avocat auprès du Conseil d’Etat atbilstoši kvot ām, iev ērojot valstspieder ības 
nosac ījumu. 
HU: uz piln īgu pielaidi advokat ūrai attiecas valstspieder ības nosac ījums un 
dz īvesvietas pras ības. Ārvalstu juristi juridisko darb ību jom ā dr īkst sniegt 
tikai juridisk ās konsult ācijas. 
LV: valstspieder ības pras ība zv ērin ātiem advok ātiem, kuriem ir ties ības 
veikt juridisko p ārst āvību krimin ālproces ā. 
DK: juridisko konsult āciju pakalpojumus dr īkst sniegt vien īgi juristi ar 
Dānij ā izsniegtu darb ības licenci, k ā ar ī D ānij ā re ģistr ēti advok ātu biroji. 
Lai ieg ūtu šo licenci, ir j ānok ārto D ānijas juridiskais eks āmens. 
SE: pielaide advokat ūrai, kas nepieciešama, lai Zviedrij ā izmantotu nosau ­
kumu advokat, ir iesp ējama, izpildot dz īvesvietas pras ību. 
1. veidam: 
HR: nav attiec ībā uz konsult ācij ām par ārvalstu un starptautiskaj ām ties ī­
bām. Nav saist ību attiec ībā uz profesion ālo darb ību Horv ātijas ties ību 
jom ā. 
b) 1. Uzskaites un gr āmatved ības pakal ­
pojumi 
(CPC 86212, kas nav  "rev īzijas pakal ­
pojumi ", CPC 86213, CPC 86219 un 
CPC 86220)  1. veidam 
FR, HU, IT, MT, RO, SI: saist ību nav. 
AT: valstspieder ības nosac ījums p ārst āvībai kompetentaj ās iest ādēs. 
2. veidam 
Visas dal ībvalstis, iz ņemot DE: nav 
DE: likumos paredz ētās rev īzijas var veikt vien īgi likuma pras ībām atbil ­
stoši revidenti vai V ācij ā apstiprin āti rev īzijas uz ņēmumi.LV L 161/1670 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
b) 2. Rev īzijas pakalpojumi 
(CPC 86211 un CPC 86212, kas nav 
gr āmatved ības pakalpojumi)  1. veidam 
BE, BG, CY, DE, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PT, RO, SI, UK: 
saist ību nav. 
AT: valstspieder ības nosac ījums p ārst āvībai kompetentaj ās iest ādēs un rev ī­
zijas veikšanai, kas paredz ēta konkr ētos Austrijas likumos (piem ēram, 
Akciju sabiedr ību likum ā, Biržu likum ā, Banku likum ā u.c.). 
SE: konkr ētiem ties ību subjektiem, tostarp vis ām sabiedr ībām ar ierobežotu 
atbild ību, likum īgus rev īzijas pakalpojumus dr īkst sniegt vien īgi Zviedrij ā 
apstiprin āti revidenti. Tikai š ādas personas dr īkst b ūt akcion āri vai veidot 
person ālsabiedr ības uz ņēmumos, kuri (ofici āliem m ērķiem) praktiz ē kvali ­
fic ētu rev īziju. Lai sa ņemtu apstiprin ājumu, ir j āizpilda dz īvesvietas pras ība. 
HR: ārvalstu rev īzijas uz ņēmumi var sniegt rev īzijas pakalpojumus Horv ā­
tijas teritorij ā, ja tie ir nodibin ājuši fili āli, iev ērojot Uz ņēmumu likuma 
normas. 
2. veidam 
Nav  
c) nodok ļu konsult āciju pakalpojumi 
(CPC 863) (  2 ) 1. veidam 
AT: valstspieder ības nosac ījums p ārst āvībai kompetentaj ās iest ādēs. 
CY: nodok ļu a ģentiem j āsa ņem atbilstoša at ļauja no finanšu ministra. Lai 
sa ņemtu at ļauju, ir j āveic ekonomisko vajadz ību p ārbaude. Krit ēriji ir t ādi 
paši, k ā pieš ķirot at ļauju ārvalstu ieguld ījumiem (k ā nor ādīts horizont ālaj ā 
ieda ļā), jo tie attiecas uz šo apakšnozari, vienm ēr ņemot v ērā nodarbin ā­
tības st āvokli apakšnozar ē. 
BG, MT, RO, SI: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
d) arhitektu pakalpojumi 
un 
e) pils ētpl ānošanas un ainavu arhitek ­
tūras pakalpojumi 
(CPC 8671 un CPC 8674)  1. veidam 
AT: saist ību nav, iz ņemot pl ānošanas pakalpojumus. 
BE, BG, CY, EL, IT, MT, PL, PT, SI: saist ību nav. 
DE: valsts noteikumi par samaksu un atalgojumu j āpiem ēro visiem pakal ­
pojumiem, kurus sniedz no ārzem ēm. 
HU, RO: saist ību nav attiec ībā uz ainavu arhitekt ūras pakalpojumiem. 
HR: arhitekt ūras pakalpojumi: fizisk ās un juridisk ās personas var sniegt šos 
pakalpojumus, sa ņemot Horv ātijas Arhitektu kameras at ļauju. Ārvalst īs 
izstr ādātam dizainam vai projektam j āsa ņem pilnvarotas Horv ātijas fizisk ās 
vai juridisk ās personas atzinums (apstiprin ājums), ka tas atbilst Horv ātijas 
likumdošanai. At ļauju atzinuma (apstiprin ājuma) sa ņemšanai izsniedz 
Būvniec ības un pils ētpl ānošanas ministrija. 
Pils ētpl ānošana: fiziskas un juridiskas personas dr īkst sniegt šos pakalpo ­
jumus, sa ņemot B ūvniec ības un pils ētpl ānošanas ministrijas at ļauju. 
2. veidam 
NavLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1671
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
f) inženiertehniskie pakalpojumi un 
g) integr ētie inženiertehniskie pakalpo ­
jumi 
(CPC 8672 un CPC 8673)  1. veidam 
AT, SI: saist ību nav, iz ņemot vien īgi pl ānošanas pakalpojumus. 
BG, CY, EL, IT, MT, PT: saist ību nav. 
HR: fizisk ās un juridisk ās personas dr īkst sniegt šos pakalpojumus, 
sa ņemot Horv ātijas Inženierb ūvniec ības kameras at ļauju. Ārvalst īs izstr ā­
dātam dizainam vai projektam j āsa ņem pilnvarotas Horv ātijas fizisk ās vai 
juridisk ās personas atzinums (apstiprin ājums), ka tas atbilst Horv ātijas 
likumdošanai. At ļauju atzinuma (apstiprin ājuma) sa ņemšanai izsniedz 
Būvniec ības un pils ētpl ānošanas ministrija. 
2. veidam 
Nav  
h) medic īnas (tostarp psihologu) un 
zob ārstniec ības pakalpojumi 
(CPC 9312 un da ļa no CPC 85201)  1. veidam 
AT, BE, BG, CY, DE, DK, EE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PT, RO, SK, 
UK: saist ību nav. 
SI: saist ību nav soci ālās medic īnas, sanit ārijas, epidemiolo ģisko, medic īnis ­
ko/ekolo ģisko pakalpojumu, asins, asins prepar ātu un transplant ātu 
pieg ādes un autopsijas jom ā. 
HR: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz telemedic īnu, kur: nav. 
2. veidam 
Nav  
i) veterin ārie pakalpojumi 
(CPC 932)  1. veidam 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, FR, EL, HU, IE, IT, LV, MT, NL, PT, 
RO, SI, SK: saist ību nav. 
UK: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz veterin āro laboratoriju un tehnis ­
kajiem pakalpojumiem, ko sniedz veterin ārajiem ķirurgiem, visp ārīgaj ām 
konsult ācij ām, nor ādījumiem un inform āciju, piem ēram, par barošanu, 
iztur ēšanos un lolojumdz īvnieku apr ūpi. 
2. veidam 
Nav  
j) 1. Vecm āšu pakalpojumi 
(da ļa no CPC 93191) 
j) 2. Medm āsu, fizioterapeitu un medi ­
cīnas pal īgperson āla pakalpojumi 
(da ļa no CPC 93191)  1. veidam 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, 
NL, PT, RO, SI, SK, UK: saist ību nav. 
FI, PL: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz medm āsām. 
HR: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz telemedic īnu, kur: nav. 
2. veidam 
NavLV L 161/1672 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
k) z āļu mazumtirdzniec ība un medi ­
cīnas un ortop ēdijas pre ču mazum ­
tirdzniec ība 
(CPC 63211) 
un citi farmaceitu sniegtie pakalpoju ­
mi (  3 ) 1. veidam 
AT, BE, BG, DE, CY, CZ, DK, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, 
SK, SE, SI, UK: saist ību nav. 
LV, LT: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz pas ūtīšanu pa pastu. 
HU: saist ību nav, iz ņemot CPC 63211. 
2. veidam 
Nav  
B. Datori un ar tiem saist ītie pakalpo ­
jumi 
(CPC 84)  1. un 2. veidam 
Nav  
C. P ētniec ības un att īstības pakalpojumi  
b) P ētniec ības un att īstības pakalpojumi 
soci ālaj ās un humanit āraj ās zin ātn ēs 
(CPC 852, iz ņemot psihologa pakal ­
pojumus) (  4 ) 
b) p ētniec ības un att īstības pakalpojumi 
dabaszin ātņu jom ā 
(CPC 851) 
c) starpdiscipl īnu p ētniec ības un att īs­
tības pakalpojumi 
(CPC 853)  1. un 2. veidam 
EU: ekskluz īvas ties ības un/vai at ļaujas attiec ībā uz publiski finans ētiem 
pētniec ības un att īstības pakalpojumiem var pieš ķirt tikai Eiropas Savie ­
nības dal ībvalstu valstspieder īgajiem, k ā ar ī Eiropas Savien ības juridisk ām 
person ām, kuru galvenie biroji atrodas Eiropas Savien ībā. 
D. Nekustam ā īpašuma a ģentu pakalpo ­
jumi (  5 ) 
a) ar savu vai nom ātu īpašumu 
(CPC 821)  1. veidam 
BG, CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, RO, SK, SI: saist ību nav. 
HR: vajadz īga komerci āla kl ātb ūtne. 
2. veidam 
Nav  
b) par atl īdz ību vai uz l īguma pamata 
(CPC 822)  1. veidam 
BG, CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, RO, SK, SI: saist ību nav. 
HR: vajadz īga komerci āla kl ātb ūtne. 
2. veidam 
NavLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1673
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
E. Nomas/izpirkumnomas pakalpojumi 
bez operatoriem  
a) attiec ībā uz ku ģiem 
(CPC 83103)  1. veidam 
BG, CY, DE, HU, MT, RO: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
b) attiec ībā uz gaisa ku ģiem 
(CPC 83104)  1. veidam 
BG, CY, CZ, HU, LV, MT, PL, RO, SK: saist ību nav. 
2. veidam 
BG, CY, CZ, LV, MT, PL, RO, SK: saist ību nav. 
AT, BE, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LT, LU, NL, PT, SI, SE, UK: 
gaisa ku ģus, kurus izmanto Eiropas Savien ības aviosabiedr ības, j āreģistr ē 
dal ībvalst ī, kura izsniedz licenci aviosabiedr ībai, vai citur Eiropas Savien ībā. 
Attiec ībā uz īstermi ņa izpirkumnomas l īgumiem vai ārk ārtējos gad ījumos 
var noteikt atbr īvojumu.  
c) attiec ībā uz citu p ārvad ājumu apr īko ­
jumu 
(CPC 83101, CPC 83102 un CPC 
83105)  1. veidam 
BG, CY, HU, LV, MT, PL, RO, SI: saist ību nav. 
SE: Automaš īnu un konkr ētu apvidus transportl īdzek ļu (terrängmotorfor ­
don) bez vad ītāja nomas vai izpirkumnomas pakalpojumu sniedz ējiem, 
kuri iznom ā vai iznom ā ar izpirkumu uz laika periodu, kas maz āks par 
vienu gadu, ir pien ākums iecelt k ādu personu, kuras p ārzi ņā ir ar ī dar ī­
jumu veikšana saska ņā ar piem ērojamajiem noteikumiem un ce ļu satik ­
smes droš ības iev ērošana. Atbild īgās personas dz īvesvietai j ābūt Zviedrij ā. 
2. veidam 
Nav  
d) attiec ībā uz cit ām maš īnām un 
iek ārtām 
(CPC 83106, CPC 83107, CPC 
83108 un CPC 83109)  1. veidam 
BG, CY, CZ, HU, MT, PL, RO, SK: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
e) attiec ībā uz individu ālās lietošanas 
priekšmetiem un m ājsaimniec ības 
piederumiem 
(CPC 832)  1. un 2. veidam 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, 
RO, SI, SE, SK, UK: saist ību nav.LV L 161/1674 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
f) telekomunik āciju iek ārtu noma 
(CPC 7541)  1. un 2. veidam 
Nav.  
F. Citi uz ņēm ējdarb ības pakalpojumi  
a) rekl āmas pakalpojumi 
(CPC 871)  1. un 2. veidam 
Nav.  
b) tirgus un sabiedrisk ās domas izp ēte 
(CPC 864)  1. un 2. veidam 
Nav  
c) vad ības konsultat īvie pakalpojumi 
(CPC 865)  1. un 2. veidam 
Nav.  
d) ar vad ības konsult ācij ām saist ītie 
pakalpojumi 
(CPC 866)  1. un 2. veidam 
HU: saist ību nav attiec ībā uz arbitr āžas un samierin āšanas pakalpojumiem 
(CPC 86602).  
e) tehnisk ās test ēšanas un anal īzes 
pakalpojumi 
(CPC 8676)  1. veidam 
IT: saist ību nav biologa un ķīmi ķa anal ītiķa profesiju p ārst āvjiem. 
BG, CY, CZ, MT, PL, RO, SK, SE: saist ību nav. 
2. veidam 
BG, CY, CZ, MT, PL, RO, SK, SE: saist ību nav.  
f) ar lauksaimniec ību, medniec ību un 
mežsaimniec ību saist ītie padomde ­
vēju un konsultat īvie pakalpojumi 
(da ļa no CPC 881)  1. veidam 
IT: saist ību nav darb ībām, kas attiecas uz agronomiem un periti agrari. 
EE, MT, RO, SI: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
g) padomdev ēju un konsultat īvie pakal ­
pojumi zvejniec ībā 
(da ļa no CPC 882)  1. veidam 
LV, MT, RO, SI: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
h) ar r ūpniec ību saist īti padomdev ēju un 
konsultat īvie pakalpojumi 
(da ļa no CPC 884 un da ļa no CPC 
885)  1. un 2. veidam 
Nav.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1675
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
i) darb ā iek ārtošanas un person āla 
nodrošin āšanas pakalpojumi  
i) 1. Vadošo darbinieku mekl ēšana 
(CPC 87201)  1. veidam 
AT, BG, CY, CZ, DE, EE, ES, FI, HR, IE, LV, LT, MT, PL, PT, RO, SK, SI, SE: 
saist ību nav. 
2. veidam 
AT, BG, CY, CZ, EE, FI, HR, LV, LT, MT, PL, RO, SK, SI: saist ību nav.  
i) 2. Darb ā iek ārtošanas pakalpojumi 
(CPC 87202)  1. veidam 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, EL, FI, FR, HR, IE, IT, LU, LV, LT, MT, 
NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: saist ību nav. 
2. veidam 
AT, BG, CY, CZ, EE, FI, HR, LV, LT, MT, PL, RO, SI, SK: saist ību nav.  
i) 3. Biroja apkalpojoš ā person āla 
nodrošin āšanas pakalpojumi 
(CPC 87203)  1. veidam 
AT, BG, CY, CZ, DE, EE, FI, FR, HR, IT, IE, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SE, 
SK, SI: saist ību nav. 
2. veidam 
AT, BG, CY, CZ, EE, FI, HR, LV, LT, MT, PL, RO, SK, SI: saist ību nav.  
i) 4. M ājsaimniec ību, tirdzniec ības vai 
ražošanas, apr ūpes un cita perso ­
nāla nodrošin āšanas pakalpojumi 
(CPC 87204, 87205, 87206, 87209)  1. un 2. veidam 
Visas dal ībvalstis, iz ņemot HU: saist ību nav. 
HU: Nav.  
j) 1. Izmekl ēšanas pakalpojumi 
(CPC 87301)  1. un 2. veidam 
BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, 
NL, PL, PT, RO, SK, SI, UK: saist ību nav.  
j) 2. Droš ības pakalpojumi 
(CPC 87302, CPC 87303, CPC 
87304 un CPC 87305)  1. veidam 
HU: saist ību nav attiec ībā uz CPC 87304, CPC 87305. 
BE, BG, CY, CZ, ES, EE, FI, FR, HR, IT, LV, LT, MT, PT, PL, RO, SI, SK: 
saist ību nav. 
2. veidam 
HU: saist ību nav attiec ībā uz CPC 87304, CPC 87305. 
BG, CY, CZ, EE, HR, LV, LT, MT, PL, RO, SI, SK: saist ību nav.LV L 161/1676 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
k) saist ītie zin ātnisko un tehnisko 
konsult āciju pakalpojumi 
(CPC 8675)  1. veidam 
BE, BG, CY, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, UK: 
saist ību nav attiec ībā uz izp ētes pakalpojumiem. 
HR: nav, iz ņemot to, ka ģeolo ģisk ās, ģeod ēzisk ās un iežguves p ētniec ības 
pamatpakalpojumus, k ā ar ī saist ītos vides aizsardz ības p ētniec ības pakal ­
pojumus Horv ātijas teritorij ā var veikt vien īgi kop ā ar viet ējām juridis ­
kaj ām person ām vai izmantojot šo personu sniegtus pakalpojumus. 
2. veidam 
Nav  
l) 1. Ku ģu apkope un remonts 
(da ļa no CPC 8868)  1. veidam 
jūras p ārvad ājumiem paredz ētiem ku ģiem: BE, BG, DE, DK, EL, ES, FI, FR, 
HR, IE, IT, LU, NL, PT, SI, UK: saist ību nav. 
ku ģiem, kas paredz ēti p ārvad ājumiem pa iekšzemes ūdensce ļiem: EU, 
izņemot EE, HU, LV, PL: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
l) 2. Dzelzce ļa p ārvad ājumu apr īko ­
juma apkope un remonts 
(da ļa no CPC 8868)  1. veidam 
AT, BE, BG, DE, CY, CZ, DK, ES, FI, FR, HR, EL, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, 
PL, PT, RO, SE, SI, SK, UK: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
l) 3. Meh ānisko transportl īdzek ļu, 
motociklu, sniega motociklu un 
autop ārvad ājumu apr īkojuma 
apkope un remonts 
(CPC 6112, CPC 6122, da ļa no CPC 
8867 un da ļa no CPC 8868)  1. un 2. veidam 
Nav  
l) 4. Gaisa ku ģa un t ā da ļu apkope un 
remonts 
(da ļa no CPC 8868)  1. veidam 
BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, HR, EL, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PT, 
RO, SK, SI, SE, UK: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
l) 5. Met ālizstr ādājumu, ar biroju 
nesaist ītu meh ānismu, ar p ārvad ā­
jumiem un biroju nesaist ītu 
iek ārtu un individu ālās lietošanas 
priekšmetu un m ājsaimniec ības 
piederumu apkopes un remonta 
pakalpojumi (  6 ) 
(CPC 633, CPC 7545, CPC 8861, 
CPC 8862, CPC 8864, CPC 8865 
un CPC 8866)  1. un 2. veidam 
NavLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1677
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
m) ēku t īrīšanas un uzkopšanas pakalpo ­
jumi 
(CPC 874)  1. veidam 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LU, LV, MT, NL, 
PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav.  
n) fotopakalpojumi 
(CPC 875)  1. veidam 
BG, EE, MT, PL: saist ību nav no gaisa uz ņemtu fotouz ņēmumu pakalpo ­
jumu sniegšanai. 
HR, LV: saist ību nav attiec ībā uz specializ ēto fotouz ņēmumu pakalpoju ­
miem 
(CPC 87504) 
2. veidam 
Nav.  
o) iepakošanas pakalpojumi 
(CPC 876)  1. un 2. veidam 
Nav  
p) izdev ējdarb ība un poligr āfija 
(CPC 88442)  1. un 2. veidam 
Nav  
q) pas ākumu r īkošanas pakalpojumi 
(da ļa no CPC 87909)  1. un 2. veidam 
Nav  
r) Citi  
r) 1. Rakstisk ās un mutisk ās tulkošanas 
pakalpojumi 
(CPC 87905)  1. veidam 
PL: saist ību nav attiec ībā uz zv ērin ātu tulkot āju un tulku pakalpojumiem. 
HU, SK: saist ību nav attiec ībā uz ofici ālu rakstisko un mutisko tulkošanu. 
HR: saist ību nav attiec ībā uz ofici āliem dokumentiem. 
2. veidam 
Nav  
r) 2. Interjera dizaina un citi īpaš ā 
dizaina pakalpojumi 
(CPC 87907)  1. veidam 
DE: valsts noteikumi par samaksu un atalgojumu j āpiem ēro visiem pakal ­
pojumiem, kurus sniedz no ārzem ēm. 
HR: saist ību nav. 
2. veidam 
NavLV L 161/1678 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
r) 3. Inform ācijas ieg ūšanas a ģent ūru 
pakalpojumi 
(CPC 87902)  1. un 2. veidam 
BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, 
NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saist ību nav.  
r) 4. Kred ītinform ācijas pakalpojumi 
(CPC 87901)  1. un 2. veidam 
BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, 
NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saist ību nav.  
r) 5. Pavairošanas pakalpojumi 
(CPC 87904) (  7 ) 1. veidam 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LU, 
MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
r) 6. Telekomunik āciju konsultat īvie 
pakalpojumi 
(CPC 7544)  1. un 2. veidam 
Nav  
r) 7. Autom ātisk ā atbild ētāja pakalpo ­
jumi 
(CPC 87903)  1. un 2. veidam 
Nav  
2. SAKARU PAKALPOJUMI  
A. Pasta un kurjeru pakalpojumi 
Pakalpojumi, kas saist īti ar pasta s ūtī­
jumu (  8 ) apstr ādi (  9 ) saska ņā ar 
turpm āk min ēto apakšnozaru sarak ­
stu, gan viet ējiem, gan ārvalstu adre ­
sātiem:  
i) adres ētu rakstveida pazi ņojumu uz 
jebkura veida fizisk ā nes ēja (  10 ) 
apstr āde, tostarp: hibr īdpasta pakal ­
pojumi un tiešais pasts; 
ii) adres ētu s īkpaku un paku apstr ā­
de (  11 ); 
iii) adres ētu preses izdevumu apstr ā­
de (  13 ); 
iv) to ierakst īto vai apdrošin āto s ūtī­
jumu apstr āde, kuri attiecas uz 
iepriekšmin ētaj ām i) l īdz iii) apakš ­
nozar ēm; 1. un 2. veidam 
Nav (  12 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1679
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
v) eksprespieg ādes pakalpojumi (  14 ) 
sūtījumiem, kuri attiecas uz iepriek ­ 
šmin ētaj ām i) l īdz iii) apakšnozar ēm; 
vi) neadres ētu s ūtījumu apstr āde; 
vii) dokumentu apmai ņa ( 15 ) 
Tom ēr i), iv) un v) apakšnozari neie ­
kļauj, ja t ās attiecas uz pakalpoju ­
miem, ko var rezerv ēt, t.i., korespon ­
dences s ūtījumi, kuru cena ir zem āka 
par divarpusk ārtīgu publisko pamat ­
tarifu, ja to svars ir maz āks par 50 
gramiem (  16 ), ieskaitot ierakst īto s ūtī­
jumu pasta pakalpojumus, ko izman ­
toto tiesu vai administrat īvaj ās 
proced ūrās). 
(da ļa no CPC 751, da ļa no CPC 
71235 (  17 ) un da ļa no CPC 
73210 (  18 )) 
B. Telekomunik āciju pakalpojumi 
(Šiem pakalpojumiem nav pieskai ­
tāma saimniecisk ā darb ība, kuru 
veido t āda satura nodrošin āšana, 
kura p ārvietošanai vajadz īgi teleko ­
munik āciju pakalpojumi)  
a) visi pakalpojumi, kurus veido sign ālu 
pārraide un sa ņemšana, ko veic ar 
jebkuriem elektromagn ētiskiem 
līdzek ļiem (  19 ), iz ņemot apraidi (  20 ) 1. un 2. veidam 
Nav  
b) satel ītapraides pakalpojumi (  21 ) 1. un 2. veidam 
EU: nav, iz ņemot to, ka uz š īs nozares pakalpojumu sniedz ējiem var 
attiecin āt pien ākumu aizsarg āt visp ārējo interešu m ērķus, kas saist īti ar 
satura p ārraidi, izmantojot to t īklu, saska ņā ar Eiropas Savien ības tiesisko 
regul ējumu elektronisk ās sazi ņas jom ā. 
BE: saist ību nav.  
3. B ŪVNIEC ĪBA UN SAIST ĪTIE INŽENIERTEHNISKIE PAKALPOJUMI  
Būvniec ība un saist ītie inženiertehniskie 
pakalpojumi 
(CPC 511, CPC 512, CPC 513, CPC 514, 
CPC 515, CPC 516, CPC 517 un CPC 
518)  1. un 2. veidam 
NavLV L 161/1680 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
4. IZPLAT ĪŠANAS PAKALPOJUMI 
(iz ņemot iero ču, mun īcijas, spr āgstvielu un cita milit ārā apr īkojuma izplat īšanu)  
A. Komision āru pakalpojumi 
a) komision āru pakalpojumi meh ā­
nisko transportl īdzek ļu, moto ­
ciklu, sniega motociklu un to 
da ļu un piederumu jom ā 
(da ļa no CPC 61111, da ļa no CPC 
6113 un da ļa no CPC 6121) 
b) citi komision āru pakalpojumi 
(CPC 621) 
B. Vairumtirdzniec ības pakalpojumi 
a) vairumtirdzniec ības pakalpojumi 
meh ānisko transportl īdzek ļu, 
motociklu, sniega motociklu un 
to da ļu un piederumu jom ā 
(da ļa no CPC 61111, da ļa no CPC 
6113 un da ļa no CPC 6121) 
b) vairumtirdzniec ības pakalpojumi 
telekomunik āciju termin āliek ārtu 
jom ā 
(da ļa no CPC 7542) 
c) p ārējie vairumtirdzniec ības pakal ­
pojumi 
(CPC 622, iz ņemot energopro ­
duktu vairumtirdzniec ības pakal ­
pojumus (  22 )) 
C. Mazumtirdzniec ības pakalpojumi (  23 ) 
Mazumtirdzniec ības pakalpojumi 
meh ānisko transportl īdzek ļu, moto ­
ciklu, sniega motociklu un to da ļu 
un piederumu jom ā 
(CPC 61112, da ļa no CPC 6113 un 
da ļa no CPC 6121) 
Mazumtirdzniec ības pakalpojumi tele ­
komunik āciju termin āliek ārtu jom ā 
(da ļa no CPC 7542) 
Pārtikas pre ču mazumtirdzniec ības 
pakalpojumi 
(CPC 631)  1. un 2. veidam 
EU, iz ņemot AT, SI, SE, FI: saist ību nav attiec ībā uz ķīmisko produktu un 
dārgmet ālu (un d ārgakme ņu) izplat īšanu. 
AT: saist ību nav attiec ībā uz pirotehnisku pre ču, uzliesmojošu izstr ādā­
jumu, spridzin āšanas ier īču un toksisku vielu izplat īšanu. 
AT, BG: saist ību nav attiec ībā uz medic īniskai izmantošanai paredz ētu 
ražojumu, piem ēram, medic īnas un ķirur ģijas ier īču, medic īnisku vielu 
un medic īniskai izmantošanai paredz ētu priekšmetu izplat īšanu. 
HR: saist ību nav attiec ībā uz tabakas izstr ādājumu izplat īšanu. 
1. veidam 
AT, BG, FR, PL, RO: saist ību nav attiec ībā uz tabakas un tabakas izstr ā­
dājumu izplat īšanu. 
IT: attiec ībā uz vairumtirdzniec ības pakalpojumiem noteikts valsts mono ­
pols tabakai. 
BG, FI, PL, RO: saist ību nav attiec ībā uz alkoholisko dz ērienu izplat īšanu. 
SE: saist ību nav attiec ībā uz alkoholisko dz ērienu izplat īšanu. 
AT, BG, CZ, FI, RO, SK, SI: saist ību nav attiec ībā uz z āļu izplat īšanu. 
BG, HU, PL: saist ību nav attiec ībā uz pre ču brokeru pakalpojumiem. 
FR: attiec ībā uz komision āru pakalpojumiem saist ību nav tirgot ājiem un 
brokeriem, kuri darbojas 17 valsts noz īmes tirgos svaigu p ārtikas pre ču 
jom ā. Saist ību nav attiec ībā uz farm ācijas pre ču vairumtirdzniec ību. 
MT: saist ību nav attiec ībā uz komision āru pakalpojumiem. 
BE, BG, CY, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SK, UK: 
attiec ībā uz mazumtirdzniec ības pakalpojumiem saist ību nav, iz ņemot 
pas ūtīšanu pa pastu.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1681
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Citu (ar ener ģētiku nesaist ītu) pre ču 
mazumtirdzniec ības pakalpojumi, 
izņemot farm ācijas, medic īnas un 
ortop ēdisko pre ču mazumtirdzniec ī­
bu (  24 ) 
(CPC 632, iz ņemot 63211 un 
63297) 
D. Franš īze 
(CPC 8929)  
5. IZGL ĪTĪBAS PAKALPOJUMI 
(tikai priv āti finans ētie pakalpojumi)  
A. Pamatizgl ītības pakalpojumi 
(CPC 921)  1. veidam 
BG, CY, FI, FR, HR, IT, MT, RO, SE, SI: saist ību nav. 
2. veidam 
CY, FI, HR, MT, RO, SE, SI: saist ību nav.  
B. Vid ējās izgl ītības pakalpojumi 
(CPC 922)  1. veidam 
BG, CY, FI, FR, HR, IT, MT, RO, SE: saist ību nav. 
2. veidam 
CY, FI, MT, RO, SE: saist ību nav. 
1. un 2. veidam 
LV: saist ību nav attiec ībā uz t ādiem izgl ītības pakalpojumiem, kas saist īti ar 
tehnikumu un arodizgl ītības iest āžu izgl ītības pakalpojumiem audz ēkņiem 
– inval īdiem 
(CPC 9224).  
C. Augst ākās izgl ītības pakalpojumi 
(CPC 923)  1. veidam 
AT, BG, CY, FI, MT, RO, SE: saist ību nav. 
FR: valstspieder ības nosac ījums. Tom ēr ārvalstu valstspieder īgie var ieg ūt 
atļauju no kompetent ām iest ādēm izgl ītības iest ādes izveidei, vad īšanai un 
m ācīšanai. 
IT: valstspieder ības nosac ījums pakalpojuma sniedz ējiem, kuri pilnvarojami 
izsniegt valsts atz ītus diplomus. 
2. veidam 
AT, BG, CY, FI, MT, RO, SE: saist ību nav. 
1. un 2. veidam 
CZ, SK: saist ību nav attiec ībā uz augst ākās izgl ītības pakalpojumiem, 
izņemot p ēcvidusskolas l īme ņa tehnisk ās un profesion ālās izgl ītības pakal ­
pojumus 
(CPC 92310).LV L 161/1682 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
D. Pieaugušo izgl ītības pakalpojumi 
(CPC 924)  1. un 2. veidam 
CY, FI, MT, RO, SE: saist ību nav. 
AT: saist ību nav attiec ībā uz izgl ītības pakalpojumiem pieaugušajiem, 
izmantojot radio vai telev īzijas apraidi.  
E. Citi izgl ītības pakalpojumi 
(CPC 929)  1. un 2. veidam 
AT, BE, BG, CY, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, 
PL, PT, RO, SI, SE, UK: saist ību nav. 
1. veidam: 
HR: nav attiec ībā uz t ālm ācību, kur ā izmanto saraksti vai telekomunik āci­
jas. 
2. veidam: 
nav 
6. PAKALPOJUMI APK ĀRT ĒJĀS VIDES JOM Ā 
A. Ar notek ūde ņiem saist ītie pakalpo ­
jumi 
(CPC 9401) (  25 ) 
B. Cieto/b īstamo atkritumu apsaimnie ­
košana, iz ņemot b īstamo atkritumu 
pārvad ājumus p āri robež ām 
a) notek ūde ņu un atkritumu izve ­ 
šanas pakalpojumi 
(CPC 9402) 
b) sanit ārijas un l īdz īgi pakalpojumi 
(CPC 9403) 
C. Apk ārtējā gaisa un klimata aizsar ­
dz ība 
(CPC 9404) (  26 ) 
D. Grunts un grunts ūde ņu san ācijas un 
att īrīšanas pakalpojumi 
a) pies ārņot ās grunts un pies ārņoto 
grunts ūde ņu p ārstr ādāšana, san ā­
cija 
(da ļa no CPC 94060) (  27 ) 
E. Trokš ņu un vibr ācijas samazin āšana 
(CPC 9405)  1. veidam 
EU: saist ību nav, iz ņemot konsult ēšanas pakalpojumus. 
2. veidam 
NavLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1683
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
F. Biolo ģisk ās daudzveid ības un ainavu 
aizsardz ība 
a) Dabas un ainavu aizsardz ības 
pakalpojumi 
(da ļa no CPC 9406) 
G. Citi pakalpojumi un papildpakalpo ­
jumi vides jom ā 
(CPC 94090)  
7. FINANŠU PAKALPOJUMI  
A. Apdrošin āšana un ar to saist īti pakal ­
pojumi  1. un 2. veidam 
AT, BE, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, NL, PL, PT, RO, SK, SE, 
SI, UK: saist ību nav attiec ībā uz tieš ās apdrošin āšanas pakalpojumiem, 
izņemot t ādu risku apdrošin āšanu, kas attiecas uz: 
i) j ūras ku ģniec ību, komercavi āciju, kosmosa ku ģu palaišanu un kravu 
nog ādāšanu kosmos ā (ieskaitot pavado ņus), ja š āda apdrošin āšana 
piln ībā vai da ļēji attiecas uz: transport ētaj ām prec ēm, transporta 
līdzekli, ar ko p ārvad ā preces, un ar to saist īto visa veida atbild ību, un 
ii) prec ēm starptautiskaj ā tranz ītā; 
AT: ir aizliegts reklam ēt un sniegt starpniec ības pakalpojumus t āda meita ­
suz ņēmuma v ārd ā, kas neveic uz ņēm ējdarb ību Eiropas Savien ībā, vai t ādas 
fili āles v ārd ā, kas neveic uz ņēm ējdarb ību Austrij ā (iz ņemot p ārapdrošin ā­ 
šanu un retrocesiju). Oblig ātās gaisa transporta apdrošin āšanas pakalpoju ­
mus, iz ņemot starptautisko komerci ālo gaisa p ārvad ājumu apdrošin āšanu, 
var sniegt vien īgi meitasuz ņēmums, kas veic uz ņēm ējdarb ību Eiropas 
Savien ībā, vai fili āle, kas veic uz ņēm ējdarb ību Austrij ā. 
DK: oblig ātās gaisa p ārvad ājumu apdrošin āšanas pakalpojumus var sniegt 
vien īgi sabiedr ības, kas veic uz ņēm ējdarb ību Eiropas Savien ībā. Neviena 
persona vai sabiedr ība (tostarp apdrošin āšanas sabiedr ības) pe ļņas g ūšanas 
nol ūkā D ānij ā nedr īkst sniegt tiešas apdrošin āšanas pakalpojumus perso ­
nām, kuru dz īvesvieta ir D ānij ā, attiec ībā uz D ānijas ku ģiem vai īpašumu 
Dānij ā, iz ņemot t ādas apdrošin āšanas sabiedr ības, kas licenc ētas saska ņā ar 
Dānijas ties ību aktiem vai ko licenc ējušas D ānijas kompetent ās iest ādes. 
DE: oblig ātās gaisa p ārvad ājumu apdrošin āšanas polises var izsniegt vien īgi 
meitasuz ņēmums, kas veic uz ņēm ējdarb ību Eiropas Savien ībā, vai fili āle, 
kas veic uz ņēm ējdarb ību V ācij ā. Ja ārvalstu apdrošin āšanas sabiedr ība ir 
nodibin ājusi fili āli V ācij ā, tad V ācij ā apdrošin āšanas l īgumus attiec ībā uz 
starptautiskajiem p ārvad ājumiem t ā dr īkst sl ēgt tikai ar V ācij ā dibin ātās 
fili āles starpniec ību. 
FR: ar autop ārvad ājumiem saist īta riska apdrošin āšanu var veikt tikai 
apdrošin āšanas sabiedr ības, kas veic uz ņēm ējdarb ību Eiropas Savien ībā. 
PL: nav saist ību, iz ņemot p ārapdrošin āšanu, retrocesiju un pre ču apdroši ­
nāšanu starptautiskajos p ārvad ājumos.LV L 161/1684 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
PT: gaisa un j ūras p ārvad ājumu apdrošin āšanas pakalpojumus, kas attiecas 
uz prec ēm, gaisa ku ģiem, ku ģu korpusiem un atbild ību, var sniegt vien īgi 
sabiedr ības, kuras veic uz ņēm ējdarb ību Eiropas Savien ībā. K ā starpnieki 
šādos apdrošin āšanas dar ījumos Portug ālē dr īkst darboties vien īgi personas 
vai sabiedr ības, kas veic uz ņēm ējdarb ību Eiropas Savien ībā. 
1. veidam 
AT, BE, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, NL, PT, RO, SK, SE, SI, 
UK: saist ību nav attiec ībā uz tieš ās apdrošin āšanas starpniec ības pakalpo ­
jumiem, iz ņemot t ādu risku apdrošin āšanu, kas attiecas uz: 
i) j ūras ku ģniec ību, komercavi āciju, kosmosa ku ģu palaišanu un kravu 
nog ādāšanu kosmos ā (ieskaitot pavado ņus), ja š āda apdrošin āšana 
piln ībā vai da ļēji attiecas uz: p ārvad ātaj ām prec ēm, transportl īdzekli, 
ar ko transport ē preces, un ar to saist īto visa veida atbild ību, un 
ii) prec ēm starptautiskaj ā tranz ītā; 
BG: saist ību nav attiec ībā uz tiešo apdrošin āšanu, iz ņemot ārvalstu pieg ā­
dātāju sniegtos pakalpojumus ārvalstu person ām Bulg ārijas teritorij ā. 
Pārvad ājumu apdrošin āšanas pakalpojumus, kas attiecas uz prec ēm, pašu 
transportl īdzek ļu apdrošin āšanu un atbild ības apdrošin āšanu attiec ībā uz 
riskiem Bulg ārijas Republik ā, nevar tieši sniegt ārvalstu apdrošin āšanas 
sabiedr ības. Ārvalstu apdrošin āšanas sabiedr ība var nosl ēgt apdrošin āšanas 
līgumus tikai ar fili āles starpniec ību. Saist ību nav attiec ībā uz noguld ījumu 
apdrošin āšanu un taml īdz īgām kompens ācijas sh ēm ām, k ā ar ī oblig ātās 
apdrošin āšanas sh ēm ām. 
CY, LV, MT: saist ību nav attiec ībā uz tieš ās apdrošin āšanas pakalpojumiem, 
izņemot t ādu risku apdrošin āšanu, kas attiecas uz: 
i) j ūras ku ģniec ību, komercavi āciju, kosmosa ku ģu palaišanu un kravu 
nog ādāšanu kosmos ā (ieskaitot pavado ņus), ja š āda apdrošin āšana 
piln ībā vai da ļēji attiecas uz: p ārvad ātaj ām prec ēm, transportl īdzekli, 
ar ko p ārvad ā preces, un ar to saist īto visa veida atbild ību, un 
ii) prec ēm starptautiskaj ā tranz ītā; 
LT: saist ību nav attiec ībā uz tieš ās apdrošin āšanas pakalpojumiem, iz ņemot 
tādu risku apdrošin āšanu, kas attiecas uz: 
i) j ūras ku ģniec ību, komercavi āciju, kosmosa ku ģu palaišanu un kravu 
nog ādāšanu kosmos ā (ieskaitot pavado ņus), ja š āda apdrošin āšana 
piln ībā vai da ļēji attiecas uz: p ārvad ātaj ām prec ēm, transportl īdzekli, 
ar ko p ārvad ā preces, un ar to saist īto visa veida atbild ību, un 
ii) prec ēm starptautiskaj ā tranz ītā, iz ņemot attiec ībā uz sauszemes 
pārvad ājumiem, ja risks ir Lietuv ā. 
BG, LV, LT, PL: saist ību nav attiec ībā uz apdrošin āšanas starpniec ību. 
FI: tikai apdrošin ātāji, kuru galvenais birojs atrodas Eiropas Savien ībā vai 
kuru fili āle atrodas Somij ā, var sniegt tieš ās apdrošin āšanas (tostarp l īdzap ­
drošin āšanas) pakalpojumus. Apdrošin āšanas brokeri pakalpojumus var 
sniegt tikai tad, ja to past āvīgā dar ījumu veikšanas vieta ir Eiropas Savie ­
nība.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1685
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
HU: apdrošin āšanas sabiedr ības, kas neveic uz ņēm ējdarb ību Eiropas Savie ­
nībā, tieš ās apdrošin āšanas pakalpojumus Ung ārijas teritorij ā dr īkst sniegt 
vien īgi ar Ung ārij ā re ģistr ētas fili āles starpniec ību. 
IT: saist ību nav attiec ībā uz aktu āra profesiju. Tikai apdrošin āšanas sabied ­
rības, kas veic uz ņēm ējdarb ību Eiropas Savien ībā, var veikt p ārvad āto 
pre ču apdrošin āšanu, transportl īdzek ļu apdrošin āšanu un atbild ības apdro ­ 
šin āšanu attiec ībā uz risku It ālijā. Š ī atruna neattiecas uz starptautiskajiem 
pārvad ājumiem, kas ietver ievešanu It ālijā. 
SE: tiešo apdrošin āšanu var veikt tikai ar Zviedrij ā at ļauju sa ņēmuša apdro ­ 
šin āšanas pakalpojumu sniedz ēja starpniec ību, ja pakalpojuma sniedz ējs 
ārvalst īs un Zviedrijas apdrošin āšanas sabiedr ība pieder vienai un tai 
pašai grupai vai ja starp t ām ir nosl ēgts savstarp ējās sadarb ības l īgums. 
ES: aktu āru pakalpojumiem piem ēro dz īvesvietas pras ību un tr īs gadu 
pieredzi attiec īgaj ā jom ā. 
HR: saist ību nav attiec ībā uz tieš ās apdrošin āšanas un tieš ās apdrošin āšanas 
starpniec ības pakalpojumiem, iz ņemot 
a) dz īvības apdrošin āšanas jom ā: dz īvības apdrošin āšanas sniegšanu 
ārvalstu person ām, kas dz īvo Horv ātij ā; 
b) nedz īvības apdrošin āšanas jom ā: nedz īvības apdrošin āšanas, iz ņemot 
autovad ītāju civiltiesisk ās atbild ības apdrošin āšanu, sniegšanu ārvalstu 
person ām, kas dz īvo Horv ātij ā; 
c) ku ģniec ības, avi ācijas, transporta jom ā. 
2. veidam 
AT, BE, BG, CZ, CY, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, 
RO, SK, SE, SI, UK: Saist ību nav attiec ībā uz starpniec ību. 
BG: attiec ībā uz tiešo apdrošin āšanu Bulg ārijas fizisk ās un juridisk ās perso ­
nas, k ā ar ī ārvalstu personas, kas veic dar ījumus Bulg ārijas Republikas 
teritorij ā, var sl ēgt apdrošin āšanas l īgumus tikai ar tiem pieg ādātājiem 
attiec ībā uz vi ņu darb ību Bulg ārij ā, kuriem ir licence, lai veiktu apdrošin ā­ 
šanas darb ību Bulg ārij ā. Apdrošin āšanas atl īdz ība, kas ir t ādu l īgumu rezul ­
tāts, izmaks ājama Bulg ārij ā. Saist ību nav attiec ībā uz noguld ījumu apdro ­ 
šin āšanu un taml īdz īgām kompens ācijas sh ēm ām, k ā ar ī oblig ātās apdro ­ 
šin āšanas sh ēm ām. 
IT: p ārvad āto pre ču apdrošin āšanu, transportl īdzek ļu apdrošin āšanu un 
atbild ības apdrošin āšanu attiec ībā uz risku It ālijā var veikt tikai apdrošin ā­ 
šanas sabiedr ības, kas veic uz ņēm ējdarb ību Eiropas Savien ībā. Š ī atruna 
neattiecas uz starptautiskajiem p ārvad ājumiem, kas ietver ievešanu It ālijā. 
HR: saist ību nav attiec ībā uz tieš ās apdrošin āšanas un tieš ās apdrošin āšanas 
starpniec ības pakalpojumiem, iz ņemot 
a) dz īvības apdrošin āšanas jom ā: ties ības sa ņemt dz īvības apdrošin āšanu 
ārvalstu person ām, kas dz īvo Horv ātij ā; 
b) nedz īvības apdrošin āšanas jom ā: 
i) ties ības sa ņemt nedz īvības apdrošin āšanu, iz ņemot autovad ītāju civiltie ­
sisk ās atbild ības apdrošin āšanu, ārvalstu person ām, kas dz īvo Horv ātij ā;LV L 161/1686 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
ii) personu vai īpašuma riska apdrošin āšanu, kas nav pieejama Horv ātij ā; - 
uz ņēmumus, kas ieg ādājas apdrošin āšanu ārvalst īs saist ībā ar ieguld ī­
jumu darb ībām ārvalst īs, tostarp š īm darb ībām nepieciešam ā apr īko ­
juma apdrošin āšanu; - ārvalstu aizdevumu nodrošin āšanu (kolater ālo 
apdrošin āšanu); - personu un īpašuma apdrošin āšanu piln ībā piedero ­ 
šiem uz ņēmumiem vai kopuz ņēmumiem, kuri veic saimniecisko 
darb ību ārvalst ī, ja š ī apdrošin āšana ir saska ņā ar attiec īgās valsts likum ­
došanu vai t ā ir oblig āta pras ība, re ģistr ējot uz ņēmumu; - ku ģus celtnie ­
cības vai p ārb ūves proces ā, ja tas ir noteikts l īgum ā, kurš nosl ēgts ar 
klientu (pirc ēju) ārvalst īs; 
c) ku ģniec ības, avi ācijas, transporta jom ā. 
B. Banku un citi finanšu pakalpojumi 
(iz ņemot apdrošin āšanu)  1. veidam 
AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SK, SE, 
UK: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz finanšu inform ācijas sniegšanu, 
finanšu datu apstr ādi, konsult ācij ām un citiem pal īgpakalpojumiem, 
izņemot starpniec ību. 
BE: lai sniegtu konsult āciju pakalpojumus attiec ībā uz ieguld ījumiem, uz ņē­
mumam j āveic uz ņēm ējdarb ība Be ļģijā. 
BG: var piem ērot ar telekomunik āciju t īkla izmantošanu saist ītus ierobe ­ 
žojumus un nosac ījumus. 
CY: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz p ārvedamo v ērtspap īru tirdzniec ību, 
finanšu inform ācijas sniegšanu, finanšu datu apstr ādi, konsult ācij ām un 
citiem pal īgpakalpojumiem, iz ņemot starpniec ību. 
EE: lai pie ņemtu noguld ījumus, j āsa ņem at ļauja no Igaunijas Finanšu 
uzraudz ības iest ādes un saska ņā ar Igaunijas ties ību aktiem j āre ģistr ē akciju 
sabiedr ība, meitasuz ņēmums vai fili āle. 
Lai veiktu ieguld ījumu fondu p ārvald ības darb ības, j ādibina specializ ēta 
pārvaldes sabiedr ība, un ieguld ījumu fondu akt īvu depozit āriji var b ūt 
tikai sabiedr ības, kuru juridisk ā adrese ir Eiropas Savien ībā. 
HR: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz aizdošanas darb ībām, finanšu 
līzingu, maks ājumu un naudas p ārvedumu pakalpojumiem, garantij ām 
un saist ībām, starpniec ību naudas tirgus dar ījumos, finanšu inform ācijas 
un konsult āciju sniegšanu un nos ūtīšanu un citiem finanšu pakalpoju ­
miem, bet ne starpniec ību. 
LT: lai veiktu ieguld ījumu fondu p ārvald ības darb ības, j ādibina specializ ēta 
pārvaldes sabiedr ība, un ieguld ījumu fondu akt īvu depozit āriji var b ūt tikai 
sabiedr ības, kur ām Lietuv ā ir juridisk ā adrese vai fili āle. 
IE: lai sniegtu ieguld ījumu pakalpojumus vai konsult ācijas par ieguld īju­
miem, vajadz īga vai nu 1) Īrij ā izsniegta at ļauja, kas parasti noz īm ē, ka 
subjektam j ābūt re ģistr ētam vai tam j ābūt person ālsabiedr ībai vai indivi ­
du ālajam uz ņēmumam, un katr ā gad ījum ā tā galvenajam birojam/juridis ­
kajai adresei j ābūt Īrij ā (dažos gad ījumos at ļauja nav vajadz īga, piem ēram, 
ja treš ās valsts pakalpojumu sniedz ējam nav komerci ālas kl ātb ūtnes Īrij ā un 
ja pakalpojumu nesniedz priv ātperson ām), vai ar ī 2) at ļauja, kas izsniegta 
cit ā dal ībvalst ī saska ņā ar Eiropas Savien ības ieguld ījumu pakalpojumu 
direkt īvu.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1687
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
IT: nav saist ību attiec ībā uz finanšu pakalpojumu p ārdev ējiem (promotori 
di servizi finanziari). 
LV: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz dal ību visu veidu v ērtspap īru emisij ā, 
finanšu inform ācijas sniegšanu, finanšu datu apstr ādi, konsult ācij ām un 
citiem pal īgpakalpojumiem, iz ņemot starpniec ību. 
LT: lai veiktu pensiju fondu p ārvald ību, ir j ānodrošina komerci āla kl āt­
būtne. 
MT: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz noguld ījumu pie ņemšanu, visu 
veidu aizdošanas darb ībām, finanšu inform ācijas sniegšanu, finanšu datu 
apstr ādi, konsult ācij ām un citiem pal īgpakalpojumiem, iz ņemot starpnie ­
cību. 
PL: attiec ībā uz finanšu inform ācijas sniegšanu un nodošanu, finanšu datu 
apstr ādi un ar to saist īto programmat ūru: pras ība izmantot publisko tele ­
komunik āciju t īklu vai cita pilnvarota operatora t īklu. 
RO: saist ību nav attiec ībā uz finanšu l īzingu, naudas tirgus instrumentu, 
ārvalstu val ūtu, atvasin ātu finanšu instrumentu, val ūtas mai ņas kursu un 
procentu likmju dokumentu, p ārvedamo v ērtspap īru un citu apgroz āmu 
instrumentu un finanšu akt īvu tirdzniec ību, l īdzdal ību visu veidu v ērtspa ­
pīru emisij ā, akt īvu p ārvald ību, finanšu l īdzek ļu nor ēķinu un mijieskaita 
pakalpojumiem. Maks ājumu un naudas p ārvedumu pakalpojumi ir at ļauti 
tikai ar t ādas bankas starpniec ību, kas atrodas Rum ānij ā. 
SI: 
i) dal ība valsts oblig āciju emisij ās un pensiju fondu p ārvald ībā: saist ību 
nav. 
ii) vis ās p ārējās apakšnozar ēs, iz ņemot finanšu inform ācijas sniegšanu un 
pārsūtīšanu, kred ītu pie ņemšanu (visu veidu aiz ņēmumi), garantiju un 
saist ību pie ņemšanu no ārvalstu kred ītiest ādēm, ko veic viet ējie ties ību 
subjekti un individu ālie uz ņēm ēji, konsult ācijas un citus finanšu pal īg­
pakalpojumus: saist ību nav. Slov ēnijas Biržas locek ļiem j ābūt re ģistr ē­
tiem Slov ēnijas Republik ā vai j ābūt ārvalstu ieguld ījumu sabiedr ību vai 
banku fili ālēm. 
2. veidam 
BG: Var piem ērot ar telekomunik āciju t īkla izmantošanu saist ītus ierobe ­ 
žojumus un nosac ījumus. 
PL: Attiec ībā uz finanšu inform ācijas sniegšanu un p ārsūtīšanu, finanšu 
datu apstr ādi un ar to saist īto programmat ūru: pras ība izmantot publisko 
telekomunik āciju t īklu vai cita pilnvarota operatora t īklu. 
8. VESEL ĪBAS APR ŪPES UN SOCI ĀLĀS PAL ĪDZ ĪBAS PAKALPOJUMI 
(tikai priv āti finans ētie pakalpojumi)  
A. Slimn īcu pakalpojumi 
(CPC 9311) 
C. Iedz īvot āju vesel ības apr ūpes pakalpo ­
jumi, kas nav slimn īcu pakalpojumi 
(CPC 93193)  1. veidam 
AT, BE, BG, DE, CY, CZ, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LT, MT, LU, NL, 
PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: saist ību nav. 
HR: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz telemedic īnu. 
2. veidam 
NavLV L 161/1688 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
D. Soci ālās pal īdz ības pakalpojumi 
(CPC 933)  1. veidam 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, EL, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LU, MT, 
NL, PL, PT, RO, SE, SI, SK, UK: saist ību nav. 
2. veidam 
BE: saist ību nav attiec ībā uz soci ālās apr ūpes pakalpojumiem, kas neietver 
pakalpojumus, ko sniedz rehabilit ācijas iest ādes, atp ūtas nami un veco 
ļaužu pansion āti. 
9. T ŪRISMS UN AR CE ĻOŠANU SAIST ĪTIE PAKALPOJUMI  
A. Viesn īcu, restor ānu un ēdin āšanas 
pakalpojumi 
(CPC 641, CPC 642 un CPC 643) 
izņemot ēdin āšanas pakalpojumus 
gaisa ku ģos (  28 ) 1. veidam 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, 
RO, SK, SI, SE, UK: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz ēdin āšanas pakal ­
pojumiem. 
HR: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
B. Ce ļojumu a ģent ūru un t ūrisma opera ­
toru pakalpojumi 
(ieskaitot ce ļojumu vad ītājus) 
(CPC 7471)  1. veidam 
BG, HU: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
C. T ūrisma gidu pakalpojumi 
(CPC 7472)  1. veidam 
BG, CY, CZ, HU, IT, LT, MT, PL, SK, SI: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
10. ATP ŪTAS, KULT ŪRAS UN SPORTA PAKALPOJUMI 
(kas nav audiovizu ālie pakalpojumi)  
A. Izklaides pakalpojumi 
(tostarp te ātra, dz īvās m ūzikas, cirka 
un diskot ēku pakalpojumi) 
(CPC 9619)  1. veidam 
BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, 
NL, PL, PT, RO, SK, SI, UK: saist ību nav. 
2. veidam 
CY, CZ, FI, HR, MT, PL, RO, SK, SI: saist ību nav. 
BG: saist ību nav, iz ņemot te ātra producentu, dzied ātāju grupu, ansamb ļu 
un or ķestru izklaides pakalpojumus (CPC 96191), autoru, komponistu, 
tēlnieku, izklaides m ākslinieku un citu individu ālo m ākslinieku pakalpo ­
jumus (CPC 96192) un te ātra papildpakalpojumus (CPC 96193).LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1689
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
EE: saist ību nav attiec ībā uz citiem izklaides pakalpojumiem (CPC 96199), 
izņemot lielo kinote ātru pakalpojumus. 
LT, LV: saist ību nav, iz ņemot lielo kinote ātru darb ības pakalpojumus (da ļa 
no CPC 96199).  
B. Zi ņu dienestu un preses a ģent ūru 
pakalpojumi 
(CPC 962)  1. un 2. veidam 
Nav  
C. Bibliot ēkas, arh īvi, muzeji un citi 
kult ūras pakalpojumi 
(CPC 963)  1. veidam 
BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LV, LU, MT, 
NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saist ību nav. 
2. veidam 
BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LV, LU, MT, 
NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: saist ību nav.  
D. Sporta pakalpojumi 
(CPC 9641)  1. un 2. veidam 
AT: saist ību nav attiec ībā uz sl ēpošanas skolu un kalnu gidu pakalpoju ­
miem. 
BG, CZ, LV, MT, PL, RO, SK: saist ību nav. 
1. veidam 
CY, EE, HR: saist ību nav.  
E. Atp ūtas parku un pludma ļu pakalpo ­
jumi 
(CPC 96491)  1. un 2. veidam 
Nav  
11. P ĀRVAD ĀJUMU PAKALPOJUMI  
A. J ūras p ārvad ājumi 
a) starptautiskie pasažieru p ārvad ā­
jumi 
(CPC 7211, iz ņemot iekšzemes 
kabot āžas p ārvad ājumus) (  29 ). 
b) starptautiskie kravas p ārvad ājumi 
(CPC 7212, iz ņemot iekšzemes 
kabot āžas p ārvad ājumus30) (  30 ). 1. un 2. veidam 
BG, CY, DE, EE, ES, FR, FI, EL, IT, LT, LV, MT, PT, RO, SI, SE: lai var ētu 
sniegt pal īglīniju p ārvad ājumu pakalpojumus (feedering), ir j āsa ņem at ļauja.LV L 161/1690 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
B. Iekš ējo ūdensce ļu p ārvad ājumi 
a) pasažieru p ārvad ājumi 
(CPC 7221, iz ņemot iekšzemes 
kabot āžas p ārvad ājumus36)  1. un 2. veidam 
EU: pas ākumi, kas ieviesti, pamatojoties uz jau nosl ēgtajiem vai turpm ā­
kajiem l īgumiem par pieeju iekšzemes ūdensce ļiem (tostarp l īgumiem, kas 
nosl ēgti p ēc Reinas, Mainas un Donavas savienošanas), kuri saglab ā satik ­
smes ties ības saimniecisk ās darb ības veic ējiem, kas darbojas attiec īgaj ās 
valst īs un attiec ībā uz īpašumties ībām atbilst valstspieder ības krit ērijiem. 
Manheimas Konvencijas par ku ģošanu Rein ā un Belgradas Konvencijas par 
navig āciju Donav ā īstenošanas noteikumi.  
b) kravas p ārvad ājumi 
(CPC 7222, iz ņemot iekšzemes kabo ­
tāžas p ārvad ājumus37)  AT: Nepieciešama re ģistr ēta sabiedr ība vai past āvīga uz ņēm ējdarb ības veik ­ 
šana Austrij ā. 
BG, CY, CZ, EE, FI, HR, HU, LT, MT, RO, SE, SI, SK: saist ību nav.  
C. Dzelzce ļa p ārvad ājumi 
a) pasažieru p ārvad ājumi 
(CPC 7111) 
b) kravas p ārvad ājumi 
(CPC 7112)  1. veidam 
EU: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav.  
D. Autop ārvad ājumi 
a) pasažieru p ārvad ājumi 
(CPC 7121 un CPC 7122) 
b) kravas p ārvad ājumi 
(CPC 7123, iz ņemot par saviem 
līdzek ļiem veiktus pasta p ārvad āju­
mus) (  31 ) 1. veidam 
EU: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
E. Pre ču, kas nav degviela vai kurin ā­
mais, transport ēšana pa cauru ļva ­
diem (  32 ) 
(CPC 7139)  1. veidam 
EU: saist ību nav. 
2. veidam 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, 
PT, RO, SK, SI, SE, UK: saist ību nav.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1691
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
12. TRANSPORTA PAPILDPAKALPOJUMI (  33 ) 
A. J ūras p ārvad ājumu papildpakalpojumi 
a) j ūras kravu apstr ādes pakalpojumi 
b) glab āšanas un noliktavu pakalpo ­
jumi 
(da ļa no CPC 742) 
c) muitošanas pakalpojumi 
d) konteineru izvietošanas un uzgla ­
bāšanas pakalpojumi 
e) j ūras a ģent ūru pakalpojumi 
f) j ūras kravu nos ūtīšanas pakalpo ­
jumi 
g) ku ģu ar apkalpi noma 
(CPC 7213) 
h) stumšanas un vilkšanas pakalpo ­
jumi 
(CPC 7214) 
i) j ūras p ārvad ājumu atbalsta pakal ­
pojumi 
(da ļa no CPC 745) 
j) citi atbalsta un papildpakalpojumi 
(da ļa no CPC 749)  1. veidam 
EU: nav saist ību attiec ībā uz kravu apstr ādes pakalpojumiem, stumšanas un 
vilkšanas pakalpojumiem, muitošanas pakalpojumiem un konteineru izvie ­
tošanas un uzglab āšanas pakalpojumiem. 
AT, BG, CY, CZ, DE, EE, HU, LT, MT, PL, RO, SK, SI, SE: saist ību nav 
attiec ībā uz ku ģu ar apkalpi nomu. 
BG: nav saist ību; 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, 
PT, RO, SK, SI, SE, UK: saist ību nav attiec ībā uz glab āšanas un noliktavu 
pakalpojumiem. 
HR: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz f) j ūras kravu nos ūtīšanas a ģent ūru 
pakalpojumiem 
2. veidam 
Nav  
B. P ārvad ājumu iekšzemes ūde ņos papil ­
dpakalpojumi 
a) kravu p ārkraušanas pakalpojumi 
(da ļa no CPC 741) 
b) glab āšanas un noliktavu pakalpo ­
jumi 
(da ļa no CPC 742) 
c) kravu p ārvad ājumu a ģent ūru 
pakalpojumi 
(da ļa no CPC 748) 
d) ku ģu ar apkalpi noma 
(CPC 7223)  1. un 2. veidam 
EU: pas ākumi, kas ieviesti, pamatojoties uz jau nosl ēgtajiem vai turpm ā­
kajiem l īgumiem par pieeju iekšzemes ūdensce ļiem (tostarp l īgumiem, kas 
nosl ēgti p ēc Reinas, Mainas un Donavas savienošanas), kuri saglab ā satik ­
smes ties ības saimniecisk ās darb ības veic ējiem, kas darbojas attiec īgaj ās 
valst īs un attiec ībā uz īpašumties ībām atbilst valstspieder ības krit ērijiem. 
Manheimas Konvencijas par ku ģošanu Rein ā īstenošanas noteikumi. 
EU: saist ību nav attiec ībā uz stumšanas un vilkšanas pakalpojumiem. 
HR: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz c) kravu p ārvad ājumu a ģent ūru 
pakalpojumiem 
1. veidam 
AT, BG, CY, CZ, DE, EE, FI, HU, LV, LT, MT, RO, SK, SI, SE: saist ību nav 
attiec ībā uz ku ģu ar apkalpi nomu.LV L 161/1692 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
e) stumšanas un vilkšanas pakalpojumi 
(CPC 7224) 
f) iekš ējo ūdensce ļu p ārvad ājumu 
atbalsta pakalpojumi 
(da ļa no CPC 745) 
g) citi atbalsta un papildpakalpojumi 
(da ļa no CPC 749)  
C. Dzelzce ļa p ārvad ājumu papildpakal ­
pojumi 
a) kravu apstr ādes pakalpojumi 
(da ļa no CPC 741) 
b) glab āšanas un noliktavu pakalpo ­
jumi 
(da ļa no CPC 742) 
c) kravu p ārvad ājumu a ģent ūru 
pakalpojumi 
(da ļa no CPC 748) 
d) stumšanas un vilkšanas pakalpo ­
jumi 
(CPC 7113) 
e) dzelzce ļa p ārvad ājumu pakalpo ­
jumu atbalsta pakalpojumi 
(CPC 743) 
f) citi atbalsta un papildpakalpojumi 
(da ļa no CPC 749)  1. veidam 
EU: saist ību nav attiec ībā uz stumšanas un vilkšanas pakalpojumiem. 
HR: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz f) kravu p ārvad ājumu a ģent ūru 
pakalpojumiem 
2. veidam 
Nav  
D. Autop ārvad ājumu papildpakalpojumi 
a) kravu apstr ādes pakalpojumi 
(da ļa no CPC 741) 
b) glab āšanas un noliktavu pakalpo ­
jumi 
(da ļa no CPC 742) 
c) kravu p ārvad ājumu a ģent ūru 
pakalpojumi 
(da ļa no CPC 748)  1. veidam 
AT, BG, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, RO, SK, SI, SE: saist ību nav 
attiec ībā uz komerci ālo autotransportl īdzek ļu ar vad ītāju nomu. 
HR: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz c) kravu p ārvad ājumu a ģent ūru 
pakalpojumiem un f) citiem atbalsta un papildpakalpojumiem, kuriem 
jāsa ņem at ļauja. 
2. veidam 
NavLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1693
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
d) komerci ālo autotransportl īdzek ļu ar 
vad ītāju noma 
(CPC 7124) 
e) autop ārvad ājumu atbalsta pakalpo ­
jumi 
(CPC 744) 
f) citi atbalsta un papildpakalpojumi 
(da ļa no CPC 749)  
E. Gaisa p ārvad ājumu papildpakalpo ­
jumi  
a) apkalpošana uz zemes 
(tostarp ēdin āšanas pakalpojumi)  1. veidam 
EU: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz ēdin āšanas pakalpojumiem. 
2. veidam 
BG, CY, CZ, HR, HU, MT, PL, RO, SK SI: saist ību nav.  
b) glab āšanas un noliktavu pakalpojumi 
(da ļa no CPC 742)  1. un 2. veidam 
Nav.  
c) kravu p ārvad ājumu a ģent ūru pakal ­
pojumi 
(da ļa no CPC 748)  1. un 2. veidam 
Nav  
d) gaisa ku ģu ar apkalpi noma 
(CPC 734)  1. un 2. veidam 
EU: gaisa ku ģi, ko izmanto Eiropas Savien ības aviosabiedr ības, j āreģistr ē 
dal ībvalst īs, kuras izsniedz licenci aviosabiedr ībām, vai citur Eiropas Savie ­
nībā. 
Lai re ģistr ētu gaisa ku ģi, t ā īpašniekam j ābūt fiziskai personai, kas atbilst 
konkr ētiem valstspieder ības krit ērijiem, vai juridiskai personai, kas atbilst 
konkr ētiem kapit āla īpašumties ību un kontroles krit ērijiem. 
Izņēmuma gad ījumos ārvalstu aviosabiedr ība dr īkst iznom āt ārpus Eiropas 
Savien ības re ģistr ētus gaisa ku ģus Eiropas Savien ības aviosabiedr ībām, lai 
īpašos apst ākļos apmierin ātu Eiropas Savien ības aviosabiedr ību ārk ārtas 
vajadz ības, sezonas vajadz ības vai ar darb ības gr ūtību p ārvar ēšanu saist ītas 
vajadz ības, kuras nav iesp ējams sam ērīgi apmierin āt, nom ājot Eiropas 
Savien ībā re ģistr ētus gaisa ku ģus, ja Eiropas Savien ības dal ībvalsts, kas 
izsniegusi licenci Eiropas Savien ības aviosabiedr ībai, uz ierobežotu laiku 
dod attiec īgu at ļauju.LV L 161/1694 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
e) tirdzniec ība un tirgved ība 
f) datoriz ētas rezerv ēšanas sist ēmas  1. un 2. veidam 
EU: ja Eiropas Savien ības aviosabiedr ībām nav nodrošin āts l īdzv ērtīgs 
rež īms tam (  34 ), k ādu Eiropas Savien ībā nodrošina DRS pakalpojumu snie ­
dz ēji no cit ām valst īm ārpus Eiropas Savien ības, vai ja Eiropas Savien ības 
DRS pakalpojumu sniedz ējiem netiek nodrošin āts l īdzv ērtīgs rež īms tam, 
kādu Eiropas Savien ībā nodrošina aviosabiedr ības no cit ām valst īm ārpus 
Eiropas Savien ības, var veikt pas ākumus, lai DRS pakalpojumu sniedz ēji 
Eiropas Savien ībā aviosabiedr ībām no cit ām valst īm ārpus Eiropas Savie ­
nības un aviosabiedr ības Eiropas Savien ībā DRS pakalpojumu sniedz ējiem 
no cit ām valst īm ārpus Eiropas Savien ības attiec īgi nodrošin ātu l īdzv ērtīgu 
rež īmu.  
g) lidostu apsaimniekošana  1. veidam 
EU: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
F. Pre ču, kas nav degviela vai kurin ā­
mais, transport ēšanas pa cauru ļva ­
diem papildpakalpojumi (  35 ) 
a) pa cauru ļvadiem transport ētu 
pre ču, kas nav degviela vai kurin ā­
mais, glab āšanas un noliktavu 
pakalpojumi 
(da ļa no CPC 742)  1. veidam 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, 
PT, RO, SK, SI, SE, UK: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
13. CITI P ĀRVAD ĀJUMU PAKALPOJUMI  
Kombin ēto p ārvad ājumu pakalpojumu 
nodrošin āšana  BE, DE, DK, EL, ES, FI, FR, IE, IT, LU, NL, PT, UK: nav, neskarot šaj ā 
saist ību sarakst ā iek ļautos ierobežojumus, kas ietekm ē jebkuru min ēto 
pārvad ājumu veidu. 
AT, BG, CY, CZ, EE, HR, HU, LT, LV, MT, PL, RO, SE, SI, SK: saist ību nav.  
14. ENERGOPAKALPOJUMI  
A. Ar ieguves r ūpniec ību saist ītie pakal ­
pojumi 
(CPC 883) (  36 ) 1. un 2. veidam 
Nav  
B. Degvielas vai kurin ām ā transport ē­ 
šana pa cauru ļvadiem 
(CPC 7131)  1. veidam 
EU: saist ību nav. 
2. veidam 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, 
PT, RO, SK, SI, SE, UK: saist ību nav.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1695
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
C. Pa cauru ļvadiem transport ētas 
degvielas vai kurin ām ā uzglab āšanas 
un noliktavu pakalpojumi 
(da ļa no CPC 742)  1. veidam 
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, 
PT, RO, SK, SI, SE, UK: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
D. Ciet ā, š ķidr ā un g āzveida kurin ām ā 
un l īdz īgu produktu vairumtirdznie ­
cības pakalpojumi 
(CPC 62271) 
un elektroener ģijas, tvaika un karst ā 
ūdens vairumtirdzniec ības pakalpo ­
jumi  1. veidam 
EU: saist ību nav attiec ībā uz elektroener ģijas, tvaika un karst ā ūdens 
vairumtirdzniec ības pakalpojumiem. 
2. veidam 
Nav  
E. Dzin ēju degvielas mazumtirdzniec ības 
pakalpojumi 
(CPC 613)  1. veidam 
EU: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
F. Mazuta, balonu g āzes, akme ņog ļu un 
malkas mazumtirdzniec ības pakalpo ­
jumi 
(CPC 63297) 
un elektroener ģijas, g āzes (kas nav 
balonu g āze), tvaika un karst ā ūdens 
mazumtirdzniec ības pakalpojumi  1. veidam 
EU: saist ību nav attiec ībā uz elektroener ģijas, g āzes (kas nav balonu g āze), 
tvaika un karst ā ūdens mazumtirdzniec ības pakalpojumiem. 
BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SK, UK: 
nav saist ību attiec ībā uz mazuta, balonu g āzes, akme ņog ļu un malkas 
mazumtirdzniec ības pakalpojumiem, iz ņemot pas ūtīšanu pa pastu, attie ­
cībā uz ko: nav atrunu. 
2. veidam 
Nav  
G. Pakalpojumi, kas saist īti ar ener ģijas 
sadali 
(CPC 887)  1. veidam 
EU: saist ību nav, iz ņemot konsult ēšanas pakalpojumus, attiec ībā uz ko: 
nav atrunu. 
2. veidam 
Nav  
15. P ĀRĒJIE, CITUR NEIEK ĻAUTIE PAKALPOJUMI  
a) mazg āšanas, t īrīšanas un kr āsošanas 
pakalpojumi 
(CPC 9701)  1. veidam 
EU: saist ību nav. 
2. veidam 
NavLV L 161/1696 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
b) frizieru pakalpojumi 
EU: saist ību nav.  1. veidam 
(CPC 97021) 
2. veidam 
Nav.  
c) skaistumkopšanas, manik īra un pedi ­
kīra pakalpojumi 
(CPC 97022)  1. veidam 
EU: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
d) p ārējie, citur neklasific ētie skaistum ­
kopšanas pakalpojumi 
(CPC 97029)  1. veidam 
EU: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
e) spa pakalpojumi un ne ārstniecisk ās 
mas āžas, cikt āl t ās sniedz k ā atp ūtas 
un fizisk ās labsaj ūtas pakalpojumus, 
nevis medic īnisku vai rehabilit ācijas 
m ērķu labad (  37 ) 
(CPC 1.0. red. 97230)  1. veidam 
EU: saist ību nav. 
2. veidam 
Nav  
g) telekomunik āciju savienojuma pakal ­
pojumi 
(CPC 7543)  1. un 2. veidam 
Nav  
( 1 ) Ietver juridisko konsult āciju, juridisk ās p ārst āvības pakalpojumus, juridisk ās arbitr āžas, samierin āšanas/medi ācijas pakalpojumus 
un juridisk ās dokument ācijas un sertifik ācijas pakalpojumus. Juridisko pakalpojumu sniegšana ir at ļauta tikai starptautisko 
publisko ties ību, Eiropas Savien ības ties ību un jebkuras jurisdikcijas ties ību jom ā, kur ā ieguld ītājs vai t ā person āls ir pietiekami 
kvalific ēts, lai praktiz ētu k ā jurists, un, l īdz īgi k ā attiec ībā uz citu pakalpojumu sniegšanu, uz to attiecas licenc ēšanas pras ības un 
proced ūras, kas piem ērojamas Eiropas Savien ības dal ībvalst īs. Attiec ībā uz juristiem, kuri sniedz juridiskos pakalpojumus starp ­
tautisko publisko ties ību un ārvalstu ties ību jom ā, š īs pras ības un proced ūras inter alia var izpausties k ā viet ējā ētikas kodeksa 
iev ērošana, izcelsmes valsts amata nosaukuma izmantošana (ja vien nav pan ākta uz ņēm ējas valsts attiec īgā amata nosaukuma 
visp ārīga atz īšana), apdrošin āšanas pras ības, vienk ārša re ģistr ācija uz ņēm ējas valsts advokat ūrā vai vienk āršota uz ņemšana uz ņē­
m ējas valsts advokat ūrā, nok ārtojot kvalifik ācijas atbilst ības p ārbaudi un re ģistr ējot priv āto vai juridisko adresi uz ņēm ējā valst ī. 
Juridiskos pakalpojumus Eiropas Savien ības ties ību jom ā princip ā sniedz vai ar savu starpniec ību nodrošina piln ībā kvalific ēts 
jurists, kurš ir uz ņemts k ādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts advokat ūrā un darbojas individu āli, bet juridiskos pakalpojumus 
kādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts ties ību jom ā princip ā sniedz vai ar savu starpniec ību nodrošina piln ībā kvalific ēts jurists, kurš 
ir uz ņemts attiec īgās Eiropas Savien ības dal ībvalsts advokat ūrā un darbojas individu āli. T āpēc, lai nodrošin ātu p ārst āvību Eiropas 
Savien ības ties ās un cit ās kompetentaj ās iest ādēs, var b ūt nepieciešama piln īga uz ņemšana advokat ūrā attiec īgaj ā Eiropas Savie ­
nības dal ībvalst ī, jo t ā ietver Eiropas Savien ības un valsts procesu ālo ties ību praksi. Tom ēr daž ās dal ībvalst īs ārvalstu juristiem, 
kuri nav piln ībā uz ņemti advokat ūrā, tiesved ībā civilliet ās ir at ļauts p ārst āvēt pusi, kura ir valstspieder īgais vai kura pieskait āma 
valstij, kur ā jurists ir ties īgs praktiz ēt. 
( 2 ) Neietver juridisko konsult āciju un juridisk ās p ārst āvības pakalpojumus nodok ļu jaut ājumos, kas ietverti 1.A.a) pant ā. Juridiskie 
pakalpojumi.  
( 3 ) Uz z āļu pieg ādi plašai sabiedr ībai, k ā ar ī uz citu pakalpojumu sniegšanu attiecas licenc ēšanas un kvalifik ācijas pras ības un 
proced ūras, kas piem ērojamas Eiropas Savien ības dal ībvalst īs. Parasti to dr īkst dar īt tikai farmaceiti. Daž ās dal ībvalst īs farmaceiti 
dr īkst pieg ādāt tikai recepšu z āles. 
( 4 ) Da ļa no CPC 85201, kas ir atrodama 1. sada ļas A. noda ļas h) grup ā "Medic īnas un zob ārstniec ības pakalpojumi ". 
( 5 ) Šis pakalpojums attiecas uz nekustam ā īpašuma a ģentu profesiju un neietekm ē ties ības un/vai ierobežojumus, kuri noteikti 
fizisk ām un juridisk ām person ām, kas ieg ādājas nekustamo īpašumu.  
( 6 ) Transporta apr īkojuma apkope un remonts (CPC 6112, CPC 6122, CPC 8867 un CPC 8868) ir atrodami 1. sada ļas F. noda ļas l) 
grupas 1.–4. punkt ā. 
( 7 ) Neietver poligr āfijas pakalpojumus, kas ir pieskait āmi pie CPC 88442 un atrodami 1. sada ļas F. noda ļas p) grup ā. 
( 8 ) Termins  "pasta s ūtījums " attiecas uz s ūtījumiem, ko apstr ādā jebkurš publisks vai priv āts komercdarb ības veic ējs. 
( 9 ) Termins  "apstr āde" attiecas uz muitošanu, š ķirošanu, p ārvad āšanu un pieg ādi. 
( 10 ) Piem ēram, v ēstules, pastkartes.  
( 11 ) Tostarp gr āmatas, katalogi.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1697
( 12 ) Attiec ībā uz i)–iv) apakšnozari var tikt piepras īta atseviš ķa licence, ar ko uzliek konkr ētus univers ālā pakalpojuma pien ākumus 
un/vai paredz finanšu ieguld ījumu kompens āciju fond ā. 
( 13 ) Žurn āli, laikraksti, periodiskie izdevumi.  
( 14 ) Eksprespieg ādes pakalpojumi papildus ātrākai pieg ādei un liel ākai droš ībai var ietvert t ādus v ērtību pievienojošus elementus k ā 
pie ņemšana/pa ņemšana izcelsmes viet ā, person īga pieg āde adres ātam, s ūtījuma gaitas uzraudz ība un kontrole, iesp ēja main īt 
pieg ādes vietu un adres ātu, s ūtījumam esot ce ļā, sa ņemšanas apstiprin ājums.  
( 15 ) L īdzek ļu nodrošin ājums, tostarp trešo personu nodrošin ātas ad hoc telpas un pieg ādi, kas sniedz iesp ēju veikt pašpieg ādi ar 
sūtījumu savstarp ēju apmai ņu starp š ā pakalpojuma veida izmantot ājiem. Termins  "pasta s ūtījums " attiecas uz s ūtījumiem, ko 
apstr ādā jebkurš publisks vai priv āts komercdarb ības veic ējs. 
( 16 ) "Korespondences s ūtījumi" ir rakstveida pazi ņojumi uz jebk āda veida fiziska nes ēja, ko transport ē un nog ādā uz adresi, kuru 
sūtītājs nor ādījis uz s ūtījuma vai t ā iesai ņojuma. Gr āmatas, katalogus, laikrakstus un periodiku neuzskata par korespondences 
sūtījumiem.  
( 17 ) Pasta p ārvad āšana par saviem l īdzek ļiem, izmantojot jebkuru sauszemes transporta veidu.  
( 18 ) Pasta p ārvad āšana par saviem l īdzek ļiem, izmantojot gaisa transportu.  
( 19 ) Šajos pakalpojumos nav iek ļauta tiešsaist ē pieejam ā inform ācija un/vai datu apstr āde (tostarp transmisijas apstr āde) (da ļa no CPC 
843), kas ir atrodama 1. sada ļas B. noda ļā "Datori un ar tiem saist ītie pakalpojumi ". 
( 20 ) Apraidi defin ē k ā nep ārtrauktu raid īšanas ķēdi, kas nepieciešama TV un radio programmu sign ālu izplat īšanai plašai sabiedr ībai, 
bet tas neattiecas uz savienojumiem starp operatoriem.  
( 21 ) Šie pakalpojumi ietver telekomunik āciju pakalpojumu, ko veido radio un telev īzijas p ārraide un uztveršana ar satel ītantenu 
pal īdz ību (nep ārtraukta raid īšanas ķēde, izmantojot satel ītantenu, kas nepieciešama TV un radioprogrammu sign ālu p ārraidei 
plašai sabiedr ībai). Tas ietver ar ī satel ītpakalpojumu izmantošanas p ārdošanu, bet neietver telev īzijas programmu paku p ārdošanu 
m ājsaimniec ībām. 
( 22 ) Šie pakalpojumi, kas ietver CPC 62271, ir atrodami 18. sada ļas "ENERGOPAKALPOJUMI " D. noda ļā. 
( 23 ) Neietver apkopes un remonta pakalpojumus, kas ir atrodami 1. sada ļas "UZ ŅĒM ĒJDARB ĪBAS PAKALPOJUMI " B. noda ļā un F. 
noda ļas l) grup ā. 
( 24 ) Farm ācijas, medic īnas un ortop ēdisko pre ču mazumtirdzniec ības pakalpojumi ir atrodami 1. sada ļas A. noda ļas "PROFESION ĀLIE 
PAKALPOJUMI " k) grup ā. 
( 25 ) Atbilst ar sadz īves notek ūde ņiem saist ītiem pakalpojumiem.  
( 26 ) Atbilst izpl ūdes g āzu att īrīšanas pakalpojumiem.  
( 27 ) Atbilst da ļai no dabas un ainavu aizsardz ības pakalpojumiem.  
( 28 ) Ēdin āšanas pakalpojumi gaisa ku ģos ir atrodami 12. sada ļas "TRANSPORTA PAL ĪGPAKALPOJUMI " D. noda ļas a) grup ā "Kravu 
zemes apkalpošanas pakalpojumi ". 
( 29 ) Neierobežojot to pas ākumu apjomu, kurus var uzskat īt par  "kabot āžu" saska ņā ar attiec īgās valsts ties ību aktiem, šis saraksts 
neietver valsts kabot āžas p ārvad ājumus, attiec ībā uz kuriem pie ņem, ka tie ietver pasažieru vai pre ču p ārvad ājumus starp k ādu 
Eiropas Savien ības dal ībvalsts ostu vai punktu un citu ostu vai punktu tai paš ā dal ībvalst ī, tostarp t ās kontinent ālā šelfa ietvaros, 
kā paredz ēts ANO J ūras ties ību konvencij ā, un p ārvad ājumus, kas s ākas un beidzas tai paš ā ost ā vai punkt ā, kas atrodas Eiropas 
Savien ības dal ībvalst ī. 
( 30 ) Ietver pal īglīniju p ārvad ājumu pakalpojumus (feedering) un tukšu iek ārtu p ārvietošanu, ko veic starptautisk ā jūras transporta 
pakalpojumu sniedz ēji starp vien ā un tai paš ā valst ī esoš ām ost ām. 
( 31 ) Da ļa no CPC 71235, kas ir atrodami 2. sada ļas "KOMUNIK ĀCIJU PAKALPOJUMI " A. noda ļā "Pasta un kurjera pakalpojumi ". 
( 32 ) Degvielas vai kurin ām ā transport ēšana pa cauru ļvadiem ir atrodama 13. sada ļas "ENERGOPAKALPOJUMI " B. noda ļā. 
( 33 ) Neietver transporta apr īkojuma apkopes un remonta pakalpojumus, kas atrodami 1. sada ļas "UZ ŅĒM ĒJDARB ĪBAS PAKALPO ­
JUMI " F. noda ļas l) grupas 1.–4. punkt ā. 
( 34 ) "Līdzv ērtīgs rež īms" ir t āds apkalpošanas rež īms, kas nodrošina nediskrimin ējošu attieksmi pret Eiropas Savien ības aviosabied ­
rībām un Eiropas Savien ības DRS pakalpojumu sniedz ējiem.  
( 35 ) Degvielas vai kurin ām ā transport ēšanas pa cauru ļvadiem papildpakalpojumi ir atrodami 13. sada ļas "ENERGOPAKALPOJUMI " C. 
noda ļā. 
( 36 ) Ietver š ādus par atl īdz ību vai uz l īguma pamata sniegtus pakalpojumus: ar ieguves r ūpniec ību saist ītie padomdev ēju un konsul ­
tat īvie pakalpojumi, objekta sagatavošanas, platformas uzst ādīšanas, urbšanas, urbšanas kaltu pakalpojumi, cauru ļu un nosedzošo 
cauru ļu pakalpojumi, dub ļu apstr āde un nodrošin āšana, ciet ās f āzes satura kontrole, ķeršanas un lejupejošo urbumu īpaš ās 
darb ības, urbuma vietas ģeolo ģisk ā izp ēte un urbuma kontrole, urbuma serdes izvilkšana, urbuma p ārbaude, sakaru l īniju 
pakalpojumi, urbuma nosl ēgšanas š ķīdumu pieg āde un izmantošana, urbuma nosl ēgšanas ier īču pieg āde un uzst ādīšana, cemen ­
tēšana (s ūkn ēšana zem spiediena), ieguves intensific ēšanas pakalpojumi, ([naftas] sl āņa p ārraušana, apstr āde ar sk ābi un s ūkn ēšana 
zem spiediena), urbumu kapit ālais remonts un labošanas pakalpojumi, urbumu hermetiz ācija un likvid ācija.  
( 37 ) Ārstniecisk ās mas āžas un term ālo ūde ņu ārstniec ības pakalpojumi atrodami 1.A.h)  "Medic īnas pakalpojumi ", 1.A.j) 2  "Medm āsu, 
fizioterapeitu un medic īnas pal īgperson āla pakalpojumi " un "Vesel ības apr ūpes pakalpojumi " (8.A un 8.C).LV L 161/1698 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
6. NODA ĻAS XVI PIELIKUMA C DA ĻA 
ATRUNAS ATTIEC ĪBĀ UZ L ĪGUMPAKALPOJUMU SNIEDZ ĒJIEM UN NEATKAR ĪGAJIEM SPECI ĀLISTIEM  
Eiropas Savien ības Puse  
1. Turpm āk sniegtaj ā atrunu sarakst ā ir nor ādītas pakalpojumu nozares, kas ir liberaliz ētas atbilstoši 101. panta 2. 
punktam un 102. panta 2. punktam (LPS un NS) un kur ām piem ēro ierobežojumus attiec ībā uz l īgumpakalpojumu 
sniedz ējiem un neatkar īgiem speci ālistiem (LPS un NS), k ā ar ī taj ā ir preciz ēti min ētie ierobežojumi.  
2. Sarakst ā ir ietverti š ādi elementi:  
a) pirm ā sleja, kur nor ādīta nozare vai apakšnozare, uz kuru attiecas ierobežojumi un  
b) otr ā sleja, kur ā aprakst īti piem ērojamie ierobežojumi.  
Eiropas Savien ības Puse uz ņemas saist ības attiec ībā uz l īgumpakalpojumu sniedz ējiem un neatkar īgiem speci ālistiem 
vien īgi taj ās pakalpojumu nozar ēs, kuras t ālāk konkr ēti uzskait ītas. 
3. Nosakot atseviš ķas nozares vai apakšnozares:  
a) ar  "CPC" apz īm ē Centr ālo produkcijas klasifik āciju, k ā izkl āstīts Apvienoto N āciju Organiz ācijas Statistikas biroja 
statistikas dokumentu M s ērij ā Nr. 77, CPC prov., 1991.g., un  
b) ar  "CPC 1.0. red. " apz īm ē Centr ālo produkcijas klasifik āciju, kas izkl āstīta Apvienoto N āciju Organiz ācijas Statis ­
tikas biroja statistikas dokumentu M s ērij ā Nr. 77, CPC 1.0. red., 1998.g.  
4. Saist ības attiec ībā uz l īgumpakalpojumu sniedz ējiem un neatkar īgajiem speci ālistiem nav piem ērojamas tad, ja vi ņu 
pagaidu kl ātb ūtnes nol ūks ir iejaukties vai t ās rezult ātā tiek trauc ēts vai k ā cit ādi ietekm ēts darbinieku un vad ības 
str īda vai sarunu rezult āts. 
5. Turpm āk sniegtaj ā sarakst ā nav iek ļauti pas ākumi, kas saist īti ar kvalifik ācijas pras ībām un proced ūrām, tehniskajiem 
standartiem un licenc ēšanas pras ībām un proced ūrām, ja tie neveido ierobežojumu 101. panta 2. punkta un 102. 
panta 2. punkta izpratn ē (l īgumpakalpojumu sniedz ējiem (LPS) un neatkar īgajiem speci ālistiem (NS)). Min ētie pas ā­
kumi (piem ēram, nepieciešam ība sa ņemt licenci, pan ākt kvalifik āciju atz īšanu regul ētās nozar ēs, nok ārtot īpašus 
pārbaud ījumus, tostarp valodas p ārbaudi, vajadz ība p ēc re ģistr ētas adreses teritorij ā, kur tiek veikta saimniecisk ā 
darb ība) pat tad, ja tie nav t ālāk min ēti, jebkur ā gad ījum ā attiecas uz Ukrainas LPS un NS.  
6. Turpm āk sniegtais saraksts neietver pas ākumus saist ībā ar Puses pieš ķirtaj ām subs īdij ām. 
7. Turpm āk sniegtais saraksts neskar publisku monopolu vai ekskluz īvu ties ību past āvēšanu attiec īgaj ās nozar ēs, k ā 
noteikts Eiropas Savien ības sest ās noda ļas (Uz ņēm ējdarb ības veikšana, pakalpojumu tirdzniec ība un elektronisk ā 
komercija) sarakst ā (XVI pielikuma A vai B da ļa) š ā nol īguma IV sada ļā. 
8. Nozar ēs, kur ās j āveic ekonomisko vajadz ību p ārbaude, galvenais krit ērijs b ūs attiec īgā tirgus st āvok ļa nov ērtējums 
Eiropas Savien ības dal ībvalst ī vai re ģion ā, kur ā paredz ēts sniegt pakalpojumu, tostarp attiec ībā uz esošo pakalpojumu 
sniedz ēju skaitu un ietekmi uz tiem.  
9. Ties ības un pien ākumi, kas izriet no turpm āk sniegt ā saraksta, nav tieši piem ērojami, t ādējādi tie tieši nepieš ķir 
ties ības fizisk ām vai juridisk ām person ām. 
10. Turpm āk sarakst ā ir izmantoti š ādi sa īsin ājumi:  
AT Austrija  
BE Be ļģijaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1699
BG Bulg ārija 
CY Kipra  
CZ Čehijas Republika  
DE V ācija 
DK D ānija 
EU Eiropas Savien ība, ieskaitot visas t ās dal ībvalstis  
ES Sp ānija 
EE Igaunija  
FI Somija  
FR Francija  
EL Grie ķija 
HU Ung ārija 
HR Horv ātija 
IE Īrija 
IT It ālija 
LV Latvija  
LT Lietuva  
LU Luksemburga  
MT Malta  
NL N īderlande  
PL Polija  
PT Portug āle 
RO Rum ānija 
SK Slov ākijas Republika  
SI Slov ēnija 
SE Zviedrija  
UK Apvienot ā Karaliste  
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
VISAS NOZARES  P ārejas posmi 
BG un RO: saist ības st ājas sp ēkā 2014. gada 1. janv ārī. 
Atz īšana 
EU: Eiropas Savien ības direkt īvas par diplomu savstarp ēju atz īšanu attiecas tikai 
uz Eiropas Savien ības dal ībvalstu valstspieder īgajiem. Ties ības sniegt regul ētus 
profesion ālos pakalpojumus vien ā dal ībvalst ī nepieš ķir ties ības tos sniegt cit ā 
dal ībvalst ī ( 1 ).LV L 161/1700 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Juridiskie konsultat īvie pakalpo ­
jumi attiec ībā uz starptautiskaj ām 
publiskaj ām ties ībām un ārvalstu 
ties ībām (t. i., ties ībām, kas nav 
Eiropas Savien ības ties ības) 
(da ļa no CPC 861) (  2 ) AT, CY, DE, EE, IE, LU, NL, PL, PT, SE, UK: nav. 
BE, ES, HR, IT, EL: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz NS. 
LV: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz LPS. 
BG, CZ, DK, FI, HU, LT, MT, RO, SI, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaudes. 
DK: juridisko konsult āciju pakalpojumus dr īkst sniegt tikai juristi ar D ānij ā 
izsniegtu darb ības licenci. Lai ieg ūtu min ēto licenci, ir j ānok ārto D ānijas juridis ­
kais eks āmens. 
FR: piln īga (vienk āršota) pielaide advokat ūrai, izmantojot zin āšanu p ārbaudi. 
juristi var darboties k ā avocat auprès de la Cour de Cassation un avocat auprès 
du Conseil d’Etat atbilstoši kvot ām, izpildot valstspieder ības nosac ījumu. 
HR: uz piln īgu pielaidi advokat ūrai, kas nepieciešama juridisk ās p ārst āvības 
pakalpojumu sniegšanai, attiecas valstspieder ības nosac ījums.  
Uzskaites un gr āmatved ības 
pakalpojumi 
(CPC 86212, kas nav  "rev īzijas 
pakalpojumi ", CPC 86213, CPC 
86219 un CPC 86220)  BE, CY, DE, EE, ES, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE, UK: nav. 
AT: darba dev ējam ir j ābūt atbilstošas arodasoci ācijas biedram m ītnes zem ē, kur 
asoci ācija past āv. 
FR: vajadz īga at ļauja. Uzskaites un gr āmatved ības pakalpojumus dr īkst sniegt ar 
noteikumu, ka sa ņemts ekonomikas, finanšu un r ūpniec ības ministra l ēmums, 
saska ņojot to ar ārlietu ministru. 
BG, CZ, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
HR: dz īvesvietas pras ība. 
Nodok ļu konsult āciju pakalpojumi 
(CPC 863) (  3 ) BE, DE, EE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE, UK: nav. 
AT: darba dev ējam j ābūt attiec īgās arodasoci ācijas biedram m ītnes zem ē, kur 
šāda asoci ācija past āv. Valstspieder ības nosac ījums p ārst āvībai kompetentaj ās 
iest ādēs. 
BG, CZ, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
CY: nav saist ību attiec ībā uz nodok ļu p ārskatu sniegšanu. 
PT: saist ību nav. 
HR, HU: dz īvesvietas pras ība. 
arhitektu pakalpojumi; 
un 
pils ētpl ānošanas un ainavu arhi ­
tekt ūras pakalpojumi 
(CPC 8671 un CPC 8674)  EE, EL, FR, IE, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: nav. 
BE, ES, HR, IT: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz NS. 
LV: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz LPS. 
FI: fiziskai personai j āpier āda, ka t ā ir ieguvusi īpašas zin āšanas, kas nepiecie ­ 
šamas š ādu pakalpojumu sniegšanai. 
DK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude, iz ņemot attiec ībā uz LPS, kuru uztur ē­ 
šan ās periods nep ārsniedz tr īs m ēnešus. 
BG, CY, CZ, DE, FI, HU, LT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
AT: tikai pl ānošanas pakalpojumiem: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
HR, HU, SK: dz īvesvietas pras ība.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1701
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
inženiertehniskie pakalpojumi; 
kā ar ī 
integr ētie inženiertehniskie pakal ­
pojumi 
(CPC 8672 un CPC 8673)  EE, EL, FR, IE, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: nav. 
BE, ES, HR, IT: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz NS. 
LV: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz LPS. 
FI: fiziskai personai j āpier āda, ka t ā ir ieguvusi īpašas zin āšanas, kas nepiecie ­ 
šamas š ādu pakalpojumu sniegšanai. 
DK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude, iz ņemot attiec ībā uz LPS, kuru uztur ē­ 
šan ās periods nep ārsniedz tr īs m ēnešus. 
BG, CY, CZ, DE, FI, HU, LT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
AT: tikai pl ānošanas pakalpojumiem: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
HR, HU: dz īvesvietas pras ība. 
Datori un ar tiem saist ītie pakal ­
pojumi 
(CPC 84)  EE, EL, FR, IE, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE: nav. 
ES, IT. ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz NS. 
LV: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz LPS. 
BE: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz NS. 
DK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude, iz ņemot attiec ībā uz LPS, kuru uztur ē­ 
šan ās periods nep ārsniedz tr īs m ēnešus. 
AT, DE, BG, CY, CZ, FI, HU, LT, RO, SK, UK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
HR: dz īvesvietas pras ība attiec ībā uz LPS. Saist ību nav attiec ībā uz NS.  
Pētniec ības un att īstības pakalpo ­
jumi 
(CPC 851, CPC 852, iz ņemot 
psihologa pakalpojumus (  4 ), 853)  EU, iz ņemot BE, UK: j ānosl ēdz uz ņemšanas l īgums ar apstiprin ātu p ētniec ības 
organiz āciju (  5 ). 
CZ, DK, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
BE, UK: saist ību nav. 
HR: dz īvesvietas pras ība. 
Rekl āmas pakalpojumi 
(CPC 871)  BE, CY, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE, UK: nav. 
AT, BG, CZ, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību 
pārbaude.  
Vad ības konsultat īvie pakalpojumi 
(CPC 865)  DE, EE, EL, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: nav. 
ES, IT: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz NS. 
BE, HR: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz NS. 
DK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude, iz ņemot attiec ībā uz LPS, kuru uztur ē­ 
šan ās periods nep ārsniedz tr īs m ēnešus. 
AT, BG, CY, CZ, FI, HU, LT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude.  
Ar vad ības konsult ācij ām saist ītie 
pakalpojumi 
(CPC 866)  DE, EE, EL, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: nav. 
BE, ES, HR, IT: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz NS. 
DK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude, iz ņemot attiec ībā uz LPS, kuru uztur ē­ 
šan ās periods nep ārsniedz tr īs m ēnešus. 
AT, BG, CY, CZ, FI, LT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
HU: ekonomisko vajadz ību p ārbaude, iz ņemot š ķīrējtiesas un samierin āšanas 
pakalpojumiem (CPC 86602): saist ību nav.  
Tehnisk ās test ēšanas un anal īzes 
pakalpojumi 
(CPC 8676)  BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE, UK: nav. 
DK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude, iz ņemot attiec ībā uz LPS, kuru uztur ē­ 
šan ās periods nep ārsniedz tr īs m ēnešus. 
AT, BG, CY, CZ, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību 
pārbaude.LV L 161/1702 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Saist ītie zin ātnisko un tehnisko 
konsult āciju pakalpojumi 
(CPC 8675)  BE, EE, EL, ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE, UK: nav. 
AT, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību 
pārbaude. 
DE: saist ību nav attiec ībā uz publiski izraudz ītiem m ērniekiem. 
FR: saist ību nav attiec ībā uz m ērniec ības darb ību veikšanu, kas saist ītas ar 
īpašumties ību nostiprin āšanu un ties ībām uz zemi. 
BG: saist ību nav.  
Ku ģu apkope un remonts 
(da ļa no CPC 8868)  BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE: nav. 
AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
UK: saist ību nav.  
Dzelzce ļa p ārvad ājumu apr īko ­
juma apkope un remonts 
(da ļa no CPC 8868)  BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE: nav. 
AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
UK: saist ību nav.  
Meh ānisko transportl īdzek ļu, 
motociklu, sniega motociklu un 
autop ārvad ājumu apr īkojuma 
apkope un remonts 
(CPC 6112, CPC 6122, da ļa no 
CPC 8867 un da ļa no CPC 8868)  BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE: nav. 
AT, BG, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību 
pārbaude. 
UK: saist ību nav.  
Gaisa ku ģa un t ā da ļu apkope un 
remonts 
(da ļa no CPC 8868)  BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE: nav. 
AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
UK: saist ību nav.  
Met ālizstr ādājumu, ar biroju 
nesaist ītu meh ānismu, ar trans ­
portu un biroju nesaist ītu iek ārtu 
un individu ālās lietošanas priekš ­
metu un m ājsaimniec ības piede ­
rumu apkopes un remonta pakal ­
pojumi (  6 ) 
(CPC 633, CPC 7545, CPC 8861, 
CPC 8862, CPC 8864, CPC 8865 
un CPC 8866)  BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: nav. 
AT, BG, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību 
pārbaude.  
Tulkošana 
(CPC 87905, iz ņemot ofici ālas vai 
sertific ētas darb ības)  DE, EE, FR, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: nav. 
BE, ES, IT, EL: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz NS. 
CY, LV: ekonomisko vajadz ību p ārbaude attiec ībā uz LPS. 
AT, BG, CZ, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
HR: saist ību nav attiec ībā uz NS.  
Būvlaukuma izp ētes darbs 
(CPC 5111)  BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: nav. 
AT, BG, CY, CZ, FI, HU, LT, LV, RO, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
DK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude, iz ņemot attiec ībā uz LPS, kuru uztur ē­ 
šan ās periods nep ārsniedz tr īs m ēnešus.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1703
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Vides pakalpojumi. 
(CPC 9401 (  7 ), CPC 9402, CPC 
9403, CPC 9404 (  8 ), da ļa no CPC 
94060 (  9 ), CPC 9405, da ļa no 
CPC 9406, CPC 9409)  BE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: nav. 
AT, BG, CY, CZ, DE, DK, EL, FI, HU, LT, LV, RO, SK: ekonomisko vajadz ību 
pārbaude.  
Ce ļojumu a ģent ūru un t ūrisma 
operatoru pakalpojumi (ieskaitot 
ce ļojumu vad ītājus) (  10 ) 
(CPC 7471)  AT, CZ, DE, EE, ES, FR, IT, LU, NL, PL, SI, SE: nav. 
DK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude, iz ņemot attiec ībā uz LPS, kuru uztur ē­ 
šan ās periods nep ārsniedz tr īs m ēnešus. 
IE: saist ību nav, iz ņemot attiec ībā uz ce ļojumu vad ītājiem. 
BG, EL, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK: ekonomisko vajadz ību p ārbaude. 
BE, CY: nav saist ību, iz ņemot ce ļojumu vad ītājus (personas, kuru pien ākums ir 
pavad īt vismaz 10 cilv ēku t ūristu grupu, neveicot gida pien ākumus īpaš ās 
viet ās). 
HR: dz īvesvietas pras ība. UK: saist ību nav.  
Izklaides pakalpojumi, kas nav 
audiovizu ālie pakalpojumi 
(ieskaitot te ātra, dz īvās m ūzikas, 
cirka un diskot ēku pakalpojumus) 
(CPC 9619)  AT, BG, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FI, HU, IE, IT, LT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, RO, 
SK, SE: var b ūt vajadz īga progres īvā kvalifik ācija (  11 ). Ekonomisko vajadz ību 
pārbaude. 
SI: uztur ēšan ās ilgums saist ībā ar vienu pas ākumu nep ārsniedz 7 dienas. Attie ­
cībā uz cirka un atrakciju parku pakalpojumiem uztur ēšan ās ilgums nep ārsniedz 
30 dienas vien ā kalend āraj ā gad ā. 
FR: nav saist ību attiec ībā uz LPS, iz ņemot š ādus gad ījumus: 
— m āksliniekiem ir darba l īgums ar at ļauju sa ņēmušu izklaides uz ņēmumu, 
— darba at ļauju izsniedz uz laiku, kas nep ārsniedz devi ņus m ēnešus, un to var 
atjaunot uz tr īs m ēnešiem, 
— nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību p ārbaudes noteikumiem. 
Galvenais krit ērijs: darba tirgus situ ācijas nov ērtēšana attiec īgaj ā darb ības 
jom ā un ģeogr āfiskaj ā teritorij ā, kur sniedzams pakalpojums. 
— Izklaides uz ņēmumam j āmaks ā nodoklis Francijas Imigr ācijas un integr ācijas 
iest ādei (Office Français de l'Immigration et de l'Intégration). 
CY: ekonomisko vajadz ību p ārbaude dz īvās m ūzikas un diskot ēku pakalpoju ­
miem. 
BE, UK: saist ību nav.  
( 1 ) Lai trešo valstu valstspieder īgo kvalifik ācija tiktu atz īta Eiropas Savien ībā, ir vajadz īgs Savstarp ējās atz īšanas nol īgums, par kuru 
jāvienojas saska ņā ar nol īguma 18. pant ā noteikto sist ēmu. 
( 2 ) Uz juridiskajiem pakalpojumiem l īdz īgi k ā uz citu pakalpojumu sniegšanu attiecas licenc ēšanas pras ības un proced ūras, kas 
piem ērojamas Eiropas Savien ības dal ībvalst īs. Attiec ībā uz juristiem, kuri sniedz juridiskos pakalpojumus starptautisko publisko 
ties ību un ārvalstu ties ību jom ā, š īs pras ības un proced ūras inter alia var izpausties k ā viet ējā ētikas kodeksa iev ērošana, 
izcelsmes valsts amata nosaukuma izmantošana (ja vien nav pan ākta uz ņēm ējas valsts attiec īgā amata nosaukuma visp ārīga 
atz īšana), apdrošin āšanas pras ības, vienk ārša re ģistr ācija uz ņēm ējas valsts advokat ūrā vai vienk āršota pielaide uz ņēm ējas valsts 
advokat ūrai, nok ārtojot kvalifik ācijas atbilst ības p ārbaudi un re ģistr ējot priv āto vai juridisko adresi uz ņēm ējā valst ī. 
( 3 ) Neietver juridisko konsult āciju un juridisk ās p ārst āvības pakalpojumus nodok ļu jaut ājumos, kas attiec ībā uz starptautisko 
publisko ties ību un ārvalstu ties ību jomu atrodami sada ļā "Juridisko konsult āciju pakalpojumi ". 
( 4 ) Da ļa no CPC 85201, kas atrodams sada ļā "Medic īnas un zob ārstniec ības pakalpojumi ". 
( 5 ) Vis ām dal ībvalst īm, iz ņemot DK, p ētniec ības organiz ācijas apstiprin āšana j āveic un uz ņemšanas l īgums j ānosl ēdz, iev ērojot 
Eiropas Savien ības Direkt īvā 2005/71/EK izkl āstītos nosac ījumus. 
( 6 ) Biroja meh ānismu un iek ārtu, tostarp datoru, apkopes un remonta pakalpojumi (CPC 845) atrodami sada ļā "Datori un ar tiem 
saist ītie pakalpojumi ". 
( 7 ) Atbilst ar sadz īves notek ūde ņiem saist ītiem pakalpojumiem. 
( 8 ) Atbilst izpl ūdes g āzu att īrīšanas pakalpojumiem. 
( 9 ) Atbilst da ļai no dabas un ainavu aizsardz ības pakalpojumiem. 
( 10 ) Pakalpojumu sniedz ēji, kuru pien ākums ir pavad īt vismaz 10 cilv ēku t ūristu grupu, neveicot gida pien ākumus īpaš ās viet ās. 
( 11 ) Ja kvalifik ācija ieg ūta ārpus Eiropas Savien ības vai t ās dal ībvalst īm, attiec īgā dal ībvalsts var nov ērtēt, vai ieg ūtā pieredze ir 
līdzv ērtīga t ās teritorij ā nepieciešamajai kvalifik ācijai.LV L 161/1704 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
6. NODA ĻAS XVI PIELIKUMA D DA ĻA 
UKRAINAS ATRUNAS ATTIEC ĪBĀ UZ UZ ŅĒM ĒJDARB ĪBAS VEIKŠANU  
(min ēts 88. panta 1. punkt ā) 
Zemes īpašums  
Ārvalstu pilso ņiem un bezvalstniekiem nav ties ību ieg ūt īpašum ā lauksaimniec ības zemi. Ārvalstu pilso ņiem un bezvals ­
tniekiem nav ties ību ieg ūt bezatl īdz ības k ārtā zemesgabalus, kas pieder valstij vai pašvald ībām, un privatiz ēt zemesgabalus, 
kas tiem iepriekš pieš ķirti lietošan ā. 
Ārvalstu juridisk ās personas var ieg ūt īpašum ā lauksaimniec ībā neizmantojamus zemesgabalus, kas atrodas apdz īvot ās 
viet ās, tikai kop ā ar nekustamo īpašumu, kas saist īts ar Ukrain ā veiktiem dar ījumiem, bet ārpus apdz īvot ām viet ām – tikai 
kop ā ar nekustamo īpašumu.  
Ārzemniekiem un ārzemju ties ību subjektiem nav ierobežojumu attiec ībā uz zemes nomu.  
Ārzemju fizisk ām vai juridisk ām person ām nekustam ā īpašuma ieg ūšanai, ieg ādei, k ā ar ī nomai vai izpirkumnomai var 
būt nepieciešama at ļauja.  
Mežsaimniec ība 
Meži var b ūt vien īgi Ukrainas pilso ņu un Ukrainas ties ību subjektu īpašum ā. 
Valsts īpašuma ieg ūšana  
Uz ņēmumiem un valsts a ģent ūrām, kur ās valsts īpašuma da ļa p ārsniedz 25 %, nav at ļauts piedal īties Ukrainas uz ņēmumu 
privatiz ācij ā. 
Og ļūde ņražu mekl ēšana, izp ēte un ieguve  
Uz ņēm ējdarb ības veikšana atbilst š ā nol īguma IV sada ļas 11. noda ļas (Ar tirdzniec ību saist īta ener ģētika) 279. pantam 
(par og ļūde ņražu mekl ēšanu, izp ēti un ieguvi).  
Not āru pakalpojumi  
Not āru pakalpojumus var sniegt vien īgi Ukrainas pilso ņi. 
Ārstu un zob ārstu pakalpojumi  
Profesion ālās kvalifik ācijas pras ības saska ņā ar Ukrainas ties ību aktiem. Ārvalstu pakalpojumu sniedz ējiem nepieciešamas 
ukrai ņu sarunvalodas prasmes.  
Vecm āšu, medm āsu, fizioterapeitu un medic īnas pal īgperson āla priv āti pakalpojumi  
Profesion ālās kvalifik ācijas pras ības saska ņā ar Ukrainas ties ību aktiem. Ārvalstu pakalpojumu sniedz ējiem nepieciešamas 
ukrai ņu sarunvalodas prasmes.  
Pasta un kurjeru pakalpojumi (tostarp eksprespieg ādes pakalpojumi)  ( 1 ) 
Nav valsts rež īma attiec ībā uz standarta v ēstul ēm (  2 ), kas sver maz āk par 50 gramiem, un pastkart ēm.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1705  
( 1 ) Saist ības attiec ībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem un eksprespieg ādes pakalpojumiem attiecas uz visu īpašumu veidu valsts un 
priv ātiem komerci ālās darb ības veic ējiem.  
( 2 ) Standarta pieg ādes pasts, ko iemet pastkast ē vai past ā un ko pieg ādā uz pastkasti min ētaj ā adres ē bez pazi ņojuma par sa ņemšanu.
Licenc ēšanu var piepras īt attiec ībā uz:  
i) adres ētu rakstveida pazi ņojumu uz jebk āda veida fizisk ā nes ēja (  1 ) apstr ādi, tostarp:  
— hibr īdpasta pakalpojumiem,  
— tiešo pastu,  
ii) adres ēto s īkpaku un paku apstr ādi (  2 ), 
iii) adres ēto preses izdevumu apstr ādi (  3 ), 
iv) to ierakst īto vai apdrošin āto s ūtījumu apstr ādi, uz kuriem attiecas iepriekš min ētās i) l īdz iii) apakškategorijas;  
— uz ko attiecas kop īgas univers ālā pakalpojuma saist ības.  
Uz š īm licenc ēm var attiekties īpašas univers ālā pakalpojuma saist ības un/vai finanšu ieguld ījums kompens āciju fond ā. 
Izgl ītības pakalpojumi  
Pamatizgl ītības, vid ējās izgl ītības un augst ākās izgl ītības pakalpojumi.  
Saska ņā ar Ukrainas ties ību aktiem izgl ītības iest ādi var vad īt tikai Ukrainas pilsonis, neraugoties uz t ās īpašuma veidu.  
Finanšu pakalpojumi  
Dal ība visa veida v ērtspap īru emisij ā, ieskaitot riska parakst īšanu un izvietošanu, darbojoties k ā a ģentam (publiski vai 
priv āti), un pakalpojumu sniegšana saist ībā ar š ādu emisiju pie ļaujama tikai t ādām juridisk ām person ām, kuras nodarbojas 
vien īgi ar v ērtspap īru emisiju, un bank ām. 
Ar vesel ību saist īti pakalpojumi un soci ālie pakalpojumi  
Profesion ālās kvalifik ācijas pras ības saska ņā ar Ukrainas ties ību aktiem par slimn īcu pakalpojumiem, tai skait ā slimn īcu 
pārvaldes pakalpojumiem un citiem vesel ības jomas pakalpojumiem.  
Atp ūtas, kult ūras un sporta pakalpojumi  
Nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz subs īdiju pieejam ību lielo kinote ātru darb ības 
pakalpojumiem.  
Ārvalstu invest īciju apm ērs zi ņu a ģent ūru pakalpojumu sniegšanas uz ņēmumos nedr īkst p ārsniegt 35 %.  
Iekš ējo ūdensce ļu p ārvad ājumi  ( 4 ) 
Nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz iekšzemes kabot āžas p ārvad ājumiem. Pas ākumi, 
kuru pamat ā ir jau nosl ēgti vai turpm āki l īgumi par iekšzemes ūdensce ļu pieejam ību (tostarp l īgumi, kas nosl ēgti p ēc 
Reinas, Mainas un Donavas savienošanas), kuri saglab ā satiksmes ties ības saimniecisk ās darb ības subjektiem, kas darbojas 
attiec īgaj ās valst īs un attiec ībā uz īpašumties ībām atbilst valstspieder ības krit ērijiem. Iev ērojot noteikumus, ar ko īsteno 
Manheimas Konvenciju par ku ģošanu Rein ā.LV L 161/1706 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Piem ēram, v ēstules, pastkartes.  
( 2 ) Gr āmatas un katalogi ietilpst šaj ā apakškategorij ā. 
( 3 ) Žurn āli, laikraksti, periodiskie izdevumi.  
( 4 ) Tai skait ā iekš ējo ūdensce ļu p ārvad ājumu papildpakalpojumi.
Gaisa p ārvad ājumu pakalpojumi  
Nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz iekšzemes un starptautiskajiem l īniju vai čartera 
gaisa p ārvad ājumu pakalpojumiem un uz pakalpojumiem, kas tieši saist īti ar satiksmes ties ību īstenošanu, iz ņemot gaisa 
ku ģu remonta un tehnisk ās apkopes pakalpojumus, gaisa p ārvad ājumu pakalpojumu tirdzniec ību un m ārketingu, DRS 
pakalpojumus un citus gaisa p ārvad ājumu papildpakalpojumus, piem ēram, apkalpošanu uz zemes, gaisa ku ģu ar apkalpi 
nomas pakalpojumus un lidostas pakalpojumus. Gaisa p ārvad ājumu tirgus savstarp ējos pieejam ības nosac ījumus iek ļaus 
Eiropas Savien ības un t ās dal ībvalstu un Ukrainas nol īgum ā par kop īgas gaisa telpas izveidi.  
Dzelzce ļa p ārvad ājumu pakalpojumi  
Nav valsts rež īma vai visliel ākās labv ēlības rež īma saist ību attiec ībā uz pasažieru un kravu p ārvad ājumiem, iz ņemot 
rež īmu, kas noteikts š ā nol īguma IV sada ļas 6. noda ļas (Uz ņēm ējdarb ības veikšana, pakalpojumu tirdzniec ība un elek ­
tronisk ā komercija) 136. pant ā. 
Autop ārvad ājumu pakalpojumi  
Pasažieru p ārvad ājumu un kravas p ārvad ājumu subjekti j āre ģistr ē k ā ties ību subjekti.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1707
6. NODA ĻAS XVI PIELIKUMA E DA ĻA 
UKRAINAS SAIST ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ P ĀRROBEŽU PAKALPOJUMU SNIEGŠANU  
(min ēts 95. pant ā) 
I. UZ ŅĒM ĒJDARB ĪBAS PAKALPOJUMI  
1. Profesion ālie pakalpojumi  
a) Juridiskie pakalpojumi 
— Juridisko konsult āciju un p ārst āvības pakalpojumi 
krimin ālliet ās 
(CPC 86111)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— Juridisko konsult āciju un p ārst āvības pakalpojumi ties ā 
cit ās ties ību jom ās, iz ņemot krimin ālties ības 
(CPC 86119)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— Juridisko konsult āciju un p ārst āvības pakalpojumi 
ties ību aktos noteikt ās proced ūrās 
(CPC 8612) (CPC 86120)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— Juridisk ās dokument ācijas un sertific ēšanas pakalpojumi 
(CPC 8613) 
(СPC 86130)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— Citi juridisko konsult āciju un inform ācijas pakalpojumi, 
izņemot not āru pakalpojumus 
(CPC 8619) (CPC 86190)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— Konsult ācijas par m ītnes valsts ties ībām un starptautis ­
kaj ām ties ībām, un trešo valstu ties ībām 
(da ļa no CPC 861)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— Not āru pakalpojumi  (1) Not āru pakalpojumus var sniegt vien īgi Ukrainas 
pilso ņi. 
(2) Nav.  
b) Uzskaites un gr āmatved ības pakalpojumi 
(CPC 862, iz ņemot CPC 86211)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— Rev īzijas pakalpojumi 
(CPC 86211)  (1) Nav, iz ņemot to, ka ofici āliem rev īzijas zi ņojumiem 
nepieciešams Ukrainas revidenta vai rev īzijas uz ņē­
muma apstiprin ājums. 
(2) Nav.LV L 161/1708 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
c) Nodok ļu konsult āciju pakalpojumi 
(CPC 863)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
d) Arhitektu pakalpojumi 
(CPC 8671)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
e) Inženiertehniskie pakalpojumi 
(CPC 8672)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
f) Integr ētie inženiertehniskie pakalpojumi 
(CPC 8673)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
g) Pils ētpl ānošanas un ainavu arhitekt ūras pakalpojumi 
(CPC 8674)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
h) Ārstu un zob ārstu pakalpojumi 
(CPC 9312)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
i) Veterin ārie pakalpojumi 
(CPC 932)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
j) Vecm āšu, medm āsu, fizioterapeitu un medic īnas pal īg­
person āla priv āti pakalpojumi 
(da ļa no CPC 93191)  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
2. Datori un ar tiem saist ītie pakalpojumi  
a) Konsult āciju pakalpojumi, kas saist īti ar datortehnikas 
uzst ādīšanu 
(CPC 841)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
b) Programmat ūras ieviešanas pakalpojumi 
(CPC 842)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
c) Datu apstr ādes pakalpojumi 
(CPC 843)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
d) Datu b āzes pakalpojumi 
(CPC 844)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
f) Citi datoru pakalpojumi 
— Apkopes un labošanas pakalpojumi biroju iek ārtām un 
apr īkojumam, tostarp datoriem 
(CPC 845)  (1) Nav. 
(2) Nav.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1709
— Datu sagatavošanas pakalpojumi 
(CPC 849)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
3. P ētniec ības un att īstības pakalpojumi  
a) P ētniec ības un att īstības pakalpojumi dabas zin ātnes 
jom ā 
(CPC 851)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
b) P ētniec ības un att īstības pakalpojumi soci ālaj ās un 
humanit āraj ās zin ātn ēs 
(CPC 852)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
c) Starpdiscipl īnu p ētniec ības un att īstības pakalpojumi 
(CPC 853)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
4. Nekustam ā īpašuma a ģentu pakalpojumi  
— Nekustam ā īpašuma a ģentu pakalpojumi 
(CPC 821-822)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
5. Nomas/izpirkumnomas pakalpojumi bez operatoriem  
e) Citi 
— Nomas un izpirkumnomas pakalpojumi (iz ņemot 
finansi ālus pakalpojumus) 
(CPC 831 - CPC 832) 
— Tai skait ā ierakstu studijas iek ārtu nomu vai izpir ­
kumnomu 
(CPC 83109)**  (1) Nav. 
(2) Nav.  
6. Citi uz ņēm ējdarb ības pakalpojumi  
a) Rekl āmas pakalpojumi 
(CPC 871)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
b) Tirgus izp ētes un sabiedrisk ās domas aptaujas 
(CPC 864)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
c) Vad ības konsult āciju pakalpojumi 
(CPC 865)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
d) Ar vad ības konsult ācij ām saist īti pakalpojumi 
(CPC 866)  (1) Nav. 
(2) Nav.LV L 161/1710 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
e) Tehnisk ās test ēšanas un anal īzes pakalpojumi, tostarp 
ku ģu uzraudz ības pakalpojumi 
(CPC 8676)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
f) Pakalpojumi saist ībā ar lauksaimniec ību, medniec ību un 
mežsaimniec ību (iz ņemot ugunsgr ēku apkarošanu, 
kokmateri ālu v ērtēšanu, mežier īcību (ar ī meža boj ājumu 
nov ērtēšanas pakalpojumus)) 
(da ļa no CPC 881)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— Konsult āciju pakalpojumi ugunsgr ēku apkarošanas, 
mežier īcības (ar ī meža boj ājumu nov ērtēšanas pakalpo ­
jumu) jom ā 
(da ļa no CPC 881)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
g) Ar zvejniec ību saist ītie pakalpojumi 
(CPC 882)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
h) Ar ieguves r ūpniec ību saist ītie pakalpojumi 
(CPC 883 un CPC 5115)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
i) Ar ražošanu saist ītie pakalpojumi 
da ļa no CPC 884 + da ļa no CPC 885)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
j) Pakalpojumi, kas saist īti ar ener ģijas sadali 
(CPC 887)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
k) Darb ā iek ārtošanas un person āla nodrošin āšanas pakal ­
pojumi 
(CPC 872)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
m) Saist ītie zin ātnisko un tehnisko konsult āciju pakalpo ­
jumi 
(CPC 8675)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
n) Iek ārtu apkope un remonts (neieskaitot ku ģus, gaisa 
ku ģus vai citus transportl īdzek ļus) 
(CPC 6112, 6122, 633+8861-8866) 
Tai skait ā autotransporta apkopes un remonta pakalpo ­
jumi 
(CPC 8867)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
o) Ēku t īrīšanas un uzkopšanas pakalpojumi 
(CPC 874)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
p) Fotouz ņēmumu pakalpojumi, iz ņemot no gaisa 
uz ņemtus fotouz ņēmumus) 
(CPC 875)  (1) Saist ību nav 
(2) Nav.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1711
q) Iepakošanas pakalpojumi 
(CPC 876)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
r) Izdev ējdarb ība un poligr āfija 
(CPC 88442)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
s) Pas ākumu r īkošanas pakalpojumi 
(CPC 87909)*  (1) Nav. 
(2) Nav.  
t) Citi 
— Rakstisk ās un mutisk ās tulkošanas pakalpojumi 
(CPC 87905)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— Speci āli projekt ēšanas pakalpojumi 
(CPC 87907)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
II. SAKARU PAKALPOJUMI  
1. un 2. Pasta un kurjeru pakalpojumi (tostarp eksprespieg ādes pakalpojumi) (  1 ) 
Pakalpojumi saist ībā ar pasta s ūtījumu apstr ādi (  2 ) turpm āk 
min ētaj ās apakškategorij ās gan viet ējiem, gan ārvalstu adre ­
sātiem. Turpm āk min ētaj ās saist ībās rakstveida pazi ņojums 
neietver standarta v ēstules (  3 ), kas sver maz āk par 50 
gramiem un pastkartes. 
i) Adres ētu rakstveida pazi ņojumu uz jebk āda veida 
fizisk ā nes ēja (  4 ) apstr āde, tostarp: 
— hibr īdpasta pakalpojumi 
— tiešais pasts 
ii) Adres ēto s īkpaku un paku apstr āde (  5 ) 
iii) Adres ēto preses izdevumu apstr āde (  6 ) 
iv) S ūtījumu, kas iepriekš min ēti no i) l īdz iii) apakškate ­
gorij ā, apstr āde ierakst ītu vai apdrošin ātu s ūtījumu 
veid ā 
v) Iepriekšmin ēto i) l īdz iii) apakškategoriju s ūtījumu 
eksprespieg ādes pakalpojumi (  7 ), 
vi) Neadres ētu s ūtījumu apstr āde 
vii) Dokumentu apmai ņa ( 8 ) 
viii) Citi citviet nemin ēti pakalpojumi  (1) (2) Apakškategorij ām i) l īdz iv), attiec ībā uz kuriem 
past āv univers ālā pakalpojuma saist ības, var izveidot 
licenc ēšanas sist ēmas. Uz š īm licenc ēm var attiekties 
īpašas univers ālā pakalpojuma saist ības un/vai 
finanšu ieguld ījums kompens āciju fond ā. Apakš ­
kategorij ām v) l īdz viii): nav.  
3. Telekomunik āciju pakalpojumi  
Telekomunik āciju pamatpakalpojumi  
a) Balss telefonijas pakalpojumi 
(CPC 7521)  (1) Nav. 
(2) Nav.LV L 161/1712 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
b) Pakešu komut ācijas datu p ārraides pakalpojumi 
(CPC 7523**)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
c) Ķēžu komut ācijas datu p ārraides pakalpojumi 
(CPC 7523**)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
d) Teleksa pakalpojumi 
(CPC 7523**)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
e) Telegr āfa pakalpojumi 
(CPC 7522)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
f) Faksimila pakalpojumi 
(CPC 7521**+7529**)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
g) Priv āto nom āto l īniju pakalpojumi 
(CPC 7522**+7523**)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
o) Citi 
— Mobilie balss un datu pakalpojumi 
(CPC 75213) 
— Radioteleksa pakalpojumi 
(CPC 75291) 
— Telekonferences pakalpojumi 
(CPC 75292) 
— Integr ēti telekomunik āciju pakalpojumi, iz ņemot 
apraidi (  9 ) 
(CPC 7526)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
Pievienoto v ērtību radoši telekomunik āciju pakalpojumi  
h) Elektroniskais pasts 
(CPC 7523**)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
i) Balss pasts 
(CPC 7523**)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
j) Tiešsaistes inform ācijas un datub āzu izguve 
(CPC 7523**)  (1) Nav. 
(2) Nav.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1713
k) Elektronisk ā datu apmai ņa (EDI), 
(CPC 7523**)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
l) Pievienoto v ērtību radoši faksimila pakalpojumi, 
ieskaitot uzkr āšanu un p ārsūtīšanu, uzkr āšanu un izguvi 
(CPC 7523**)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
m) Koda un protokola p ārveide  (1) Nav. 
(2) Nav.  
n) Tiešsaistes inform ācijas un/vai datu apstr āde (tostarp 
dar ījumu apstr āde) 
(CPC 843**)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
III. B ŪVNIEC ĪBA UN SAIST ĪTIE INŽENIERTEHNISKIE PAKALPOJUMI  
— B ūvlaukuma sagatavošanas darbi 
(CPC 511)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
a) Ēku b ūvniec ība 
(CPC 512)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
b) Inženiertehnisk ā b ūvniec ība, tai skait ā bagar ēšana 
(CPC 513)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
c) Saliekamo konstrukciju mont āža un uzst ādīšana 
(CPC 514+516)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
d) Ēku pabeigšanas un apdares darbi 
(CPC 517)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
e) Citi 
— Īpaši b ūvniec ības pakalpojumi 
(CPC 515)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— B ūvniec ības vai ēku nojaukšanas vai inženiertehnisk ās 
būvniec ības iek ārtu noma (ar operatoru) 
(CPC 518)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
IV. IZPLAT ĪŠANAS PAKALPOJUMI  
a) Tirdzniec ības starpniec ības pakalpojumi 
(CPC 621, CPC 6111, CPC 6113, CPC 6121)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
b) Vairumtirdzniec ības pakalpojumi 
(CPC 6121, 61111, 6113, 622 (iz ņemot CPC 62262))  (1) Nav. 
(2) Nav.LV L 161/1714 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
— Gr āmatu, laikrakstu, žurn ālu vairumtirdzniec ības pakal ­
pojumi (iz ņemot rakst āmlietu tirdzniec ību) 
(CPC 62262)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
c) Mazumtirdzniec ības pakalpojumi 
(CPC 631+632+6111+6113 + 6121+613, tai skait ā 
audio un video ieraksti СРС  63234)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
d) Franš īze 
(CPC 8929)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
V. IZGL ĪTĪBAS PAKALPOJUMI  
a) Pamatizgl ītības pakalpojumi 
(CPC 921)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
b) Vid ējās izgl ītības pakalpojumi 
(CPC 922)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
c) Augst ākās izgl ītības pakalpojumi 
(CPC 923)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
d) Pieaugušo izgl ītības pakalpojumi 
(CPC 924)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
e) Citi izgl ītības pakalpojumi 
(CPC 929)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
VI. PAKALPOJUMI VIDES JOM Ā 
a) Notek ūde ņu pakalpojumi 
(CPC 9401)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
b) Atkritumu apglab āšanas pakalpojumi 
(CPC 9402)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
c) Sanit ārijas un l īdz īgi pakalpojumi 
(CPC 9403)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
d) Cits 
— Izpl ūdes g āzu t īrīšanas pakalpojumi 
(CPC 9404)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— Trokš ņu ierobežošanas pakalpojumi 
(CPC 9405)  (1) Nav. 
(2) Nav.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1715
— Dabas un ainavu aizsardz ības pakalpojumi 
(CPC 9406)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— Citi vides aizsardz ības pakalpojumi 
(CPC 9409)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
VII. FINANŠU PAKALPOJUMI  
1. Visi apdrošin āšanas pakalpojumi un ar apdrošin āšanu saist īti pakalpojumi 
Ārvalstu apdrošin āšanas sabiedr ības var sniegt apdrošin āšanas pakalpojumus ar fili āļu starpniec ību ne ilg āk k ā 5 
gadus p ēc Ukrainas pievienošan ās PTO.  
i) Tieš ā apdrošin āšana (ieskaitot l īdzapdrošin āšanu): 
(A) dz īvības apdrošin āšanas pakalpojumi 
(B) nedz īvības apdrošin āšanas pakalpojumi (tai skait ā 
jūras un avi ācijas apdrošin āšana) 
ii) P ārapdrošin āšanas un retrocesijas pakalpojumi 
iii) Apdrošin āšanas pal īgpakalpojumi, piem ēram, konsul ­
tācijas, aktu āru pakalpojumi, riska nov ērtēšana un 
pretenziju izskat īšanas pakalpojumi  (1) Nav saist ību, iz ņemot min ētās jomas, kur ās nav atrunu: 
— riski saist ībā ar j ūras p ārvad ājumiem un komerci ālo 
avi āciju, un palaišanu kosmos ā, un kravu nog ādā­ 
šanu kosmos ā (ieskaitot pavado ņus), ja š āda apdro ­ 
šin āšana sedz jebkuru š ādu elementu vai visus š ādus 
elementus: p ārvad ātās preces, transportl īdzeklis, ar 
ko p ārvad ā preces, un ar to saist ītā visa veida atbil ­
dība, 
— p ārapdrošin āšana, 
— apdrošin āšanas pal īgpakalpojumi. 
(2) Nav.  
iv) Apdrošin āšanas starpniec ība, piem ēram, m ākleru un 
aģentu pakalpojumi  (1) Nav saist ību, iz ņemot min ētās jomas, kur ās nav atrunu: 
— riski saist ībā ar j ūras p ārvad ājumiem un komerci ālo 
avi āciju, un palaišanu kosmos ā, un kravu nog ādā­ 
šanu kosmos ā (ieskaitot pavado ņus), ja š āda apdro ­ 
šin āšana sedz jebkuru š ādu elementu vai visus š ādus 
elementus: p ārvad ātās preces, transportl īdzeklis, ar 
ko p ārvad ā preces, un ar to saist ītā visa veida atbil ­
dība, 
— p ārapdrošin āšana. 
Pēc pieciem gadiem kopš pievienošan ās PTO: nav. 
(2) Nav.  
2. Banku un citi finanšu pakalpojumi (iz ņemot apdrošin āšanu)  
v) Noguld ījumu un citu atmaks ājamu naudas l īdzek ļu 
pie ņemšana no iedz īvot ājiem  (1) Nav. 
(2) Nav.  
vi) Visa veida aizdevumi, ieskaitot pat ēriņa kred ītus, hipo ­
tek āros kred ītus, fakt ūrkredit ēšanu un komercdar ījumu 
finans ēšanu  (1) Nav. 
(2) Nav.  
vii) Finanšu izpirkumnoma  (1) Nav. 
(2) Nav.LV L 161/1716 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
viii) Visi maks ājumu un naudas p ārvedumu pakalpojumi, 
ieskaitot kred ītus, maksas un debetkartes, ce ļojuma 
čekus un bankas vekse ļus (1) Nav. 
(2) Nav.  
ix) Garantijas un saist ības (1) Nav. 
(2) Nav.  
x) Turpm āk min ēto objektu tirdzniec ība sav ā v ārd ā vai 
klientu v ārd ā birž ā vai ārpusbiržas tirg ū: 
— (A) val ūtas tirgus instrumenti (ieskaitot čekus, vekse ļus, 
noguld ījumu sertifik ātus),  (1) Nav. 
(2) Nav.  
— (B) ārvalstu val ūta, (1) Nav. 
(2) Nav.  
— (C) atvasin āti instrumenti, tostarp, bet ne tikai n ākotnes 
līgumi un iesp ēju l īgumi,  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
— (D) val ūtas kursa un procentu likmju instrumenti, 
tostarp t ādi produkti k ā mijmai ņas dar ījumi, 
nestandartiz ēti procentu likmes n ākotnes l īgumi,  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
— (E) p ārvedami v ērtspap īri, (1) Nav. 
(2) Nav.  
— (F) citi p ārvedami instrumenti, tai skait ā zelta vai 
sudraba stie ņi (1) Nav. 
(2) Nav.  
xi) L īdzdal ība visa veida v ērtspap īru emisij ās, ieskaitot 
riska parakst īšanas un izvietošanas starpniec ību k ā 
aģentam (publiski vai priv āti) un ar š ādām emisij ām 
saist īto pakalpojumu sniegšana  (1) Nav. 
(2) Nav.  
xii) Starpniec ība naudas tirgus dar ījumos  (1) Nav. 
(2) Nav.  
xiii) Akt īvu, piem ēram, skaidras naudas vai portfe ļa p ārval ­
dība, visa veida kolekt īvo ieguld ījumu p ārvald ība, 
pensiju fondu p ārvald ība, uzkr ājumu uzraudz ības, 
depoz ītu p ārvald ības un trasta pakalpojumi  (1) Nav. 
(2) Nav.  
xiv) Nor ēķina un mijieskaita pakalpojumi attiec ībā uz 
finanšu akt īviem, ieskaitot v ērtspap īrus, atvasin ātus 
produktus un citus p ārvedamus instrumentus  (1) Nav. 
(2) Nav.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1717
xv) Finanšu inform ācijas sniegšana un nos ūtīšana, finanšu 
datu apstr āde un attiec īgā programmat ūra, ko pied āvā 
citu finanšu pakalpojumu sniedz ēji (1) Nav. 
(2) Nav.  
xvi) Konsultat īvi, starpniec ības un citi finanšu pal īgpakalpo ­
jumi saist ībā ar vis ām darb ībām, kas min ētas v) l īdz 
xv) punkt ā, tostarp kred ītu datub āze un kred ītu 
anal īze, ieguld ījumu un portfe ļu anal īze un konsult ā­
cijas, konsult ācijas par p ārņemšanu un uz ņēmumu 
reorganiz ēšanu un strat ēģiju (1) Nav. 
(2) Nav.  
VIII. AR VESEL ĪBU SAIST ĪTI PAKALPOJUMI UN SOCI ĀLIE PAKALPOJUMI  
a) Slimn īcu pakalpojumi, tai skait ā slimn īcu p ārvaldes 
pakalpojumi 
(CPC 9311)  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
b) Citi vesel ības jomas pakalpojumi 
(CPC 9319, iz ņemot CPC 93191)  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
c) Soci ālie pakalpojumi 
(CPC 933**)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
IX. T ŪRISMS UN AR CE ĻOŠANU SAIST ĪTI PAKALPOJUMI  
a) Viesn īcas un restor āni (ar ī apg āde), ar ī viesn īcu vad ības 
pakalpojumi 
(CPC 641-643)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
b) Ce ļojumu a ģent ūru un t ūrisma operatoru pakalpojumi 
(CPC 7471)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
c) T ūrisma gidu pakalpojumi 
(CPC 7472)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
X. ATP ŪTAS, KULT ŪRAS UN SPORTA PAKALPOJUMI  
a) Izklaides pakalpojumi (tostarp te ātra, dz īvās m ūzikas un 
cirka pakalpojumi) 
(CPC 9619, iz ņemot lielo kinote ātru darb ības pakalpo ­
jumus un deju skolot āja pakalpojumus, kas nav sporta 
dejas  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
— Lielo kinote ātru darb ības pakalpojumi 
(CPC 96199**)  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
— Deju skolot āja pakalpojumi, kas nav sporta dejas 
(CPC 96195**)  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav. 
(3) Nav.LV L 161/1718 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
b) Zi ņu a ģent ūru pakalpojumi 
(CPC 962)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
c) Bibliot ēkas, arh īvi, muzeji un citi kult ūras pakalpojumi 
(CPC 963)  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
d) Sporta pakalpojumi (CPC 9641) un citi atp ūtas pakal ­
pojumi 
(CPC 9649), iz ņemot azartsp ēļu un der ību pakalpoju ­
mus  (1) Nav. 
(2) Nav.  
XI. P ĀRVAD ĀJUMU PAKALPOJUMI  
1. J ūras transporta pakalpojumi  
— Starptautiskie p ārvad ājumi (kravu un pasažieru) 
(CPC 7211 un 7212, iz ņemot kabot āžas p ārvad ājumus).  (1) a) L īnijku ģu p ārvad ājumiem: nav. 
b) Beztaras kravu p ārvad ājumiem, čartera un citiem 
starptautiskiem p ārvad ājumiem, ieskaitot pasažieru 
pārvad ājumus: nav. 
(2) Nav.  
— J ūras kravu apstr ādes pakalpojumi 
(CPC 741) 
— Glab āšanas un noliktavu pakalpojumi 
(CPC 742) 
— Muitošanas pakalpojumi j ūras p ārvad ājumiem 
— Konteineru izvietošanas un uzglab āšanas pakalpojumi 
— J ūras a ģent ūru pakalpojumi 
— (J ūras) kravu p ārvad ājumu pakalpojumi  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
2. Iekš ējo ūdensce ļu p ārvad ājumi  
a) Pasažieru un kravu p ārvad ājumi (iz ņemot kabot āžu) 
(CPC 7221+ CPC 7222)  (1) Pas ākumi, kuru pamat ā ir jau nosl ēgti vai turpm āki 
līgumi par iekšzemes ūdensce ļu pieejam ību (tostarp 
līgumi, kas nosl ēgti p ēc Reinas, Mainas un Donavas 
savienošanas), kuri saglab ā satiksmes ties ības saimnie ­
cisk ās darb ības subjektiem, kas darbojas attiec īgaj ās 
valst īs un attiec ībā uz īpašumties ībām atbilst valstspie ­
der ības krit ērijiem. Manheimas Konvencijas par ku ģo­ 
šanu Rein ā un Belgradas Konvencijas par navig āciju 
Donav ā īstenošanas noteikumi. 
(2) Nav.  
b) Ku ģu ar apkalpi noma 
(CPC 7213)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
d) Ku ģu apkope un remonts 
(CPC 8868**)  (1) Nav. 
(2) Nav.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1719
e) Stumšanas un vilkšanas pakalpojumi 
(CPC 7224)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
f) Iekš ējo ūdensce ļu p ārvad ājumu atbalsta pakalpojumi 
(CPC 745)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
3. Gaisa p ārvad ājumu pakalpojumi  
a) Gaisa ku ģu remonta un apkopes pakalpojumi,  (1) Nav. 
(2) Nav.  
b) Gaisa p ārvad ājumu pakalpojumu tirdzniec ība un tirgve ­
dība (1) Nav. 
(2) Nav.  
c) Datoriz ētas rezerv ēšanas sist ēmu (DRS) pakalpojumi  (1) Nav. 
(2) Nav.  
4. Dzelzce ļa p ārvad ājumu pakalpojumi  
(a), (b) Pasažieru un kravu p ārvad ājumi 
(CPC 7111+7112)  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
Ārpus tiešsaistes 
d) Dzelzce ļa p ārvad ājumu apr īkojuma apkope un remonts 
(CPC 8868**)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
e) Dzelzce ļa p ārvad ājumu pakalpojumu atbalsta pakalpo ­
jumi 
(CPC 743)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
5. Autop ārvad ājumu pakalpojumi  
a) Pasažieru p ārvad ājumi 
(CPC 7121 + CPC 7122)  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
b) Kravu p ārvad ājumi 
(CPC 7123)  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
c) Komerci ālā transporta ar vad ītāju noma 
(CPC 7124)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
d) Dzelzce ļa p ārvad ājumu iek ārtu apkope un remonts 
(CPC 6112+ 8867)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
e) Autop ārvad ājumu pakalpojumu atbalsta pakalpojumi 
(CPC 744)  (1) Nav. 
(2) Nav.LV L 161/1720 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
6. Transport ēšana pa cauru ļvadiem  
a) Degvielas vai kurin ām ā transport ēšana pa cauru ļvadiem 
(CPC 7131)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
b) Citu pre ču transport ēšana pa cauru ļvadiem 
(CPC 7139)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
7. Visa veida p ārvad ājumu, iz ņemot j ūras p ārvad ājumus, papildpakalpojumi  
a) Kravu apstr ādes pakalpojumi 
(CPC 741)  (1) Nav saist ību attiec ībā uz gaisa p ārvad ājumu apkalpo ­ 
šanu uz zemes. 
(2) Nav.  
b) Glab āšanas un noliktavu pakalpojumi 
(CPC 742)  (1) Nav saist ību attiec ībā uz gaisa p ārvad ājumu apkalpo ­ 
šanu uz zemes. 
(2) Nav.  
c) Kravu p ārvad ājumu a ģent ūru pakalpojumi 
(CPC 748)  (1) Nav. 
(2) Nav.  
d) Citi 
— Kravu p ārbaude 
(da ļa no CPC 749)  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
XII CITI CITVIET NEMIN ĒTI PAKALPOJUMI  
— Skaistumkopšanas un fizisk ās labsaj ūtas pakalpojumi 
— Mas āžas pakalpojumi, iz ņemot ārstniecisko mas āžu 
(da ļa no CPC 97230 1.0. red.) (  10 ) (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
— Spa pakalpojumi 
(da ļa no CPC 97230 1.0. red.) (  10 ), tai skait ā spa vad ības 
pakalpojumi  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
— Frizieru un citi skaistumkopšanas pakalpojumi 
(CPC 9702)  (1) Saist ību nav. 
(2) Nav.  
( 1 ) Saist ības attiec ībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem un eksprespieg ādes pakalpojumiem attiecas uz visu īpašumu veidu valsts un 
priv ātiem komerci ālās darb ības veic ējiem. 
( 2 ) Termins  "apstr āde" attiecas uz muitošanu, š ķirošanu, p ārvad āšanu un pieg ādi. 
( 3 ) Standarta pieg ādes pasts, ko iemet pastkast ē vai past ā un ko pieg ādā uz pastkasti min ētaj ā adres ē bez pazi ņojuma par sa ņemšanu. 
( 4 ) Piem ēram, v ēstules, pastkartes. 
( 5 ) Gr āmatas un katalogi ietilpst šaj ā apakškategorij ā. 
( 6 ) Žurn āli, laikraksti, periodiskie izdevumi. 
( 7 ) Eksprespieg ādes pakalpojumi ir dokumentu, iespieddarbu, s īkpaku, pre ču un citu s ūtījumu ātra sa ņemšana, transport ēšana un 
pieg āde, vienlaic īgi nodrošinot s ūtījuma gaitas uzraudz ību un kontroli jebkur ā pakalpojuma sniegšanas br īdī. 
( 8 ) L īdzek ļu nodrošin ājums, tostarp trešo personu nodrošin ātas ad hoc telpas un pieg āde, kas sniedz iesp ēju veikt pašpieg ādi ar s ūtījumu 
savstarp ēju apmai ņu starp š ā pakalpojuma veida izmantot ājiem. Termins  "pasta s ūtījums " attiecas uz s ūtījumiem, ko apstr ādā jebkurš 
publisks vai priv āts komercdarb ības veic ējs. 
( 9 ) Apraidi defin ē k ā nep ārtrauktu raid īšanas ķēdi, kas vajadz īga TV un radio programmu sign ālu izplat īšanai plašai sabiedr ībai, bet t ā 
neattiecas uz savienojumiem starp operatoriem. 
( 10 ) Šaj ā apakškategorij ā neietilpst ārstniec ības pakalpojumi, sal. 931.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1721
6. NODA ĻA XVI PIELIKUMA F DA ĻA 
ATRUNAS ATTIEC ĪBĀ UZ L ĪGUMPAKALPOJUMU SNIEDZ ĒJIEM UN NEATKAR ĪGIEM SPECI ĀLISTIEM  
Ukraina  
1. Turpm āk sniegtaj ā atrunu sarakst ā ir nor ādītas pakalpojumu nozares, kas ir liberaliz ētas atbilstoši 101. panta 2. 
punktam un 102. panta 2. punktam (LPS un NS) un kam piem ēro ierobežojumus attiec ībā uz l īgumpakalpojumu 
sniedz ējiem un neatkar īgiem speci ālistiem (LPS un NS), k ā ar ī taj ā ir preciz ēti min ētie ierobežojumi.  
2. Sarakst ā ir ietverti š ādi elementi:  
a) pirm ā sleja, kur nor ādīta nozare vai apakšnozare, uz kuru attiecas ierobežojumi un  
b) otr ā sleja, kur ā aprakst īti piem ērojamie ierobežojumi.  
Ukraina uz ņemas saist ības attiec ībā uz l īgumpakalpojumu sniedz ējiem un neatkar īgiem speci ālistiem vien īgi taj ās 
pakalpojumu nozar ēs, kuras t ālāk konkr ēti uzskait ītas. 
3. Nosakot atseviš ķas nozares vai apakšnozares:  
a) ar  "CPC" apz īm ē Centr ālo produkcijas klasifik āciju, k ā izkl āstīts Apvienoto N āciju Organiz ācijas Statistikas biroja 
statistikas dokumentu M s ērij ā, Nr. 77, CPC prov., 1991. g., un  
b) ar  "CPC 1.0. red. " apz īm ē Centr ālo produkcijas klasifik āciju, kas izkl āstīta Apvienoto N āciju Organiz ācijas Statistikas 
biroja statistikas dokumentu M s ērij ā Nr. 77, CPC 1.0. red., 1998.g.  
4. Saist ības attiec ībā uz l īgumpakalpojumu sniedz ējiem un neatkar īgiem speci ālistiem nav piem ērojamas tad, ja vi ņu 
pagaidu kl ātb ūtnes nol ūks ir iejaukties darbinieku un vad ības str īdā vai sarun ās vai cit ādi ietekm ēt to rezult ātu. 
5. Turpm āk sniegtaj ā sarakst ā nav iek ļauti pas ākumi, kas saist īti ar kvalifik ācijas pras ībām un proced ūrām, tehniskajiem 
standartiem un licenc ēšanas pras ībām un proced ūrām, ja tie neveido ierobežojumu 101. panta 2. punkta un 102. 
panta 2. punkta izpratn ē (LPS un NS). Min ētie pas ākumi (piem ēram, nepieciešam ība sa ņemt licenci, pan ākt kvalifik ā­
ciju atz īšanu regul ētās nozar ēs, nok ārtot īpašus p ārbaud ījumus, tostarp valodas p ārbaudi, vajadz ība p ēc re ģistr ētas 
adreses teritorij ā, kur tiek veikta saimniecisk ā darb ība) pat tad, ja tie nav t ālāk min ēti, jebkur ā gad ījum ā attiecas uz 
Eiropas Savien ības Puses un t ās dal ībvalstu l īgumpakalpojumu sniedz ējiem un neatkar īgiem speci ālistiem.  
6. Turpm āk sniegtais saraksts neietver pas ākumus saist ībā ar Puses pieš ķirtaj ām subs īdij ām. 
7. Turpm āk sniegtais saraksts neskar publisku monopolu vai ekskluz īvu ties ību past āvēšanu attiec īgaj ās nozar ēs, k ā 
Ukraina noteikusi š ā nol īguma IV sada ļas sest ās noda ļas (Uz ņēm ējdarb ības veikšana, pakalpojumu tirdzniec ība un 
elektronisk ā komercija) sarakst ā (XVI pielikuma D vai E da ļā). 
8. Ties ības un pien ākumi, kas izriet no turpm āk sniegt ā saraksta, nav tieši piem ērojami, t ādējādi tie tieši nepieš ķir ties ības 
fizisk ām vai juridisk ām person ām. 
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Juridiskie konsultat īvie pakalpojumi attiec ībā uz starptautis ­
kaj ām publiskaj ām ties ībām un ārvalstu ties ībām 
(da ļa no CPC 861)  Nav.LV L 161/1722 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Uzskaites un gr āmatved ības pakalpojumi 
(CPC 86212, kas nav rev īzijas pakalpojumi, CPC 86213, CPC 
86219 un CPC 86220)  Nav.  
Nodok ļu konsult āciju pakalpojumi 
(CPC 863) (  1 ) Nav.  
Arhitektu pakalpojumi 
un 
pils ētpl ānošanas un ainavu arhitekt ūras pakalpojumi 
(CPC 8671 un CPC 8674)  Nav.  
Inženiertehniskie pakalpojumi 
un 
integr ētie inženiertehniskie pakalpojumi 
(CPC 8672 un CPC 8673)  Nav.  
Datori un ar tiem saist ītie pakalpojumi 
(CPC 84)  Nav.  
Pētniec ības un att īstības pakalpojumi 
(CPC 851, 852, iz ņemot psihologa pakalpojumus (  2 ), 853)  Jānosl ēdz uz ņemšanas l īgums ar apstiprin ātu p ētnie ­
cības organiz āciju.  
Rekl āmas pakalpojumi 
(CPC 871)  Nav.  
Vad ības konsultat īvie pakalpojumi 
(CPC 865)  Nav.  
Ar vad ības konsult ācij ām saist ītie pakalpojumi 
(CPC 866)  Nav.  
Tehnisk ās test ēšanas un anal īzes pakalpojumi 
(CPC 8676)  Nav.  
Saist ītie zin ātnisko un tehnisko konsult āciju pakalpojumi 
(CPC 8675)  Nav.  
Ku ģu apkope un remonts 
(da ļa no CPC 8868)  Nav.  
Dzelzce ļa p ārvad ājumu apr īkojuma apkope un remonts 
(da ļa no CPC 8868)  Nav.  
Meh ānisko transportl īdzek ļu, motociklu, sniega motociklu un 
autop ārvad ājumu apr īkojuma apkope un remonts 
(CPC 6112, CPC 6122, da ļa no CPC 8867 un da ļa no CPC 
8868)  Nav.  
Gaisa ku ģa un t ā da ļu apkope un remonts 
(da ļa no CPC 8868)  Nav.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1723
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Met ālizstr ādājumu, ar biroju nesaist ītu meh ānismu, ar trans ­
portu un biroju nesaist ītu iek ārtu un individu ālās lietošanas 
priekšmetu un m ājsaimniec ības piederumu apkopes un 
remonta pakalpojumi (  3 ) 
(CPC 633, CPC 7545, CPC 8861, CPC 8862, CPC 8864, CPC 
8865 un CPC 8866)  Nav.  
Tulkošana 
(CPC 87905, iz ņemot ofici ālas vai sertific ētas darb ības)  Nav.  
Būvlaukuma izp ētes darbs 
(CPC 5111)  Nav.  
Vides pakalpojumi 
(CPC 9401 (  4 ), CPC 9402, CPC 9403, CPC 9404 (  5 ), da ļa no 
CPC 94060 (  6 ), CPC 9405, da ļa no CPC 9406, CPC 9409)  Nav.  
Ce ļojumu a ģent ūru un t ūrisma operatoru pakalpojumi 
(ieskaitot ce ļojumu vad ītājus) (  7 ) 
(CPC 7471)  Nav.  
Izklaides pakalpojumi, kas nav audiovizu ālie pakalpojumi 
(ieskaitot te ātra, dz īvās m ūzikas, cirka un diskot ēku pakalpo ­
jumus) 
(CPC 9619)  Var b ūt vajadz īga augst āka kvalifik ācija (  8 ). 
( 1 ) Neietver juridisko konsult āciju un juridisk ās p ārst āvības pakalpojumus nodok ļu jaut ājumos, kas attiec ībā uz starptautisko publisko 
ties ību un ārvalstu ties ību jomu atrodami sada ļā "Juridisko konsult āciju pakalpojumi ". 
( 2 ) Da ļa no CPC 85201, kas atrodama sada ļā "Medic īnas un zob ārstniec ības pakalpojumi ". 
( 3 ) Biroja meh ānismu un iek ārtu, tostarp datoru, apkopes un remonta pakalpojumi (CPC 845) atrodami sada ļā "Datori un ar tiem 
saist ītie pakalpojumi ". 
( 4 ) Atbilst notek ūde ņu apsaimniekošanas pakalpojumiem. 
( 5 ) Atbilst izpl ūdes g āzu att īrīšanas pakalpojumiem. 
( 6 ) Atbilst da ļai no dabas un ainavu aizsardz ības pakalpojumiem. 
( 7 ) Pakalpojumu sniedz ēji, kuru pien ākums ir pavad īt vismaz 10 t ūristu grupu, neveicot gida pien ākumus īpaš ās viet ās. 
( 8 ) Ja kvalifik ācija nav ieg ūta Ukrain ā, Ukraina var v ērtēt, vai t ā ir l īdzv ērtīga Ukrainas teritorij ā ieg ūtai kvalifik ācijai.LV L 161/1724 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
XVII PIELIKUMS  
TIES ĪBU AKTU TUVIN ĀŠANA  
1. pants  
Darb ības joma  
1. Šaj ā pielikum ā paredz ēta ties ību aktu tuvin āšana starp Pus ēm š ādās nozar ēs: finanšu pakalpojumi, telekomunik āciju 
pakalpojumi, pasta un kurjeru pakalpojumi, starptautisko j ūras p ārvad ājumu pakalpojumi (turpm āk "nozares, uz kur ām 
attiecas ties ību aktu tuvin āšana"). 
2. Eiropas Savien ības ties ību aktu piem ērojamie noteikumi nozar ēs, uz kur ām attiecas ties ību aktu tuvin āšana, ietverti 
attiec īgi XVII papildin ājuma 2.–5. da ļā (turpm āk "papildin ājumi"). 
3. Īpašie noteikumi par ties ību aktu tuvin āšanas p ārraudz ības procesu ietverti XVII papildin ājuma 6. da ļā. 
2. pants  
Visp ārējie principi un pien ākumi saist ībā ar ties ību aktu tuvin āšanu  
1. To ties ību aktu piem ērojamie noteikumi, kas min ēti XVII papildin ājuma 2.–5. da ļā, Pus ēm ir saistoši saska ņā ar 
horizont āliem piel āgojumiem un proced ūras noteikumiem, kuri izkl āstīti XVII papildin ājuma 1. da ļā, un saska ņā ar 
īpašo k ārtību, kas paredz ēta XVII papildin ājuma 2.–5. da ļā. Puses nodrošina piln īgu un neierobežotu šo noteikumu 
īstenošanu (  1 ). 
2. To piem ērojamo ties ību aktu piem ērojamos noteikumus, kas min ēti 1. punkt ā, š ādi iek ļauj Ukrainas iekš ējā ties ību 
sist ēm ā: 
a) ties ību aktu, kas atbilst ES regulai vai l ēmumam, negrozot iek ļauj Ukrainas iekš ējā ties ību sist ēm ā; 
b) ties ību akta, kas atbilst ES direkt īvai, formas un īstenošanas metodes izv ēle ir Ukrainas iest āžu zi ņā. 
3. Lai nodrošin ātu, ka Ukraina iev ēro š ā pielikuma noteikumus, Puses sadarbojas:  
— regul āri konsult ējoties Tirdzniec ības komitej ā par to, k ā interpret ēt piem ērojamos noteikumus nozar ēs, uz kur ām 
attiecas ties ību aktu tuvin āšana, un p ārējās jom ās, kuras aptver šis nol īgums;  
— regul āri apspriežoties par institucion āliem, kapacit ātes un resursu jaut ājumiem, kas saist īti ar ties ību aktu tuvin āšanas 
procesu;  
— konsult ējoties un apmainoties ar inform āciju par sp ēkā esošajiem un jauniem ties ību aktiem saska ņā ar š ā nol īguma 
VII sada ļu (Institucion ālie, visp ārīgie un nobeiguma noteikumi).  
4. Puses viena otru inform ē par to attiec īgaj ām iest ādēm, kas atbild par nozar ēm, uz kur ām attiecas ties ību aktu 
tuvin āšana.  
5. Iev ērojot loj ālas sadarb ības principu, Puses ar patiesu savstarp ējo cie ņu pal īdz viena otrai veikt uzdevumus, kas izriet 
no š ā pielikuma un t ā papildin ājumiem. Puses veic visus attiec īgos pas ākumus, lai nodrošin ātu saist ību izpildi, kas izriet 
no š ā pielikuma un t ā papildin ājumiem vai no Eiropas Savien ības iest āžu ties ību aktiem. Puses sekm ē ties ību aktu 
tuvin āšanu un atturas no jebk ādiem pas ākumiem, kuri var ētu apdraud ēt vai kav ēt š ā nol īguma m ērķu sasniegšanu.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1725  
( 1 ) Acquis  piem ēro piln ībā, ieskaitot atk āpes, kas pieš ķirtas ES dal ībvalst īm to pievienošan ās proces ā.
3. pants  
Ties ību aktu tuvin āšana pirms piln īga iekš ējā tirgus rež īma pieš ķiršanas konkr ētai nozarei  
1. Saska ņā ar š ā nol īguma IV sada ļas 6. noda ļas (Uz ņēm ējdarb ība, pakalpojumu tirdzniec ība un elektronisk ā tird ­
zniec ība) 114., 124., 133. un 139. pantu un 7. noda ļu (K ārtējie maks ājumi un kapit āla aprite) un š ā pielikuma 2. panta 1. 
punktu Ukraina transpon ē un nep ārtraukti īsteno sp ēkā esošos ES ties ību aktus, kas uzskait īti papildin ājumos, valsts 
ties ību sist ēm ā saska ņā ar š ā pielikuma 2. panta 2. punktu.  
2. Lai nodrošin ātu juridisko noteikt ību, ES Puse regul āri rakstiski inform ē Ukrainu un Tirdzniec ības komiteju par 
visiem jauniem vai groz ītiem konkr ētu nozaru ES ties ību aktiem.  
3. Tr īs m ēnešu laik ā Tirdzniec ības komiteja pievieno papildin ājumiem visus jaunus vai groz ītus ES ties ību aktus. 
Tikl īdz attiec īgajam papildin ājumam pievienots jauns vai groz īts ES ties ību akts, Ukraina transpon ē šo ties ību aktu valsts 
ties ību sist ēm ā saska ņā ar š ā pielikuma 2. panta 2. punktu. Tirdzniec ības komiteja pie ņem ar ī lēmumu par indikat īvu 
periodu ties ību akta transpon ēšanai.  
4. Ja Ukraina, transpon ējot ES ties ību aktu valsts ties ību sist ēm ā, r ēķin ās ar īpaš ām gr ūtībām, t ā nekav ējoties par to 
inform ē ES un Tirdzniec ības komiteju. Tirdzniec ības komiteja var lemt, vai Ukraina iz ņēmuma k ārtā var da ļēji un 
pagaidus tikt atbr īvota no transpon ēšanas pien ākumiem saska ņā ar š ā pielikuma 3. panta 3. punktu.  
5. Ja saska ņā ar š ā pielikuma 3. panta 4. punktu Tirdzniec ības komiteja pieš ķir š ādu atbr īvojumu, Ukraina regul āri zi ņo 
par g ūtajiem pan ākumiem, transpon ējot attiec īgos ES ties ību aktus.  
4. pants  
ES ties ību aktu transpon ēšanas un īstenošanas nov ērtējums un papildu piek ļuve tirgum  
1. Ukrainas pak āpenisko p āreju uz visu piem ērojamo noteikumu piln īgu ieviešanu un neierobežotu un piln īgu īsteno ­ 
šanu vis ās nozar ēs, uz kur ām attiecas ties ību aktu tuvin āšana, regul āri nov ērtē un uzrauga saska ņā ar XVII papildin ājuma 
6. da ļu. 
2. Ja Ukraina ir guvusi p ārliec ību, ka nosac ījumi visu piem ērojamo noteikumu, ieskaitot atbilstošu uzraudz ības kapa ­
cit āti un uzraudz ības k ārtību, piln īgai ieviešanai un īstenošanai attiec īgaj ā nozar ē vai nozar ēs, uz kur ām attiecas ties ību 
aktu tuvin āšana, ir iev ēroti, t ā inform ē Eiropas Savien ību, ka attiec īgaj ā nozar ē b ūtu j āveic visaptverošs nov ērtējums. 
Eiropas Savien ība sadarb ībā ar Ukrainu veic nov ērtējumus saska ņā ar principiem, kas izkl āstīti XVII papildin ājuma 6. da ļā. 
Pabeidzot šo nov ērtējumu, Eiropas Savien ība izstr ādā lēmuma priekšlikumu Tirdzniec ības komitejai.  
3. Ja Eiropas Savien ība, pamatojoties uz 2. punkt ā min ēto nov ērtējumu, konstat ē, ka nosac ījumi ir iev ēroti, t ā attiec īgi 
inform ē Tirdzniec ības komiteju. P ēc tam Tirdzniec ības komiteja var pie ņemt l ēmumu, ka Puses viena otrai pieš ķir iekš ējā 
tirgus rež īmu pakalpojumu nozar ē(-ēs), uz kuru/uz kur ām attiecas ties ību aktu tuvin āšana. Saska ņā ar š ādu rež īmu 
attiec īgaj ā(-ās) nozar ē(-ēs) ir sp ēkā š ādi priekšnoteikumi  
— netiek ierobežota ES un Ukrainas juridisko personu uz ņēm ējdarb ības veikšanas br īvība abu Pušu teritorij ās; turkl āt 
juridisk ās personas, kas nodibin ātas saska ņā ar k ādas ES dal ībvalsts vai Ukrainas ties ību aktiem un kuru juridisk ā 
adrese, centr ālā administr ācija vai galven ā uz ņēm ējdarb ības vieta ir Pušu teritorij ā, š ā nol īguma vajadz ībām uzskata par 
tādām paš ām juridiskaj ām person ām k ā ES dal ībvalstu vai Ukrainas juridisk ās person ās. Tas attiecas ar ī uz a ģent ūru, 
pārst āvniec ību, fili āļu un meitasuz ņēmumu dibin āšanu, ko veic ES vai Ukrainas juridisk ās personas, kuras veic 
uz ņēm ējdarb ību otras Puses teritorij ā; un  
— netiek ierobežota t ādu pakalpojumu sniegšanas br īvība, ko veic juridiska persona otras Puses teritorij ā attiec ībā uz ES 
dal ībvalstu un Ukrainas person ām, kuras veic uz ņēm ējdarb ību ES vai Ukrain ā. 
4. Š ā rež īma nol ūkos piem ēro visas attiec īgās defin īcijas, kas ietvertas š ā nol īguma IV sada ļas 6. noda ļas (Uz ņēm ēj­
darb ība, pakalpojumu tirdzniec ība un elektronisk ā tirdzniec ība) 86. pant ā.LV L 161/1726 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
5. Cikt āl tas attiecas uz k ādu no Pus ēm, š ādu rež īmu nepiem ēro darb ībām, kas šaj ā Pus ē regul āri vai neregul āri saist ītas 
ar valsts varas īstenošanu.  
6. Skaidr ības labad š āds rež īms neietver ties ības s ākt un veikt darb ības k ā pašnodarbin ātām person ām, k ā ar ī dibin āt 
un vad īt uz ņēmumus, un neliedz Pusei piem ērot pas ākumus, kas reglament ē fizisko personu iece ļošanu vai pagaidu 
uztur ēšanos t ās teritorij ā, tostarp pas ākumus, kas vajadz īgi, lai aizsarg ātu robežu neaizskaram ību un nodrošin ātu to, ka 
fizisk ās personas likum īgi š ķērso t ās robežas, ja vien š ādus pas ākumus nepiem ēro t ā, ka tie likvid ē vai mazina ieguvumus, 
kuri k ādai no Pus ēm rodas saska ņā ar š ā nol īguma noteikumiem (  1 ). 
7. 3. punkts un saska ņā ar to veiktie pas ākumi neliedz piem ērot t ādus normat īvus un administrat īvus aktus, kas 
sabiedrisk ās k ārtības, valsts droš ības vai vesel ības aizsardz ības interes ēs ārvalstniekiem paredz īpašu rež īmu.  
8. Ja Eiropas Savien ība konstat ē, ka iekš ējā tirgus rež īma pieš ķiršanas nosac ījumi nav iev ēroti, t ā attiec īgi zi ņo Tird ­
zniec ības komitejai. Eiropas Savien ība saska ņā ar XVII papildin ājuma 6. da ļu iesaka Ukrainai konkr ētus pas ākumus un 
nosaka īstenošanas termi ņu, kur ā šos uzlabojumus ir iesp ējams īstenot. Pirms īstenošanas termi ņa beig ām veic otru un 
vajadz ības gad ījum ā ar ī turpm ākus nov ērtējumus, lai p ārliecin ātos, vai ieteiktie pas ākumi ir efekt īvi un pien ācīgi īstenoti.  
5. pants  
ES ties ību aktu īstenošana Ukrain ā p ēc piln īga iekš ējā tirgus rež īma pieš ķiršanas konkr ētā nozar ē 
1. Eiropas Savien ība patur ties ības pie ņemt jaunus ties ību aktus vai groz īt sp ēkā esošus ties ību aktus nozar ēs, uz kur ām 
attiecas ties ību aktu tuvin āšana. Eiropas Savien ība savlaic īgi rakstiski pazi ņo Ukrainai un Tirdzniec ības komitejai, tikl īdz t ā 
ir pie ņēmusi jaunus juridiski saistošus aktus nozar ēs, uz kur ām attiecas ties ību aktu tuvin āšana.  
2. Tirdzniec ības komiteja tr īs m ēnešu laik ā lemj, vai konkr ētais jaunais vai groz ītais ES ties ību akts ir iek ļaujams 
papildin ājumos.  
3. Tikl īdz attiec īgajam papildin ājumam pievienots jauns vai groz īts ES ties ību akts, Ukraina transpon ē un īsteno šo 
ties ību aktu valsts ties ību sist ēm ā saska ņā ar š ā pielikuma 2. panta 1. un 2. punktu, iev ērojot š ādus termi ņus: 
a) regulu īsteno un piem ēro v ēlākais tr īs m ēnešu laik ā p ēc sp ēkā st āšan ās dienas, kas paredz ēta attiec īgaj ā regul ā, ja vien 
Tirdzniec ības komiteja nav nol ēmusi cit ādi; 
b) direkt īvu īsteno un piem ēro v ēlākais tr īs m ēnešu laik ā p ēc transpon ēšanas perioda termi ņa beig ām, kas paredz ēts 
attiec īgaj ā direkt īvā, ja vien Tirdzniec ības komiteja nav nol ēmusi cit ādi. 
Ukraina nodrošina, ka attiec īgā perioda beig ās t ās ties ību sist ēma piln ībā atbilst īstenojamajam ES ties ību aktam.  
4. Eiropas Savien ība sadarb ībā ar Ukrainu veic īstenošanas nov ērtējumu saska ņā ar principiem, kas izkl āstīti XVII 
papildin ājuma 6. da ļā. 
5. Ja Ukraina, transpon ējot jaunu vai groz ītu ES ties ību aktu valsts ties ību sist ēm ā, r ēķin ās ar īpaš ām gr ūtībām, t ā 
nekav ējoties par to inform ē Eiropas Savien ību un Tirdzniec ības komiteju. Tirdzniec ības komiteja var lemt, vai Ukraina 
izņēmuma k ārtā var pagaidus un da ļēji tikt atbr īvota no transpon ēšanas pien ākumiem saska ņā ar š ā pielikuma 5. panta 3. 
punktu, cikt āl tas attiecas uz jauniem vai groz ītiem ES ties ību aktiem. Ja Tirdzniec ības komiteja pieš ķir š ādu atbr īvojumu, 
Ukraina regul āri zi ņo par g ūtajiem pan ākumiem, transpon ējot attiec īgos ES ties ību aktus.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1727  
( 1 ) V īzu piepras īšana fizisk ām person ām no konkr ētām valst īm un to nepiepras īšana fizisk ām person ām no cit ām valst īm netiek 
uzskat īta par ieguvumu likvid ēšanu vai mazin āšanu saska ņā ar šo nol īgumu.
6. Ja, neraugoties uz š ā pielikuma 5. panta 2., 3. un 5. punkta piem ērošanu, tr īs m ēnešu laik ā p ēc t ā pazi ņošanas 
Tirdzniec ības komitejai nevar tikt pan ākta vienošan ās par jauna vai groz īta ES ties ību akta pievienošanu papildin ājumiem, 
Eiropas Savien ība var pie ņemt l ēmumu aptur ēt iekš ējā tirgus rež īma piem ērošanu attiec īgaj ā nozar ē. Ja Ukraina nepiekr īt 
aptur ēšanas pas ākumu proporcionalit ātei, katra Puse var izmantot domstarp ību izš ķiršanas proced ūru saska ņā ar š ā 
pielikuma 7. pantu. Tikl īdz Tirdzniec ības komiteja pan āk, ka attiec īgais papildin ājums tiek atjaunin āts ar jaunu vai groz ītu 
ES ties ību aktu, vai tiek rasts cits abpus ēji pie ņemams risin ājums, šos aptur ēšanas pas ākumus nekav ējoties atce ļ. 
7. Ja Ukraina v ēlas pie ņemt jaunus ties ību aktus vai groz īt sp ēkā esošus ties ību aktus nozar ēs, uz kur ām attiecas ties ību 
aktu tuvin āšana, piem ēro zi ņošanas un nov ērtēšanas pras ības, kas izkl āstītas XVII papildin ājuma 6. da ļā. 
6. pants  
Interpret ācija 
Cikt āl š ā pielikuma noteikumi un t ādu piem ērojamo noteikumu normas, kas nor ādīti papildin ājumos, p ēc b ūtības ir 
identiski noteikumiem L īgum ā par Eiropas Savien ības darb ību un ties ību aktos, kuri pie ņemti saska ņā ar to, šos notei ­
kumus, tos īstenojot un piem ērojot, interpret ē atbilstoši attiec īgajiem Eiropas Savien ības Tiesas nol ēmumiem.  
7. pants  
Šā pielikuma neiev ērošana  
1. Ja k āda Puse uzskata, ka otra Puse nepilda pien ākumus, kas paredz ēti šaj ā pielikum ā, t ā nekav ējoties par to rakstiski 
inform ē otru Pusi un Tirdzniec ības komiteju.  
2. Attiec īgā Puse var iesniegt otrai Pusei un Tirdzniec ības komitejai ofici ālu piepras ījumu atrisin āt konkr ētās domstar ­
pības un sniedz visu b ūtisko inform āciju, kas vajadz īga situ ācijas padzi ļin ātai izskat īšanai.  
3. P ēc š āda piepras ījuma piem ēro š ā nol īguma IV sada ļas 14. noda ļas (Domstarp ību izš ķiršana) noteikumus un 
proced ūras. 
4. Ja tiktu atkl āts, ka k āda Puse nepilda š ķīrējtiesas kol ēģijas nol ēmumu un ja ārk ārtēju apst ākļu d ēļ b ūtu vajadz īga 
steidzama r īcība, otrai Pusei, atk āpjoties no š ā nol īguma IV sada ļas 14. noda ļas (Domstarp ību izš ķiršana) 312., 313. un 
315. panta 1. punkta, ir ties ības nekav ējoties aptur ēt saist ību izpildi, kas izriet no š ā pielikuma 4. panta 3. punkta.  
5. Tikl īdz attiec īgā puse piln īgi īsteno š ķīrējtiesas zi ņojumu, š ādus aptur ēšanas pas ākumus atce ļ nekav ējoties.  
8. pants  
Aizsargpas ākumi – principi  
1. Ja k ādas Puses nozar ē vai re ģion ā rodas nopietnas ekonomiskas, soci ālas vai ekolo ģiskas gr ūtības, kuras var b ūt 
ilgstošas, vai ir draudi, ka t ādas var rasties, attiec īgā Puse var veikt piem ērotus aizsargpas ākumus saist ībā ar rež īmu, kas 
pieš ķirts atbilstoši š ā pielikuma 4. panta 3. punktam, iev ērojot nosac ījumus un proced ūras, kuras izkl āstītas š ā pielikuma 
9. panta 1. l īdz 6. punkt ā. 
2. Šo aizsargpas ākumu darb ības joma un termi ņš nep ārsniedz to, kas ir noteikti nepieciešams, lai atrisin ātu situ āciju 
attiec īgaj ā nozar ē vai re ģion ā. Priorit āti pieš ķir pas ākumiem, kas vismaz āk trauc ē š ā nol īguma darb ību. 
9. pants  
Aizsargpas ākumi – proced ūras 
1. Ja k āda Puse apsver iesp ēju veikt aizsargpas ākumus, t ā par šo nodomu ar Tirdzniec ības komitejas starpniec ību 
nekav ējoties inform ē otru Pusi un sniedz visu attiec īgo inform āciju.LV L 161/1728 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2. Puses nekav ējoties s āk apspriešanos Tirdzniec ības komitej ā, lai rastu abpus ēji pie ņemamu risin ājumu. Puses atturas 
no aizsargpas ākumu veikšanas, kam ēr nav m ēģin āts rast abpus ēji pie ņemamu risin ājumu.  
3. Attiec īgā Puse nedr īkst veikt aizsargpas ākumus, kam ēr nav pag ājis viens m ēnesis p ēc pazi ņojuma izdar īšanas 
saska ņā ar š ā panta 1. punktu, ja vien apspriešan ās proced ūra saska ņā ar š ā panta 2. punktu nav pabeigta pirms min ētā 
termi ņa beig ām. Atk āpjoties no š īs pras ības, ja ārk ārtēju apst ākļu d ēļ vajadz īga t ūlītēja r īcība, kas izsl ēdz iepriekš ēju 
pārbaudi, Puse var nekav ējoties piem ērot aizsargpas ākumus, kas noteikti vajadz īgi, lai risin ātu situ āciju.  
4. Attiec īgā Puse nekav ējoties inform ē Tirdzniec ības komiteju par veiktajiem aizsargpas ākumiem un sniedz visu attie ­
cīgo inform āciju.  
5. Visus aizsargpas ākumus p ārtrauc, ja beidz past āvēt min ētā pas ākuma pie ņemšanas iemesli.  
6. Par veiktajiem aizsargpas ākumiem past āvīgi apspriežas Tirdzniec ības komitej ā, lai tos atceltu vai ierobežotu to 
piem ērošanas jomu.  
7. Ja, neraugoties uz 6. punktu, sešu m ēnešu laik ā netiek rasts abpus ēji pie ņemams risin ājums un aizsargpas ākums rada 
nel īdzsvarot ību starp Pušu ties ībām un pien ākumiem attiec īgaj ā nozar ē, attiec īgā Puse var veikt sam ērīgus l īdzsvarošanas 
pas ākumus, kas noteikti nepieciešami, lai nov ērstu nel īdzsvarot ību. Priorit āri izv ēlas pas ākumus, kas vismaz āk trauc ē š ā 
nol īguma IV sada ļas 6. noda ļas (Uz ņēm ējdarb ība, pakalpojumu tirdzniec ība un elektronisk ā tirdzniec ība) darb ību, ka ar ī šā 
pielikuma un t ā papildin ājumu darb ību. 
8. Attiec īgā Puse nekav ējoties inform ē Tirdzniec ības komiteju par veiktajiem l īdzsvarošanas pas ākumiem un sniedz 
visu attiec īgo inform āciju. Visus l īdzsvarošanas pas ākumus nekav ējoties p ārtrauc, ja beidz past āvēt min ētā pas ākuma 
pie ņemšanas iemesli.  
9. Par visiem veiktajiem l īdzsvarošanas pas ākumiem past āvīgi apspriežas Tirdzniec ības komitej ā, lai tos atceltu vai 
ierobežotu to piem ērošanas jomu.  
10. pants  
Īpaši noteikumi par finanšu pakalpojumiem  
1. Attiec ībā uz finanšu pakalpojumiem vai finanšu pakalpojumu konkr ētu nozari vai apakšnozari neko šaj ā nol īgum ā 
neinterpret ē tā, ka tas p ēc iekš ējā tirgus rež īma pieš ķiršanas ierobežo Pušu pilnvaras veikt visus vajadz īgos un t ūlītējos 
pas ākumus saska ņā ar š ā nol īguma IV sada ļas 6. noda ļas (Uz ņēm ējdarb ība, pakalpojumu tirdzniec ība un elektronisk ā 
tirdzniec ība) 126. pantu (Piesardz ības atk āpe). 
2. Uz pas ākumiem, kas pie ņemti saska ņā ar 1. punkta noteikumiem, nevar attiecin āt š ā nol īguma IV sada ļas 14. noda ļā 
(Domstarp ību izš ķiršana) noteikto domstarp ību izš ķiršanas proced ūru. 
11. pants  
Šā pielikuma groz īšana  
Tirdzniec ības komiteja vajadz ības gad ījum ā var pie ņemt l ēmumu groz īt š ā XVII pielikuma noteikumus.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1729
XVII papildin ājuma 1. da ļa 
HORIZONT ĀLI PIEL ĀGOJUMI UN PROCED ŪRAS NOTEIKUMI  
Ties ību aktu noteikumus, kas nor ādīti XVII papildin ājuma 2.–5. da ļā (turpm āk "papildin ājumi") piem ēro saska ņā ar šo 
nol īgumu un š ā papildin ājuma 1. l īdz 6. punktu, ja vien papildin ājumos nav nor ādīts cit ādi. Konkr ētie piel āgojumi, kas 
vajadz īgi atseviš ķiem ties ību aktiem, ir izkl āstīti papildin ājumos.  
Šo nol īgumu piem ēro saska ņā ar proced ūras noteikumiem, kas izkl āstīti š ā papildin ājuma 7., 8. un 9. punkt ā. 
1. Ties ību aktu ievadda ļas 
Uzskait īto ties ību aktu preambulas netiek piel āgotas š ā nol īguma nol ūkos. T ām ir noz īme tikt āl, cikt āl to prasa 
min ētajos ties ību aktos iek ļauto noteikumu pareiza interpret ācija un piem ērošana saist ībā ar šo nol īgumu.  
2. Ties ību aktu speci ālā terminolo ģija 
Turpm āk min ētos terminus, ko izmanto XVII pielikum ā nor ādītajos ties ību aktos, lasa š ādi: 
a) terminu  "Kopiena " vai "Eiropas Savien ība" lasa  "ES-Ukraina "; 
b) terminus  "Kopienas vai Eiropas Savien ības ties ības", "Kopienas vai Eiropas Savien ības ties ību akti ", "Kopienas vai 
Eiropas Savien ības instrumenti " un "EK l īgums " vai "Līgums par ES darb ību" lasa "ES-Ukrainas br īvās tirdzniec ības 
nol īgums "; 
c) terminus  "Eiropas Kopienu Ofici ālais V ēstnesis " vai "Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis " lasa  "Pušu ofici ālie v ēst­
neši". 
3. Atsauces uz dal ībvalst īm 
Ja ties ību aktos, kas nor ādīti š ā nol īguma XVII papildin ājuma 2.–5. da ļā, ir atsauces uz  "dal ībvalsti(- īm)", š īs atsauces 
saprot k ā atsauces ne tikai uz Eiropas Savien ības dal ībvalst īm, bet ar ī uz Ukrainu.  
4. Atsauce uz teritorij ām 
Ja min ētajos ties ību aktos ir atsauces uz  "Kopienas ", "Eiropas Savien ības" vai "kop ējā tirgus " teritoriju, š īs atsauces š ā 
nol īguma vajadz ībām saprot k ā atsauces uz Pušu teritorij ām saska ņā ar š ā nol īguma 483. pantu.  
5. Atsauce uz iest ādēm 
Ja min ētajos ties ību aktos ir atsauces uz ES iest ādēm, komitej ām vai cit ām strukt ūrām, ar to saprot, ka Ukraina nek ļūst 
par šo iest āžu, komiteju vai strukt ūru locekli.  
6. Ties ības un pien ākumi  
ES dal ībvalst īm vai to publiskaj ām iest ādēm, uz ņēmumiem vai priv ātperson ām pieš ķirt ās ties ības un uzliktos pien ā­
kumus saist ībā ar to savstarp ējām attiec ībām saprot k ā L īgumsl ēdz ējām pus ēm pieš ķirt ās ties ības un uzliktos pien ā­
kumus, turkl āt L īgumsl ēdz ēja puse attiec īgā gad ījum ā ir ar ī kompetent ās iest ādes, publisk ās iest ādes, uz ņēmumi vai 
priv ātpersonas.  
7. Sadarb ība un inform ācijas apmai ņa 
Lai atvieglotu Pušu kompetento iest āžu attiec īgo pilnvaru īstenošanu, kompetent ās iest ādes p ēc piepras ījuma savstarp ēji 
apmain ās ar visu inform āciju, kas vajadz īga š ā nol īguma pien ācīgai darb ībai.LV L 161/1730 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
8. Atsauce uz valod ām 
Puses ir ties īgas š ā nol īguma satvar ā izstr ādātaj ās proced ūrās izmantot ikvienu Eiropas Savien ības iest āžu ofici ālo 
valodu vai Ukrainas ofici ālo valodu. Ja ofici ālā dokument ā izmanto valodu, kas nav Eiropas Savien ības iest āžu ofici ālā 
valoda, dokumentam pievieno tulkojumu Eiropas Savien ības ofici ālaj ā valod ā. 
9. Ties ību aktu st āšan ās sp ēkā un īstenošana  
Pielikumos uzskait īto piem ērojamo ties ību aktu noteikumus par st āšanos sp ēkā vai īstenošanu š ā nol īguma vajadz ībām 
neattiecina. Termi ņi un datumi, kuros Ukraina ievieš piem ērojamos noteikumus un nodrošina to neierobežotu un 
piln īgu īstenošanu, ir ietverti k ārtībā, kas izkl āstīta pielikumos.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1731
XVII Papildin ājuma 2. da ļa 
NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ FINANŠU PAKALPOJUMIEM  
Šādu ES ties ību aktu piem ērojamos noteikumus piem ēro saska ņā ar noteikumiem par horizont āliem piel āgojumiem, kas 
izkl āstīti XVII papildin ājuma 1. da ļā, ja vien nav nor ādīts cit ādi. Attiec īgā gad ījum ā konkr ēti piel āgojumi katram atse ­
viš ķam ties ību aktam ir nor ādīti turpm āk. 
Piem ērojamie noteikumi, kas j āpie ņem:  
A. Banku nozare  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2006/48/EK (2006. gada 14. j ūnijs) par kred ītiest āžu darb ības s ākšanu un 
veikšanu (p ārstr ādāta versija) (turpm āk Direkt īva 2006/48/EK)  
Termi ņi: direkt īvas piem ērojamos noteikumus īsteno saska ņā ar š ādu grafiku:  
Plānotie pan ākumi, pie ņemot ES noteikumus par 
kred ītiest ādēm Direkt īvas 2006/48/EK 
piem ērojamie noteikumi  Plānotais īstenošanas termi ņš 
Pras ības attiec ībā uz piek ļuvi kred ītiest āžu darb ības 
sākšanai un veikšanai  II sada ļa 4 gadi  
Attiec ības ar treš ām valst īm IV sada ļa 4 gadi  
Konsultat īvas uzraudz ības principi  V sada ļa 1 noda ļa 2-4 ieda ļa 4 gadi  
Pašu kapit āla defin īcija V sada ļa 2 noda ļa 1 ieda ļa 4 gadi  
Lielo riska dar ījumu noteikumi  V sada ļa 2 noda ļa 5 ieda ļa 4 gadi  
Uzkr ājumi pret riskiem saska ņā ar "Bāzeli I " 
— Kapit āla pras ības kred ītriskam 
— Kapit āla pras ības poz īciju riskam, nor ēķinu un dar ī­
jumu partnera riskam, ārvalstu val ūtas un pre ču 
riskam 
— Iz ņemot 123. pantu un V sada ļas 5. noda ļu, proti, 
uzraudz ības p ārbaudes procesa pras ības un infor ­
m ācijas sniegšanas pras ības V sada ļa 2 noda ļa 2 ieda ļa 4 gadi  
Direkt īvas p ārējie noteikumi (saska ņā ar "Bāzeli II "), 
konkr ēti: 
— Kapit āla pras ības kred ītriskam 
— Kapit āla pras ības operacion ālajam riskam 
— Kapit āla pras ības poz īciju riskam, nor ēķinu un dar ī­
jumu partnera riskam, ārvalstu val ūtas un pre ču 
riskam 
— 123. pants un V sada ļas 5. noda ļa, proti, uzrau ­
dz ības p ārbaudes procesa pras ības un inform ācijas 
sniegšanas pras ības 
V sada ļa 4. noda ļa par uzraudz ību 6 gadi  
Komisijas Direkt īva 2007/18/EK (2007. gada 27. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2006/48/EK attiec ībā uz noteiktu iest āžu iek ļaušanu t ās piem ērošanas darb ības jom ā vai izsl ēgšanu no t ās un riska 
dar ījumiem ar daudzpus ējām att īstības bank ām 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.LV L 161/1732 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2007/44/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko groza Padomes Direkt īvu 
92/49/EEK un Direkt īvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiec ībā uz proced ūras noteikumiem 
un v ērtēšanas krit ērijiem, kas piem ērojami, veicot piesardz īgu nov ērtējumu par l īdzdal ības ieg ūšanu un palielin āšanu 
finanšu nozar ē 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2006/49/EK (2006. gada 14. j ūnijs) par ieguld ījumu sabiedr ību un kred īties ­
tāžu kapit āla pietiekam ību (p ārstr ādāta versija) (turpm āk Direkt īva 2006/49/EK)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno saska ņā ar š ādu grafiku:  
Plānotie pan ākumi, pie ņemot ES noteikumus par ieguld ījumu 
sabiedr ībām Direkt īvas 2006/49/EK 
piem ērojamie noteikumi  Plānotais īstenošanas termi ņš 
Ukrain ā 
Sākumkapit āls 2. noda ļa 4 gadi  
Tirdzniec ības portfe ļa defin īcija 3. noda ļa 4 gadi  
Pašu kapit āls 4. noda ļa 4 gadi  
Uzkr ājumi pret riskiem saska ņā ar "Bāzeli I " 
— Kapit āla pras ības kred ītriskam 
— Kapit āla pras ības poz īciju riskam, nor ēķinu un dar ī­
jumu partnera riskam, ārvalstu val ūtas un pre ču 
riskam  5. noda ļa 1. ieda ļa 4 gadi  
Direkt īvas p ārējie noteikumi  6 gadi  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudz ību kred īties ­
tādēm, apdrošin āšanas uz ņēmumiem un ieguld ījumu sabiedr ībām finanšu konglomer ātos un par groz ījumiem Padomes 
Direkt īvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, k ā ar ī Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direkt īvās 98/78/EK un 2000/12/EK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektronisk ās naudas iest āžu 
darb ības s ākšanu, veikšanu un konsultat īvu uzraudz ību 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 94/19/EK (1994. gada 30. maijs) par noguld ījumu garantiju sist ēm ām 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Padomes Direkt īva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iest āžu gada p ārskatiem un 
konsolid ētajiem p ārskatiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris), ar ko Direkt īvas 78/660/EEK, 
83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiec ībā uz nov ērtēšanas noteikumiem, ko piem ēro noteiktu veidu sabiedr ību, k ā 
ar ī banku un citu finanšu iest āžu gada p ārskatiem un konsolid ētajiem p ārskatiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1733
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/51/EK (2003. gada 18. j ūnijs), ar ko attiec ībā uz noteikta veida 
sabiedr ību, banku un citu finanšu iest āžu un apdrošin āšanas uz ņēmumu gada un konsolid ētajiem p ārskatiem groza 
Direkt īvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2006/46/EK (2006. gada 14. j ūnijs), ar ko groza Padomes Direkt īvas 
78/660/EEK attiec ībā uz noteiktu veidu sabiedr ību gada p ārskatiem, 83/349/EEK attiec ībā uz konsolid ētajiem p ārska ­
tiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iest āžu gada p ārskatiem un konsolid ētajiem p ārskatiem un 91/674/EEK 
par apdrošin āšanas uz ņēmumu gada p ārskatiem un konsolid ētajiem p ārskatiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Padomes Direkt īva 89/117/EEK (1989. gada 13. febru āris), par pien ākumiem saist ībā ar gada p ārskata dokumentu 
public ēšanu, kas attiecas uz t ādu kred ītiest āžu un finanšu iest āžu k ādā dal ībvalst ī re ģistr ētām fili ālēm, kuru galvenais 
birojs nav min ētaj ā dal ībvalst ī 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/24/EK (2001. gada 4. apr īlis) par kred ītiest āžu reorganiz āciju un 
likvid āciju 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
B. Apdrošin āšana  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uz ņēm ējdarb ības uzs ākšanu 
un veikšanu apdrošin āšanas un p ārapdrošin āšanas jom ā (Maks ātsp ēja II) (p ārstr ādātā versija)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas, iz ņemot 127. un 17.c pantu, 
ko īsteno 8 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2009/103/EK (2009. gada 16. septembris) par civiltiesisk ās atbild ības 
apdrošin āšanu saist ībā ar meh ānisko transportl īdzek ļu izmantošanu un kontroli saist ībā ar pien ākumu apdrošin āt 
šādu atbild ību (kodific ētā versija)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas, iz ņemot 9. pantu, ko īsteno 
8 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Padomes Direkt īva 91/674/EEK (1991. gada 19. decembris) par apdrošin āšanas uz ņēmumu gada p ārskatiem un 
konsolid ētajiem p ārskatiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
92/48/EEK: Komisijas 1991. gada 18. decembra ieteikums par apdrošin āšanas starpniekiem  
Termi ņi: likumdošanas iniciat īva nav vajadz īga. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/92/EK (2002. gada 9. decembris) par apdrošin āšanas starpniec ību 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/41/EK (2003. gada 3. j ūnijs) par papildpensijas kapit āla uzkr āšanas 
instit ūciju darb ību un uzraudz ību 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.LV L 161/1734 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
C. Nodrošin ājums  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2004/39/EK (2004. gada 21. apr īlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu 
tirgiem un ar ko groza Padomes Direkt īvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2000/12/EK un atce ļ Padomes Direkt īvu 93/22/EEK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Direkt īva 2006/73/EK (2006. gada 10. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2004/39/EK attiec ībā uz ieguld ījumu sabiedr ību organizatorisk ām pras ībām un darb ības nosac ījumiem un j ēdzienu 
defin īcij ām min ētās direkt īvas m ērķiem 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1287/2006 (2006. gada 10. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2004/39/EK attiec ībā uz ieguld ījumu sabiedr ību pien ākumu vest uzskaiti, dar ījumu p ārskatu sniegšanu, tirgus p ārska ­
tām ību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniec ībai un šaj ā direkt īvā defin ētajiem terminiem  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/71/EK (2003. gada 4. novembris) par prospektu, kurš j āpublic ē, 
publiski pied āvājot v ērtspap īrus vai at ļaujot to tirdzniec ību, un par Direkt īvas 2001/34/EK groz ījumiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Regula (EK) Nr. 809/2004 (2004. gada 29. apr īlis) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 
2003/71/EK īstenošanu attiec ībā uz prospektos iek ļauto inform āciju, k ā ar ī prospektu formu, inform ācijas iek ļaušanu 
ar nor ādi un prospektu public ēšanu, un attiec ībā uz rekl āmas izplat īšanu.  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1787/2006 (2006. gada 4. decembris), ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 809/2004 par 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 2003/71/EK īstenošanu attiec ībā uz prospektos iek ļauto inform āciju, k ā ar ī 
prospektu formu, inform ācijas iek ļaušanu ar nor ādi un š ādu prospektu public ēšanu, un attiec ībā uz rekl āmas izplat ī­ 
šanu  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atkl ātības pras ību saska ņošanu 
attiec ībā uz inform āciju par emitentiem, kuru v ērtspap īrus at ļauts tirgot regul ētā tirg ū, un par groz ījumiem Direkt īvā 
2001/34/EK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Direkt īva 2007/14/EK (2007. gada 8. marts), ar ko nosaka s īki izstr ādātus noteikumus Direkt īvas 
2004/109/EK par atkl ātības pras ību saska ņošanu attiec ībā uz inform āciju par emitentiem, kuru v ērtspap īrus at ļauts 
tirgot regul ētā tirg ū, atseviš ķu noteikumu īstenošanai  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 97/9/EK (1997. gada 3. marts) par ieguld ītāju kompens ācijas sist ēm ām 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1735
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/6/EK (2003. gada 28. janv āris) par iekš ējās inform ācijas ļaunpr ātīgu 
izmantošanu un tirgus manipul ācij ām (tirgus ļaunpr ātīgu izmantošanu)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Direkt īva 2004/72/EK (2004. gada 29. apr īlis), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2003/6/EK attiec ībā uz pie ņemto tirgus praksi, ar atvasin ātiem pre ču instrumentiem saist ītās iekš ējās inform ācijas 
defin ēšanu, to personu saraksta sast ādīšanu, kam ir pieejama iekš ējā inform ācija, vad ības veikto dar ījumu izzi ņošanu 
un pazi ņošanu par aizdom īgiem dar ījumiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Direkt īva 2003/124/EK (2003. gada 22. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2003/6/EK īsteno attiec ībā uz iekš ējās inform ācijas defin īciju un publisku izzi ņošanu, k ā ar ī tirgus manipul ācijas  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Direkt īva 2003/125/EK (2003. gada 22. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2003/6/EK īsteno attiec ībā uz ieguld ījumu rekomend āciju god īgu atspogu ļošanu un interešu konfliktu pazi ņošanu 
atkl ātībai 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Regula (EK) Nr. 2273/2003 2003. gada 22. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2003/6/EK īsteno attiec ībā uz atbr īvojumiem saist ībā ar atpirkšanas programm ām un finanšu instrumentu stabiliz āciju 
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1060/2009 (2009. gada 16. septembris) par kred ītreitingu a ģent ūrām 
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2000/64/EK (2000. gada 7. novembris), ar ko groza Padomes Direkt īvas 
85/611/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK un 93/22/EEK attiec ībā uz inform ācijas apmai ņu ar treš ām valst īm 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/34/EK (2001. gada 28. maijs) par v ērtspap īru iek ļaušanu fondu biržas 
ofici ālaj ā sarakst ā un par inform āciju, kas j āpublic ē par t ādiem v ērtspap īriem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2006/31/EK (2006. gada 5. apr īlis), ar kuru attiec ībā uz dažiem termi ņiem 
groza Direkt īvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Regula (EK) Nr. 211/2007 (2007. gada 27. febru āris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direkt īvas 2003/71/EK īstenošanu attiec ībā uz prospektos iek ļauto finanšu inform āciju, ja 
emitentam ir sarež ģīta finanšu v ēsture vai emitents ir uz ņēmies b ūtiskas finanšu saist ībasLV L 161/1736 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1569/2007 (2007. gada 21. decembris), ar ko izveido meh ānismu, k ā nosaka l īdzv ērtību 
gr āmatved ības standartiem, kurus atbilst īgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai 2003/71/EK un 2004/109/EK 
piem ēro trešo valstu v ērtspap īru emitenti  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2008/10/EK (2008. gada 11. marts), ar kuru Direkt īvu 2004/39/EK, kas 
attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, groza attiec ībā uz Komisijai pieš ķirtaj ām ieviešanas pilnvar ām 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2008/11/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direkt īvu 2003/71/EK par 
prospektu, kurš j āpublic ē, publiski pied āvājot v ērtspap īrus vai at ļaujot to tirdzniec ību, groza attiec ībā uz Komisijai 
pieš ķirtaj ām ieviešanas pilnvar ām 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2008/26/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direkt īvu 2003/6/EK par iekš ējās 
inform ācijas ļaunpr ātīgu izmantošanu un tirgus manipul ācij ām (tirgus ļaunpr ātīgu izmantošanu) groza attiec ībā uz 
Komisijai pieš ķirtaj ām ieviešanas pilnvar ām 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1289/2008 (2008. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direkt īvas 2003/71/EK īstenošanu attiec ībā uz elementiem, kas saist īti ar prospektiem un 
rekl āmu 
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
D. PVKIU  
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. j ūlija Direkt īva 2009/65/EK par normat īvo un administrat īvo aktu 
koordin āciju attiec ībā uz p ārvedamu v ērtspap īru kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumiem (PVKIU) (p ārstr ādātā versija)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Direkt īva Nr. 2010/43/ES (2010. gada 1. j ūlijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2009/65/EK attiec ībā uz organizatoriskaj ām pras ībām, interešu konfliktiem, profesion ālo ētiku, riska p ārvald ību un 
starp depozit āriju un p ārvald ības sabiedr ību nosl ēdzam ās vienošan ās saturu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Direkt īva 2010/44/ES (2010. gada 1. j ūlijs), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2009/65/EK attiec ībā uz dažiem noteikumiem par fondu apvienošanu, galvenaj ām-pak ārtotaj ām strukt ūrām un pazi ­ 
ņošanas proced ūru 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Regula (ES) Nr. 583/2010 (2010. gada 1. j ūlijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2009/65/EK attiec ībā uz ieguld ītājiem paredz ēto pamatinform āciju un nosac ījumiem, kuri j āiev ēro, nodrošinot iegul ­
dītājiem pamatinform āciju vai prospektu past āvīgā inform ācijas nes ējā, kas nav pap īrs, vai t īmek ļa vietn ēLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1737
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Regula (ES) Nr. 584/2010 (2010. gada 1. j ūlijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2009/65/EK attiec ībā uz tipveida pazi ņojuma v ēstules un apliecin ājuma par PVKIU formu un saturu, elektronisk ās 
sazi ņas izmantošanu starp kompetentaj ām iest ādēm pazi ņošanas nol ūkos un k ārtību, k ādā veicamas p ārbaudes uz 
vietas un izmekl ēšana, k ā ar ī inform ācijas apmai ņa starp kompetentaj ām iest ādēm 
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Direkt īva 2007/16/EK (2007. gada 19. marts), ar ko īsteno Padomes Direkt īvu 85/611/EEK par normat īvo 
un administrat īvo aktu koordin āciju attiec ībā uz p ārvedamu v ērtspap īru kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumiem (PVKIU), 
paskaidrojot atseviš ķas defin īcijas  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
E. Tirgus infrastrukt ūra 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/47/EK (2002. gada 6. j ūnijs) par finanšu nodrošin ājuma l īgumiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direkt īvu 98/26/EK par nor ēķinu 
gal īgumu maks ājumu un v ērtspap īru nor ēķinu sist ēm ās un Direkt īvu 2002/47/EK par finanšu nodrošin ājuma l īgumiem 
groza attiec ībā uz saist ītām sist ēm ām un kred ītpras ībām 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par nor ēķinu gal īgumu maks ājumu un 
vērtspap īru nor ēķinu sist ēm ās. 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
F. Maks ājumi  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2007/64/EK (2007. gada 13. novembris) par maks ājumu pakalpojumiem 
iekš ējā tirg ū, ar ko groza Direkt īvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atce ļ Direkt īvu 97/5/EK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
G. C īņa pret nelikum īgi ieg ūtu l īdzek ļu legaliz ēšanu  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepie ļautu finanšu sist ēmas 
izmantošanu nelikum īgi ieg ūtu l īdzek ļu legaliz ēšanai un teroristu finans ēšanai  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Direkt īva 2006/70/EK (2006. gada 1. augusts), ar ko nosaka īstenošanas pas ākumus Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direkt īvai 2005/60/EK attiec ībā uz politiski ietekm ējamas personas defin īciju un tehniskajiem krit ērijiem 
vienk āršot ām klienta uzticam ības p ārbaudes proced ūrām un atbr īvojumam sakar ā ar finanšu darb ību, kuru veic reti 
vai ļoti ierobežotos apjomos  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.LV L 161/1738 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1781/2006 (2006. gada 15. novembris) attiec ībā uz naudas l īdzek ļu 
pārskait ījumiem pievienoto inform āciju par maks ātāju 
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
H. Kapit āla un maks ājumu br īva aprite  
LESD 63. pants  
Termi ņi: Tirdzniec ības komiteja p ēc 5 gadiem no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas pie ņem gal īgo l ēmumu par 
attiec īgo L īguma noteikumu īstenošanas termi ņu. 
LESD 64. pants  
Termi ņi: Tirdzniec ības komiteja p ēc 5 gadiem no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas pie ņem gal īgo l ēmumu par 
attiec īgo L īguma noteikumu īstenošanas termi ņu. 
LESD 65. pants  
Termi ņi: Tirdzniec ības komiteja p ēc 5 gadiem no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas pie ņem gal īgo l ēmumu par 
attiec īgo L īguma noteikumu īstenošanas termi ņu. 
LESD 66. pants  
Termi ņi: Tirdzniec ības komiteja p ēc 5 gadiem no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas pie ņem gal īgo l ēmumu par 
attiec īgo L īguma noteikumu īstenošanas termi ņu. 
LESD 75. pants  
Termi ņi: Tirdzniec ības komiteja p ēc 5 gadiem no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas pie ņem gal īgo l ēmumu par 
attiec īgo L īguma noteikumu īstenošanas termi ņu. 
LESD 215. pants  
Termi ņi: Tirdzniec ības komiteja p ēc 5 gadiem no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas pie ņem gal īgo l ēmumu par 
attiec īgo L īguma noteikumu īstenošanas termi ņu. 
I pielikums Direkt īvā 88/361/EEK (1988. gada 24. j ūnijs) par L īguma 67. panta īstenošanu.  
Termi ņi: Tirdzniec ības komiteja p ēc 5 gadiem no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas pie ņem gal īgo l ēmumu par 
Direkt īvas 88/361/EEK (1988. gada 24. j ūnijs) I pielikuma īstenošanas termi ņu.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1739
XVII papildin ājuma 3. da ļa 
NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ TELEKOMUNIK ĀCIJU PAKALPOJUMIEM  
Šādu ES ties ību aktu piem ērojamos noteikumus piem ēro saska ņā ar noteikumiem par horizont āliem piel āgojumiem, kas 
izkl āstīti XVII papildin ājuma 1. da ļā, ja vien nav nor ādīts cit ādi. Attiec īgā gad ījum ā konkr ēti piel āgojumi katram atse ­
viš ķam ties ību aktam ir nor ādīti turpm āk. 
Piem ērojamie noteikumi, kas j āpie ņem: 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kop ējiem reglament ējošiem noteiku ­
miem attiec ībā uz elektronisko komunik āciju t īkliem un pakalpojumiem (pamatdirekt īva), kur ā groz ījumi izdar īti ar 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direkt īvu 2009/140/EK  
— noteikt attiec īgos produktu un pakalpojumu tirgus elektronisko komunik āciju nozar ē, uz ko var ētu attiekties ex ante 
regul ējums, un analiz ēt šos tirgus, lai noteiktu, vai tajos ir b ūtiska ietekme tirg ū; 
— stiprin āt valsts regulatora neatkar ību un administrat īvo kapacit āti elektronisko komunik āciju jom ā (3. panta 2. 
punkts);  
— izstr ādāt publisk ās apspriešan ās proced ūras par jauniem reglament ējošiem pas ākumiem;  
— izstr ādāt efekt īvus meh ānismus valsts regulatora l ēmumu p ārsūdz ēšanai elektronisko komunik āciju jom ā. 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/20/EK (2002. gada 7. marts) par elektronisko komunik āciju t īklu un 
pakalpojumu at ļaušanu (at ļauju izsniegšanas direkt īva), kur ā groz ījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. 
gada 25. novembra Direkt īvu 2009/140/EK  
— īstenot noteikumus par visp ārējo at ļauju sniegšanu, t ādējādi uz konkr ētiem un pietiekami pamatotiem gad ījumiem 
ierobežojot vajadz ību p ēc atseviš ķām licenc ēm. 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/19/EK (2002. gada 7. marts) par piek ļuvi elektronisko komunik āciju 
tīkliem un ar tiem saist ītām iek ārtām un to savstarp ēju savienojumu (piek ļuves direkt īva), kur ā groz ījumi izdar īti ar 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direkt īvu 2009/140/EK.  
Pamatojoties uz tirgus anal īzi, ko veic saska ņā ar direkt īvas satvaru, valsts regulators telekomunik āciju jom ā attiec ībā uz 
operatoriem ar b ūtisku ietekmi tirg ū (BIT) attiec īgajos tirgos nosaka atbilstošus reglament ējošos pien ākumus par:  
— piek ļuvi īpaš ām t īkla iek ārtām un to izmantošanai;  
— piek ļuves un starpsavienojumu maksas cenu kontroli, ieskaitot pien ākumus par orient āciju uz izmaks ām; 
— caurskat ām ību, nediskrimin āciju un atseviš ķu gr āmatved ību. 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.LV L 161/1740 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/22/EK (2002. gada 7. marts) par univers ālo pakalpojumu un lietot āju 
ties ībām attiec ībā uz elektronisko sakaru t īkliem un pakalpojumiem (univers ālā pakalpojuma direkt īva), kur ā groz ījumi 
izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2009/136/EK (2009. gada 25. novembris).  
— īstenot noteikumus par univers ālā pakalpojuma saist ībām, ieskaitot meh ānismu izstr ādi izmaks ām un finans ējumam;  
— nodrošin āt lietot āju interešu un ties ību iev ērošanu, īpaši ieviešot numuru p ārnesam ību un vienoto Eiropas neatlie ­
kam ās pal īdz ības numuru  "112". 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmums Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normat īvo b āzi radiofrekven ču 
spektra politikai Eiropas Kopien ā (radiofrekven ču spektra l ēmums)  
— pie ņemt politiskus pas ākumus un noteikumus, ar kuriem nodrošina radiofrekven ču spektra pieejam ību un efekt īvu 
izmantojumu.  
Termi ņi: pas ākumus, kas izriet no š ā lēmuma darb ības, īsteno 4 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Komisijas Direkt īva 2002/77/EK (2002. gada 16. septembris) par konkurenci elektronisko komunik āciju t īklu un pakal ­
pojumu tirg ū 
— uzraudz īt god īgu konkurenci elektronisko komunik āciju tirgos, īpaši uz izmaks ām orient ētas cenas par pakalpoju ­
miem.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 98/84/EK (1998. gada 20. novembris) par tiesisku aizsardz ību pakalpojumiem, 
kas pamatojas uz ierobežotu piek ļuvi vai nodrošina to.  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2000/31/EK (2000. gada 8. j ūnijs) par dažiem inform ācijas sabiedr ības pakal ­
pojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniec ību, iekš ējā tirg ū (Direkt īva par elektronisko tirdzniec ību) 
Direkt īva aptver visus inform ācijas sabiedr ības pakalpojumus, gan dar ījumos starp uz ņēmumiem, gan starp uz ņēmumiem 
un lietot ājiem, proti, jebkuru pakalpojumu, kas parasti tiek sniegts pret atl īdz ību no att āluma ar elektronisk ām iek ārtām 
un p ēc pakalpojuma sa ņēm ēja individu āla piepras ījuma.  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 1999/93/EK (1999. gada 13. decembris) par Kopienas elektronisko parakstu 
sist ēmu.  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1741
XVII papildin ājuma 4. da ļa 
NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ PASTA UN KURJERU PAKALPOJUMIEM  
Šādu ES ties ību aktu piem ērojamos noteikumus piem ēro saska ņā ar noteikumiem par horizont āliem piel āgojumiem, kas 
izkl āstīti XVII papildin ājum ā 1. da ļā, ja vien nav nor ādīts cit ādi. Gad ījumos, kad atseviš ķi ties ību akti ir īpaši j āpiel āgo, tas 
ir attiec īgi nor ādīts. 
Piem ērojamie noteikumi, kas j āpie ņem: 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 97/67/EK (1997. gada 15. decembris) par kop īgiem noteikumiem Kopienas 
pasta pakalpojumu iekš ējā tirgus att īstībai un pakalpojumu kvalit ātes uzlabošanai  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/39/EK (2002. gada 10. j ūnijs), ar ko Direkt īvu 97/67/EK groza attiec ībā 
uz Kopienas pasta pakalpojumu turpm āko atv ēršanu konkurencei.  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2008/6/EK (2008. gada 20. febru āris), ar ko Direkt īvu 97/67/EK groza attiec ībā 
uz Kopienas pasta pakalpojumu iekš ējā tirgus piln īgu izveidi.  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.LV L 161/1742 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
XVII papildin ājuma 5. da ļa 
NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ STARPTAUTISKO J ŪRAS P ĀRVAD ĀJUMU PAKALPOJUMIEM  
Šādu ES ties ību aktu piem ērojamos noteikumus piem ēro saska ņā ar noteikumiem par horizont āliem piel āgojumiem, kas 
izkl āstīti XVII papildin ājuma 1. da ļā, ja vien nav nor ādīts cit ādi. Gad ījumos, kad atseviš ķi ties ību akti ir īpaši j āpiel āgo, tas 
ir attiec īgi nor ādīts. 
Piem ērojamie noteikumi, kas j āpie ņem: 
Ku ģošanas droš ība — karoga valsts/klasifik ācijas sabiedr ības 
Padomes Direkt īva 94/57/EK (1994. gada 22. novembris) par kop īgiem noteikumiem un standartiem attiec ībā uz 
organiz ācij ām, kas pilnvarotas veikt ku ģu p ārbaudes un apsekojumus, un attiec īgaj ām darb ībām, kuras veic valsts adminis ­
trācijas j ūras lietu jom ā. 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 336/2006 (2006. gada 15. febru āris) par Starptautisk ā droš ības vad ības 
kodeksa īstenošanu Kopien ā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Piem ērošanas l ēmumi  
Atz īto organiz āciju saraksts saska ņā ar Padomes Direkt īvu 94/57/EK (1994. gada 22. novembris) par kop īgiem notei ­
kumiem un standartiem attiec ībā uz organiz ācij ām, kas pilnvarotas veikt ku ģu p ārbaudes un apsekojumus, un attiec īgaj ām 
darb ībām, kuras veic valsts administr ācijas j ūras lietu jom ā 
Termi ņi: l ēmuma noteikumus īsteno 3 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Ostas valsts  
Padomes Direkt īva 95/21/EK (1995. gada 19. j ūnijs), kas nosaka, k ā ku ģošanai Kopienas ost ās un dal ībvalstu jurisdikcijai 
pak ļautos ūde ņos piem ērot starptautiskos standartus attiec ībā uz ku ģu droš ību, pies ārņojuma nov ēršanu un dz īves un 
darba apst ākļiem uz ku ģiem (ostas valsts kontrole)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Satiksmes uzraudz ība 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/59/EK (2002. gada 27. j ūnijs), ar ko izveido Kopienas ku ģu satiksmes 
uzraudz ības un inform ācijas sist ēmu un atce ļ Padomes Direkt īvu 93/75/EEK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
a) Tehniskie un darb ības noteikumi  
— Pasažieru ku ģi 
Padomes Direkt īva 98/18/EK (1998. gada 17. marts) par pasažieru ku ģu droš ības noteikumiem un standartiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Padomes Direkt īva 1999/35/EK (1999. gada 29. apr īlis) par oblig āto apsekojumu sist ēmu ro-ro pr āmju un ātrgaitas 
pasažieru ku ģu regul ārās satiksmes droš ībai 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1743
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/25/EK (2003. gada 14. apr īlis) par īpaš ām stabilit ātes pras ībām ro–ro 
pasažieru ku ģiem 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
— Naftas tankku ģi 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 417/2002 (2002. gada 18. febru āris), ar ko paredz pa ātrin āti pak āpeniski 
ieviest pras ību par dubultkorpusu vai l īdzv ērtīgu konstrukciju attiec ībā uz vienk ārša korpusa naftas tankku ģiem un atce ļ 
Padomes Regulu (EK) Nr. 2978/94  
Grafiks vienk ārša korpusa naftas tankku ģu pak āpeniskai iz ņemšanai no aprites ir saska ņā ar grafiku MARPOL Konvencij ā. 
— Beramkravu ku ģi 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/96/EK (2001. gada 4. decembris), ar ko nosaka saska ņotas pras ības un 
proced ūras beramkravu ku ģu drošai iekraušanai un izkraušanai  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
— Apkalpe  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/25/EK (2001. gada 4. apr īlis) par j ūrnieku minim ālo sagatavot ības l īmeni  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
b) Vide  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2000/59/EK (2000. gada 27. novembris) par ostas iek ārtām, kas paredz ētas 
ku ģu atkritumu un kravu atlieku uz ņemšanai  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 782/2003 (2003. gada 14. apr īlis) par aizliegumu attiec ībā uz alvorganis ­
kajiem savienojumiem uz ku ģiem 
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Tehniskie noteikumi  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/6/EK (2002. gada 18. febru āris) par zi ņošanas formalit ātēm ku ģiem, kuri 
pien āk Kopienas dal ībvalstu ost ās un/vai atiet no t ām 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Soci ālie noteikumi  
Padomes Direkt īva 92/29/EEK (1992. gada 31. marts) par minim ālaj ām droš ības un vesel ības aizsardz ības pras ībām 
medic īnisk ās pal īdz ības uzlabošanai uz ku ģiem 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Padomes Direkt īva 1999/63/EK (1999. gada 21. j ūnijs) attiec ībā uz Nol īgumu par j ūrnieku darba laika organiz ēšanu, ko 
nosl ēgusi Eiropas Kopienas Ku ģu īpašnieku asoci ācija (EKK ĪA) un Eiropas Savien ības Transporta darbinieku arodbiedr ību 
feder ācija (ESTDAF). Pielikums: Eiropas Nol īgums par j ūrnieku darba laika organiz ēšanu, iz ņemot 16. punktuLV L 161/1744 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas, iz ņemot 16. punktu, ko īsteno 
7 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 1999/95/EK (1999. gada 13. decembris) par noteikumu ieviešanu attiec ībā uz 
to j ūrnieku darba stund ām, kas str ādā uz ku ģiem, kuri ierodas Kopienas ost ās 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Jūras satiksmes droš ība 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2005/65/EK (2005. gada 26. oktobris) par ostu aizsardz ības pastiprin āšanu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus (iz ņemot noteikumus par Komisijas p ārbaud ēm) īsteno 3 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā 
stāšan ās dienas.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par ku ģu un ostas iek ārtu droš ības 
pastiprin āšanu  
Termi ņi: regulas noteikumus (iz ņemot noteikumus par Komisijas p ārbaud ēm) īsteno 3 gadu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā 
stāšan ās dienas.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1745
XVII papildin ājuma 6. da ļa 
NOTEIKUMI PAR UZRAUDZ ĪBU 
1. Noteikumi par inform ācijas apmai ņu un sadarb ību 
Lai nodrošin ātu XVII pielikuma un jo īpaši t ā 2., 3., 4. un 5. panta pien ācīgu piem ērošanu, Puses un to attiec īgās 
iest ādes un strukt ūras apmain ās ar visu inform āciju, kas attiecas uz atbilst īgo ES ties ību aktu tuvin āšanu un īstenošanu. 
Puses nodrošina piln īgu administrat īvu sadarb ību. 
Puses vienojas par proced ūrām inform ācijas apmai ņai, tostarp par attiec īgo iest āžu un to kontaktpunktu sarakstu 
katram ties ību aktam, kas ietverts XVII papildin ājuma 2.–5. da ļā. Katra Puse ir ties īga dibin āt tiešus kontaktus ar vis ām 
otras Puses iest ādēm vai strukt ūrām iepriekš min ētaj ā sarakst ā. 
Dokumenti, kas iesniegti ES, vienm ēr ietver redakciju ang ļu valod ā. Visi ES pazi ņojumi ir tikai un vien īgi ang ļu valod ā, 
ja vien nav nolemts cit ādi. 
2. Pl āns 
Sešu m ēnešu laik ā no š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas Ukraina par katru nozari iesniedz detaliz ētu pl ānu visu XVII 
papildin ājuma 2.–5. da ļā min ēto konkr ēto nozaru ES ties ību aktu (turpm āk "ES ties ību akti ") ieviešanai un īstenošanai, 
nor ādot uz iesp ējamaj ām vajadz īgaj ām tiesiskaj ām un institucion ālaj ām izmai ņām, starpposma termi ņiem un adminis ­
trat īvās kapacit ātes vajadz ību apl ēsi. Pl āni ir indikat īvi un var tikt piel āgoti.  
3. Zi ņošana un nov ērtējums  
Tikl īdz Ukraina uzskata, ka konkr ēts ES ties ību akts ir pien ācīgi īstenots, t ā par to inform ē ES. Ukraina iesniedz 
Komisijas kompetentajam dienestam valsts ties ību aktu ar sal īdzin ājuma tabulu ( "transpon ēšanas tabula "), kur ā prec īzi 
nor āda atbilst ību katram ES ties ību akta pantam un attiec īgā gad ījum ā to Ukrainas ties ību aktu sarakstu, kuri j āgroza 
vai j āatce ļ, lai piln īgi īstenotu ES ties ību aktu.  
ES nov ērtē to, k ā Ukraina veic tuvin āšanu ES ties ību aktam, izmantojot iepriekš min ētās transpon ēšanas tabulas, to 
Ukrainas ties ību aktu sarakstu, kuri j āgroza vai j āatce ļ, un p ārējo attiec īgo inform āciju, kas sniegta saska ņā ar š ā 
papildin ājuma 1. pantu. Ofici ālais nov ērtējums balst ās tikai un vien īgi uz gal īgo ties ību aktu sal īdzin ājumu ar konkr ēto 
ES ties ību aktu.  
Komisijas kompetentie dienesti sniedz ties ību akta nov ērtējumu 12 ned ēļu laik ā no t ā ofici ālās iesniegšanas dienas. 
Sniedzot pien ācīgu pamatojumu, šo periodu var pagarin āt. Neskarot 4. panta 3. punktu un 5. panta 3. punktu XVII 
pielikum ā par ties ību aktu tuvin āšanu, ja nov ērtējum ā, kas paredz ēts iepriekš ējos punktos, secina, ka Ukraina nav 
veikusi pien ācīgu tuvin āšanu konkr ētajam ES ties ību aktam, ES sniedz rakstiskus ieteikumus par atbilstošiem pas āku ­
miem, lai nodrošin ātu atbilst ību attiec īgajam ES ties ību aktam. Šos ieteikumus p ēc piepras ījuma var apspriest Tird ­
zniec ības komitej ā. 
Ofici ālā nov ērtējuma proced ūra attiec ībā uz tuvin āšanu ES ties ību aktam neskar ES ties ību akta efekt īvas ievešanas un 
īstenošanas nov ērtējumu XVII pielikuma 4. panta 3. punkta un 5. panta 3. punkta vajadz ībām. 
4. ES ties ību aktu efekt īvas ievešanas un īstenošanas pan ākumu nov ērtējums  
Ukraina nodrošina, ka t ās jurisdikcij ā esoš ās iest ādes un strukt ūras, kas ir atbild īgas par to valsts ties ību aktu efekt īvu 
piem ērošanu, kuri pie ņemti saska ņā ar š ā nol īguma IV sada ļas 6. noda ļas (Uz ņēm ējdarb ība, pakalpojumu tirdzniec ība 
un elektronisk ā tirdzniec ība) 114., 124., 133. un 139. pantu un 7. noda ļu (K ārtējie maks ājumi un kapit āla aprite) un 
XVII pielikumu saist ībā ar XVII papildin ājuma 2.–5. da ļu, nep ārtraukti piem ēro un pien ācīgi īsteno visus ties ību aktus, 
par kuriem ES sniegusi Ukrainas ties ību aktu tuvin āšanas centienu pozit īvu ofici ālu nov ērtējumu, k ā ar ī visus n ākotn ē 
pie ņemtos ES ties ību aktus saska ņā ar XVII pielikuma 3., 4. un 5. pantu.  
Ukraina regul āri — vismaz divreiz gad ā — zi ņo par pan ākumiem, veicot visp ārēju īstenošanu konkr ētaj ā nozar ē, un 
par pl āna izpildi, kas ietverts š ā papildin ājuma 2. pant ā. Abas Puses vienojas par šo zi ņojumu prec īzu form ātu un 
saturu.LV L 161/1746 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Saska ņā ar š ā papildin ājuma 1. pantu pan ākumu zi ņojumus nos ūta Komisijas kompetentajam dienestam; tie var tikt 
apspriesti īpašaj ās komitej ās vai strukt ūrās, kas izveidotas saska ņā ar institucion ālo satvaru atbilst īgi Asoci ācijas 
nol īgumam.  
Ukraina sniedz pietiekamus pier ādījumus par ES ties ību aktu efekt īvu ieviešanu un īstenošanu. Šaj ā nol ūkā Ukraina 
pier āda, ka tai ir pietiekama administrat īvā kapacit āte valsts ties ību aktu īstenošanai, kas pie ņemti saska ņā ar š ā 
nol īguma IV sada ļas 6. noda ļas (Uz ņēm ējdarb ība, pakalpojumu tirdzniec ība un elektronisk ā tirdzniec ība) 114., 124., 
133. un 139. pantu un 7. noda ļu (K ārtējie maks ājumi un kapit āla aprite) un XVII pielikumu saist ībā ar XVII 
papildin ājuma 2.–5. da ļu, un uzr āda apmierinošus rezult ātus attiec ībā uz uzraudz ību un izmekl ēšanu, krimin ālvaj āšanu 
un administrat īvaj ām un juridiskaj ām darb ībām saist ībā ar p ārk āpumiem konkr ētaj ā nozar ē. 
Neskarot 4. panta 3. punktu un 5. panta 3. punktu XVII pielikum ā par ties ību aktu tuvin āšanu, ES, sadarb ībā ar 
kompetentaj ām Ukrainas iest ādēm veicot p ārbaudes uz vietas, var izv ērtēt pan ākumus un vajadz ības gad ījum ā var 
vērsties p ēc pal īdz ības pie trešaj ām person ām valsts vai starptautiskaj ā līmen ī, k ā ar ī pie priv ātām organiz ācij ām. 
6. NODA ĻAS XVIII PIELIKUMS  
INFORM ĀCIJAS CENTRI  
Iek ļauj tr īs m ēnešu laik ā p ēc š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas (sk. š ā nol īguma 107. panta 1. punktu).LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1747
6. NODA ĻAS XIX PIELIKUMS  
ES INDIKAT ĪVAIS SARAKSTS AR ATTIEC ĪGO PRODUKTU UN PAKALPOJUMU TIRGIEM, KAS ANALIZ ĒJAMI SASKA ŅĀ 
AR Š Ā NOL ĪGUMA 116. PANTU  
Mazumtirdzniec ības l īmenis  
Priv āto klientu un biznesa klientu piek ļuve publiskajam telefonu t īklam fiks ētā atrašan ās viet ā. 
Vairumtirdzniec ības l īmenis  
1. Savienojuma uzs ākšana publiskaj ā telefonu t īklā, ko nodrošina fiks ētā atrašan ās viet ā. 
Šā saraksta nol ūkā uzskata, ka savienojuma uzs ākšana ietver zvana p ārraidi, un š ā tirgus robežas nosaka t ā, lai t ās 
valsts kontekst ā b ūtu saska ņotas ar robež ām, kas noteiktas t āda zvana tranz īta un savienojuma pabeigšanas tirgum, ko 
nodrošina publiskaj ā telefonu t īklā fiks ētā atrašan ās viet ā. 
2. Savienojuma pabeigšana atseviš ķos publiskos telefonu t īklos, ko nodrošina fiks ētā atrašan ās viet ā. 
Šā saraksta nol ūkā uzskata, ka savienojuma pabeigšana ietver zvana p ārraidi, un š ā tirgus robežas nosaka t ā, lai t ās 
valsts kontekst ā b ūtu saska ņotas ar robež ām, kas noteiktas t āda savienojuma uzs ākšanas un zvana tranz īta tirgum, ko 
nodrošina publiskaj ā telefonu t īklā fiks ētā atrašan ās viet ā. 
3. (Fiziska) piek ļuve t īkla infrastrukt ūrai vairumtirdzniec ības l īmen ī (ieskaitot kop ējo vai piln ībā atsaist īto piek ļuvi) fiks ētā 
atrašan ās viet ā. 
4. Platjoslas piek ļuve vairumtirdzniec ības l īmen ī. 
Šis tirgus ietver nefizisku vai virtu ālu piek ļuvi t īklam, tostarp piek ļuvi "bitu pl ūsmai" fiks ētā atrašan ās viet ā. Šis tirgus ir 
pak ārtots fiziskajai piek ļuvei (iepriekš min ētais 3. tirgus) t ādā veid ā, ka platjoslas piek ļuvi vairumtirdzniec ības l īmen ī 
iesp ējams nodrošin āt, izmantojot šo resursu apvienojum ā ar citiem elementiem.  
5. Nom āto l īniju gala posmi vairumtirdzniec ības l īmen ī, neatkar īgi no tehnolo ģijas, kas izmantota, lai nodrošin ātu 
nom āto vai atv ēlēto jaudu.  
6. Balss savienojuma pabeigšana atseviš ķos mobilajos t īklos.LV L 161/1748 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
6. NODA ĻAS XX PIELIKUMS  
UKRAINAS INDIKAT ĪVAIS SARAKSTS AR TIRGIEM, KAS ANALIZ ĒJAMI SASKA ŅĀ AR Š Ā NOL ĪGUMA 116. PANTU  
Mazumtirdzniec ības l īmenis  
1. Priv āto klientu piek ļuve publiskajam telefonu t īklam fiks ētā atrašan ās viet ā. 
2. Biznesa klientu piek ļuve publiskajam telefonu t īklam fiks ētā atrašan ās viet ā. 
3. Publiski pieejami viet ējie un/vai valsts m ēroga telefonu pakalpojumi, ko priv ātajiem klientiem nodrošina fiks ētā 
atrašan ās viet ā. 
4. Publiski pieejami starptautiskie telefonu pakalpojumi, ko priv ātajiem klientiem nodrošina fiks ētā atrašan ās viet ā. 
5. Publiski pieejami viet ējie un/vai valsts m ēroga telefonu pakalpojumi, ko biznesa klientiem nodrošina fiks ētā atrašan ās 
viet ā. 
6. Publiski pieejami starptautiskie telefonu pakalpojumi, ko biznesa klientiem nodrošina fiks ētā atrašan ās viet ā. 
7. Nom āto l īniju minim ālais pied āvājums (ietver specifiskus nom āto l īniju veidus l īdz pat un ietverot 2 Mb/sek.).  
Vairumtirdzniec ības l īmenis  
8. Savienojuma uzs ākšana publiskaj ā telefonu t īklā, ko nodrošina fiks ētā atrašan ās viet ā. 
9. Savienojuma pabeigšana atseviš ķos publiskos telefonu t īklos, ko nodrošina fiks ētā atrašan ās viet ā. 
10. Tranz īta pakalpojumi fiks ētā publiskaj ā telefonu t īklā. 
11. Atsaist ītā piek ļuve vairumtirdzniec ības l īmen ī (ieskaitot dal īto piek ļuvi) met āla vadu l īnij ām un apakšl īnij ām, lai 
nodrošin ātu platjoslas un balss pakalpojumus.  
12. Platjoslas piek ļuve vairumtirdzniec ības l īmen ī. 
13. Nom āto l īniju gala posmi vairumtirdzniec ības l īmen ī. 
14. Nom āto l īniju ma ģistr āles segmenti vairumtirdzniec ības l īmen ī. 
15. Piek ļuve un savienojumu uzs ākšana publiskaj ā mobilo telefonu t īklā. 
16. Savienojumu pabeigšana atseviš ķos mobilajos t īklos.  
17. Valsts tirgus vairumtirdzniec ības l īmen ī starptautisk ās viesabon ēšanas pakalpojumiem publiskajos mobilo telefonu 
tīklos.  
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMS  
PUBLISKAIS IEPIRKUMSLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1749
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA A DA ĻA ( 1 ) 
INSTITUCION ĀLO REFORMU, TIES ĪBU AKTU TUVIN ĀŠANAS UN TIRGUS PIEEJAM ĪBAS INDIKAT ĪVS GRAFIKS  
Posms  Paredzamie termi ņi Ukraina garant ē ES 
tirgus pieejam ību ES garant ē Ukrainai 
tirgus pieejam ību 
1 151. panta noteikumu 
īstenošana 
150. panta 2. punkt ā 
izkl āstīto institucion ālo 
reformu īstenošana 
Vienošan ās par 152. pant ā 
izkl āstīto reformu strat ēģiju 6 m ēneši p ēc 
nol īguma st āšan ās 
sp ēkā Pieg ādes 
centr ālaj ām 
pārvaldes iest ādēm Pieg ādes 
centr ālaj ām 
pārvaldes iest ādēm 
2 Tuvin āšan ās Direkt īvas 
2004/18/EK un Direkt īvas 
89/665/EEK pamatelementiem 
un to īstenošana  3 gadi p ēc 
nol īguma st āšan ās 
sp ēkā Pieg ādes valsts, 
reģion ālaj ām un 
viet ējām p ārvaldes 
iest ādēm un 
publisko ties ību 
subjektiem  Pieg ādes valsts, 
reģion ālaj ām un 
viet ējām p ārvaldes 
iest ādēm un 
publisko ties ību 
subjektiem  XXI pielikuma 
B un C da ļa 
3 Tuvin āšan ās Direkt īvas 
2004/17/EK un Direkt īvas 
92/13/EEK pamatelementiem 
un to īstenošana  4 gadi p ēc 
nol īguma st āšan ās 
sp ēkā Pieg ādes visiem 
līgumsl ēdz ējiem 
komun ālo 
pakalpojumu jom ā Pieg ādes visiem 
līgumsl ēdz ējiem  XXI pielikuma 
D un E da ļa 
4 Tuvin āšan ās citiem Direkt īvas 
2004/18/EK elementiem un to 
īstenošana  6 gadi p ēc 
nol īguma st āšan ās 
sp ēkā Pakalpojumu un 
darbu l īgumi un 
koncesijas vis ām 
līgumsl ēdz ējām 
iest ādēm Pakalpojumu un 
darbu l īgumi un 
koncesijas vis ām 
līgumsl ēdz ējām 
iest ādēm XXI pielikuma 
F, G un H da ļa 
5 Tuvin āšan ās citiem Direkt īvas 
2004/17/EK elementiem un to 
īstenošana  8 gadi p ēc 
nol īguma st āšan ās 
sp ēkā Pakalpojumu un 
darbu l īgumi un 
koncesijas vis ām 
līgumsl ēdz ējām 
iest ādēm 
komun ālo 
pakalpojumu jom ā Pakalpojumu un 
darbu l īgumi un 
koncesijas vis ām 
līgumsl ēdz ējām 
iest ādēm 
komun ālo 
pakalpojumu jom ā XXI pielikuma I 
un J da ļaLV L 161/1750 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Atbilst īgi š ā nol īguma noda ļai par publisko iepirkumu šis pielikums ir balst īts uz Direkt īvām 2004/17/EK, 2004/18/EK, 89/665/EEK, 
92/13/EEK un 2007/66/EK, kuras aptver l īgumsl ēgšanas ties ību pieš ķiršanas un p ārskat īšanas proced ūras Eiropas Savien ībā. Tas var 
rad īt praktiskus jaut ājumus par konkr ētu iepriekš min ēto direkt īvu noteikumu interpret āciju ties ību aktu tuvin āšanas gait ā. T ādos 
gad ījumos ties ību aktu tuvin āšana notiek  mutatis mutandis , ņemot v ērā ES un Ukrainas attiec ības, k ā izkl āstīts šaj ā nol īgum ā. Ukraina 
izv ēlas piem ērotus juridiskos instrumentus, lai p ārņemtu no š īs noda ļas izrietoš ās saist ības saska ņā ar š īs valsts konstitucion ālajiem 
noteikumiem.
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA B DA ĻA 
DIREKT ĪVAS 2004/18/EK PAMATELEMENTI  
(2. POSMS)  
I SADA ĻA 
Defin īcijas un visp ārīgi principi  
1. pants Defin īcijas (1., 2., 8., 9. (  1 ) punkts, 11. punkta a), b) un d) apakšpunkts, 12., 13., 14., 15. punkts)  
2. pants L īgumu sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanas principi  
3. pants Īpašu vai ekskluz īvu ties ību pieš ķiršana – nediskrimin ēšanas noteikums  
II SADA ĻA 
Noteikumi, ko piem ēro valsts l īgumiem  
I NODA ĻA 
Visp ārīgi noteikumi  
4. pants Komersanti  
6. pants Konfidencialit āte 
II NODA ĻA 
Darb ības joma  
1 . i e d a ļ a 
R o b e ž v ē r t ī b a s  
8. pants L īgumi, ko l īgumsl ēdz ējas iest ādes subsid ē vair āk nek ā 50 % apm ērā ( 2 ) 
9. pants Valsts l īgumu, pamatnol īgumu un dinamisko iepirkuma sist ēmu paredzam ās v ērtības apr ēķina metodes  
2 . i e d a ļ a 
Ī p a š a s s i t u ā c i j a s  
10.pants Iepirkums aizsardz ības vajadz ībām (  3 ) 
3 . i e d a ļ a 
L ī g u m i , u z k o š ī d i r e k t ī v a n e a t t i e c a s  
12. pants L īgumi ūdenssaimniec ības, ener ģētikas, transporta un pasta pakalpojumu jom ā (tikai tad, kad ir p ārņemti 
Direkt īvas 2004/17/EK pamatnoteikumi)  
13. pants Īpaši iz ņēmumi telekomunik āciju jom ā 
14. pants Slepenie l īgumi un l īgumi, uz ko j āattiecina īpaši droš ības pas ākumiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1751  
( 1 ) J āatz īm ē, ka "publisko ties ību subjekti " ir subjekti, kas atbilst visiem trim Direkt īvas 2004/18/EK 1. panta 9. punkt ā ietvertajiem 
nosac ījumiem.  
( 2 ) J āatz īm ē, ka Direkt īvas 2004/18/EK 9. panta 8. punkta b) apakšpunkta ii) punkt ā nav noteikts pien ākums pusei izmantot l īgumus ar 
noteiktu darb ības ilgumu. Likumdev ējs pats var noteikt, vai un kur š ādus l īgumus izmanto.  
( 3 ) Šis nol īgums attiecas tikai uz iepirkumu aizsardz ības vajadz ībām, k ā noteikts Direkt īvas 2004/18/EK V pielikum ā. Puses jebkur ā laik ā 
ar Tirdzniec ības komitejas l ēmumu var iz ņemt ierakstus no š ā saraksta.
15. pants L īgumi, par kuriem sl ēgšanas ties ības pieš ķir atbilst īgi starptautiskiem noteikumiem  
18. pants Pakalpojumu l īgumi, par kuriem sl ēgšanas ties ības pieš ķirtas, pamatojoties uz ekskluz īvām ties ībām 
4 . i e d a ļ a 
Ī p a š ā k ā r t ī b a 
19. pants Privili ģēto ties ību l īgumi  
III NODA ĻA 
Pakalpojumu valsts l īgumiem piem ērojam ā k ārtība 
20. pants Pakalpojumu l īgumi, kas uzskait īti II A pielikum ā 
21. pants Pakalpojumu l īgumi, kas uzskait īti II B pielikum ā 
22. pants Jaukti l īgumi, kas ietver II A pielikum ā uzskait ītus pakalpojumus un II B pielikum ā uzskait ītus pakalpojumus  
IV NODA ĻA 
Īpaši noteikumi attiec ībā uz reglament ējoš ām specifik ācij ām un l īguma dokumentiem  
23. pants Tehnisk ās specifik ācijas  
24. pants Varianti  
25. pants Apakšuz ņēmuma l īgumi  
26. pants L īgumsaist ību izpildes nosac ījumi  
27. pants Saist ības attiec ībā uz nodok ļiem, vides aizsardz ību, darba aizsardz ības noteikumiem un darba apst ākļiem  
V NODA ĻA 
Proced ūras 
28. pants Atkl ātas, sl ēgtas un sarunu proced ūras un cenu aptaujas izmantošana  
30. pants Gad ījumi, kuros ir pamats izmantot sarunu proced ūru, iepriekš public ējot l īguma pazi ņojumu  
31. pants Gad ījumi, kuros ir pamats izmantot sarunu proced ūru, nepublic ējot l īguma pazi ņojumu  
VI NODA ĻA 
Izsludin āšanas un p ārredzam ības noteikumi  
1 . i e d a ļ a 
P a z i ņ o j u m u p u b l i c ē š a n a  
35. pants Pazi ņojumi: 1. punkts mutatis mutandis (  1 ); 2. punkts (  2 ); 4. punkta pirm ā, treš ā un ceturt ā da ļa 
36. pants Pazi ņojumu public ēšanas forma un veids: 1. punkts; 7. punktsLV L 161/1752 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Tr īs da ļas p ēc c) ievilkuma nav j āpārņem. 
( 2 ) Atsauce uz  "cenu aptaujas proced ūrām", "pamatnol īgumiem " un "dinamiskaj ām iepirkuma sist ēm ām" 35. panta 2., 3. un 4. punkt ā 
būtu j āīsteno k ā da ļa no 4. posma.
2 . i e d a ļ a 
T e r m i ņ i 
38. pants Dal ības pieteikumu sa ņemšanas un pied āvājumu sa ņemšanas termi ņi 
39. pants Atkl āta proced ūra – specifik ācijas, papildu dokumenti un inform ācija 
3 . i e d a ļ a 
I n f o r m ā c i j a s s a t u r s u n n o s ū t ī š a n a s l ī d z e k ļ i 
40. pants Uzaicin ājums iesniegt pied āvājumu, piedal īties aptauj ā vai sarun ās 
41. pants (  1 ) Kandid ātu un pretendentu inform ēšana  
4 . i e d a ļ a 
S a z i ņ a 
42. pants Noteikumi, kas attiecas uz sazi ņu 
VII NODA ĻA 
Proced ūras norise  
1 . i e d a ļ a 
V i s p ā r ī g i n o t e i k u m i  
44. pants Dal ībnieku atbilst ības p ārbaude un atlase un l īguma sl ēgšanas ties ību pieš ķiršana  
2 . i e d a ļ a 
K v a l i t a t ī v ā s a t l a s e s k r i t ē r i j i  
45. pants (  2 ) Kandid āta vai pretendenta personiskie dati  
46. pants (  3 ) Atbilst ība profesion ālās darb ības veikšanai  
47. pants Ekonomiskais un finanšu st āvoklis  
48. pants Tehnisk ās un/vai profesion ālās iesp ējas 
49. pants Kvalit ātes nodrošin āšanas standarti  
50. pants Vides p ārvald ības standarti  
51. pants Papildu dokument ācija un inform ācija 
3 . i e d a ļ a 
L ī g u m a s l ē g š a n a s t i e s ī b u p i e š ķ i r š a n a  
53. pants L īguma sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanas krit ēriji 
55. pants Nepamatoti l ēti pied āvājumiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1753  
( 1 ) Atsauce uz  "pamatnol īgumiem " un "dinamiskaj ām iepirkuma sist ēm ām" 41. pant ā b ūtu j āīsteno k ā da ļa no 4. posma.  
( 2 ) Ukrainai nav pien ākuma pievienoties k ādai no šaj ā pant ā min ētaj ām konvencij ām. Tom ēr t ā vajadz ības gad ījum ā p ārņem šaj ās 
konvencij ās ietvert ās defin īcijas savos iekšzemes ties ību aktos.  
( 3 ) P ārņemot Direkt īvas 2004/18/EK 46. pantu, Ukrainai b ūtu j āiek ļauj saraksts ar profesiju vai arodu re ģistriem, kas atbilst re ģistriem 
min ētās direkt īvas IX-A, IX-B un IX-C pielikum ā.
PIELIKUMI  
I pielikums To darb ību saraksts, kas min ētas 1. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā 
II pielikums Pakalpojumi, kas min ēti 1. panta 2. punkta d) apakšpunkt ā 
II A pielikums  
II B pielikums  
V pielikums T ās produkcijas saraksts, kas min ēta 7. pant ā un kas attiecas uz l īgumiem, kuru sl ēgšanas ties ības 
līgumsl ēdz ējas iest ādes pieš ķīrušas aizsardz ības jom ā 
VI pielikums Dažu tehnisko specifik āciju defin īcijas  
VII pielikums Pazi ņojumos iek ļaujam ā inform ācija 
VII A pielikums Inform ācija, kas j āiek ļauj valsts l īgumu pazi ņojumos  
X pielikums Pras ības attiec ībā uz ier īcēm, ko izmanto, lai elektronisk ā veid ā sa ņemtu pied āvājumus, dal ības pietei ­
kumus un pl ānus un projektus projektu ski ču konkursosLV L 161/1754 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA C DA ĻA 
PAMATELEMENTI PADOMES 1989. GADA 21. DECEMBRA DIREKT ĪVĀ 89/665/EEK PAR TO NORMAT ĪVO UN 
ADMINISTRAT ĪVO AKTU KOORDIN ĒŠANU, KURI ATTIECAS UZ IZSKAT ĪŠANAS PROCED ŪRU PIEM ĒROŠANU, 
PIEŠ ĶIROT PIEG ĀDES UN UZ ŅĒMUMA L ĪGUMUS VALSTS VAJADZ ĪBĀM ( "DIREKT ĪVA 89/665/EEK ") ( 1 ) KUR Ā 
GROZ ĪJUMI IZDAR ĪTI AR EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES 2007. GADA 11. DECEMBRA DIREKT ĪVU 
2007/66/EK, AR KO PADOMES DIREKT ĪVAS 89/665/EEK UN 92/13/EEK GROZA ATTIEC ĪBĀ UZ P ĀRSKAT ĪŠANAS 
PROCED ŪRU EFEKTIVIT ĀTES UZLABOŠANU VALSTS L ĪGUMU PIEŠ ĶIRŠANAS JOM Ā 
("DIREKT ĪVA 2007/66/EK ") 
(2. POSMS)  
1. pants Darb ības joma un p ārskat īšanas proced ūru pieejam ība 
2. pants Pras ības attiec ībā uz p ārskat īšanas proced ūrām 
2.a pants Nogaid īšanas termi ņš 
2.b pants Atk āpes no nogaid īšanas termi ņa 
b) punkts  
2.c pants P ārskat īšanas piepras īšanas termi ņi 
2.d pants Sp ēkā neesam ība (  2 ) 
1. punkta b) apakšpunkts  
2. un 3. punkts  
2.e pants Š īs direkt īvas p ārk āpumi un alternat īvas sankcijas  
2.f pants Termi ņiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1755  
( 1 ) Š ā nol īguma nol ūkos tiek paskaidrots, ka m ērķis ties ību aktu tuvin āšanai Direkt īvai 89/665/EEK ir nodrošin āt tiesisk ās aizsardz ības 
proced ūru pieejam ību saist ībā ar l īgumiem, kas ietilpst š ā nol īguma darb ības jom ā. T ādēļ atsauces Direkt īvā 89/665/EEK uz  "Direkt īvā 
2004/18/EK min ētajiem l īgumiem " vai uz  "līgumiem, kas ietilpst Direkt īvas 2004/18/EK darb ības jom ā" ir uzskat āmas par atsauc ēm 
uz l īgumiem, uz kuriem attiecas šis nol īgums, un atsauces uz  "Kopienu ties ību aktu p ārk āpumiem " ir uzskat āmas par t ādām, kas 
noz īm ē š ā nol īguma noteikumu p ārk āpumu. Ja Direkt īvā 89/665/EEK ir atsauce uz pazi ņojuma par l īgumu vai pazi ņojuma par 
līgumsl ēgšanas ties ību pieš ķiršanu public ēšanu ES Ofici ālaj ā V ēstnes ī, š āda atsauce Ukrainai noz īm ē public ēšanu attiec īgajos Ukrainas 
plašsazi ņas l īdzek ļos. T āpat saprotams, ka Ukraina var izmantot visu Direkt īvā 89/665/EEK noteikto elast ību. 
( 2 ) Par secin ājumu, ka l īgumu uzskata par sp ēkā neesošu saska ņā ar Direkt īvas 89/665/EEK 2. panta d) punktu, j ānor āda, ka atbilst īgi 
min ētās direkt īvas 2. panta 2. punktam Ukraina var pieš ķirt pilnvaras atseviš ķām strukt ūrām, kas atbilst īgas par daž ādiem proced ūras 
aspektiem, ar ī tiesu iest ādēm. Tom ēr, lai iev ērotu efektivit ātes pras ību, atbild īgaj ām strukt ūrām j āsp ēj š ādus l ēmumus pie ņemt 
nekav ējoties, piem ēram, pa ātrin ātā proced ūrā.
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA D DA ĻA 
DIREKT ĪVAS 2004/17/EK PAMATELEMENTI  
(3. POSMS)  
I SADA ĻA 
Visp ārīgi noteikumi, kas piem ērojami l īgumiem un projektu konkursiem  
I NODA ĻA 
Pamattermini  
1. pants Defin īcijas: 2., 7., 9., 11., 12., 13. punkts  
II NODA ĻA 
Attiec īgo darb ību un subjektu defin īcija 
1 . i e d a ļ a 
S u b j e k t i  
2. pants L īgumsl ēdz ēji (  1 ) 
2 . i e d a ļ a 
D a r b ī b a s  
3. pants G āze, siltums un elektroener ģija 
4. pants Ūdens  
5. pants Transporta pakalpojumi (  2 ) 
6. pants Pasta pakalpojumi (  3 ) 
7. pants Naftas, g āzes, akme ņog ļu vai cita veida ciet ā kurin ām ā izp ēte vai ieguve, k ā ar ī ostas un lidostas  
9. pants L īgumi, kas attiecas uz vair ākām darb ībām (  4 ) 
III NODA ĻA 
Visp ārēji principi  
10. pants L īguma sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanas krit ērijiLV L 161/1756 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) J ānor āda, ka  "publisko ties ību subjekti " ir subjekti, kas atbilst visiem trim Direkt īvas 2004/17/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunkt ā 
ietvertajiem nosac ījumiem. Attiec ībā uz "publiskiem uz ņēmumiem " tiesisk ā prezumpcija Direkt īvas 2004/17/EK 2. panta 1. punkta b) 
apakšpunkt ā skaidro min ētās direkt īvas piem ērošanas jomu un neskar ES dal ībvalstu vai Ukrainas komercties ības. Direkt īvas 
2004/17/EK 2. panta 3. punkta nol ūkos "normat īvie vai administrat īvie akti " ir ties ību akti, ko savas kompetences robež ās pie ņē­
mušas valsts, re ģion ālās vai viet ējās p ārvaldes iest ādes un to administr ācijas.  
( 2 ) Saska ņā ar Direkt īvas 2004/17/EK 5. panta 2. punktu š ī direkt īva neattiecas uz subjektiem, kas sniedz sabiedrisk ā autobusu transporta 
pakalpojumus, ja šos pakalpojumus kopum ā vai konkr ētā apgabal ā dr īkst sniegt ar ī citi subjekti ar t ādiem pašiem nosac ījumiem k ā 
līgumsl ēdz ēji subjekti.  
( 3 ) Direkt īvas 2004/17/EK 6. pant ā ir atsauces uz Direkt īvu 97/67/EK, lai paskaidrotu, ka Direkt īvu 2004/17/EK nepiem ēro darb ībām, 
kuras saist ītas ar pasta pakalpojumu sniegšanu p ēc to liberaliz ācijas (t.i., piln īgas atv ēršanas konkurencei). Tas pats b ūtu j āpiem ēro 
Ukrainai, ja un kad Ukraina izlems liberaliz ēt savu pasta pakalpojumu tirgu. Turkl āt j ānor āda, ka Ukrainas pasta administr ācija pašlaik 
nepied āvā visus Direkt īvas 2004/17/EK 6. panta 2. punkta c) apakšpunkt ā min ētos pakalpojumus, tom ēr, ja šos pakalpojumus v ēlāk 
sniegs, uz tiem attieksies š īs noda ļas noteikumi.  
( 4 ) Direkt īvas 2004/17/EK 9. panta pareizai piem ērošanai vadl īnijas un atbalstu sniedz Eiropas Komisijas public ētais skaidrojums  "Utilities 
Directive – Contracts involving more than one activity ". Pie ņemot konkr ētus ties ību aktus 9. panta īstenošanai, Ukraina ņems v ērā min ētaj ā 
dokument ā izkl āstītās vadl īnijas.
II SADA ĻA 
Līgumiem piem ērojamie noteikumi  
I NODA ĻA 
Visp ārīgi noteikumi  
11. pants Uz ņēm ēji 
13. pants Konfidencialit āte 
II NODA ĻA 
Robežv ērtības un noraid īšanas noteikumi  
1 . i e d a ļ a 
R o b e ž v ē r t ī b a s  
16. pants L īgumu robežv ērtības 
17. pants L īgumu, pamatnol īgumu un dinamisko sist ēmu paredzam ās v ērtības apr ēķin āšanas metodes  
2 . i e d a ļ a 
L ī g u m i u n k o n c e s i j a s , k ā a r ī l ī g u m i , u z k u r i e m a t t i e c a s ī p a š s r e ž ī m s 
2 . a p a k š i e d a ļ a 
I z ņ ē m u m i , k a s p i e m ē r o j a m i v i s i e m l ī g u m s l ē d z ē j i e m u n v i s u v e i d u l ī g u m i e m  
19. pants L īguma sl ēgšanas ties ības, kas pieš ķirtas t ālākai p ārdošanai vai iznom āšanai treš ām person ām (  1 ) 
20. pants L īguma sl ēgšanas ties ības, kas pieš ķirtas m ērķiem, kuri nav attiec īgās darb ības veikšana, vai kas pieš ķirtas 
šādas darb ības veikšanai treš ā valst ī: 1. punkts  
21. pants Slepeni l īgumi vai l īgumi, attiec ībā uz kuriem vajadz īgi īpaši droš ības pas ākumi  
22. pants L īguma sl ēgšanas ties ības, kas pieš ķirtas saska ņā ar starptautiskiem noteikumiem (  2 ) 
23. pants L īguma sl ēgšanas ties ības, kas pieš ķirtas saist ītam uz ņēmumam (  3 ), kopuz ņēmumam vai l īgumsl ēdz ējam, kurš 
ir kopuz ņēmuma da ļa 
3 . a p a k š i e d a ļ a 
I z ņ ē m u m i , k a s p i e m ē r o j a m i v i s i e m l ī g u m s l ē d z ē j i e m , b e t t i k a i a t t i e c ī b ā u z p a k a l p o j u m u 
l ī g u m i e m  
24. pants L īgumi, kas attiecas uz konkr ētiem pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas š īs direkt īvas darb ības joma  
25. pants Pakalpojumu l īgumu sl ēgšanas ties ības, kas pieš ķirtas, pamatojoties uz ekskluz īvām ties ībām (  4 )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1757  
( 1 ) Direkt īvas 2004/17/EK 19. panta 2. punktu nepiem ēro l īgumsl ēdz ējiem no Ukrainas. T ā viet ā Tirdzniec ības komiteja var piepras īt 
Ukrainas l īgumsl ēdz ējus sniegt vajadz īgo inform āciju.  
( 2 ) Ja un kad Ukraina izsl ēgs l īgumus no š īs noda ļas piem ērošanas jomas atbilst īgi Direkt īvas 2004/17/EK 22. panta a) punktam, tur 
min ētos pazi ņojumus b ūtu j āiesniedz Tirdzniec ības komitejai.  
( 3 ) Direkt īvu 83/349/EEK Ukrainai nepiem ēro. T ādējādi ar  "saist ītu uz ņēmumu " saprot jebkuru uz ņēmumu, kura gada p ārskatus konso ­
lid ē ar l īgumsl ēdz ēja gada p ārskatiem, vai uz ņēmums, kur ā līgumsl ēdz ējs tieši vai netieši var īstenot domin ējošu ietekmi Direkt īvas 
2004/17/EK 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta noz īm ē, vai uz ņēmums, kurš var īstenot domin ējošu ietekmi attiec ībā uz l īgum ­
slēdz ēju vai kur ā kop ā ar l īgumsl ēdz ēju ir cita uz ņēmuma domin ējoša ietekme, pamatojoties uz īpašuma ties ībām, finansi ālu 
līdzdal ību vai noteikumiem, kas to reglament ē. 
Ja un kad Ukraina izsl ēgs l īgumus no š īs noda ļas piem ērošanas jomas atbilst īgi Direkt īvas 2004/17/EK 23. pantam, tur min ētos 
pazi ņojumus b ūtu j āiesniedz Tirdzniec ības komitejai.  
( 4 ) Atsauce uz EK l īgumu Direkt īvas 2004/17/EK 25. pant ā nav tieši piem ērojama Ukrainas l īgumsl ēdz ējiem. T ā viet ā šī atsauce j āsaprot 
kā atsauce uz nediskrimin ēšanas, vien ādas attieksmes, p ārredzam ības, savstarp ējas atz īšanas un proporcionalit ātes principiem.
4 . a p a k š i e d a ļ a 
I z ņ ē m u m i , k a s p i e m ē r o j a m i t i k a i d a ž i e m l ī g u m s l ē d z ē j i e m  
26. pants L īguma sl ēgšanas ties ības, ko pieš ķīruši atseviš ķi l īgumsl ēdz ēji ūdens iepirkšanai un ener ģijas vai degvielas 
pieg ādei, lai ražotu ener ģiju 
III NODA ĻA 
Pakalpojumu l īgumiem piem ērojamie noteikumi  
31. pants Direkt īvas XVII A pielikum ā uzskait ītie pakalpojumu l īgumi  
32. pants Direkt īvas XVII B pielikum ā uzskait ītie pakalpojumu l īgumi  
33. pants Jauktie pakalpojumu l īgumi, kuros iek ļauti XVII A pielikum ā uzskait ītie pakalpojumi un XVII B pielikum ā 
uzskait ītie pakalpojumi  
IV NODA ĻA 
Īpaši noteikumi, kas reglament ē specifik ācijas un l īguma dokumentus  
34. pants Tehnisk ās specifik ācijas (  1 ) 
35. pants Tehnisko specifik āciju pazi ņošana  
36. pants Varianti  
37. pants Apakšuz ņēmuma l īgumu sl ēgšana  
39. pants Saist ības attiec ībā uz nodok ļiem, vides aizsardz ību, darba aizsardz ības noteikumi un darba apst ākļi 
V NODA ĻA 
Proced ūras 
40. pants (iz ņemot 3. punkta i) un l) apakšpunktu) Atkl ātu, sl ēgtu proced ūru un sarunu proced ūru izmantošana  
VI NODA ĻA 
Noteikumi par public ēšanu  ( 2 ) un p ārredzam ību 
1 . i e d a ļ a 
P a z i ņ o j u m u p u b l i c ē š a n a  
41. pants Periodiski informat īvi pazi ņojumi un pazi ņojumi par kvalifik ācijas sist ēmas esam ību (  3 ) 
42 pants Pazi ņojumi, ko izmanto k ā uzaicin ājumu uz konkursu: 1. un 3. punkts  
43. pants Pazi ņojumi par l īguma sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanu (iz ņemot 1. punkta otro un trešo da ļu) 
44. pants Pazi ņojumu public ēšanas form āts un veids (iz ņemot 2. punkta pirmo da ļu; 4. punktu; 5. punktu; 7. punktu)LV L 161/1758 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Abu pušu l īgumsl ēdz ēju izmantot ās tehnisk ās specifik ācijas atbilst tam, par ko ir vienošan ās š ā nol īguma attiec īgaj ā noda ļā (tehnisko 
tirdzniec ības barjeru likvid ēšana).  
( 2 ) Ja š īs Direkt īvas 2004/17/EK noda ļas un attiec īgo pielikumu kontekst ā ir atsauce uz pazi ņošanu Komisijai vai Komisijas public ētu 
inform āciju, tiek saprasts, ka Ukrainas l īgumsl ēdz ēji s ūtīs š ādus pazi ņojumus Ukrainas ties ību aktos noteiktajai kompetentajai iest ādei, 
kura tad public ēs attiec īgo inform āciju saska ņā ar Ukrainas ties ību aktu noteikumiem. Ukrain ā b ūs viena vien īga public ēšanas metode, 
kādā public ēs visus pazi ņojumus par l īgumu, uz kuriem attiecas š ī noda ļa. Ukrainas l īgumsl ēdz ēji papildus dr īkst public ēt to pašu 
inform āciju ar ī citur.  
( 3 ) Atbilst īgi Direkt īvas 2004/17/EK 41. panta 1. punktam pras ītā inform ācijas public ēšana var notikt, vai nu public ējot periodisku 
informat īvu pazi ņojumu (k ā paredz ēts XV–A pielikum ā), vai ar ī "pirc ēja profil ā" (k ā aprakst īts XX pielikum ā).
2 . i e d a ļ a 
T e r m i ņ i 
45. pants Dal ības pieteikumu sa ņemšanas un pied āvājumu sa ņemšanas termi ņi 
46. pants Atkl ātās proced ūras – specifik ācijas, papildu dokumenti un inform ācija 
47. pants Uzaicin ājumi iesniegt pied āvājumu vai uz sarun ām 
3 . i e d a ļ a 
S a z i ņ a u n i n f o r m ā c i j a  
48. pants Sazi ņai piem ērojamie noteikumi (  1 ) 
49. pants Inform ācija kvalifik ācijas piepras ītājiem, kandid ātiem un pretendentiem  
VII NODA ĻA 
Proced ūras norise  
51. pants Visp ārīgi noteikumi  
1 . i e d a ļ a 
K v a l i f i k ā c i j a u n k v a l i t a t ī v ā a t l a s e  
52. pants Administrat īvo, tehnisko vai finansi ālo nosac ījumu un apliec ību, p ārbaužu un pier ādījumu savstarp ēja atz īšana  
54. pants Kvalitat īvās atlases krit ēriji 
2 . i e d a ļ a 
L ī g u m a s l ē g š a n a s t i e s ī b u p i e š ķ i r š a n a  
55. pants L īguma sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanas krit ēriji 
57. pants Nesam ērīgi l ēti pied āvājumi  
PIELIKUMI  
XIII pielikums Inform ācija, kas j āiek ļauj pazi ņojumos par l īgumiem:  
A. Atkl ātās proced ūras 
B. Sl ēgt ās proced ūras 
C. Sarunu proced ūras 
XIV pielikums Inform ācija, kas j āiek ļauj pazi ņojum ā par kvalifik ācijas sist ēmas esam ību 
XV A pielikums Inform ācija, kas j āiek ļauj periodiskaj ā informat īvaj ā pazi ņojum ā 
XV B pielikums Inform ācija, kas j āiek ļauj pazi ņojumos par periodiska zi ņojuma public ēšanu pirc ēju raksturojum ā, 
kurus neizmanto k ā uzaicin ājumu uz konkursu  
XVI pielikums Inform ācija, kas j āiek ļauj pazi ņojum ā par l īguma sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanu  
XVII A pielikums Pakalpojumi 31. panta noz īm ēLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1759  
( 1 ) Direkt īvas 2004/17/EK 48. panta 6. punkta a) apakšpunkts: Ukrain ā dal ības piepras ījumiem j ābūt rakstiski.
XVII B pielikums Pakalpojumi 32. panta noz īm ē 
XX pielikums B ūtiski nor ādījumi par public ēšanu  
XXI pielikums Dažu tehnisko specifik āciju defin īcijas  
XXIII pielikums Starptautisko darba ties ību normas 59. panta 4. punkta noz īm ē 
XXIV pielikums Pras ības, kas attiecas uz pied āvājumu, dal ības pieteikumu, kvalifik ācijas pieteikumu, k ā ar ī konkursu 
pl ānu un projektu elektroniskas sa ņemšanas ier īcēmLV L 161/1760 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA E DA ĻA 
PAMATELEMENTI PADOMES 1992. GADA 25. FEBRU ĀRA DIREKT ĪVĀ 92/13/EEK  ( 1 ), AR KO KOORDIN Ē NORMAT ĪVOS 
UN ADMINISTRAT ĪVOS AKTUS PAR TO, K Ā PIEM ĒRO KOPIENAS NOTEIKUMUS PAR L ĪGUMU PIEŠ ĶIRŠANAS 
PROCED ŪRĀM, KO PIEM ĒRO SUBJEKTI, KURI DARBOJAS ŪDENSAPG ĀDES, ENER ĢĒTIKAS, TRANSPORTA UN 
TELEKOMUNIK ĀCIJU NOZAR Ē ("DIREKT ĪVA 92/13/EEK ") KUR Ā GROZ ĪJUMI IZDAR ĪTI AR 2007/66/EK  
(3. POSMS)  
1. pants Darb ības joma un p ārskat īšanas proced ūru pieejam ība 
2 pants Pras ības attiec ībā uz p ārskat īšanas proced ūrām (  2 ) 
2.a pants Nogaid īšanas termi ņš 
2.b pants Atk āpes no nogaid īšanas termi ņa 
b) punkts  
2.c pants P ārskat īšanas piepras īšanas termi ņi 
2.d pants Sp ēkā neesam ība (  3 ) 
1. punkta b) apakšpunkts  
2. un 3. punkts  
2.e pants Š īs direkt īvas p ārk āpumi un alternat īvas sankcijas  
2.f pants Termi ņiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1761  
( 1 ) Š ā nol īguma nol ūkos tiek paskaidrots, ka m ērķis ties ību aktu tuvin āšanai Direkt īvai 92/13/EEK ir nodrošin āt tiesisk ās aizsardz ības 
proced ūru pieejam ību saist ībā ar l īgumiem, kas ietilpst š ā nol īguma darb ības jom ā. T ādēļ atsauces Direkt īvā 92/13/EEK uz  "Direkt īvā 
2004/17/EK min ētajiem l īgumiem " vai uz  "līgumiem, kas ietilpst Direkt īvas 2004/17/EK darb ības jom ā" ir uzskat āmas par atsauc ēm 
uz l īgumiem, uz kuriem attiecas šis nol īgums, un atsauces uz  "Kopienu ties ību aktu p ārk āpumiem " ir uzskat āmas par t ādām, kas 
noz īm ē š ā nol īguma noteikumu p ārk āpumu. Ja Direkt īvā 92/13/EEK ir atsauce uz pazi ņojuma par l īgumu vai pazi ņojuma par 
līgumsl ēgšanas ties ību pieš ķiršanu public ēšanu ES Ofici ālaj ā V ēstnes ī, š āda atsauce Ukrainai noz īm ē public ēšanu attiec īgajos Ukrainas 
plašsazi ņas l īdzek ļos. T āpat saprotams, ka Ukraina var izmantot visu Direkt īvā 92/13/EEK noteikto elast ību. 
( 2 ) Direkt īvas 92/13/EEK 2. panta 1. punkt ā ir dota izv ēle īstenot vai nu pas ākumus, kas paredz ēti t ā a), b) un d) apakšpunkt ā vai c) un 
d) apakšpunkt ā. Ukraina ir nor ādījusi v ēlmi izmantot pirmo iesp ēju, jo t ās ties ību aktu pašreiz ējais st āvoklis ne ļauj izmantot otro. 
Tom ēr Ukraina patur ties ības izmantot otro min ēto iesp ēju v ēlāk. 
( 3 ) Par secin ājumu, ka l īgumu uzskata par sp ēkā neesošu saska ņā ar Direkt īvas 92/13/EEK 2. pantu, j ānor āda, ka atbilst īgi min ētās 
direkt īvas 2. panta 2. punktam Ukraina var pieš ķirt pilnvaras atseviš ķām strukt ūrām, kas atbilst īgas par daž ādiem proced ūras 
aspektiem, ar ī tiesu iest ādēm. Tom ēr, lai iev ērotu efektivit ātes pras ību, atbild īgaj ām strukt ūrām j āsp ēj š ādus l ēmumus pie ņemt 
nekav ējoties, piem ēram, pa ātrin ātā proced ūrā. T āpat j ānor āda, ka pien ākums paredz ēt p ārskat īšanas proced ūras attiec ībā uz iepir ­
kumu, ko veic atbilst īgi pamatl īgumiem un/vai dinamiskaj ām iepirkuma sist ēm ām, ir atkar īgs no Ukrainas l ēmuma š ādas proced ūras 
izmantot; vienlaikus j āatg ādina, ka šis nol īgums neuzliek par pien ākumu Ukrainai izmantot pamatl īgumus un/vai dinamisk ās iepir ­
kuma sist ēmas.
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA F DA ĻA 
CITI NEOBLIG ĀTIE DIREKT ĪVAS 2004/18/EK ELEMENTI  
(4. POSMS)  
(XXI pielikuma F da ļā izkl āstītie Direkt īvas 2004/18/EK elementi nav oblig āti. T ādējādi Ukraina var izlemt, vai t ā v ēlas šos 
elementus īstenotun vai t ā v ēlas to dar īt grafik ā noteiktajos termi ņos. ES no savas puses iesaka šos elementus īstenot.)  
I SADA ĻA 
Defin īcijas un visp ārīgi principi  
1. pants Defin īcijas (5., 6., 7., 10. punkts, 11. punkta c) apakšpunkts)  
II SADA ĻA 
Noteikumi, ko piem ēro valsts l īgumiem  
II NODA ĻA 
Visp ārīgi noteikumi  
2 . i e d a ļ a 
Ī p a š a s s i t u ā c i j a s  
11. pants Valsts l īgumi un pamatnol īgumi, kuru sl ēgšanas ties ības pieš ķir vald ības sag ādes iest ādes 
4 . i e d a ļ a 
Ī p a š ā k ā r t ī b a 
19. pants Privili ģēto ties ību l īgumi  
V NODA ĻA 
Proced ūras 
29. pants Cenu aptauja  
32. pants Pamatnol īgumi  
33. pants Dinamisk ās iepirkuma sist ēmas  
34. pants B ūvdarbu valsts l īgumi – īpaši noteikumi par subsid ēto m ājok ļu sh ēm ām 
VI NODA ĻA 
Izsludin āšanas un p ārredzam ības noteikumi  
1 . i e d a ļ a 
P a z i ņ o j u m u p u b l i c ē š a n a  
35. pants Pazi ņojumi: 3. punkts; 4. punkta otr ā un treš ā da ļaLV L 161/1762 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
VII NODA ĻA 
Proced ūras norise  
2 . i e d a ļ a 
K v a l i t a t ī v ā s a t l a s e s k r i t ē r i j i  
52. pants Ofici ālie apstiprin āto komersantu saraksti un sertifik ācija, ko veic publisko ties ību vai priv ātties ību subjekti  
3 . i e d a ļ a 
L ī g u m a s l ē g š a n a s t i e s ī b u p i e š ķ i r š a n a  
54. pants Elektronisku izso ļu izmantošanaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1763
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA G DA ĻA 
CITI OBLIG ĀTIE DIREKT ĪVAS 2004/18/EK ELEMENTI  
(4. POSMS)  
I SADA ĻA 
Defin īcijas un visp ārīgi principi  
1. pants Defin īcijas (3., 4. punkts, 11. punkta e) apakšpunkts)  
II SADA ĻA 
Noteikumi, ko piem ēro valsts l īgumiem  
II NODA ĻA 
Darb ības joma  
3 . i e d a ļ a 
L ī g u m i , u z k o š ī d i r e k t ī v a n e a t t i e c a s  
17. pants Pakalpojumu koncesijas  
III SADA ĻA 
Noteikumi, ko piem ēro b ūvdarbu koncesij ām 
I NODA ĻA 
Būvdarbu koncesiju reglament ācija 
56. pants Darb ības joma  
57. pants Iz ņēmumi no darb ības jomas (iz ņemot p ēdējo da ļu) 
58. pants B ūvdarbu koncesiju izzi ņošana  
59. pants Termi ņš 
60. pants Apakšuz ņēmuma l īgumi (  1 ) 
61. pants Papildu b ūvdarbu pieš ķiršana koncesion āram  
II NODA ĻA 
Noteikumi par l īgumiem, kuru sl ēgšanas ties ības pieš ķir koncesion āri, kas ir l īgumsl ēdz ējas iest ādes 
62. pants Piem ērojamie noteikumi  
III NODA ĻA 
Noteikumi par l īgumiem, kuru sl ēgšanas ties ības pieš ķir koncesion āri, kas nav l īgumsl ēdz ējas iest ādes 
63. pants Izsludin āšanas noteikumi – robežv ērtība un iz ņēmumi  
64. pants Pazi ņojuma public ēšana  
65. pants Dal ības pieteikumu sa ņemšanas un pied āvājumu sa ņemšanas termi ņšLV L 161/1764 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Š ā nol īguma nol ūkos puses uzskata, ka Direkt īvas 2004/18/EK 60. pantu interpret ē tā, ka tas noz īm ē – ja l īgumsl ēdz ēja iest āde lemj 
noteikt k ādu nosac ījumu saist ībā ar apakšuz ņēmuma l īgumu, tai j āizv ēlas starp min ētaj ā pant ā noteikto a) un b) iesp ēju.
IV SADA ĻA 
Noteikumi, ko piem ēro projektu ski ču konkursiem  
66. pants Visp ārīgi noteikumi  
67. pants Darb ības joma (  1 ) 
68. pants Iz ņēmumi no darb ības jomas  
69. pants Pazi ņojumi  
70. pants Konkursa pazi ņojumu public ēšanas forma un veids  
71. pants Sazi ņas l īdzek ļi 
72. pants Pretendentu atlase  
73. pants Ž ūrijas sast āvs (  2 ) 
74. pants Ž ūrijas l ēmumi  
PIELIKUMI  
VII B pielikums Inform ācija, kas j āiek ļauj b ūvdarbu koncesijas pazi ņojumos  
VII C pielikums Inform ācija, kas j āiek ļauj t ādu koncesion āru veiktos b ūvdarbu l īgumu pazi ņojumos, kuri nav l īgum ­
slēdz ējas iest ādes 
VII D pielikums Inform ācija, kas j āiek ļauj projektu ski ču konkursa pazi ņojumosLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1765  
( 1 ) Direkt īvas 2004/18/EK 67. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā min ētaj ā gad ījum ā noteikumus par ski ču konkursiem (IV sada ļa) 
nepiem ēro, ja balvas un maks ājumi ir zem robežv ērtībām, kas noteiktas š ā nol īguma noda ļas par publisko iepirkumu 149. panta 
3. punkt ā, un ja pazi ņojum ā par konkursu nav paredz ēts p ēc konkursa pieš ķirt publisku pakalpojumu l īgumu. Tom ēr šos noteikumus 
piem ēro, ja balvu pieš ķir konkursa uzvar ētājam un ja pazi ņojum ā par konkursu nav izsl ēgta iesp ēja p ēc konkursa pieš ķirt publisku 
pakalpojumu l īgumu, ja balvas un l īguma kop ējā v ērtība p ārsniedz noteikt ās robežv ērtības. T āpat noteikumus piem ēro, ja balva netiek 
pieš ķirta, bet ir sagaid āms, ka sl ēdzam ā līguma v ērtība p ārsniedz š ā nol īguma noda ļas par publisko iepirkumu 149. panta 3. punkt ā 
noteikt ās robežv ērtības.  
( 2 ) Tiek paskaidrots, ka l īgumsl ēdz ēja iest āde var izveidot ž ūriju, kur ā ir vai kura sast āv no š īs iest ādes darbiniekiem, ja tie atbilst 
Direkt īvas 2004/18/EK 73. panta krit ērijiem (t.i., tie ir  neatkar īgi no konkursa dal ībniekiem un tiem ir nepieciešam ā kvalifik ācija).
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA H DA ĻA 
CITI ELEMENTI DIREKT ĪVĀ 89/665/EEK  ( 1 ), KUR Ā GROZ ĪJUMI IZDAR ĪTI AR DIREKT ĪVU 2007/66/EK  
(4. POSMS)  
2.b pants Atk āpes no nogaid īšanas termi ņa 
c) punkts  
2.d pants Sp ēkā neesam ība (  2 ) 
1. punkta c) apakšpunkts  
5. punktsLV L 161/1766 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Sk. 10. piez īmi. 
( 2 ) Sk. 11. piez īmi.
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA I DA ĻA 
CITI NEOBLIG ĀTIE DIREKT ĪVAS 2004/17/EK ELEMENTI  
(5. POSMS)  
(XXI pielikuma I da ļā izkl āstītie Direkt īvas 2004/17/EK elementi nav oblig āti. T ādējādi Ukraina var izlemt, vai t ā v ēlas šos 
elementus īstenot un vai t ā v ēlas to dar īt grafik ā noteiktajos termi ņos. ES no savas puses iesaka šos elementus īstenot.)  
I SADA ĻA 
Visp ārīgi noteikumi, kas piem ērojami l īgumiem un projektu konkursiem  
I NODA ĻA 
Pamattermini  
1. pants Defin īcijas: 4., 5., 6., 8. punkts  
II SADA ĻA 
Līgumiem piem ērojamie noteikumi  
I NODA ĻA 
Visp ārīgi noteikumi  
14. pants Pamatnol īgumi  
15. pants Dinamisk ās iepirkumu sist ēmas  
2 . i e d a ļ a 
L ī g u m i u n k o n c e s i j a s , k ā a r ī l ī g u m i , u z k u r i e m a t t i e c a s ī p a š s r e ž ī m s 
5 . a p a k š i e d a ļ a 
L ī g u m i , u z k u r i e m a t t i e c a s ī p a š s r e ž ī m s , n o t e i k u m i p a r c e n t r ā l a j ā m i e p i r k u m u i e s t ā d ē m u n 
v i s p ā r ē j ā k ā r t ī b a a t t i e c ī b ā u z t i e š u k o n k u r e n c i  
28. pants Rezerv ēti l īgumi  
29. pants L īgumi un pamatnol īgumi, kuru sl ēgšanas ties ības pieš ķīrušas centr ālās iepirkumu iest ādes 
V NODA ĻA 
Proced ūras 
40. panta 3. punkta i) un l) apakšpunkti  
VI NODA ĻA 
Noteikumi par public ēšanu un p ārredzam ību 
1 . i e d a ļ a 
P a z i ņ o j u m u p u b l i c ē š a n a  
42. pants Pazi ņojumi, ko izmanto k ā uzaicin ājumu uz konkursu: 2. punkts  
43. pants Pazi ņojumi par l īguma sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanu (tikai attiec ībā uz 1. punkta otro un trešo da ļu)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1767
VII NODA ĻA 
Proced ūras norise  
2 . i e d a ļ a 
L ī g u m a s l ē g š a n a s t i e s ī b u p i e š ķ i r š a n a  
56. pants Elektronisko izso ļu izmantošana  
PIELIKUMI  
XIII pielikums Inform ācija, kas j āiek ļauj pazi ņojumos par l īgumiem:  
D. Vienk āršots pazi ņojums par l īgumu izmantošanai dinamisk ā iepirkumu sist ēm āLV L 161/1768 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA J DA ĻA 
CITI ELEMENTI DIREKT ĪVĀ 92/13/EK  ( 1 ), KUR Ā GROZ ĪJUMI IZDAR ĪTI AR DIREKT ĪVU 2007/66/EK  
(5. POSMS)  
2.b pants Atk āpes no nogaid īšanas termi ņa 
c) punkts  
2.d pants Sp ēkā neesam ība (  2 ) 
1. punkta c) apakšpunkts  
5. punktsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1769  
( 1 ) Sk. 24. piez īmi. 
( 2 ) Sk. 11. piez īmi.
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA K DA ĻA 
DIREKT ĪVAS 2004/18/EK NOTEIKUMI, KAS IR ĀRPUS TIES ĪBU AKTU TUVIN ĀŠANAS PROCESA  
(Uz šaj ā pielikuma da ļā min ētajiem elementiem neattiecas ties ību aktu tuvin āšanas process un t ādēļ tie nav j āpārņem 
Ukrainas ties ību aktos)  
II SADA ĻA 
Noteikumi, ko piem ēro valsts l īgumiem  
I NODA ĻA 
Visp ārīgi noteikumi  
5. pants Nosac ījumi attiec ībā uz Pasaules Tirdzniec ības organiz ācijas satvar ā sl ēgtajiem nol īgumiem  
VI NODA ĻA 
Izsludin āšanas un p ārredzam ības noteikumi  
1 . i e d a ļ a 
P a z i ņ o j u m u p u b l i c ē š a n a  
36. pants Pazi ņojumu public ēšanas forma un veids: 2. punkts, 3. punkts, 4. punkts, 5. punkts, 6. punkts, 8. punkts  
37. pants Neoblig ātā public ēšana  
5 . i e d a ļ a 
Z i ņ o j u m i  
43. pants Zi ņojumu saturs  
V SADA ĻA 
Statistisk ās saist ības, realiz ācijas pilnvaras un nobeiguma noteikumi  
75. pants Statistisk ās saist ības 
76. pants Statistisk ā p ārskata saturs  
77. pants Padomdev ēja komiteja  
78. pants Robežv ērtību p ārskat īšana  
79. pants Groz ījumi  
80. pants Īstenošana  
81. pants Uzraudz ības meh ānismi  
82. pants Atcelšana  
83. pants St āšan ās sp ēkā 
84. pants Adres ātiLV L 161/1770 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
PIELIKUMI  
III pielikums Iest āžu saraksts un iest āžu kategorijas, ko reglament ē publisk ās ties ības, k ā min ēts 1. panta 9. punkta 
otraj ā da ļā 
IV pielikums Centr ālās p ārvaldes iest ādes 
VIII pielikums Public ēšanas iez īmes  
IX pielikums Re ģistri 
IX A pielikums B ūvdarbu valsts l īgumi  
IX B pielikums Pieg ādes valsts l īgumi  
IX C pielikums Pakalpojumu valsts l īgumi  
XI pielikums Transpon ēšanas un piem ērošanas termi ņi (80. pants)  
XII pielikums Atbilst ības tabulaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1771
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA L DA ĻA 
DIREKT ĪVAS 2004/17/EK NOTEIKUMI, KAS IR ĀRPUS TIES ĪBU AKTU TUVIN ĀŠANAS PROCESA  
(Uz šaj ā pielikuma da ļā min ētajiem elementiem neattiecas ties ību aktu tuvin āšanas process un t ādēļ tie nav j āpārņem 
Ukrainas ties ību aktos)  
I SADA ĻA 
Visp ārīgi noteikumi, kas piem ērojami l īgumiem un projektu konkursiem  
II NODA ĻA 
Attiec īgo darb ību un subjektu defin īcija 
2 . i e d a ļ a 
D a r b ī b a s  
8. pants L īgumsl ēdz ēju saraksts  
II SADA ĻA 
Līgumiem piem ērojamie noteikumi  
I NODA ĻA 
Visp ārīgi noteikumi  
12. pants Nosac ījumi attiec ībā uz nol īgumiem, kas nosl ēgti Pasaules tirdzniec ības organiz ācij ā 
2 . i e d a ļ a 
L ī g u m i u n k o n c e s i j a s , k ā a r ī l ī g u m i , u z k u r i e m a t t i e c a s ī p a š s r e ž ī m s 
1 . a p a k š i e d a ļ a 
18. pants B ūvdarbu un pakalpojumu koncesijas  
2 . a p a k š i e d a ļ a 
I z ņ ē m u m i , k a s p i e m ē r o j a m i v i s i e m l ī g u m s l ē d z ē j i e m u n v i s u v e i d u l ī g u m i e m  
20. pants L īguma sl ēgšanas ties ības, kas pieš ķirtas m ērķiem, kuri nav attiec īgās darb ības veikšana, vai kas pieš ķirtas 
šādas darb ības veikšanai treš ā valst ī: 2. punkts  
5 . a p a k š i e d a ļ a 
L ī g u m i , u z k u r i e m a t t i e c a s ī p a š s r e ž ī m s , n o t e i k u m i p a r c e n t r ā l a j ā m i e p i r k u m u i e s t ā d ē m u n 
v i s p ā r ē j ā k ā r t ī b a a t t i e c ī b ā u z t i e š u k o n k u r e n c i  
27. pants L īgumi, uz kuriem attiecas īpašs rež īms 
30. pants Proced ūra, ko piem ēro, lai noteiktu, vai uz konkr ētu darb ību attiecas tieša konkurence (  1 ) 
IV NODA ĻA 
Īpaši noteikumi, kas reglament ē specifik ācijas un l īguma dokumentus  
38. pants L īgumsaist ību izpildes nosac ījumiLV L 161/1772 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Ja un kad Ukraina nolems īstenot proced ūru, ar kuru nosaka, vai konkr ēta darb ība ir tieši pak ļauta konkurencei, l īdz īgi k ā noteikts 
Direkt īvas 2004/17/EK 30. pant ā, ES sniegs vadl īnijas un tehnisku atbalstu. ES piem ērojamie noteikumi atrodami Komisijas 2005. 
gada 7. janv āra L ēmum ā 2005/15/EK par s īki izkl āstītiem noteikumiem Direkt īvas 2004/17/EK 30. pant ā paredz ētās proced ūras 
piem ērošanai.
VI NODA ĻA 
Noteikumi par public ēšanu un p ārredzam ību 
1 . i e d a ļ a 
P a z i ņ o j u m u p u b l i c ē š a n a  
44. pants Pazi ņojumu public ēšanas form āts un veids (tikai 2. punkta pirmajai da ļai; 4. punktam; 5. punktam; 7. 
punktam)  
3 . i e d a ļ a 
S a z i ņ a u n i n f o r m ā c i j a  
50. pants Saglab ājam ā inform ācija par l īgumu sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanu  
VII NODA ĻA 
Proced ūras norise  
3 . i e d a ļ a 
P i e d ā v ā j u m i , k a s a t t i e c a s u z t r e š o v a l s t u i z c e l s m e s p r o d u k t i e m , u n a t t i e c ī b a s a r m i n ē t a j ā m 
v a l s t ī m 
58. pants Pied āvājumi, kas attiecas uz trešo valstu izcelsmes produktiem  
59. pants Attiec ības ar treš ām valst īm saist ībā ar pakalpojumu l īgumiem  
IV SADA ĻA 
Statistikas datu sniegšanas saist ības, izpildpilnvaras un nobeiguma noteikumi  
67. pants Statistikas datu sniegšanas saist ības 
68. pants Komitolo ģijas proced ūra 
69. pants Robežv ērtību p ārskat īšana  
70. pants Groz ījumi  
71. pants Direkt īvas īstenošana  
72. pants Uzraudz ības meh ānismi  
73. pants Atcelšana  
74. pants St āšan ās sp ēkā 
75. pants Adres āti 
PIELIKUMI  
I pielikums L īgumsl ēdz ēji, kas darbojas g āzes vai siltuma p ārvades vai sadales nozar ē 
II pielikums L īgumsl ēdz ēji, kas darbojas elektroener ģijas ražošanas, p ārvades vai sadales nozar ē 
III pielikums L īgumsl ēdz ēji, kas darbojas dzeram ā ūdens ražošanas, p ārvades vai sadales nozar ē 
IV pielikums L īgumsl ēdz ēji, kas darbojas dzelzce ļa transporta pakalpojumu nozar ēLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1773
V pielikums L īgumsl ēdz ēji, kas darbojas pils ētas dzelzce ļa, tramvaju, trolejbusu vai autobusu transporta pakalpojumu 
nozar ē 
VI pielikums L īgumsl ēdz ēji, kas darbojas pasta pakalpojumu nozar ē 
VII pielikums L īgumsl ēdz ēji, kas darbojas naftas vai g āzes izp ētes un ieguves nozar ē 
VIII pielikums L īgumsl ēdz ēji, kas darbojas akme ņog ļu un citu cieto kurin āmo izp ētes un ieguves nozar ē 
IX pielikums L īgumsl ēdz ēji, kas darbojas j ūras vai iekšzemes ostu, vai citu termin āļu iek ārtu jom ā 
X pielikums L īgumsl ēdz ēji, kas darbojas lidostu iek ārtu nozar ē 
XI pielikums Direkt īvas 30. panta 3. punkt ā min ēto ties ību aktu saraksts  
XII pielikums Direkt īvas 1. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā nor ādīto profesion ālo darb ību saraksts  
XXII pielikums Direkt īvas 45. pant ā noteikto termi ņu kopsavilkuma tabula  
XXV pielikums Transpon ēšanas un īstenošanas termi ņi 
XXVI pielikums Atbilst ības tabulaLV L 161/1774 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA M DA ĻA 
NOTEIKUMI DIREKT ĪVĀ 89/665/EEK, KUR Ā GROZ ĪJUMI IZDAR ĪTI AR DIREKT ĪVU 2007/66/EK, KAS IR ĀRPUS TIES ĪBU 
AKTU TUVIN ĀŠANAS PROCESA  
(Uz šaj ā pielikuma da ļā min ētajiem elementiem neattiecas ties ību aktu tuvin āšanas process un t ādēļ tie nav j āpārņem 
Ukrainas ties ību aktos)  
2.b pants Atk āpes no nogaid īšanas termi ņa 
c) punkts  
2.d pants Sp ēkā neesam ība 
1. punkta a) apakšpunkts  
4. punkts  
3. pants Kori ģēšanas meh ānisms  
3.a pants Br īvpr ātīgās ex ante p ārskat ām ības pazi ņojuma saturs  
3.b pants Komitejas proced ūra 
4. pants Īstenošana  
4.a pants P ārskat īšanaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1775
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA N DA ĻA 
NOTEIKUMI DIREKT ĪVĀ 92/13/EK, KUR Ā GROZ ĪJUMI IZDAR ĪTI AR DIREKT ĪVU 2007/66/EK, KAS IR ĀRPUS TIES ĪBU 
AKTU TUVIN ĀŠANAS PROCESA  
(Uz šaj ā pielikuma da ļā min ētajiem elementiem neattiecas ties ību aktu tuvin āšanas process un t ādēļ tie nav j āpārņem 
Ukrainas ties ību aktos)  
2.b pants Atk āpes no nogaid īšanas termi ņa 
a) punkts  
2.d pants Sp ēkā neesam ība 
1. punkta a) apakšpunkts  
4. punkts  
3.a pants Br īvpr ātīgās ex ante p ārskat ām ības pazi ņojuma saturs  
3.b pants Komitejas proced ūra 
8. pants Kori ģēšanas meh ānisms  
12. pants Īstenošana  
12.a pants P ārskat īšanaLV L 161/1776 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA O DA ĻA 
INDIKAT ĪVS SARAKSTS AR JAUT ĀJUMIEM, KUROS NORIS SADARB ĪBA 
— Ukrainas ier ēdņu no valsts p ārvaldes iest ādēm, kuras ir iesaist ītas publiskaj ā iepirkum ā, apm ācība Ukrain ā un ES valst īs 
— Pieg ādātāju, kuri ir ieinteres ēti piedal īties publiskaj ā iepirkum ā, apm ācība 
— Inform ācijas un pieredzes apmai ņa saist ībā ar paraugpraksi un reglament ējošajiem noteikumiem publisk ā iepirkuma 
jom ā 
— Publisk ā iepirkuma t īmek ļa vietnes funkcionalit ātes palielin āšana un publisk ā iepirkuma uzraudz ības sist ēmas izveide  
— Konsult ācijas un metodisk ā pal īdz ība no ES saist ībā ar m ūsdien īgu elektronisko tehnolo ģiju piem ērošanu publisk ā 
iepirkuma jom ā 
— To strukt ūru nostiprin āšana, kuras ir atbild īgas par saska ņotu politiku vis ās jom ās saist ībā ar publisko iepirkumu un 
par l īgumsl ēdz ēju iest āžu pie ņemto l ēmumu neatkar īgu un neitr ālu izskat īšanu (p ārskat īšanu) (sal. ar š ā nol īguma 150. 
panta 2. punktu)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1777
8. NODA ĻAS XXI PIELIKUMA P DA ĻA 
SLIEKŠ ŅI 
(149. PANTA 3. PUNKTS)  
Vērtības sliekš ņi, kas min ēti 149. panta 3. punkt ā, ab ām pus ēm ir š ādi (  1 ): 
a) EUR 133 000 pieg ādes un pakalpojumu publisk ā iepirkuma l īgumiem, ko pieš ķir centr ālās vald ības iest ādes, iz ņemot 
pakalpojumu publisk ā iepirkuma l īgumus, kas defin ēti Direkt īvas 2004/18/EK 7. panta b) punkta trešaj ā ievilkum ā; 
b) EUR 206 000 tiem pieg ādes un pakalpojumu publisk ā iepirkuma l īgumiem, uz kuriem neattiecas a) apakšpunkts;  
c) EUR 5 150 000 b ūvdarbu publisk ā iepirkuma l īgumiem un koncesij ām; 
d) EUR 5 150 000 b ūvdarbu l īgumiem sabiedrisko pakalpojumu nozar ē; 
e) EUR 412 000 pieg ādes un pakalpojumu l īgumiem sabiedrisko pakalpojumu nozar ē.LV L 161/1778 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.  
( 1 ) Šaj ā pielikum ā nor ādītie sliekš ņi EUR š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās br īdī b ūtu j āpiel āgo, lai tie atspogu ļotu tobr īd saska ņā ar ES 
direkt īvām sp ēkā esošos sliekš ņus.
9. NODA ĻAS XXII PIELIKUMA A DA ĻA 
ĢOGR ĀFISK ĀS IZCELSMES NOR ĀDES – PUŠU TIES ĪBU AKTI UN RE ĢISTR ĒŠANAS UN KONTROLES ELEMENTI  
A SADA ĻA 
Pušu ties ību akti  
Ukrainas ties ību akti  
Ukrainas 1999. gada 16. j ūnija likums par pre ču izcelsmes nor āžu ties ību aizsardz ību un t ā īstenošanas noteikumi.  
Ukrainas 2006. gada 5. febru āra likums par v īnog ām un v īnogu v īnu un t ā īstenošanas noteikumi.  
ES ties ību akti  
Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniec ības produktu un p ārtikas produktu ģeog ­
rāfisk ās izcelsmes nor āžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardz ību un t ās īstenošanas noteikumi.  
Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniec ības tirgu kop īgu organiz āciju 
un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniec ības produktiem (Vienot ā TKO regula), un t ās īstenošanas noteikumi.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janv āris) par stipro alkoholisko dz ērienu 
defin īciju, aprakstu, noform ējumu, mar ķējumu un ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu aizsardz ību un ar ko atce ļ Padomes 
Regulu (EEK) Nr. 1576/89, un t ās īstenošanas noteikumi.  
Padomes Regula (EEK) Nr. 1601/91 (1991. gada 10. j ūnijs), ar ko nosaka visp ārīgus noteikumus par aromatiz ētu v īnu, 
aromatiz ētus v īnus saturošu dz ērienu un aromatiz ētus v īnus saturošu koktei ļu defin ēšanu un to nosaukumu un nofor ­
m ējumu veidošanu, un t ās īstenošanas noteikumi.  
B SADA ĻA 
Ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu re ģistr ēšanas un kontrol ēšanas elementi, kas min ēti š ā nol īguma 202. panta 1. punkt ā un 202. 
panta 2. punkt ā 
1. Re ģistrs, kur ā uzskait ītas teritorij ā aizsarg ātas ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes. 
2. Administrat īvā proced ūra, kur ā p ārbauda, vai ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes apliecina produkta izcelsmi vienas vai 
vair āku valstu teritorij ā, re ģion ā vai apdz īvot ā viet ā, ja produkta ģeogr āfisk ā izcelsme b ūtībā nosaka t ā kvalit āti, 
reput āciju vai citas īpaš ības.  
3. Pras ība, ka re ģistr ētajam nosaukumam j āatbilst konkr ētam produktam vai produktiem, kuriem ir noteikta produkta 
specifik ācija, ko var groz īt vien īgi ar attiec īgu administrat īvu proced ūru. 
4. Ražošanai piem ērojamie kontroles noteikumi.  
5. Ikviena attiec īgaj ā teritorij ā esoša ražot āja, kurš pak ļauts kontroles sist ēmai, ties ības ražot un p ārdot produktu, kas 
mar ķēts ar aizsarg ātu nosaukumu, ja ražot ājs iev ēro produkta specifik āciju.  
6. Iebildumu proced ūra, kas ļauj ņemt v ērā nosaukumu agr āko lietot āju likum īgās intereses neatkar īgi no t ā, vai šie 
nosaukumi ir aizsarg āti k ā intelektu ālais īpašums.  
7. Re ģistr ēšanas noteikumi, kas var ietvert ar ī re ģistr ācijas atteikumu attiec ībā uz re ģistr ēto apz īm ējumu piln īgiem vai 
da ļējiem homon īmiem, apz īm ējumiem, kas sarunvalod ā parasti tiek lietoti k ā visp ārpie ņemti k ādu pre ču apz īm ējumi, 
un apz īm ējumiem, kurus veido augu vai dz īvnieku š ķirņu nosaukumi vai kuri tos iek ļauj. Š ādos noteikumos ņem v ērā 
visu attiec īgo pušu likum īgās intereses.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1779
9. NODA ĻAS XXII PIELIKUMA B DA ĻA 
ĢEOGR ĀFISK ĀS IZCELSMES NOR ĀDES – IEBILDUMU PROCED ŪRĀ IEK ĻAUJAMIE KRIT ĒRIJI SAIST ĪBĀ AR 
PRODUKTIEM, KAS MIN ĒTI Š Ā NOL ĪGUMA 202. PANTA 3. UN 4. PUNKT Ā 
a) Nosaukums vai nosaukumu saraksts, attiec īgā gad ījum ā nor ādot atbilstošo transkripciju ar lat īņu vai ukrai ņu valodas 
burtiem.  
b) Inform ācija par produkta veidu.  
c) Uzaicin ājums jebkurai (Eiropas Savien ības gad ījum ā) dal ībvalstij vai trešai valstij, vai jebkurai fiziskai vai juridiskai 
personai, kurai ir likum īgas intereses un kura veic uz ņēm ējdarb ību vai ir past āvīgais iedz īvot ājs (Eiropas Savien ības 
gad ījum ā) k ādā dal ībvalst ī, Ukrain ā vai treš ā valst ī, celt iebildumus pret paredz ēto re ģistr āciju, iesniedzot attiec īgi 
pamatotu pazi ņojumu.  
d) Pazi ņojumi par iebildumiem Eiropas Komisijai vai Ukrainas vald ībai j āsa ņem divu m ēnešu laik ā no inform ācijas 
pazi ņojuma public ēšanas dienas.  
e) Pazi ņojumi par iebildumiem ir pie ņemami vien īgi tad, ja tie sa ņemti d) punkt ā min ētaj ā termi ņā un ja tajos nor ādīts, 
ka ierosin ātā nosaukuma aizsardz ība var izrais īt š ādas situ ācijas:  
— nosaukums atg ādina augu, tostarp v īna v īnogu, vai dz īvnieku š ķirnes nosaukumu un t āpēc var maldin āt pat ērētāju 
attiec ībā uz produkta patieso izcelsmi,  
— nosaukums ir homon īms, kas maldina pat ērētājus, rosinot dom āt, ka produktu izcelsme ir cit ā teritorij ā, 
— nosaukums, ņemot v ērā pre ču z īmes reput āciju, atpaz īstam ību un lietošanas ilgumu, var maldin āt pat ērētāju par 
produkta patieso identit āti; 
— nosaukuma re ģistr ācija var apdraud ēt piln īgi vai da ļēji identiska nosaukuma vai pre ču z īmes past āvēšanu vai t ādu 
produktu past āvēšanu, kas likum īgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms š ā pazi ņojuma public ēšanas dienas;  
— nosaukums atg ādina sugasv ārdu.  
f) Iepriekš e) punkt ā min ētos krit ērijus izv ērtē saist ībā ar Eiropas Savien ības teritoriju, kas intelektu ālā īpašuma ties ību 
gad ījum ā noz īm ē vien īgi teritoriju vai teritorijas, kur ās š īs ties ības ir aizsarg ātas, vai Ukrainas teritoriju.LV L 161/1780 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
9. NODA ĻAS XXII PIELIKUMA C DA ĻA 
LAUKSAIMNIEC ĪBAS PRODUKTU UN P ĀRTIKAS PRODUKTU, KAS MIN ĒTI Š Ā NOL ĪGUMA 202. PANTA 3. PUNKT Ā, 
ĢEOGR ĀFISK ĀS IZCELSMES NOR ĀDES  
Ukrain ā aizsarg ājami Eiropas Savien ības lauksaimniec ības produkti un p ārtikas produkti, kas nav v īni, stiprie alkoholiskie 
dz ērieni un aromatiz ētie v īni 
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
AT Gailtaler Speck  Ґайльталер  Шпек  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – ž āvēta 
cūkga ļa 
AT Tiroler Speck  Тiролер  Шпек  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – ž āvēta 
cūkga ļa 
AT Gailtaler Almkäse  Ґайльталер  Альмкезе  Siers  
AT Tiroler Almkäse/Tiroler Alpkäse  Тiролер  Альмкезе /Тiролер  
Альпкезе  Siers  
AT Tiroler Bergkäse  Тiролер  Берґкезе  Siers  
AT Tiroler Graukäse  Тiролер  Ґраукезе  Siers  
AT Vorarlberger Alpkäse  Форарльберґер  Альпкезе  Siers  
AT Vorarlberger Bergkäse  Форарльберґер  Берґкезе  Siers  
AT Steirisches Kübiskernöl  Штайр iшес Кюрб iскерньоль  E ļļa 
AT Marchfeldspargel  Мархфельдшпарґель  D ārze ņi – spar ģeļi 
AT Steirischer Kren  Штайр iшер Крен  D ārze ņi – m ārrutki  
AT Wachauer Marille  Вахауер  Мар iлле Aug ļi – aprikozes  
AT Waldviertler Graumohn  Вальдф iртель  Ґраумон  Mago ņu s ēklas  
BE Jambon d'Ardenne  Жамбон  Дарден  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
BE Fromage de Herve  Фромаж  де Евр Siers  
BE Beurre d'Ardenne  Бьор  Дарден  Sviests  
BE Brussels grondwitloof  Брюссельс  грондв iтльоф  D ārze ņi – malti cigori ņi 
BE Vlaams - Brabantse Tafeldruif  Влямс  -БрабантсеТафелдреф  Aug ļi – galda v īnogas  
BE Pâté gaumais  Пате  Ґоме  M īklas izstr ādājumi, cepts produkts  
BE Geraardsbergse Mattentaart  Герардберхсе  Маттентаарт  M īklas izstr ādājumi, k ūkas 
CY Λουκούμι  Γεροσκήπου  Люкум i Єроск iпу Konditorejas izstr ādājumi  
CZ Nošovické kysané zelí  Ношов iцке кисане  зелi D ārze ņi – k āposti  
CZ Všestarská cibule  Вшестарска  цiбуле  D ārze ņi – s īpoliLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1781
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
CZ Poho řelický kapr  Погоржел iцки капр  Svaigas zivis  
CZ T řebo ňský kapr  Тршебоньски  капр  Svaigas zivis  
CZ Český kmín  Чески  кмiн Garšvielas – ķime ņu s ēklas  
CZ Chamomilla bohemica  Хамом iлла богем iка Garšvielas – garšaugi  
CZ Žatecký chmel  Жатецки  хмел  Api ņi 
CZ Bud ějovické pivo  Будєйов iцке пiво Alus  
CZ Bud ějovický m ěšťanský var  Будєйов iцки мнєштянски  вар Alus  
CZ České pivo  Ческе  пiво Alus  
CZ Českobud ějovické pivo  Ческобудєйов iцке пiво Alus  
CZ Chodské pivo  Ходске  пiво Alus  
CZ Znojemské pivo  Зноємске  пiво Alus  
CZ Ho řické trubi čky Горж iцке труб iчки Cepumi – vafeles  
CZ Karlovarský suchar  Карловарски  сухар  Cepumi – vafeles  
CZ Lomnické suchary  Ломн iцке сухари  Cepumi – vafeles  
CZ Mariánskoláze ňské oplatky  Мар iансколазеньске  оплатки  Cepumi – vafeles  
CZ Pardubický perník  Пардуб iцки перн iк K ūkas, cepumi  
CZ Štramberské uši  Штрамберске  ушi Cepumi  
DE Diepholzer Moorschnucke  Дiпгольцер  Мооршнукке  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – aitas  
DE Lüneburger Heidschnucke  Люнебурґер  Гайдшнукке  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – aitas  
DE Schwäbisch-Hällisches Qualitätss ­
chweinefleisch  Швеб iш-Гелл iшес 
Квал iтетсшвайнефляйш  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
cūkas 
DE Ammerländer Dielenrauchschin ­
ken/Ammerländer Katenschinken  Аммерлендер  
Дiленраухш iнкен /Аммерлендер  
Катенш iнкен  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
DE Ammerländer Schinken/Ammer ­
länder Knochenschinken  Аммерлендер  
Шiнкен /Аммерлендер  
Кнохенш iнкен  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
DE Greußener Salami  Ґройсенер  Залям i Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – salami  
DE Nürnberger Bratwürste/Nür ­
nberger Rostbratwürste  Нюрнберґер  
Братвюрсте /Нюрнберґер  
Ротсбратвюрсте  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – desa  
DE Schwarzwälder Schinken  Шварцвельдер  Шiнкен  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķisLV L 161/1782 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
DE Thüringer Leberwurst  Тюр iнгер  Лєбервурст  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – aknu desa  
DE Thüringer Rostbratwurst  Тюр iнгер  Ростбратвурст  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – gril ēta desa  
DE Thüringer Rotwurst  Тюр iнгер  Ротвурст  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – asinsdesa  
DE Allgäuer Bergkäse  Алльґойєр  Берґкезе  Siers  
DE Allgäuer Emmentaler  Алльґойєр  Емменталер  Siers  
DE Altenburger Ziegenkäse  Альтенбурґер  Цiґенкезе  Siers  
DE Odenwälder Frühstückskäse  Оденвельдер  Фрюштюкскезе  Siers  
DE Lausitzer Leinöl  Ляуз iтцер  Ляйньоль  Lins ēklu e ļļa 
DE Bayerischer Meerrettich/Bayeris ­
cher Kren  Байр iшер Мерретт iх/Байр iшер 
Крен  Dārze ņi – m ārrutki  
DE Feldsalate von der Insel Reichenau  Фельдзалате  фон дер Iнзель  
Райхенау  Dārze ņi – lauka sal āti 
DE Gurken von der Insel Reichenau  Ґуркен  фон дер Iнзель  Райхенау  D ārze ņi – gur ķi 
DE Salate von der Insel Reichenau  Залате  фон дер Iнзель  Райхенау  D ārze ņi – sal āti 
DE Spreewälder Gurken  Шпревельдер  Ґуркен  D ārze ņi – kornišoni  
DE Spreewälder Meerrettich  Шпревельдер  Мерретт iх D ārze ņi – m ārrutki  
DE Tomaten von der Insel Reichenau  Томатен  фон дер Iнзель  Райхенау  D ārze ņi – tom āti 
DE Holsteiner Karpfen  Гольштайнер  Карпфен  Svaigas zivis  
DE Oberpfälzer Karpfen  Оберпфельцер  Карпфен  Svaigas zivis  
DE Schwarzwaldforelle  Шварцвальд  Форелле  Svaigas zivis  
DE Bayerisches Bier  Баєр iшес Бiр Alus  
DE Bremer Bier  Бремер  Бiр Alus  
DE Dortmunder Bier  Дортмундер  Бiр Alus  
DE Hofer Bier  Гофер  Бiр Alus  
DE Kölsch  Кьольш  Alus  
DE Kulmbacher Bier  Кульмбахер  Бiр Alus  
DE Mainfranken Bier  Майнфранкен  Бiр Alus  
DE Münchener Bier  Мюнхенер  Бiр AlusLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1783
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
DE Reuther Bier  Ройтер  Бiр Alus  
DE Wernesgrüner Bier  Вернесґрюнер  Бiр Alus  
DE Aachener Printen  Аахенер  Прiнтен  Cepumi  
DE Lübecker Marzipan  Любеккер  Марц iпан Konditorejas izstr ādājumi  
DE Meißner Fummel  Майснер  Фуммель  M īklas izstr ādājumi  
DE Nürnberger Lebkuchen  Нюрнберґер  Лебкухен  K ūkas 
DK Danablu  Данаблю  Siers  
EL Ανεβατό  Аневато  Siers  
EL Γαλοτύρι  Галот iрi Siers  
EL Γραβιέρα  Αγράφων  Гравьєра  Аграфон  Siers  
EL Γραβιέρα  Κρήτης  Гравьєра  Крiтiс Siers  
EL Γραβιέρα  Νάξου  Гравьєра  Наксу  Siers  
EL Καλαθάκι  Λήμνου  Калатак i Лiмну  Siers  
EL Κασέρι  Касер i Siers  
EL Κατίκι  Δομοκού  Кат iкi Домоку  Siers  
EL Κεφαλογραβιέρα  Кефалогравьєра  Siers  
EL Κοπανιστή  Копан iстi Siers  
EL Λαδοτύρι  Μυτιλήνης  Лядот iрi Мiтiлiнiс Siers  
EL Μανούρι  Манур i Siers  
EL Μετσοβόνε  Мецовоне  Siers  
EL Μπάτζος  Бадзос  Siers  
EL Ξυνομυζήθρα  Κρήτης  Ксiном iзiтра  Крiтiс Siers  
EL Πηχτόγαλο  Χανίων  Пiхтогальо  Хан iон Siers  
EL Σαν Μιχάλη  Сан Мiхалi Siers  
EL Σφέλα  Сфеля  Siers  
EL Φέτα  Фета  Siers  
EL Φορμαέλλα  Αράχωβας  Παρνασσού  Формаелля  Араховас  Парнасу  Siers  
EL Άγιος  Ματθαίος  Κέρκυρας  Айос  Матсеос  Керк iрас E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļaLV L 161/1784 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
EL Αποκορώνας  Χανίων  Κρήτης  Апокоронас  Хан iон Крiтiс E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Αρχάνες  Ηρακλείου  Κρήτης  Арханес  Iракл iу Крiтiс E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Βιάννος  Ηρακλείου  Κρήτης  Вiяннос  Iракл iу Крiтiс E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Βόρειος  Μυλοπόταμος  Ρεθύμνης  
Κρήτης  Ворiос Мiльопотамос  Ретс iмнiс 
Крiтiс Eļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Εξαιρετικό  παρθένο  ελαιόλαδο  
"Τροιζηνία " Ексерет iко парсено  елеолядо  
"Трiзiнiя" Eļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Εξαιρετικό  παρθένο  ελαιόλαδο  
Θραψανό  Ексерет iко парсено  елеолядо  
Трапсано  Eļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Ζάκυνθος  Закiнтос  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Θάσος  Тасос  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Καλαμάτα  Калямата  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Κεφαλονιά  Кефальоня  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Κολυμβάρι  Χανίων  Κρήτης  Колiмвар i Хан iон Крiтiс E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Κρανίδι  Αργολίδας  Кран iдi, Аргол iдас E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Κροκεές  Λακωνίας  Крокеес  Лакон iяс E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Λακωνία  Лакон iя E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Λέσβος  / M υτιλήνη  Лесвос  / Мiтiлiнi E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Λυγουριό  Ασκληπιείου  Лiгурiо Аскл iпiiу E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Ολυμπία  Олiмпiя E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Πεζά  Ηρακλείου  Κρήτης  Пеза  Iракл iу Крiтiс E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1785
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
EL Πέτρινα  Λακωνίας  Петр iна Лакон iяс E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Πρέβεζα  Превеза  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Ρόδος  Родос  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Σάμος  Самос  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Σητεία  Λασιθίου  Κρήτης  Сiтiя Лясiтiу Крiтiс E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Φοινικι  Λακωνιασ  Фiнiкi Лякон iяс E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Χανιά  Κρήτης  Ханя  Крiтiс E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
EL Ακτινίδιο  Πιερίας  Акт iнiдiо Пiерiяс Aug ļi – kivi  
EL Ακτινίδιο  Σπερχειού  Акт iнiдiо Сперх iу Aug ļi – kivi  
EL Ελιά  Καλαμάτας  Еля Каляматас  D ārze ņi – galda ol īvas 
EL Θρούμπα  Αμπαδιάς  Ρεθύμνης  
Κρήτης  Фрумба  Амбад iяс Рет iмнiс 
Крiтiс Dārze ņi – galda ol īvas 
EL Θρούμπα  Θάσου  Фрумба  Тасу  D ārze ņi – galda ol īvas 
EL Θρούμπα  Χίου  Фрумба  Хiу D ārze ņi – galda ol īvas 
EL Κελυφωτό  φυστίκι  Φθιώτιδας  Келiфото  фiстiкi Фт iотiдас Rieksti – nelob ītas pist ācijas  
EL Κεράσια  τραγανά  Ροδοχωρίου  Керас iя трагана  Родохор iу Aug ļi – ķirši 
EL Κονσερβολιά  Αμφίσσης  Консервол iя Амф iсiс D ārze ņi – galda ol īvas 
EL Κονσερβολιά  Άρτας  Консервол iя Артас  D ārze ņi – galda ol īvas 
EL Κονσερβολιά  Αταλάντης  Консервол iя Аталянд iс D ārze ņi – galda ol īvas 
EL Κονσερβολιά  Πηλίου  Βόλου  Консервол iя Пiлiу Волю  D ārze ņi – galda ol īvas 
EL Κονσερβολιά  Ροβίων  Консерволя  Ровiон D ārze ņi – galda ol īvas 
EL Κονσερβολιά  Στυλίδας  Консервол iя Стiлiдас D ārze ņi – galda ol īvas 
EL Κορινθιακή  Σταφίδα  Βοστίτσα  Корiнфiякi стаф iда Вост iца Aug ļi – korintes  
EL Κουμ  Κουάτ  Κέρκυρας  Кум -куат  Керк iрас Aug ļi – kumkvati  
EL Μήλα  Ζαγοράς  Πηλίου  Мiля Загорас  Пiлiу Aug ļi – āboliLV L 161/1786 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
EL Μήλα  Ντελίσιους  Πιλα Ôά 
Τριπόλεως  Мiля делiсiус Пiляфа  Трiполєос  Aug ļi – āboli  
EL Μήλο  Καστοριάς  Мiльо Кастор iяс Aug ļi – āboli  
EL Ξερά  σύκα  Κύμης  Ксера  сiка Кiмiс P ārstr ādāti aug ļi – ž āvētas v īģes 
EL Πατάτα  Κάτω  Νευροκοπίου  Патата  Като  Неврокоп iу D ārze ņi – kartupe ļi 
EL Πορτοκάλια  Μάλεμε  Χανίων  Κρήτης  Портокаля  Малєме  Хан iон Крiтiс Aug ļi – apels īni 
EL Ροδάκινα  Νάουσας  Розак iна Наусас  Aug ļi – apels īni 
EL Σταφίδα  Ζακύνθου  Стаф iда Закiнту  Aug ļi – korintes  
EL Σύκα  Βραβρώνας  Μαρκοπούλου  
Μεσογείων  Сiка Вравронас  Маркопулю  
Месог iон Aug ļi – v īģes 
EL Τσακώνικη  μελιτζάνα  Λεωνιδίου  Тсакон iкi мел iдзана  Леон iдiу D ārze ņi – baklaž āni 
EL Φασόλια  (Γίγαντες  Ελέφαντες ) 
Πρεσπών  Φλώρινας  Фасоля  (гiгантес  - елефантес ) 
Преспон  Флор iнас Dārze ņi – pupas  
EL Φασόλια  (πλακέ μεγαλόσπερμα ) 
Πρεσπών  Φλώρινας  Фасоля  (пляке  мегальосперма ) 
преспон  Фльор iнас Dārze ņi – pupas  
EL Φασολια  γιγαντεσ  — Ελεφαντεσ  
Καστοριασ  Фасоля  (гiгантес  - елефантес ) 
Кастор iяс Dārze ņi – pupas  
EL Φασόλια  γίγαντες  ελέφαντες  Κάτω  
Νευροκοπίου  Фасоля  (гiгантес  - елефантес ) 
Като  Неврокоп iу Dārze ņi – pupas  
EL Φασόλια  κοινά  μεσόσπερμα  Κάτω  
Νευροκοπίο u Фасоля  кiна месосперма  Като  
Неврокоп iу Dārze ņi – pupas  
EL Φυστίκι  Αίγινας  Фiстiкi Егiнас Rieksti – nelob īti pist āciju rieksti  
EL Φυστίκι  Μεγάρων  Фiстiкi Мегарон  Rieksti – nelob īti pist āciju rieksti  
EL Αυγοτάραχο  Μεσολογγίου  Авготарахо  Месолоґ iу Svaigas zivis  
EL Κρόκος  Κοζάνης  Крокос  Козан iс Garšvielas (safr āns) 
EL Μέλι  Ελάτης  Μαινάλου  Βανίλια  Мел i Елят iс Меналю  ванiлiя Medus  
EL Κρητικό  παξιμάδι  Крiтiко пакс iмад i Cepumi  
EL Μαστίχα  Χίου  Маст iха Хiу Dab īgie sve ķi 
EL Τσίχλα  Χίου  Цiхля Хiу Dab īgie sve ķi 
EL Μαστιχέλαιο  Χίου  Маст iхелео  Хiу Ēterisk ās e ļļas (Hijas mastikas e ļļa) 
ES Carne de Ávila  Карне  де Авiля Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopuLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1787
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
ES Carne de Cantabria  Карне  де Кантабр iя Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopu  
ES Carne de la Sierra de Guadarrama  Карне  де ля Сьєрра  де Гвадаррама  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopu  
ES Carne de Morucha de Salamanca  Карне  де Моруча  де Саляманка  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopu  
ES Carne de Vacuno del País Vasco/ 
Euskal Okela  Карне  де Бакуно  дель  Паiс 
Баско /Еускаль  Океля  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopu  
ES Cordero de Navarra/Nafarroako 
Arkumea  Кордеро  де Наварра /Нафарроако  
Аркумеа  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
ES Cordero Manchego  Кордеро  Манчеґо  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
ES Lacón Gallego  Лякон  Ґаєґо  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
cūkas 
ES Lechazo de Castilla y León  Лечасо  де Каст iя i Леон  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
ES Pollo y Capón del Prat  Пойо  i Капон  дель  Прат  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
ES Ternasco de Aragón  Тернаско  де Араґон  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
ES Ternera Asturiana  Тернера  Астур iана Svaiga ga ļa (un subprodukti) – te ļa 
ES Ternera de Extremadura  Тернера  де Екстремадура  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – te ļa 
ES Ternera de Navarra/Nafarroako 
Aratxea  Тернера  де Наварра /Нафарроако  
Аратцеа  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – te ļa 
ES Ternera Gallega  Тернера  Ґаєґа  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – te ļa 
ES Botillo del Bierzo  Бот iйо дель  Бiєрсо  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti u. c.)  
ES Cecina de León  Сесiна де Леон  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti u. c.)  
ES Dehesa de Extremadura  Дееса  де екстремадура  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti u. c.)  
ES Guijuelo  Ґiхуельо  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti u. c.) – š ķiņķis 
ES Jamón de Huelva  Хамон  де Уельва  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti u. c.) – š ķiņķis 
ES Jamón de Teruel  Хамон  де Теруель  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti u. c.) – š ķiņķis 
ES Jamón de Trevélez  Хамон  де Тревелєс  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti u. c.) – š ķiņķis 
ES Salchichón de Vic/Llonganissa de 
Vic Сальч iчон де Вiк/Йонґан iса де Вiк Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti u. c.) – desaLV L 161/1788 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
ES Sobrasada de Mallorca  Собрасада  де Майорка  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti u. c.)  
ES Afuega'l Pitu  Афуеґаль  Пiту Siers  
ES Cabrales  Кабралєс  Siers  
ES Cebreiro  Себрейро  Siers  
ES Gamoneu/Gamonedo  Ґамонеу /Ґамонедо  Siers  
ES Idiazábal  I дiасабаль  Siers  
ES Mahón-Menorca  Махон -Менорка  Siers  
ES Picón Bejes-Tresviso  Пiкон Бехес -Тресв iсо Siers  
ES Queso de La Serena  Кесо  де ля Серена  Siers  
ES Queso de l'Alt Urgell y la Cerda ­
nya Кесо  де лЯльт  Урґель  i ля 
Сердан iя Siers  
ES Queso de Murcia  Кесо  де Мурс iя Siers  
ES Queso de Murcia al vino  Кесо  де Мурс iя аль вiно Siers  
ES Queso de Valdeón  Кесо  де Вальдеон  Siers  
ES Queso Ibores  Кесо  Iборес  Siers  
ES Queso Majorero  Кесо  Махореро  Siers  
ES Queso Manchego  Кесо  Манчеґо  Siers  
ES Queso Nata de Cantabria  Кесо  Ната  де Кантабр iя Siers  
ES Queso Palmero/Queso de la 
Palma  Кесо  Пальмеро /Кесо  де ля Пальма  Siers  
ES Queso Tetilla  Кесо  Тет iя Siers  
ES Queso Zamorano  Кесо  Саморано  Siers  
ES Quesucos de Liébana  Кесукос  де Лiєбана  Siers  
ES Roncal  Ронкаль  Siers  
ES San Simón da Costa  Сан Сiмон  да Коста  Siers  
ES Torta del Casar  Торта  дель  Касар  Siers  
ES Miel de Galicia/Mel de Galicia  Мйєль  де Ґалiсiя/Мель  де Ґалiсiя Citi dz īvnieku izcelsmes produkti – 
medus  
ES Miel de Granada  Мйєль  де Ґранада  Citi dz īvnieku izcelsmes produkti – 
medusLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1789
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
ES Miel de La Alcarria  Мйєль  де Ля Алькарр iя Citi dz īvnieku izcelsmes produkti – 
medus  
ES Aceite de La Alcarria  Асейте  де Ля Алькарр iя E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Aceite de la Rioja  Асейте  де ля Рiоха E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Aceite de Mallorca/Aceite mallor ­
quín/Oli de Mallorca/Oli mallor ­
quí Асейте  де Майорка /Асейте  
майорк iн/Олi де Майорка /Олi 
майорк i Eļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Aceite de Terra Alta/Oli de Terra 
Alta  Асейте  де Терра  Альта /Олi де 
Терра  Альта  Eļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Aceite del Baix Ebre-Montsià / Oli 
del Baix Ebre-Montsià  Асейте  дель  Байш  Ебре -Монц iя / 
Олi дель  Байш  Ебре -Монц iя Eļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Aceite del Bajo Aragón  Асейте  дель  Бахо  Арагон  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Aceite Monterrubio  Асейте  Монтеруб iйо E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Antequera  Антекера  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Baena  Баена  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Gata-Hurdes  Ґата -Урдес  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Les Garrigues  Лєс Ґарр iґес E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Mantequilla de l'Alt Urgell y la 
Cerdanya/Mantega de l'Alt Urgell i 
la Cerdanya  Мантек iя де лЯльт  Урґель  i ля 
Сердан iя/Мантеґа  де лЯльт  
Урґель  i ля Сердан iя Eļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – sviests  
ES Mantequilla de Soria  Мантек iя де Сорiя E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – sviests  
ES Montes de Granada  Монтес  де Ґранада  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Montes de Toledo  Монтес  де Толедо  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Poniente de Granada  Поньенте  де Гранада  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Priego de Córdoba  Прьего  де Кордова  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļaLV L 161/1790 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
ES Sierra de Cadiz  Сьерра  де Кадiс E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Sierra de Cazorla  Сьерра  де Касорля  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Sierra de Segura  Сьерра  де Сегура  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Sierra Mágina  Сьерра  Мах iна E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Siurana  Сiурана  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
ES Ajo Morado de las Pedroñeras  Ахо  Морадо  де ляс Педроньерас  Svaigi vai p ārstr ādāti d ārze ņi – 
ķiploki  
ES Alcachofa de Benicarló/Carxofa de 
Benicarló  Алькачофа  де Бенiкарло /Карчофа  
де Бенiкарло  Svaigi vai p ārstr ādāti d ārze ņi – 
artišoki  
ES Alcachofa de Tudela  Алькачофа  де Туделя  Svaigi vai p ārstr ādāti d ārze ņi – 
artišoki  
ES Arroz de Valencia/Arròs de Valè ­
ncia  Арроз  де Валенс iя/Аррос  де 
Валенс iя Graudaugi – r īsi 
ES Arroz del Delta del Ebro/Arròs 
del Delta de l'Ebre  Арроз  дель  Дельта  дель  
Ебро /Аррос  дель  Дельта  дель  Ебре  Graudaugi – r īsi 
ES Avellana de Reus  Авеяна  де Реус  Rieksti – lazdu rieksti  
ES Berenjena de Almagro  Беренхена  де Альмаґро  D ārze ņi – baklaž āni 
ES Calasparra  Каласпарра  Graudaugi – r īsi 
ES Calçot de Valls  Калсот  де Валлс  D ārze ņi – s īpolloki  
ES Cereza del Jerte  Сереса  дель  Херте  Aug ļi – ķirši 
ES Cerezas de la Montaña de 
Alicante  Сересас  де ля Монтанья  де 
Алiканте  Aug ļi – ķirši 
ES Cítricos Valencianos/Cítrics 
Valencians  Сiтрiкос Валенс iянос /Сiтрiкс 
Валенс iянс Aug ļi – citrusaug ļi 
ES Clementinas de las Tierras del 
Ebro/Clementines de les Terres de 
l'Ebre  Клємент iнас де ляс Тьєррас  дель  
Ебро /Клємент iнес де лєс Террес  
дель  Ебре  Aug ļi – klement īni 
ES Coliflor de Calahorra  Колiфльор  де Каляорра  D ārze ņi – k āposti  
ES Espárrago de Huétor-Tájar  Еспарраґо  де Уетор -Тахар  D ārze ņi – spar ģeļi 
ES Espárrago de Navarra  Еспарраґо  де Наварра  D ārze ņi – spar ģeļiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1791
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
ES Faba Asturiana  Фаба  Астур iяна D ārze ņi – pupas  
ES Garbanzo de Fuentesaúco  Ґарбансо  де Фуентесауко  D ārze ņi – aunazir ņi 
ES Judías de El Barco de Ávila  Худiяс де Ель Барко  де Авiля D ārze ņi – pupas  
ES Kaki Ribera del Xúquer  Какi Рiвера  дель  Шукер  Aug ļi – hurmas  
ES Lenteja de La Armuña  Лєнтеха  де ля Армунья  D ārze ņi – l ēcas 
ES Lenteja Pardina de Tierra de 
Campos  Лєнтеха  Пард iна де Тьєрра  де 
Кампос  Dārze ņi – l ēcas 
ES Manzana de Girona/Poma de 
Girona  Манзана  де Хiрона /Пома  де 
Гiрона  Aug ļi – āboli  
ES Manzana Reineta del Bierzo  Манзана  Рейнета  дель  Бьєрсо  Aug ļi – āboli  
ES Melocotón de Calanda  Мельокотон  де Калянда  Aug ļi – persiki  
ES Nísperos Callosa d'En Sarriá  Нiсперос  Кайоса  д'Eн Сарр iя Aug ļi – mespili  
ES Pataca de Galicia/Patata de Galicia  Патака  де Ґалiсiя/Патата  де 
Ґалiсiя Dārze ņi – kartupe ļi 
ES Patatas de Prades/Patates de 
Prades  Пататас  де Прадес /Пататес  де 
Прадес  Dārze ņi – kartupe ļi 
ES Pera de Jumilla  Пера  де Хум iя Aug ļi – bumbieri  
ES Peras de Rincón de Soto  Перас  де Рiнкон  де Сото  Aug ļi – bumbieri  
ES Pimiento Asado del Bierzo  Пiмєнто  Асадо  дель  Бьєрсо  D ārze ņi – p ārstr ādāti pipari  
ES Pimiento Riojano  Пiмєнто  Рiохано  D ārze ņi – pipari  
ES Pimientos del Piquillo de Lodosa  Пiмєнтос  дель  Пiкiйо де Льодоса  D ārze ņi – pipari  
ES Uva de mesa embolsada  "Vina ­
lopó" Ува де меса  ембользада  
"Вiнальопо " Aug ļi – v īnogas  
ES Caballa de Andalucia  Кабая  де Андалус iя Svaigas zivis  
ES Mejillón de Galicia/Mexillón de 
Galicia  Мех iйон де Ґалiсiя/Меш iйьон  де 
Ґалiсiя M īkstmieši  
ES Melva de Andalucia  Мельва  де Андалус iя Svaigas zivis  
ES Azafrán de la Mancha  Азафран  де ля Манча  Garšvielas  
ES Chufa de Valencia  Чуфа  де Валенс iя Aug ļi – gumi  
ES Pimentón de la Vera  Пiментон  де ля Вера  Garšvielas  
ES Pimentón de Murcia  Пiментон  де Мурс iя GaršvielasLV L 161/1792 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
ES Sidra de Asturias/Sidra d'Asturies  Сiдра де Астур iяс/Сiдра д'Астур iєс Sidrs  
ES Alfajor de Medina Sidonia  Альфахор  де Мед iна Сiдонiя Konditorejas izstr ādājumi  
ES Ensaimada de Mallorca/Ensaimada 
mallorquina  Енса iмада  де Майорка /Енса iмада  
майорк iна Maize, k ūkas 
ES Jijona  Хiхона  Konditorejas izstr ādājumi  
ES Mantecadas de Astorga  Мантекадас  де Асторга  Konditorejas izstr ādājumi  
ES Mazapán de Toledo  Масапан  де Толедо  Konditorejas izstr ādājumi  
ES Pan de Cea  Пан  де Сеа Maize  
ES Turrón de Agramunt/Torró d'Ag ­
ramunt  Туррон  де Аґрамунт /Торро  
д'Аґрамунт  Konditorejas izstr ādājumi  
ES Turrón de Alicante  Туррон  де Алiканте  Konditorejas izstr ādājumi  
FI Lapin Poron liha  Лап iн Порон  лiха Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
zieme ļbriežu  
FI Lapin Puikula  Лап iн Пуйкула  D ārze ņi – kartupe ļi 
FI Kainuun rönttönen  Кайнуунрьонтьонен  M īklas izstr ādājumi  
FR Agneau de l'Aveyron  Аньо  дьо лАверон  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
FR Agneau de Lozère  Аньо  дьо Льозер  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
FR Agneau de Pauillac  Аньо  дьо Пояк  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
FR Agneau de Sisteron  Аньо  дьо Сiстерон  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
FR Agneau du Bourbonnais  Аньо  дю Бурбоне  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
FR Agneau du Limousin  Аньо  дю Лiмузан  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
FR Agneau du Poitou-Charentes  Аньо  дю Пуату -Шарант  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
FR Agneau du Quercy  Аньо  дю Керс i Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
FR Barèges-Gavarnie  Бареж -Ґаварн i Svaiga ga ļa (un subprodukti) – aitas  
FR Bœuf charolais du Bourbonnais  Бьоф  Шароле  дю Бурбоне  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopu  
FR Boeuf de Bazas  Бьоф  дьо Базас  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopu  
FR Bœuf de Chalosse  Бьоф  дьо Шальос  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopu  
FR Bœuf du Maine  Бьоф  дю Мен  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopu  
FR Dinde de Bresse  Данд  дьо Бресс  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
tītaraLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1793
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
FR Porc de la Sarthe  Пор  дьо ля Сарт  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
cūkas 
FR Porc de Normandie  Пор  дьо Норманд i Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
cūkas 
FR Porc de Vendée  Пор  дьо Ванде  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
cūkas 
FR Porc du Limousin  Пор  дьо Лiмузан  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
cūkas 
FR Taureau de Camargue  Торо  дьо Камарґ  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopu  
FR Veau de l'Aveyron et du Ségala  Во дьо Лаверон  е дю Сеґаля  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – te ļa 
FR Veau du Limousin  Во дю Лiмузан  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – te ļa 
FR Volailles d'Alsace  Воляй  дАльзас  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles d'Ancenis  Воляй  дАнсьон i Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles d'Auvergne  Воляй  дОверньо  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de Bourgogne  Воляй  дьо Бурґонь  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de Bresse  Воляй  дьо Бресс  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de Bretagne  Воляй  дьо Бретань  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de Challans  Воляй  дьо Шалян  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de Cholet  Воляй  дьо Шоле  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de Gascogne  Воляй  дьо Ґасконь  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de Houdan  Воляй  дьо Удан  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de Janzé  Воляй  дьо Жанзе  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de la Champagne  Воляй  дьо ля Шампань  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de la Drôme  Воляй  дьо ля Дром  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de l'Ain  Воляй  дьо лЯн  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de Licques  Воляй  дьо Лiк Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de l'Orléanais  Воляй  дьо льОрлеане  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de Loué  Воляй  дьо Люе  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de Normandie  Воляй  дьо Норманд i Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles de Vendée  Воляй  дьо Ванде  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles des Landes  Воляй  де Лянд  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles du Béarn  Воляй  дьо Беарн  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnuLV L 161/1794 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
FR Volailles du Berry  Воляй  дю Берр i Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles du Charolais  Воляй  дю Шаролє  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles du Forez  Воляй  дю Форе  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles du Gatinais  Воляй  дю Ґат iне Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles du Gers  Воляй  дю Жерс  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles du Languedoc  Воляй  дю Ланґедок  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles du Lauragais  Воляй  дю Льораґе  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles du Maine  Воляй  дьо Мен  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles du plateau de Langres  Воляй  дю плято  дьо Лянґр  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles du Val de Sèvres  Воляй  дю Валь  дьо Севр  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Volailles du Velay  Воляй  дю Вьоле  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
m ājputnu  
FR Boudin blanc de Rethel  Будан  блан  дьо Рьотель  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti u. c.)  
FR Canard à foie gras du Sud-Ouest 
(Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, 
Périgord, Quercy)  Канар  а фуа ґра дю Сюд -Уест  
(Шальос , Ґасконь , Жерс , Лянд , 
Перiґор, Керс i) Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – p īle 
FR Jambon de Bayonne  Жамбон  дьо Байонн  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
FR Jambon sec et noix de jambon sec 
des Ardennes  Жамбон  сек е нуа дьо жамбон  сек 
де Арден  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
FR Abondance  Абонданс  Siers  
FR Banon  Банон  Siers  
FR Beaufort  Бофор  Siers  
FR Bleu d'Auvergne  Бльо  дОверньо  Siers  
FR Bleu de Gex Haut-Jura/Bleu de 
Septmoncel  Бльо  дьо Жекс  О-Жюра /Бльо  дьо 
Сетмонсель  Siers  
FR Bleu des Causses  Бльо  де Косс  Siers  
FR Bleu du Vercors-Sassenage  Бльо  дю Веркор -Сассьонаж  Siers  
FR Brie de Meaux  Брi дьо Мо Siers  
FR Brie de Melun  Брi дьо Мьолан  Siers  
FR Brocciu Corse/Brocciu  Броччю  Корс /Броччю  SiersLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1795
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
FR Camembert de Normandie  Камамбер  дьо Норманд i Siers  
FR Cantal/Fourme de Cantal/Cantalet  Канталь /Фурм  дьо 
Канталь /Кантале  Siers  
FR Chabichou du Poitou  Шаб iшу дю Пуату  Siers  
FR Chaource  Шаурс  Siers  
FR Chevrotin  Шевротен  Siers  
FR Comté  Комте  Siers  
FR Crottin de Chavignol/Chavignol  Кротта  дьо 
Шав iньйоль /Шав iньйоль  Siers  
FR Emmental de Savoie  Емменталь  дьо Савуа  Siers  
FR Emmental français est-central  Емменталь  Франсе  Ест  
Сантраль  Siers  
FR Époisses  Епуас  Siers  
FR Fourme d'Ambert/Fourme de 
Montbrison  Фурм  дАмбер /Фурм  дьо Мон  
Брiзон Siers  
FR Laguiole  Ляґiоль Siers  
FR Langres  Лянґр  Siers  
FR Livarot  Лiваро  Siers  
FR Maroilles/Marolles  Маруаль /Мароль  Siers  
FR Mont d'or/Vacherin du Haut- 
Doubs  Мон  дОр /Вашеран  дю О-Ду Siers  
FR Morbier  Морбьє  Siers  
FR Munster/Munster-Géromé  Манстер /Манстер -Жероме  Siers  
FR Neufchâtel  Ньофшатель  Siers  
FR Ossau-Iraty  Оссо -Iрат i Siers  
FR Pélardon  Пелярдон  Siers  
FR Picodon de l'Ardèche/Picodon de 
la Drôme  Пiкодон  дьо лАрдеш /Пiкодон  дьо 
ля Дром  Siers  
FR Pont-l'Évêque  Пон  льЕвек  Siers  
FR Pouligny-Saint-Pierre  Пул iнi-Сан-Пьєр  Siers  
FR Reblochon/Reblochon de Savoie  Ребльошон /Ребльошон  дьо Савуа  Siers  
FR Rocamadour  Рокамадур  SiersLV L 161/1796 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
FR Roquefort  Рокфор  Siers  
FR Sainte-Maure de Touraine  Сант -Мор  дьо Турен  Siers  
FR Saint-Nectaire  Сан-Нектер  Siers  
FR Salers  Салєрс  Siers  
FR Selles-sur-Cher  Сель -сюр-Шер  Siers  
FR Tome des Bauges  Том -де-Бож  Siers  
FR Tomme de Savoie  Томм  дьо Савуа  Siers  
FR Tomme des Pyrénées  Томм  де Пiрене  Siers  
FR Valençay  Валянсе  Siers  
FR Crème d'Isigny  Крем  дIзiньї Piena produkti (kr ējums)  
FR Crème fraîche fluide d'Alsace  Крем  фреш  флю iд дАльзас  Piena produkti (kr ējums)  
FR Miel d'Alsace  Мьєль  дАльзас  Medus  
FR Miel de Corse / Mele di Corsica  Мьєль  дьо Корс  / Мелє  дi Корс iка Medus  
FR Miel de Provence  Мьєль  дьо Прованс  Medus  
FR Miel de sapin des Vosges  Мьєль  дьо Сапан  де Вож  Medus  
FR Œufs de Loué  Оеф  дьо Люе  Olas  
FR Beurre Charentes-Poitou/Beurre 
des Charentes/Beurre des Deux- 
Sèvres  Бьор  Шарант -Пуату /Бьор  де 
Шарант /Бьор  де Дьо -Севр  Sviests  
FR Beurre d'Isigny  Бьор  дIзiньї Sviests  
FR Huile d'olive d'Aix-en-Provence  Уiль д олiв д Екс-ан-Прованс  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
FR Huile d'olive de Corse/Huile 
d'olive de Corse-Oliu di Corsica  Уiль д олiв дьо Корс /Уiль д олiв дьо 
Корс -Олiо дi Корс iка Eļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
FR Huile d'olive de Haute-Provence  Уiль д олiв дьо От-Прованс  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
FR Huile d'olive de la Vallée des 
Baux-de-Provence  Уiль д олiв дьо ля Валеє  де Бо-дьо- 
Прованс  Eļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
FR Huile d'olive de Nice  Уiль д олiв дьо Нiс E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1797
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
FR Huile d'olive de Nîmes  Уiль д олiв дьо Нiм E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
FR Huile d'olive de Nyons  Уiль д олiв дьо Нйонс  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
FR Huile essentielle de lavande de 
Haute-Provence  Уiль ессанс iєль дьо ляванд  дьо От- 
Прованс  Ēterisk ā e ļļa – lavandas e ļļa 
FR Ail blanc de Lomagne  Ай блян  дьо Льомань  D ārze ņi – ķiploki  
FR Ail de la Drôme  Ай дьо ля Дром  D ārze ņi – ķiploki  
FR Ail rose de Lautrec  Ай роз дьо Лотрек  D ārze ņi – ķiploki  
FR Asperge des sables des Landes  Асперж  де Сабль  де Лянд  D ārze ņi – spar ģeļi 
FR Chasselas de Moissac  Шасселя  дьо Муассак  Aug ļi – galda v īnogas  
FR Clémentine de Corse  Клємент iн дьо Корс  Aug ļi – klement īni 
FR Coco de Paimpol  Коко  дьо Памполь  D ārze ņi – pupas  
FR Fraise du Périgord  Фрез  дю Перiґор Aug ļi – zemenes  
FR Haricot tarbais  Арiко тарбе  D ārze ņi – pupas  
FR Kiwi de l'Adour  Кiвi дьо льАдур  Aug ļi – kivi  
FR Lentille vert du Puy  Лонт iй вер дю Пюi D ārze ņi – l ēcas 
FR Lentilles vertes du Berry  Лонт iй верт  дю Берр i D ārze ņi – l ēcas 
FR Lingot du Nord  Лянґо  дю Нор  D ārze ņi – pupas  
FR Mâche nantaise  Маш  нантез  D ārze ņi – lauka sal āti 
FR Melon du Haut-Poitou  Мельон  дю О-Пуату  Aug ļi – melones  
FR Melon du Quercy  Мельон  дю Керс i Aug ļi – melones  
FR Mirabelles de Lorraine  Мiрабелль  дьо Лоррен  Aug ļi – pl ūmes  
FR Muscat du Ventoux  Мюска  дю Ванту  Aug ļi – galda v īnogas  
FR Noix de Grenoble  Нуа  дьо Ґренобль  Rieksti  
FR Noix du Périgord  Нуа  дю Перiґор Rieksti  
FR Oignon doux des Cévennes  Оньйон  ду де Севен  D ārze ņi – s īpoli  
FR Olive de Nice  Олiв дьо Нiс D ārze ņi – ol īvasLV L 161/1798 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
FR Olives cassées de la Vallée des 
Baux-de-Provence  Олiв кассе  дьо ля Валлеє  де Бо- 
дьо-Прованс  Dārze ņi – ol īvas 
FR Olives noires de la Vallée des 
Baux de Provence  Олiв нуар  дьо ля Валлеє  де Бо-дьо- 
Прованс  Dārze ņi – ol īvas 
FR Olives noires de Nyons  Олiв нуар  дьо Нiонс D ārze ņi – ol īvas 
FR Petit Epeautre de Haute Provence  Пет i Епотр  дьо От Прованс  Graudaugu produkti  
FR Poireaux de Créances  Пуаро  дьо Креанс  D ārze ņi – puravi  
FR Pomme de terre de l'Île de Ré  Помм  дьо терр  дьо л iль дьо Ре D ārze ņi – kartupe ļi 
FR Pomme du Limousin  Помм  дю Лiмузан  Aug ļi – āboli  
FR Pommes de terre de Merville  Помм  дьо терр  дьо Мерв iлль D ārze ņi – kartupe ļi 
FR Pommes et poires de Savoie  Помм  е пуар  дьо Савуа  Aug ļi – āboli un bumbieri  
FR Pruneaux d'Agen / Pruneaux 
d'Agen mi-cuits  Прюно  д Ажан  / Прюно  д Ажан  
мi-кюi Aug ļi – pl ūmes; aug ļi – p ārstr ā­
dātas melnpl ūmes  
FR Riz de Camargue  Рi дьо Камарґ  Graudaugi – r īsi 
FR Anchois de Collioure  Аншуа  дьо Кольюр  P ārstr ādātas zivis  
FR Coquille Saint-Jacques des Côtes 
d'Armor  Кокiй Сан-Жак  де Кот  д Армор  M īkstmieši  
FR Cidre de Bretagne/Cidre Breton  Сiдр дьо Бретань /Сiдр Бретон  Sidrs  
FR Cidre de Normandie/Cidre 
Normand  Сiдр дьо Норманд i/Сiдр Норман  Sidrs  
FR Cornouaille  Корнуай  Sidrs  
FR Domfront  Домфрон  Bumbieru v īns 
FR Huîtres Marennes Oléron  Уiтр Маренн  Олєрон  M īkstmieši – austeres  
FR Pays d'Auge/Pays d'Auge-Cambre ­
mer  Пеї д Ож/Пеї д Ож-Камбремер  Sidrs  
FR Piment d'Espelette/Piment d'Es ­
pelette - Ezpeletako Biperra  Пiман  дЕспелєтт /Пiман  
дЕспелєтт - Еспелєтако  Бiперра  Garšvielas  
FR Bergamote(s) de Nancy  Берґамот  дьо Нанс i Konditorejas izstr ādājumi  
FR Brioche vendéenne  Брiйош  вандеен  Maize  
FR Pâtes d'Alsace  Пан  дАльзас  Makaronu izstr ādājumi  
FR Foin de Crau  Фуа  дьо Кро SiensLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1799
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
HU Budapesti téliszalámi  Будапешт i тел iсалям i Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – salami  
HU Szegedi szalámi/Szegedi télis ­
zalámi  Сегед i салям i/ Сегед i тел iсалям i Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – salami  
IE Connemara Hill lamb/Uain 
Sléibhe Chonamara  Кономара  Гiл лам /Уун Шлейв  
Хономара  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
IE Timoleague Brown Pudding  Тiмол iiг браун  пудд iн Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – p ārstr ādāta 
cūkga ļa 
IE Imokilly Regato  I мок iллi Реґато  Siers  
IE Clare Island Salmon  Клєр  Айланд  салмон  Zivis  
IT Abbacchio Romano  Аббак iо Романо  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
IT Agnello di Sardegna  Аньелло  дi Сарденья  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
IT Mortadella Bologna  Мортаделла  Болонья  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.)  
IT Prosciutto di S. Daniele  Прошутто  дi Сан Дан iеле Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
IT Vitellone bianco dell'Appennino 
Centrale  Вiтеллоне  Б'янко  дель  Аппенн iно 
Чентрале  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – te ļa 
IT Bresaola della Valtellina  Брезаола  делла  Вальтелл iна Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.)  
IT Capocollo di Calabria  Капоколло  дi Калабр iя Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – ž āvēta ga ļa 
IT Coppa Piacentina  Коппа  П'ячент iна Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – ž āvēta ga ļa 
IT Cotechino Modena  Котек iно Модена  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – p ārstr ādāta 
cūkga ļa 
IT Culatello di Zibello  Кулателло  дi Дзiбелло  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – ž āvēta ga ļa 
IT Lardo di Colonnata  Лардо  дi Колонната  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – c ūku tauki  
IT Pancetta di Calabria  Панчетта  дi Калабр iя Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – (c ūkga ļa) 
IT Pancetta Piacentina  Панчетта  П'ячент iна Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – c ūkga ļa 
IT Prosciutto di Carpegna  Прошутто  дi Карпенья  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķisLV L 161/1800 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
IT Prosciutto di Modena  Прошутто  дi Модена  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
IT Prosciutto di Norcia  Прошутто  дi Норч iа Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
IT Prosciutto di Parma  Прошутто  дi Парма  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
IT Prosciutto Toscano  Прошутто  Тоскано  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
IT Prosciutto Veneto Berico-Euganeo  Прошутто  Венето  Берiко-Еуганео  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
IT Salame Brianza  Саламе  Брiанца  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – salami  
IT Salame Cremona  Саламе  Кремона  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – salami  
IT Salame di Varzi  Саламе  дi Вардз i Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – salami  
IT Salame d'oca di Mortara  Саламе  д' ока дi Мортара  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – p īles salami  
IT Salame Piacentino  Саламе  П'ячент iно Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – salami  
IT Salame S. Angelo  Саламе  Сант  Анжело  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – salami  
IT Salamini italiani alla cacciatora  Салам iнi i тальян i алла  каччятора  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – salami  
IT Salsiccia di Calabria  Сальс iччiа дi Калабр iя Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – c ūkga ļas desa  
IT Soppressata di Calabria  Соппрессата  дi Калабр iя Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – c ūkga ļas desa  
IT Soprèssa Vicentina  Сопресса  Вiчент iна Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) –salami  
IT Speck dell'Alto Adige/Südtiroler 
Markenspeck/Südtiroler Speck  Спек  дель  Альто  
Адiдже/Сюдт iролер  
Маркеншпек /Сюдт iролер  Спек  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
cūkga ļa 
IT Valle d'Aosta Jambon de Bosses  Валле  д' Аоста  Жамбон  де Босс  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
IT Valle d'Aosta Lard d'Arnad  Валле  д' Аоста  Лард  д' Арнад  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – c ūku taukiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1801
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
IT Zampone Modena  Дзампоне  Модена  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – p ārstr ādāta 
cūkga ļa 
IT Asiago  Азiяго Siers  
IT Bitto  Бiтто  Siers  
IT Bra  Бра Siers  
IT Caciocavallo Silano  Качiо Кавалло  сiлано  Siers  
IT Canestrato Pugliese  Канестрато  Пульєзе  Siers  
IT Casatella Trevigiana  Казателла  Трев iджiана Siers  
IT Casciotta d'Urbino  Кашьотта  д'Урбiно Siers  
IT Castelmagno  Кастельманьйо  Siers  
IT Fiore Sardo  Фьйоре  Сардо  Siers  
IT Fontina  Фонт iна Siers  
IT Formai de Mut dell'Alta Valle 
Brembana  Формай  де Мут  дель  Альта  
Валле  Брембана  Siers  
IT Gorgonzola  Ґорґондзоля  Siers  
IT Grana Padano  Грана  Падано  Siers  
IT Montasio  Монтас iо Siers  
IT Monte Veronese  Монте  Веронезе  Siers  
IT Mozzarella di Bufala Campana  Моццарелла  дi Буфала  Кампана  Siers  
IT Murazzano  Мураццано  Siers  
IT Parmigiano Reggiano  Парм iджiано Редж iано Siers  
IT Pecorino di Filiano  Пекор iно дi Фiлiано Siers  
IT Pecorino Romano  Пекор iно Романо  Siers  
IT Pecorino Sardo  Пекор iно Сардо  Siers  
IT Pecorino Siciliano  Пекор iно Сiчiлiано Siers  
IT Pecorino Toscano  Пекор iно Тоскано  Siers  
IT Provolone Valpadana  Проволоне  Вальпадана  Siers  
IT Quartirolo Lombardo  Кварт iроло  Ломбардо  Siers  
IT Ragusano  Раґузано  Siers  
IT Raschera  Раскера  SiersLV L 161/1802 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
IT Ricotta Romana  Рiкотта  Романа  Siers  
IT Robiola di Roccaverano  Робiола дi Роккаверано  Siers  
IT Spressa delle Giudicarie  Спресса  делле  Джуд iкарiє Siers  
IT Stelvio/Stilfser  Стельв iо/Стiльфсер  Siers  
IT Taleggio  Таледж iо Siers  
IT Toma Piemontese  Тома  П'ємонтезе  Siers  
IT Valle d'Aosta Fromadzo  Валле  д'Аоста  Фромадзо  Siers  
IT Valtellina Casera  Вальтелл iна Казера  Siers  
IT Miele della Lunigiana  М'єле делла  Лун iджiана Medus  
IT Alto Crotonese  Альто  Кротонезе  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Aprutino Pescarese  Апрут iно Пескаресе  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Brisighella  Брiзiгелла  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Bruzio  Бруц iо E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Canino  Канiно E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Cartoceto  Карточето  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Chianti Classico  К'янт i класс iко E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Cilento  Чiленто  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Collina di Brindisi  Колл iна дi Брiндiзi E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Colline di Romagna  Колл iне дi Романья  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Colline Salernitane  Колл iне Салерн iтане  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Colline Teatine  Колл iне Теат iне E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1803
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
IT Dauno  Дауно  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Garda  Ґарда  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Laghi Lombardi  Ляґi Ломбард i E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Lametia  Ламет iа E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Lucca  Лукка  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Molise  Мол iзе E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Monte Etna  Монте  Етна  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Monti Iblei  Монт i I блей  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Penisola Sorrentina  Пенiзола  Соррент iна E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Pretuziano delle Colline Teramane  Претуц iано делле  Колл iне 
Терамане  Eļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Riviera Ligure  Рiв'єра Лiгуре E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Sabina  Сабiна E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Sardegna  Сарденья  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Tergeste  Терджесте  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Terra di Bari  Терра  дi Барi E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Terra d'Otranto  Терра  д'Отранто  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Terre di Siena  Терре  дi Сiєна E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Terre Tarentine  Терре  Тарент iне E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļaLV L 161/1804 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
IT Toscano  Тоскано  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Tuscia  Туш iя E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Umbria  Умбр iя E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Val di Mazara  Валь  дi Мадзара  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Valdemone  Вальдемоне  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Valle del Belice  Валле  дель  Белiче E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Valli Trapanesi  Валл i Трапанез i E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Veneto Valpolicella, Veneto 
Euganei e Berici, Veneto del 
Grappa  Венето  Вальпол iчелла , Венето  
Еуґаней  е Берiчi, Венето  дель  
Граппа  Eļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
IT Arancia del Gargano  Аранч iа дель  Гаргано  Aug ļi – apels īni 
IT Arancia Rossa di Sicilia  Аранч iа Росса  дi Сiчiлiа Aug ļi – apels īni 
IT Asparago Bianco di Bassano  Аспараґо  б'янко  дi Бассано  D ārze ņi – spar ģeļi 
IT Asparago bianco di Cimadolmo  Аспараґо  б'янко  дi Чiмадольмо  D ārze ņi – spar ģeļi 
IT Asparago verde di Altedo  Аспараґо  верде  дi Альтедо  D ārze ņi – spar ģeļi 
IT Basilico Genovese  Базiлiко дженовезе  D ārze ņi – baziliks  
IT Cappero di Pantelleria  Капперо  дi Пантеллер iа D ārze ņi – kaperi  
IT Carciofo di Paestum  Карчофо  дi Пестум  D ārze ņi – artišoki  
IT Carciofo Romanesco del Lazio  Карчофо  Романеско  дель  Лац iо D ārze ņi – artišoki  
IT Carota dell'Altopiano del Fucino  Карота  дель  Альтоп 'яно дель  
Фуч iно Dārze ņi – burk āni 
IT Castagna Cuneo  Кастанья  Кунео  Aug ļi – ēdamie kasta ņi 
IT Castagna del Monte Amiata  Кастанья  дель  Монте  Амiата  Aug ļi – ēdamie kasta ņi 
IT Castagna di Montella  Кастанья  дi Монтелла  Aug ļi – ēdamie kasta ņi 
IT Castagna di Vallerano  Кастанья  дi Валлерано  Aug ļi – ēdamie kasta ņi 
IT Ciliegia di Marostica  Чiльедж iа дi Марост iка Aug ļi – ķiršiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1805
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
IT Cipolla Rossa di Tropea Calabria  Чiполла  Росса  дi Тропеа  Калабр iя D ārze ņi – s īpoli  
IT Cipollotto Nocerino  Чiполлотто  Ночер iно D ārze ņi – s īpoli  
IT Clementine del Golfo di Taranto  Клемент iне дель  Гольфо  дi 
Таранто  Aug ļi – klement īni 
IT Clementine di Calabria  Клемент iне дi Калабр iя Aug ļi – klement īni 
IT Fagiolo di Lamon della Vallata 
Bellunese  Фаджоло  дi Ламон  делла  Валлата  
Беллунезе  Dārze ņi – pupas  
IT Fagiolo di Sarconi  Фаджоло  дi Саркон i D ārze ņi – pupas  
IT Fagiolo di Sorana  Фаджоло  дi Сорана  D ārze ņi – pupas  
IT Farina di Neccio della Garfagnana  Фар iна дi Неччо  делля  Гарфаньяна  Aug ļi – kasta ņu milti  
IT Farro della Garfagnana  Фарро  делла  Гарфаньяна  Graudaugi  
IT Fico Bianco del Cilento  Фiко б'янко  дель  Чiленто  Aug ļi – v īģes 
IT Ficodindia dell'Etna  Фiкодiндiя дель  Етна  Aug ļi – indiešu v īģes 
IT Fungo di Borgotaro  Фунґо  дi Борготаро  D ārze ņi – meža s ēnes 
IT Kiwi Latina  Кiвi Лат iна Aug ļi – kivi  
IT La Bella della Daunia  Ла Белла  делла  Даун iя D ārze ņi – galda ol īvas 
IT Lenticchia di Castelluccio di 
Norcia  Лент iккья  дi Кастеллучч iо дi 
Норч iя Dārze ņi – l ēcas 
IT Limone Costa d'Amalfi  Лiмоне  Коста  д'Амальф i Aug ļi – citroni  
IT Limone di Sorrento  Лiмоне  дi Сорренто  Aug ļi – citroni  
IT Limone Femminello del Gargano  Лiмоне  Фемм iнелло  дель  Гаргано  Aug ļi – citroni  
IT Marrone del Mugello  Марроне  дель  Муджелльо  Aug ļi – ēdamie kasta ņi 
IT Marrone di Castel del Rio  Марроне  дi Кастель  дель  Рiо Aug ļi – ēdamie kasta ņi 
IT Marrone di Roccadaspide  Марроне  дi Роккадасп iде Aug ļi – ēdamie kasta ņi 
IT Marrone di San Zeno  Марроне  дi Сан Дзено  Aug ļi – ēdamie kasta ņi 
IT Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel  Меля  Альто  Адiдже/Зюдт iролер  
Апфель  Aug ļi – āboli  
IT Mela Val di Non  Меля  Валь  дi Нон  Aug ļi – āboli  
IT Melannurca Campana  Меляннурка  Кампана  Aug ļi – āboli  
IT Nocciola del Piemonte/Nocciola 
Piemonte  Ноччола  дель  П'ємонте /Ноччола  
П'ємонте  Rieksti – lazdu riekstiLV L 161/1806 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
IT Nocciola di Giffoni  Ноччола  дi Джiффон i Rieksti – lazdu rieksti  
IT Nocellara del Belice  Ночеллара  дель  Белiче D ārze ņi – ol īvas 
IT Oliva Ascolana del Piceno  Олiва Асколана  дель  Пiчено  D ārze ņi – ol īvas 
IT Peperone di Senise  Пепероне  дi Сенiзе D ārze ņi – pipari  
IT Pera dell'Emilia Romagna  Пера  дель  Емiлiя Романья  Aug ļi – bumbieri  
IT Pera mantovana  Пера  мантована  Aug ļi – bumbieri  
IT Pesca e nettarina di Romagna  Песка  е неттар iна дi Романья  Aug ļi – persiki un nektar īni 
IT Pomodoro di Pachino  Помодоро  дi Пак iно D ārze ņi – tom āti 
IT Pomodoro S. Marzano dell'Agro 
Sarnese-Nocerino  Помодоро  Сан Марцано  дель  Агро  
Сарнезе -Ночер iно Dārze ņi – tom āti 
IT Radicchio di Chioggia  Радiккiо дi Кйоджа  D ārze ņi – cigori ņi 
IT Radicchio di Verona  Радiккiо дi Верона  D ārze ņi – cigori ņi 
IT Radicchio Rosso di Treviso  Радiккiо Россо  дi Трев iзо D ārze ņi – cigori ņi 
IT Radicchio Variegato di Castel ­
franco  Радiккiо Варьєгато  дi 
Кастельфранко  Dārze ņi – cigori ņi 
IT Riso di Baraggia Biellese e 
Vercellese  Рiзо дi Бараджа  Б'єллєзе  е 
Верчеллезе  Graudaugi – r īsi 
IT Riso Nano Vialone Veronese  Рiзо Нано  Вiалоне  Веронезе  Graudaugi – r īsi 
IT Scalogno di Romagna  Скалоньйо  дi Романья  D ārze ņi – šalotes  
IT Uva da tavola di Canicattì  Ува да тавола  дi Канiкатт i Aug ļi – galda v īnogas  
IT Uva da tavola di Mazzarrone  Ува да тавола  дi Мадзарроне  Aug ļi – galda v īnogas  
IT Acciughe Sotto Sale del Mar 
Ligure  Аччуге  сотто  сале  дель  мар  
Лiгуре  Pārstr ādātas zivis  
IT Tinca Gobba Dorata del Pianalto 
di Poirino  Тiнка Ґобба  Дората  дель  
П'янальто  дi Поiрiно Zivis  
IT Zafferano di Sardegna  Дзафферано  дi Сарденья  Garšvielas (safr āns) 
IT Aceto Balsamico di Modena  Ачето  Бальзам iко дi Модена  Eti ķis 
IT Aceto balsamico tradizionale di 
Modena  Ачето  бальзам iко трад iцiонале  дi 
Модена  Eti ķis 
IT Aceto balsamico tradizionale di 
Reggio Emilia  Ачето  бальзам iко трад iцiонале  дi 
Редж iо Емiлiя Eti ķisLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1807
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
IT Zafferano dell'Aquila  Дзафферано  дель  Аквiла Garšvielas (safr āns) 
IT Zafferano di San Gimignano  Дзафферано  дi Сан Джiмiньяно  Garšvielas (safr āns) 
IT Coppia Ferrarese  Копп 'я Феррарезе  Maize  
IT Pagnotta del Dittaino  Паньотта  дель  Дiтта iно Maize  
IT Pane casareccio di Genzano  Пане  казаречч iо дi Дженцано  Maize  
IT Pane di Altamura  Пане  дi Альтамура  Maize  
IT Pane di Matera  Пане  дi Матера  Maize  
IT Bergamotto di Reggio Calabria - 
Olio essenziale  Бергамотто  дi Редж iо Калабр iя - 
Олiо ессенц iале Ēterisk ā e ļļa (bergamotes e ļļa) 
LU Viande de porc, marque nationale 
grand-duché de Luxembourg  Вйод  дьо порк , марк  насiональ  
Ґран -Дюше  де Люксембурґ  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
cūkga ļa 
LU Salaisons fumées, marque natio ­
nale grand-duché de Luxembourg  Салєзон  фюме , марк  насiональ  
Ґран -Дюше  де Люксембурґ  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – ž āvēts š ķiņ­ 
ķis 
LU Miel - Marque nationale du 
Grand-Duché de Luxembourg  Мьєль ,марк  насiональ  дю Ґран - 
Дюше  де Люксембурґ  Medus  
LU Beurre rose - Marque Nationale 
du Grand-Duché de Luxembourg  Бьор  роз - марк  насiональ  Ґран - 
Дюше  де Люксембурґ  Sviests  
NL Boeren-Leidse met sleutels  Бурен -Лайтсе  мет  Сльотелс  Siers  
NL Kanterkaas/ 
Kanternagelkaas/ 
Kanterkomijnekaas  Кантеркаас / 
Кантернагелькаас / 
Кантеркоменекаас  Siers  
NL Noord-Hollandse Edammer  Ноорт -Холландсе  Едаммер  Siers  
NL Noord-Hollandse Gouda  Ноорт -Холландсе  Хауда  Siers  
NL Opperdoezer Ronde  Оппердузер  Ронде  D ārze ņi – kartupe ļi 
NL Westlandse druif  Вестландсе  драйф  Aug ļi – v īnogas  
PL Bryndza Podhala ńska Бриндза  Подхаляньска  Siers  
PL Oscypek  Осципек  Siers  
PL Wielkopolski ser sma żony Вєлькопольск i сер смажони  Siers  
PL Miód wrzosowy z Borów 
Dolno śląskich  Мюд  вжосови  з Борув  
Дольносльонск iх Medus  
PL Andruty kaliskie  Андрути  калiскє Cepumi – vafeles  
PL Rogal świ ętomarci ński Роґаль  сьвєнтомарц iньск i M īklas izstr ādājumiLV L 161/1808 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
PT Borrego da Beira  Бурреґо  да Бейра  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
PT Borrego de Montemor-o-Novo  Бурреґо  де Монтемор -у-Нову  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
PT Borrego do Baixo Alentejo  Бурреґо  ду Байшу  Алентежо  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
PT Borrego do Nordeste Alentejano  Бурреґо  ду Нордешт  Алентежано  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
PT Borrego Serra da Estrela  Бурреґо  Сер да Iштрела  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
PT Borrego Terrincho  Бурреґо  Тирр iншу  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
PT Cabrito da Beira  Кабр iту да Байра  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
kazas  
PT Cabrito da Gralheira  Кабр iту да Ґраляйра  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
kazas  
PT Cabrito das Terras Altas do 
Minho  Кабр iту даш  Терраш  Алтеш  ди 
Мiню Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
kazas  
PT Cabrito de Barroso  Кабр iту д Баррозу  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
kazas  
PT Cabrito Transmontano  Кабр iту Траншмонтано  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
kazas  
PT Carnalentejana  Карнелентежана  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
PT Carne Arouquesa  Карне  Арокеза  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
PT Carne Barrosã  Карне  Барроза  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
PT Carne Cachena da Peneda  Карне  Кашена  да Пенеда  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
PT Carne da Charneca  Карне  да Шернека  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
PT Carne de Bísaro Transmonano/ 
Carne de Porco Transmontano  Карне  д бiзеру  
Транжмонтану /Карне  д порку  
Транжмонтану  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
cūkas 
PT Carne de Bovino Cruzado dos 
Lameiros do Barroso  Карне  д бовiну крузадо  диш  
Ламейруш  ду Баррозу  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
PT Carne de Porco Alentejano  Карне  д порку  Алентежану  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
cūkas 
PT Carne dos Açores  Карне  душ Ассореш  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
PT Carne Marinhoa  Карне  Мар iньоа  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
PT Carne Maronesa  Карне  Марунеза  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
PT Carne Mertolenga  Карне  Миртуленґа  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
PT Carne Mirandesa  Карне  Мiрандеза  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
PT Cordeiro Bragançano  Курдайру  Браґансану  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēraLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1809
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
PT Cordeiro de Barroso/Anho de 
Barroso/Cordeiro de leite de 
Barroso  Курдайру  д Баррозу /Аню  д 
Баррозу /Курдайру  д Лайте  д 
Баррозу  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
PT Vitela de Lafões  Вiтелла  д Лафойш  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – te ļa 
PT Alheira de Barroso-Montalegre  Аляйра  д Баррозу -Монталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Alheira de Vinhais  Аляйра  д Вiняйш  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Butelo de Vinhais/Bucho de 
Vinhais/Chouriço de Ossos de 
Vinhais  Бутелло  д Вiняйш /Бушу  д 
Вiняйш /Шор iсу д Осуш  д Вiняйш  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Cacholeira Branca de Portalegre  Кешулайра  бранка  д Порталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – tvaic ēta desa  
PT Chouriça de carne de Barroso- 
Montalegre  Шор iса ди карне  д Баррозу - 
Монталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Chouriça de Carne de Vinhais/ 
Linguiça de Vinhais  Шор iса ди карне  д Вiняйш /Лiнґуiса 
д Вiняйш  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Chouriça doce de Vinhais  Шор iса дос д Вiняйш  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Chouriço azedo de Vinhais/Azedo 
de Vinhais/Chouriço de Pão de 
Vinhais  Шор iсу азеду  д Вiняйш /азеду  д 
Вiняйш /Шор iсу ди Паун  д Вiняйш  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Chouriço de Abóbora de Barroso- 
Montalegre  Шор iсу д абобура  д Баррозу - 
Монталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Chouriço de Carne de Estremoz e 
Borba  Шор iсу ди карне  д Ештремош  i 
Борба  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Chouriço de Portalegre  Шор iсу д Порталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Chouriço grosso de Estremoz e 
Borba  Шор iсу ґроссу  д Ештремош  i 
Борба  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Chouriço Mouro de Portalegre  Шор iсу мору  д Порталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Farinheira de Estremoz e Borba  Фар iнiяйра  д Ештремош  i Борба  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Farinheira de Portalegre  Фар iнiяйра  д Порталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desaLV L 161/1810 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
PT Linguiça de Portalegre  Лiнґуiса д Порталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – (k ūpin āta 
desa)  
PT Linguíça do Baixo Alentejo/ 
Chouriço de carne do Baixo 
Alentejo  Лiнґуiса ду Байшу  
Алентежу /Шор iсу д карне  ду 
Байшу  Алентежу  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Lombo Branco de Portalegre  Ломбу  бранку  д Порталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Lombo Enguitado de Portalegre  Ломбу  iнґiтаду  д Порталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Morcela de Assar de Portalegre  Мурсела  ди асар  д Порталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Morcela de Cozer de Portalegre  Мурсела  ди кузер  д Порталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Morcela de Estremoz e Borba  Мурсела  д Ештремош  i Борба  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Paia de Estremoz e Borba  Пая  д Ештремош  i Борба  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Paia de Lombo de Estremoz e 
Borba  Пая  д ломбу  д Ештремош  i Борба  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Paia de Toucinho de Estremoz e 
Borba  Пая  д тосiню д Ештремош  i 
Борба  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Painho de Portalegre  Паiню д Порталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Paio de Beja  Паю  д Бежа  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – ž āvēta ga ļa 
PT Presunto de Barrancos  Призунту  д Барранкуш  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
PT Presunto de Barroso  Призунту  д Баррозу  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
PT Presunto de Camp Maior e Elvas/ 
Paleta de Campo Maior e Elvas  Призунту  д Кампу  Майор  i 
Елваш /Палита  д Кампу  Майор  i 
Елваш  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
PT Presunto de Santana da Serra/Pa ­
leta de Santana da Serra  Призунту  д Сантана  да 
Сера /Палита  д Сатана  д Сера  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
PT Presunto de Vinhais / Presunto 
Bísaro de Vinhais  Призунту  д Вiняйш , призунту  
бiзеру  д Вiняйш  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķisLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1811
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
PT Presunto do Alentejo/Paleta do 
Alentejo  Призунту  ду Алентежу /Палита  
ду Алентежу  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – š ķiņķis 
PT Salpicão de Barroso-Montalegre  Салп iкау д Баррозу -Монталеґри  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Salpicão de Vinhais  Салп iкау д Вiняйш  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Sangueira de Barroso-Montalegre  Санґайра  д Баррозу -Монталеґре  Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – k ūpin āta 
desa  
PT Queijo de Azeitão  Кейжу  д Азейтау  Siers  
PT Queijo de cabra Transmontano  Кейжу  д кабра  Транжмонтану  Siers  
PT Queijo de Nisa  Кейжу  д Нiза Siers  
PT Queijo do Pico  Кейжу  ду Пiку Siers  
PT Queijo mestiço de Tolosa  Кейжу  мешт iсу д Тулоза  Siers  
PT Queijo Rabaçal  Кейжу  Рабасал  Siers  
PT Queijo S. Jorge  Кейжу  Сан Жорж  Siers  
PT Queijo Serpa  Кейжу  Серпа  Siers  
PT Queijo Serra da Estrela  Кейжу  Серра  да Ештрела  Siers  
PT Queijo Terrincho  Кейжу  Терр iншу  Siers  
PT Queijos da Beira Baixa (Queijo de 
Castelo Branco, Queijo Amarelo 
da Beira Baixa, Queijo Picante da 
Beira Baixa)  Кейжу  да Байра  Байша  (Кейжу  д 
Каштелу  Бранку , Кейжу  Амарело  
да Байра  Байша , Кейжу  пiканте  
да Байра  Байша ) Siers  
PT Azeite do Alentejo Interior  Азейте  ду Алентежу  Iнтер iор Ol īve ļļa 
PT Mel da Serra da Lousã  Мел  да Серра  да Лоуза  Medus  
PT Mel da Serra de Monchique  Мел  да Серра  д Монш iки Medus  
PT Mel da Terra Quente  Мел  да Терра  Кенте  Medus  
PT Mel das Terras Altas do Minho  Мел  даш  Террас  Алтас  ду Мiню Medus  
PT Mel de Barroso  Мел  д Баррозу  Medus  
PT Mel do Alentejo  Мел  ду Алентежу  Medus  
PT Mel do Parque de Montezinho  Мел  ду Парке  д Монтез iню MedusLV L 161/1812 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
PT Mel do Ribatejo Norte (Serra 
d'Aire, Albufeira de Castelo de 
Bode, Bairro, Alto Nabão  Мел  д Рiбатежу  Норте  (Серра  
дАйре , Албуфейра  ди Каштелу  ди 
Боди , Байру , Алту  Набау ) Medus  
PT Mel dos Açores  Мел  душ Асориш  Medus  
PT Requeijão Serra da Estrela  Рикейжау  Серра  да Ештрела  Siers  
PT Azeite de Moura  Азейте  ди Мора  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
PT Azeite de Trás-os-Montes  Азейте  д Траш -уж-Монтиш  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
PT Azeites da Beira Interior (Azeite 
da Beira Alta, Azeite da Beira 
Baixa)  Азейтиш  да Байра  Iнтер iор 
(Азейте  да Байра  Алта , Азейте  
да Байра  Байша ) Eļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
PT Azeites do Norte Alentejano  Азйтиш  ду Норте  Алентежану  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
PT Azeites do Ribatejo  Азейтиш  ду Рiбетежу  E ļļas un tauki (sviests, margar īns, 
eļļa u. c.) – ol īve ļļa 
PT Queijo de Évora  Кейжу  д Евора  Siers  
PT Ameixa d'Elvas  Амайша  д Елваш  Aug ļi – pl ūmes  
PT Amêndoa Douro  Амендуа  дору  Aug ļi – mandeles  
PT Ananás dos Açores/São Miguel  Ананаш  душ Асориш / Сан Мiґел Aug ļi – anan āsi 
PT Anona da Madeira  Анона  да Мадейра  Aug ļi – čerimoja  
PT Arroz Carolino Lezírias Ribateja ­
nas Арош  Карол iно Лезiрiаш 
Рiбатежанаш  Graudaugi – r īsi 
PT Azeitona de conserva Negrinha de 
Freixo  Азейтона  д консерва  Неґр iнья ди 
Фрайшу  Dārze ņi – galda ol īvas 
PT Azeitonas de Conserva de Elvas e 
Campo Maior  Азейтонаш  д консерва  д Елваш  i 
Кампу  Майор  Dārze ņi – galda ol īvas 
PT Batata de Trás-os-montes  Батата  д Траш -уж-Монтиш  D ārze ņi – kartupe ļi 
PT Castanha da Terra Fria  Каштанья  да Терра  Фрiя Aug ļi – ēdamie kasta ņi 
PT Castanha de Padrela  Каштанья  д Падрела  Aug ļi – ēdamie kasta ņi 
PT Castanha dos Soutos da Lapa  Каштанья  душ Сотуш  да Лапа  Aug ļi – ēdamie kasta ņi 
PT Castanha Marvão-Portalegre  Каштанья  Марвау -Порталеґри  Aug ļi – ēdamie kasta ņi 
PT Cereja da Cova da Beira  Сережа  да Кова  да Байра  Aug ļi – ķiršiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1813
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
PT Cereja de São Julião-Portalegre  Сережа  д Сао Жул iяо-Порталеґри  Aug ļi – ķirši 
PT Citrinos do Algarve  Сiтрiнуш  ду Алгарви  Aug ļi – citrusaug ļi 
PT Maçã Bravo de Esmolfe  Масса  Браву  ди Ешмолфи  Aug ļi – āboli  
PT Maçã da Beira Alta  Масса  да Байра  Алта  Aug ļi – āboli  
PT Maçã da Cova da Beira  Масса  да Кова  да Байра  Aug ļi – āboli  
PT Maçã de Alcobaça  Масса  д Алкубаса  Aug ļi – āboli  
PT Maçã de Portalegre  Масса  д Порталеґри  Aug ļi – āboli  
PT Maracujá dos Açores/S. Miguel  Маракужа  душ Асориш /Сан Мiґел Aug ļi – marakuja  
PT Pêra Rocha do Oeste  Пєра  роша  ду Оешт  Aug ļi – bumbieri  
PT Pêssego da Cova da Beira  Пессиґо  да Кова  да Байра  Aug ļi – persiki  
PT Ovos moles de Aveiro  Овуш  молиш  д Авайру  Maizes un konditorejas izstr ādā­
jumi  
SE Svecia  Свец iя Siers  
SE Skånsk spettkaka  Сконск  спетткака  K ūkas 
SI Ekstra deviško olj čno olje 
Slovenske Istre  Екстра  девiшко  ольчно  ол'є 
Словенске  Iстре  Ol īve ļļa 
SK Slovenská bryndza  Словенска  брiндза  Siers  
SK Slovenská parenica  Словенска  парен iца Siers  
SK Slovenský oštiepok  Словенск i Ошт iєпок  Siers  
SK Skalický trdelník  Скал iцкi тирдєлн iк K ūkas 
UK Isle of Man Manx Loaghtan Lamb  Айл  оф Мен  Менкс  Локтон  лем  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
UK Orkney beef  Оркн i бiф Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
UK Orkney lamb  Оркн i лем  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
UK Scotch Beef  Скотч  бiф Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
UK Scotch Lamb  Скотч  лем  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
UK Shetland Lamb  Шетланд  лем  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
UK Welsh Beef  Уелш  бiф Svaiga ga ļa (un subprodukti) – 
liellopa  
UK Welsh lamb  Уелш  лем  Svaiga ga ļa (un subprodukti) – j ēra 
UK Beacon Fell traditional Lancashire 
cheese  Бiкон Фелл  трад iшiонал  
Ланкешер  чiз SiersLV L 161/1814 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES 
dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  Produkta veids  
UK Bonchester cheese  Бончестер  чiз Siers  
UK Buxton blue  Бокстон  блю  Siers  
UK Dorset Blue Cheese  Дорсет  блю  чiз Siers  
UK Dovedale cheese  Довдейл  чiз Siers  
UK Exmoor Blue Cheese  Ексмур  блю  чiз Siers  
UK Single Gloucester  Сiнґл Ґлостер  Siers  
UK Staffordshire Cheese  Стаффордш iр чiз Siers  
UK Swaledale cheese/Swaledale ewes' 
cheese  Свалдейл  чiз/Свалдейл  юз чiз Siers  
UK Teviotdale Cheese  Тiвiотдейл  чiз Siers  
UK West Country farmhouse Cheddar 
cheese  Уест  каунтр i фармгауз  Чеддар  чiз Siers  
UK White Stilton cheese/Blue Stilton 
cheese  Уайт  Стiлтон  чiз/Блю  Стiлтон  
чiз Siers  
UK Melton Mowbray Pork Pie  Мелтон  Мобрей  порк  пай Ga ļas produkti (termiski apstr ādāti, 
sālīti, k ūpin āti, utt.) – c ūkga ļas 
pīrāgs 
UK Cornish Clotted Cream  Корн iш клоттед  крiм Piena produkti (kr ējums)  
UK Jersey Royal potatoes  Джерс i Роял  потейтос  D ārze ņi – kartupe ļi 
UK Arbroath Smokies  Арброт  Смок iс Zivis  
UK Scottish Farmed Salmon  Скотт iш фармд  самон  Zivis  
UK Whitstable oysters  Уiтстебл  ойстерс  M īkstmieši (austeres)  
UK Gloucestershire cider/perry  Ґлостершер  сайдер /перр i Ābolu sidrs / bumbieru v īns 
UK Herefordshire cider/perry  Гертфордшер  сайдер / перр i Ābolu sidrs / bumbieru v īns 
UK Worcestershire cider/perry  Вустершир  сайдер / перр i Ābolu sidrs / bumbieru v īns 
UK Kentish ale and Kentish strong ale  Кент iш ейл енд Кент iш стронґ  
ейл Alus  
UK Rutland Bitter  Ратленд  Бiттер  AlusLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1815
9. NODA ĻAS XXII PIELIKUMA D DA ĻA 
VĪNU, AROMATIZ ĒTO V ĪNU UN STIPRO ALKOHOLISKO DZ ĒRIENU ĢEOGR ĀFISK ĀS IZCELSMES NOR ĀDES, K Ā 
MIN ĒTS Š Ā NOL ĪGUMA 202. PANTA 3. UN 4. PUNKT Ā 
A DA ĻA 
Eiropas Savien ības v īnu un aromatiz ēto v īnu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes, kas j āaizsarg ā Ukrain ā 
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
BE ĻĢIJA Côtes de Sambre et Meuse  Кот де Самбр  е Мьоз  
Hagelandse wijn  Хагеладсе  вен 
Haspengouwse Wijn  Хаспенхаусе  вен 
Heuvellandse Wijn  Гевенладсе  вен 
Vlaamse mousserende kwaliteitswijn  Влямс  муссе  ренде  квал iтетс вен 
Cremant de Wallonie  Креман  де Валлон i 
Vin mousseux de qualite de Wallonie  Вен муссе  де калiте де Валлон i 
Vin de pays des Jardins de Wallonie  Вен де пеi де жардан  де Валлон i 
Vlaamse landwijn  Вламсе  лант  вен 
BULG ĀRIJA  Асеновград , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Asenovgrad  Асеновград , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Асеновград  
Брестник , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Brestnik  Брестн iк, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Брестн iк 
Варна , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Varna  Варна , kam seko vai neseko apakšre ģions un/vai 
maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Варна  
Велики  Преслав , kam seko vai neseko apakš ­
reģions un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Veliki Preslav  Велiкi Преслав , kam seko vai neseko apakš ­
re ģions un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Велiкi Преслав  
Видин , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Vidin  Вiдiн, kam seko vai neseko apakšre ģions un/vai 
maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Вiдiн 
Враца , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Vratsa  Враца , kam seko vai neseko apakšre ģions un/vai 
maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: ВрацаLV L 161/1816 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Върбица , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Varbitsa  Вирб iца, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Варб iца 
Долината  на Струма , kam seko vai neseko 
apakšre ģions un/vai maz āka ģeogr āfisk ā 
vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Struma valley  Дол iната  на Струма , kam seko vai neseko 
apakšre ģions un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Струма  велей  
Драгоево , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Dragoevo  Драгоєво , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Драгоєво  
Евксиноград , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Evksinograd  Євкс iноград , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Евкс iноград  
Ивайловград , kam seko vai neseko apakš ­
reģions un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Ivaylovgrad  Iвайловград , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: I вайловград  
Карлово , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Karlovo  Карлово , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Карлово  
Карнобат , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Karnobat  Карнобат , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Карнобат  
Ловеч , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Lovech  Ловеч , kam seko vai neseko apakšre ģions un/vai 
maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Ловеч  
Лозиц a, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Lozitsa  Лозiцa, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Лозiцa 
Лом , kam seko vai neseko apakšre ģions un/vai 
maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Lom  Лом , kam seko vai neseko apakšre ģions un/vai 
maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Лом  
Любимец , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Lyubimets  Люб iмец, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Люб iмецLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1817
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Лясковец , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Lyaskovets  Лясковец , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Лясковец  
Мелник , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Melnik  Мелн iк, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Мелн iк 
Монтана , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Montana  Монтана , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Монтана  
Нова  Загора , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Nova Zagora  Нова  Загора , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Нова  Загора  
Нови  Пазар , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Novi Pazar  Новi Пазар , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Новi Пазар  
Ново  село , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Novo selo  Ново  село , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Ново  село  
Оряховица , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Oryahovitsa  Оряхов iца, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Оряхов iца 
Павликени , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Pavlikeni  Павл iкенi, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Павл iкенi 
Пазарджик , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Pazardjik  Пазардж iк, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Пазардж iк 
Перущица , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Perushtitsa  Перущ iца, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Перущ iца 
Плевен , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Pleven  Плевен , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: ПлевенLV L 161/1818 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Пловдив , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Plovdiv  Пловд iв, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Пловд iв 
Поморие , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Pomorie  Помор iє, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Помор iє 
Русе , kam seko vai neseko apakšre ģions un/vai 
maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Ruse  Русе , kam seko vai neseko apakšre ģions un/vai 
maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Русе  
Сакар , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Sakar  Сакар , kam seko vai neseko apakšre ģions un/vai 
maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Сакар  
Сандански , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Sandanski  Санданськ i, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Санданськ i 
Свищов , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Svishtov  Свiщов , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Свiщов  
Септември , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Septemvri  Септемвр i, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Септемвр i 
Славянци , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Slavyantsi  Славянц i, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Славянц i 
Сливен , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Sliven  Слiвен, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Слiвен 
Стамболово , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Stambolovo  Стамболово , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Стамболово  
Стара  Загора , kam seko vai neseko apakš ­
reģions un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Stara Zagora  Стара  Загора , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Стара  ЗагораLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1819
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Сунгурларе , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Sungurlare  Сунгурларе , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Сунгурларе  
Сухиндол , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Suhindol  Сухiндол , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Сухiндол  
Търговище , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Targovishte  Тиргов iще, kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Таргов iще 
Хан Крум , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Han Krum  Хан Крум , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Хан Крум  
Хасково , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Haskovo  Хасково , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Хасково  
Хисаря , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Hisarya  Хiсаря , kam seko vai neseko apakšre ģions un/vai 
maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Хiсарiя 
Хърсово , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Harsovo  Хирсово , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Харсаво  
Черноморски  район , kam seko vai neseko 
apakšre ģions un/vai maz āka ģeogr āfisk ā 
vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Black Sea Region  Черноморск i район , kam seko vai neseko 
apakšre ģions un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Блєк  Сii Рiджен  
Черноморски  район , kam seko vai neseko 
Южно  Черноморие  
Ekvivalents nosaukums: Southern Black Sea 
Coast  Черноморск i район , kam seko vai neseko Южно  
Черномор iє 
Ekvivalents nosaukums: Саузерн  Блек  Сii Коуст  
Шивачево , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Shivachevo  Шiвачево , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Шiвачево  
Шумен , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Shumen  Шумен , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: ШуменLV L 161/1820 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Ямбол , kam seko vai neseko apakšre ģions 
un/vai maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Yambol  Ямбол , kam seko vai neseko apakšre ģions un/vai 
maz āka ģeogr āfisk ā vien ība 
Ekvivalents nosaukums: Ямбол  
Болярово  Болярово  
Дунавска  равнина  
Ekvivalents nosaukums: Danube Plain  Дунавска  равн iна 
Ekvivalents nosaukums: Данубе  Плейн  
Тракийска  низина  
Ekvivalents nosaukums: Thracian Lowlands  Трак iйска  Нiзiна 
Ekvivalents nosaukums: Срас iан Лоулендс  
CZECH REPUBLIC  Čechy, kam seko vai neseko Litom ěřická  Чехи , kam seko vai neseko Лiтомнєрж iцка 
Čechy, kam seko vai neseko M ělnická  Чехи , kam seko vai neseko Мнєлн iцка 
Morava, kam seko vai neseko Mikulovská  Морава , kam seko vai neseko Мiкуловска  
Morava, kam seko vai neseko Slovácká  Морава , kam seko vai neseko Словацка  
Morava, kam seko vai neseko Velkopavlovická  Морава , kam seko vai neseko Велкопавлов iцка 
Morava, kam seko vai neseko Znojemská  Морава , kam seko vai neseko Зноємска  
České  Ческе  
Moravské  Моравске  
GERMANY  Ahr, kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  Ар, kam seko vai neseko maz ākas ģeogr āfiskas 
vien ības nosaukums  
Baden, kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  Баден , kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  
Franken, kam seko vai neseko maz ākas ģeog ­
rāfiskas vien ības nosaukums  Франкен , kam seko vai neseko maz ākas ģeog ­
rāfiskas vien ības nosaukums  
Hessische Bergstraße, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Гесс iше Берґштрассе , kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Mittelrhein, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Мiттельрайн , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Mosel-Saar-Ruwer, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Mosel  Мозель -Заар -Рувер , kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Мозель  
Nahe, kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  Наге , kam seko vai neseko maz ākas ģeogr āfiskas 
vien ības nosaukumsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1821
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Pfalz, kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  Пфальц , kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  
Rheingau, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Райнґау , kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  
Rheinhessen, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Райнгессен , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Saale-Unstrut, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Заале -Унштрут , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Sachsen, kam seko vai neseko maz ākas ģeog ­
rāfiskas vien ības nosaukums  Заксен , kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  
Württemberg, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Вюртемберг , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Ahrtaler  Аарталер  
Badischer  Бадiшер  
Bayerischer Bodensee  Баєр iшер  Бодензе  
Mosel  Мозель  
Ruwer  Рувер  
Saar  Заар  
Main  Майн  
Mecklenburger  Мекленбурґер  
Mitteldeutscher  Мiттельдойчер  
Nahegauer  Нагеґауер  
Pfälzer  Пфельцер  
Regensburger  Реґенсбурґер  
Rheinburgen  Райнбурґен  
Rheingauer  Райнґауер  
Rheinischer  Райн iшер  
Saarländischer  Заарленд iшер  
Sächsischer  Зекс iшер  
Schwäbischer  Швеб iшерLV L 161/1822 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Starkenburger  Штаркенбурґер  
Taubertäler  Таубертелєр  
Brandenburger  Бранденбурґер  
Neckar  Некар  
Oberrhein  Оберрайн  
Rhein  Райн  
Rhein-Neckar  Райн -Некар  
Schleswig-Holsteinischer  Шлезв iґ-Гольштайн iшер  
Nürnberger Glühwein  Нюрнберґер  ґлювайн  
Thüringer Glühwein  Тюр iнґер  ґлювайн  
GRIE ĶIJA Αγχίαλος  
Ekvivalents nosaukums: Anchialos  Анх iалос  
Ekvivalents nosaukums: Анх iалос  
Αμύνταιο  
Ekvivalents nosaukums: Amynteo  Амiндео  
Ekvivalents nosaukums: Амiнтео  
Αρχάνες  
Ekvivalents nosaukums: Archanes  Арханес  
Ekvivalents nosaukums: Арханес  
Γουμένισσα  
Ekvivalents nosaukums: Goumenissa  Гумен iсса 
Ekvivalents nosaukums: Гумен iсса 
Δαφνές  
Ekvivalents nosaukums: Dafnes  Дафнес  
Ekvivalents nosaukums: Дафнес  
Ζίτσα  
Ekvivalents nosaukums: Zitsa  Зiтца 
Ekvivalents nosaukums: Зiтца 
Λήμνος  
Ekvivalents nosaukums: Lemnos  Лiмнос  
Ekvivalents nosaukums: Лемнос  
Μαντινεία  
Ekvivalents nosaukums: Mantinia  Мант iнiя 
Ekvivalents nosaukums: Мант iнiя 
Μαυροδάφνη  Κεφαλληνίας  
Ekvivalents nosaukums: Mavrodaphne of 
Kefalonia  Мавродафн i Кефалл iнiя 
Ekvivalents nosaukums: Мавродафн i оф 
Кефалон iяLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1823
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Μαυροδάφνη  Πατρών  
Ekvivalents nosaukums: Mavrodaphne of Patras  Мавродафн i Патрон  
Ekvivalents nosaukums: Мавродафн i оф Патрас  
Μεσενικόλα  
Ekvivalents nosaukums: Messenikola  Месен iкола  
Ekvivalents nosaukums: Мессен iкола  
Μοσχάτος  Κεφαλληνίας  
Ekvivalents nosaukums: Kefalonia Muscatel  Мосхатос  Кефалл iнiяс 
Ekvivalents nosaukums: Кефалон iя Мускател  
Μοσχάτος  Λήμνου  
Ekvivalents nosaukums: Lemnos Muscatel  Мосхатос  Лiмну 
Ekvivalents nosaukums: Лемнос  Мускател  
Μοσχάτος  Πατρών  
Ekvivalents nosaukums: Patras Muscatel  Мосхатос  Патрон  
Ekvivalents nosaukums: Патрас  Мускател  
Μοσχάτος  Ρίου  Πατρών  
Ekvivalents nosaukums: Rio Patron Muscatel  Мoсхатос  Рiо Патрон  
Ekvivalents nosaukums: Рiо Патрон  Мускател  
Μοσχάτος  Ρόδου  
Ekvivalents nosaukums: Rhodes Muscatel  Мoсхатос  Роду  
Ekvivalents nosaukums: Родес  Мускател  
Νάουσα  
Ekvivalents nosaukums: Naoussa  Науса  
Ekvivalents nosaukums: Науса  
Νεμέα  
Ekvivalents nosaukums: Nemea  Немеа  
Ekvivalents nosaukums: Немеа  
Πάρος  
Ekvivalents nosaukums: Paros  Парос  
Ekvivalents nosaukums: Парос  
Πάτρα  
Ekvivalents nosaukums: Patras  Патра  
Ekvivalents nosaukums: Патра  
Πεζά  
Ekvivalents nosaukums: Peza  Пеза  
Ekvivalents nosaukums: Пеза  
Πλαγιές  Μελίτωνα  
Ekvivalents nosaukums: Slopes Meliton  Плайєс  Мел iтона  
Ekvivalents nosaukums: Слопес  Мел iтон 
Ραψάνη  
Ekvivalents nosaukums: Rapsani  Рапсан i 
Ekvivalents nosaukums: Рапсан iLV L 161/1824 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Ρόδος  
Ekvivalents nosaukums: Rhodes  Родос  
Ekvivalents nosaukums: Родес  
Ρομπόλα  Κεφαλληνίας  
Ekvivalents nosaukums: Rompola Kefalonia  Ромболя  Кефальн iяс 
Ekvivalents nosaukums: Ромпола  Кефалон iя 
Σάμος  
Ekvivalents nosaukums: Samos  Самос  
Ekvivalents nosaukums: Самос  
Σαντορίνη  
Ekvivalents nosaukums: Santorini  Сантор iнi 
Ekvivalents nosaukums: Сантор iнi 
Σητεία  
Ekvivalents nosaukums: Sitia  Сiтiя 
Ekvivalents nosaukums: Сiтiя 
Κω 
Ekvivalents nosaukums: Κοs Кос 
Ekvivalents nosaukums: Кос 
Μαγνησία  
Ekvivalents nosaukums: Magnissia  Магн iсiя 
Ekvivalents nosaukums: Магн iсiя 
Αιγαίο  Πέλαγος  
Ekvivalents nosaukums: Aegean Sea  Егейо  Пелягос  
Ekvivalents nosaukums: Едж iан сii 
Αττική  
Ekvivalents nosaukums: Attiki  Аттiкi 
Ekvivalents nosaukums: Аттiкi 
Αχαϊα  
Ekvivalents nosaukums: Αchaia  Агайя  
Ekvivalents nosaukums: Ачайя  
Βερντέα  Ονομασία  κατά  παράδοση  Ζακύνθου  
Ekvivalents nosaukums: Verdea Onomasia kata 
paradosi Zakinthou  Вердеа  Ономас iя ката  парадос i Закiнсу 
Ekvivalents nosaukums: Вердеа  Ономас iя ката  
парадос i Закiнсу 
Ήπειρος  
Ekvivalents nosaukums: Epirus  Iпiрос 
Ekvivalents nosaukums: Еперос  
Ηράκλειο  
Ekvivalents nosaukums: Heraklion  Iракл io 
Ekvivalents nosaukums: I ракл io н 
Θεσσαλία  
Ekvivalents nosaukums: Thessalia  Сесал ia 
Ekvivalents nosaukums: Сесал iaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1825
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Θήβα  
Ekvivalents nosaukums: Thebes  Фiва 
Ekvivalents nosaukums: Себес  
Θράκη  
Ekvivalents nosaukums: Thrace  Срак i 
Ekvivalents nosaukums: Срейс  
Ίσμαρος  
Ekvivalents nosaukums: Ismaros  Iсмарос  
Ekvivalents nosaukums: I смарос  
Κάρυστος  
Ekvivalents nosaukums: Karystos  Карiстос  
Ekvivalents nosaukums: Карiстос  
Κόρινθος  
Ekvivalents nosaukums: Korinthos  Корiнсос  
Ekvivalents nosaukums: Корiнсос  
Κρήτη  
Ekvivalents nosaukums: Crete  Крiтi 
Ekvivalents nosaukums: Крiтi 
Λακωνία  
Ekvivalents nosaukums: Lakonia  Лакон ia 
Ekvivalents nosaukums: Лакон ia 
Μακεδονία  
Ekvivalents nosaukums: Macedonia  Македон iя 
Ekvivalents nosaukums: Македон iя 
Νέα Μεσήμβρια  
Ekvivalents nosaukums: Nea Messimvria  Неа Месiмврia 
Ekvivalents nosaukums: Неа Месiмврia 
Μεσσηνία  
Ekvivalents nosaukums: Messinia  Месс iнia 
Ekvivalents nosaukums: Месс iнia 
Μέτσοβο  
Ekvivalents nosaukums: Metsovo  Местов o 
Ekvivalents nosaukums: Местов o 
Μονεμβασία  
Ekvivalents nosaukums: Monemvasia  Монемвас ia 
Ekvivalents nosaukums: Монемвас ia 
Παιανία  
Ekvivalents nosaukums: Peanea  Пеан ia 
Ekvivalents nosaukums: Пеан ia 
Παλλήνη  
Ekvivalents nosaukums: Pallini  Палл iнi 
Ekvivalents nosaukums: Палл iнiLV L 161/1826 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Πελοπόννησος  
Ekvivalents nosaukums: Peloponnese  Пелоппон eсос 
Ekvivalents nosaukums: Пелоппон eс 
Ρετσίνα  Αττικής , kam var b ūt pievienots 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Attiki  Рецiна Аттiкiс, kam var b ūt pievienots maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Аттiкi 
Ρετσίνα  Βοιωτίας , kam var b ūt pievienots 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Viotia  Рецiна Вiотiас, kam var b ūt pievienots maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Вiотiа 
Ρετσίνα  Γιάλτρων  (kam var b ūt pievienots 
Εύβοια ) 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Gialtra (kam 
var b ūt pievienots Evvia)  Рецiна Iальтрон  (kam var b ūt pievienots Ев’я) 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Джiальтра  
(kam var b ūt pievienots Ев’я) 
Ρετσίνα  Ευβοίας , kam var b ūt pievienots 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Evvia  Рецiна Евiяс, kam var b ūt pievienots maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Ев’я 
Ρετσίνα  Θηβών  (kam var b ūt pievienots Βοιωτία ) 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Thebes 
(kam var b ūt pievienots Viotia)  Рецiна Сiвон (kam var b ūt pievienots Вiотiя) 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Себес  (kam 
var b ūt pievienots Вiотiя) 
Ρετσίνα  Καρύστου  (kam var b ūt pievienots 
Εύβοια ) 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Karystos 
(kam var b ūt pievienots Evvia)  Рецiна Карiсту (kam var b ūt pievienots Ев’я) 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Карiстос  (kam 
var b ūt pievienots Ев’я) 
Ρετσίνα  Κρωπίας  ‘or’ Ρετσίνα  Κορωπίου  (kam var 
būt pievienots Αττική ) 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Kropia  'or' 
Retsina of Koropi (kam var b ūt pievienots 
Attika)  Рецiна Кроп iяс або Рецiна Короп iу (kam var b ūt 
pievienots Аттiкi) 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Кроп iя або 
Рецiна оф Короп i (kam var b ūt pievienots 
Аттiка) 
Ρετσίνα  Μαρκοπούλου  (kam var b ūt pievienots 
Αττική ) 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Markopoulo 
(kam var b ūt pievienots Attika)  Рецiна Маркоп oлo (kam var b ūt pievienots 
Аттiкi) 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Маркоп oлo 
(kam var b ūt pievienots Аттiка) 
Ρετσίνα  Μεγάρων  (kam var b ūt pievienots 
Αττική ) 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Megara 
(kam var b ūt pievienots Attika)  Рецiна Мегарон  (kam var b ūt pievienots Аттiкi) 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Мегара  (kam 
var b ūt pievienots Аттiка)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1827
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Ρετσίνα  Μεσογείων  (kam var b ūt pievienots 
Αττική ) 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Mesogia 
(kam var b ūt pievienots Attika)  Рецiна Месог iон (kam var b ūt pievienots Аттiкi) 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Месог iа (kam 
var b ūt pievienots Аттiка) 
Ρετσίνα  Παιανίας  'or' Ρετσίνα  Λιοπεσίου  (kam var 
būt pievienots Αττική ) 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Peania  'or' 
Retsina of Liopesi (kam var b ūt pievienots 
Attika)  Рецiна Пеан iас 'or' Рецiна Лiопес iу (kam var b ūt 
pievienots Аттiкi) 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Пеан iа 'or' 
Рецiна оф Лiопес i (kam var b ūt pievienots 
Аттiка) 
Ρετσίνα  Παλλήνης  (kam var b ūt pievienots 
Αττική ) 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Pallini (kam 
var b ūt pievienots Attika)  Рецiна Палл iнiс (kam var b ūt pievienots Аттiкi) 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Палл iнi (kam 
var b ūt pievienots Аттiка) 
Ρετσίνα  Πικερμίου  (kam var b ūt pievienots 
Αττική ) 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Pikermi 
(kam var b ūt pievienots Attika)  Рецiна Пiкерм iу (kam var b ūt pievienots Аттiкi) 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Пiкерм i (kam 
var b ūt pievienots Аттiка) 
Ρετσίνα  Σπάτων  (kam var b ūt pievienots Αττική ) 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Spata (kam 
var b ūt pievienots Attika)  Рецiна Спатон  (kam var b ūt pievienots Аттiкi) 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Спата  (kam 
var b ūt pievienots Аттiка) 
Ρετσίνα  Χαλκίδας  (kam var b ūt pievienots 
Εύβοια ) 
Ekvivalents nosaukums: Retsina of Halkida 
(kam var b ūt pievienots Evvia)  Рецiна Хальк iдас (kam var b ūt pievienots Ев’я) 
Ekvivalents nosaukums: Рецiна оф Хальк iда (kam 
var b ūt pievienots Ев’я) 
Σύρος  
Ekvivalents nosaukums: Syros  Сiрос 
Ekvivalents nosaukums: Сiрос 
Άβδηρα  
Ekvivalents nosaukums: Avdira  Афд iрa 
Ekvivalents nosaukums: Афд iрa 
Άγιο  Όρος  
Ekvivalents nosaukums: Mount Athos / Holy 
Mountain  Айо  Орас  
Ekvivalents nosaukums: Моунт  Єйсос  / Холi 
Маунт iн 
Αγορά  
Ekvivalents nosaukums: Agora  Агора  
Ekvivalents nosaukums: Агора  
Αδριανή  
Ekvivalents nosaukums: Adriani  Адр iанi 
Ekvivalents nosaukums: Адр iанiLV L 161/1828 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Ανάβυσσος  
Ekvivalents nosaukums: Anavyssos  Анав iсос 
Ekvivalents nosaukums: Анав iсос 
Αργολίδα  
Ekvivalents nosaukums: Argolida  Аргол iда 
Ekvivalents nosaukums: Аргол iда 
Αρκαδία  
Ekvivalents nosaukums: Arkadia  Аркад iа 
Ekvivalents nosaukums: Аркад iа 
Βελβεντός  
Ekvivalents nosaukums: Velventos  Вельвендос  
Ekvivalents nosaukums: Вельвендос  
Βίλιτσα  
Ekvivalents nosaukums: Vilitsa  Вiлiца 
Ekvivalents nosaukums: Вiлiца 
Γεράνεια  
Ekvivalents nosaukums: Gerania  Єран iя 
Ekvivalents nosaukums: Єран iя 
Γρεβενά  
Ekvivalents nosaukums: Grevena  Гревена  
Ekvivalents nosaukums: Гревена  
Δράμα  
Ekvivalents nosaukums: Drama  Драма  
Ekvivalents nosaukums: Драма  
Δωδεκάνησος  
Ekvivalents nosaukums: Dodekanese  Додекансос  
Ekvivalents nosaukums: Додеканес  
Επανομή  
Ekvivalents nosaukums: Epanomi  Епаном i 
Ekvivalents nosaukums: Епаном i 
Ηλεία  
Ekvivalents nosaukums: Ilia  Iлiiйа 
Ekvivalents nosaukums: I лiiйа 
Ημαθία  
Ekvivalents nosaukums: Imathia  Iмафiа 
Ekvivalents nosaukums: I мафiа 
Θαψανά  
Ekvivalents nosaukums: Thapsana  Сапсан a 
Ekvivalents nosaukums: Сапсан a 
Θεσσαλονίκη  
Ekvivalents nosaukums: Thessaloniki  Сесалон iкi 
Ekvivalents nosaukums: Сесалон iкiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1829
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Ικαρία  
Ekvivalents nosaukums: Ikaria  Iкарiа 
Ekvivalents nosaukums: I карiа 
Ίλιον  
Ekvivalents nosaukums: Ilion  Iлiон 
Ekvivalents nosaukums: I лiон 
Ιωάννινα  
Ekvivalents nosaukums: Ioannina  Iоанiнa 
Ekvivalents nosaukums: I оанiнa 
Καρδίτσα  
Ekvivalents nosaukums: Karditsa  Кард iца 
Ekvivalents nosaukums: Кард iца 
Καστοριά  
Ekvivalents nosaukums: Kastoria  Кастор iяa 
Ekvivalents nosaukums: Кастор iяa 
Κέρκυρα  
Ekvivalents nosaukums: Corfu  Керк iра 
Ekvivalents nosaukums: Корфу  
Κίσαμος  
Ekvivalents nosaukums: Kissamos  Кiсамос  
Ekvivalents nosaukums: Кiсамос  
Κλημέντι  
Ekvivalents nosaukums: Klimenti  Клiмент i 
Ekvivalents nosaukums: Клiмент i 
Κοζάνη  
Ekvivalents nosaukums: Kozani  Козан i 
Ekvivalents nosaukums: Козан i 
Αταλάντη  
Ekvivalents nosaukums: Atalanti  Аталанд i 
Ekvivalents nosaukums: Аталанд i 
Κορωπί  
Ekvivalents nosaukums: Koropi  Короп i 
Ekvivalents nosaukums: Короп i 
Κρανιά  
Ekvivalents nosaukums: Krania  Кран ia 
Ekvivalents nosaukums: Кран ia 
Κραννώνα  
Ekvivalents nosaukums: Krannona  Кранона  
Ekvivalents nosaukums: Кранона  
Κυκλάδες  
Ekvivalents nosaukums: Cyclades  Кiклядес  
Ekvivalents nosaukums: КiклядесLV L 161/1830 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Λασίθι  
Ekvivalents nosaukums: Lasithi  Лясiфi 
Ekvivalents nosaukums: Лясiфi 
Λετρίνα  
Ekvivalents nosaukums: Letrines  Лєтр iна 
Ekvivalents nosaukums: Лєтр iнес 
Λευκάδας  
Ekvivalents nosaukums: Lefkada  Лєфказас  
Ekvivalents nosaukums: Лєфкада  
Ληλάντιο  Πεδίο  
Ekvivalents nosaukums: Lilantio Pedio  Лiлянд iо Педiо 
Ekvivalents nosaukums: Лiлянд iо Педiо 
Μαντζαβινάτα  
Ekvivalents nosaukums: Mantzavinata  Мандзав iната  
Ekvivalents nosaukums: Мандзав iната  
Μαρκόπουλο  
Ekvivalents nosaukums: Markopoulo  Маркопульо  
Ekvivalents nosaukums: Маркопульо  
Μαρτίνο  
Ekvivalents nosaukums: Μartino  Март iно 
Ekvivalents nosaukums: Март iно 
Μεταξάτα  
Ekvivalents nosaukums: Metaxata  Метаксата  
Ekvivalents nosaukums: Метаксата  
Μετέωρα  
Ekvivalents nosaukums: Meteora  Метеора  
Ekvivalents nosaukums: Метеора  
Οπούντια  Λοκρίδος  
Ekvivalents nosaukums: Opountia Lokridos  Опунд iя Льокр iдос 
Ekvivalents nosaukums: Опунд iя Льокр iдос 
Παγγαίο  
Ekvivalents nosaukums: Paggaio  Паґео  
Ekvivalents nosaukums: Паґео  
Παρνασσός  
Ekvivalents nosaukums: Parnasos  Парнасос  
Ekvivalents nosaukums: Парнасос  
Πέλλα  
Ekvivalents nosaukums: Pella  Пелля  
Ekvivalents nosaukums: Пелля  
Πιερία  
Ekvivalents nosaukums: Pieria  Пiєрiя 
Ekvivalents nosaukums: ПiєрiяLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1831
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Πισάτιδα  
Ekvivalents nosaukums: Pisatis  Пiсатiда 
Ekvivalents nosaukums: Писатис  
Πλαγίες  Αιγιαλείας  
Ekvivalents nosaukums: Slopes Egialias  Плейес  Еялiяс 
Ekvivalents nosaukums: Слопес  Iджiелiас 
Πλαγιές  Αμπέλου  
Ekvivalents nosaukums: Slopes Ambelos  Плейес  Амбелю  
Ekvivalents nosaukums: Слопес  Амбелос  
Πλαγιές  Βερτίσκου  
Ekvivalents nosaukums: Slopes Vertiskos  Плейес  Верт iску 
Ekvivalents nosaukums: Слопес  Верт iскос  
Πλαγιές  του Αίνου  
Ekvivalents nosaukums: Slopes of Enos  Плейесту  Ену 
Ekvivalents nosaukums: Слопес  оф Енос  
Κιθαιρώνας  
Ekvivalents nosaukums: Kitherona  Кiсеронас  
Ekvivalents nosaukums: Кiсерона  
Κνημίδα  
Ekvivalents nosaukums: Knimida  Кнiмiда 
Ekvivalents nosaukums: Кнiмiда 
Πλαγιές  Πάρνηθας  
Ekvivalents nosaukums: Slopes Parnitha  Плейес  Парн iтас 
Ekvivalents nosaukums: Слопес  Парн iта 
Πλαγιές  Πεντελικού  
Ekvivalents nosaukums: Slopes Pendeliko  Плейес  Пендел iку 
Ekvivalents nosaukums: Слопес  Пендел iко 
Πλαγιές  Πετρωτού  
Ekvivalents nosaukums: Slopes Petroto  Плейес  Петроту  
Ekvivalents nosaukums: Слопес  Петрото  
Πυλία  
Ekvivalents nosaukums: Pylia  Пiлiа 
Ekvivalents nosaukums: Пiлiа 
Ριτσώνα  
Ekvivalents nosaukums: Ritsona  Рiцона  
Ekvivalents nosaukums: Рiцона  
Σέρρες  
Ekvivalents nosaukums: Serres  Серес  
Ekvivalents nosaukums: Серес  
Σιάτιστα  
Ekvivalents nosaukums: Siatista  Сiатiста 
Ekvivalents nosaukums: СiатiстаLV L 161/1832 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Σιθωνία  
Ekvivalents nosaukums: Sithonia  Сiсонiа 
Ekvivalents nosaukums: Сiсонiа 
Σπάτα  
Ekvivalents nosaukums: Spata  Спата  
Ekvivalents nosaukums: Спата  
Στερεά  Ελλάδα  
Ekvivalents nosaukums: Sterea Ellada  Стереа  Еляда  
Ekvivalents nosaukums: Стереа  Еляда  
Τεγέα  
Ekvivalents nosaukums: Tegea  Тейа  
Ekvivalents nosaukums: Тейа  
Τριφυλία  
Ekvivalents nosaukums: Trifilia  Трiфiлiя 
Ekvivalents nosaukums: Трiфiлiя 
Τύρναβος  
Ekvivalents nosaukums: Tyrnavos  Тiрнавос  
Ekvivalents nosaukums: Тiрнавос  
Φλώρινα  
Ekvivalents nosaukums: Florina  Фльор iна 
Ekvivalents nosaukums: Фльор iна 
Χαλικούνα  
Ekvivalents nosaukums: Halikouna  Халiкуна  
Ekvivalents nosaukums: Халiкуна  
Χαλκιδική  
Ekvivalents nosaukums: Halkidiki  Хальк iдiкi 
Ekvivalents nosaukums: Хальк iдiкi 
FRANCIJA  Ajaccio  Ажакс iо 
Aloxe-Corton  Алокс -Кортон  
Alsace, kam seko vai neseko v īnogu š ķirnes 
nosaukums un/vai maz ākas ģeogr āfiskas 
vien ības nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Vin d'Alsace  Ельзас , kam seko vai neseko v īnogu š ķirnes 
nosaukums un/vai maz ākas ģeogr āfiskas 
vien ības nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Вен д'Ельзас  
Alsace Grand Cru, kam seko Altenberg de 
Bergbieten  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Альтенберг  де 
Бергб iтен 
Alsace Grand Cru, kam seko Altenberg de 
Bergheim  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Альтенберг  де 
Бергхайм  
Alsace Grand Cru, kam seko Altenberg de 
Wolxheim  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Альтенберг  де 
Фолксхайм  
Alsace Grand Cru, kam seko Brand  Ельзас  Гран  Крю , kam seko БрандLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1833
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Alsace Grand Cru, kam seko Bruderthal  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Брудерталь  
Alsace Grand Cru, kam seko Eichberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Ейшберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Engelberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Енгельберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Florimont  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Флор iмон  
Alsace Grand Cru, kam seko Frankstein  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Франкштейн  
Alsace Grand Cru, kam seko Froehn  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Фроенн  
Alsace Grand Cru, kam seko Furstentum  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Фюрстентум  
Alsace Grand Cru, kam seko Geisberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Гейсберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Gloeckelberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Глокельберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Goldert  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Голдерт  
Alsace Grand Cru, kam seko Hatschbourg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Хатчбург  
Alsace Grand Cru, kam seko Hengst  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Хенгст  
Alsace Grand Cru, kam seko Kanzlerberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Канцлерберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Kastelberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Кастельберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Kessler  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Кесслер  
Alsace Grand Cru, kam seko Kirchberg de Barr  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Кiршберг  де Барр  
Alsace Grand Cru, kam seko Kirchberg de 
Ribeauvillé  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Кiршберг  де 
Рiбовiлле 
Alsace Grand Cru, kam seko Kitterlé  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Кiттерле  
Alsace Grand Cru, kam seko Mambourg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Мамбург  
Alsace Grand Cru, kam seko Mandelberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Мандельберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Marckrain  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Маркрен  
Alsace Grand Cru, kam seko Moenchberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Моеншберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Muenchberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko M юеншберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Ollwiller  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Олв iлль 
Alsace Grand Cru, kam seko Osterberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Остерберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Pfersigberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Пферс iгстбергLV L 161/1834 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Alsace Grand Cru, kam seko Pfingstberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Пфiнгстберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Praelatenberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Праелятенберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Rangen  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Ранген  
Alsace Grand Cru, kam seko Saering  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Саер iнг 
Alsace Grand Cru, kam seko Schlossberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Шлоссберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Schoenenbourg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Шоненбург  
Alsace Grand Cru, kam seko Sommerberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Соммерберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Sonnenglanz  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Сонненглянтц  
Alsace Grand Cru, kam seko Spiegel  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Шпiгель  
Alsace Grand Cru, kam seko Sporen  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Шпорен  
Alsace Grand Cru, kam seko Steinen  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Штейнен  
Alsace Grand Cru, kam seko Steingrubler  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Штейнгрублер  
Alsace Grand Cru, kam seko Steinklotz  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Штейнклотц  
Alsace Grand Cru, kam seko Vorbourg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Форбург  
Alsace Grand Cru, kam seko Wiebelsberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Вiбельсберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Wineck-Schlos ­
sberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Вiнек-Шлоссберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Winzenberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Вiнценберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Zinnkoepflé  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Цiннкоппфль  
Alsace Grand Cru, kam seko Zotzenberg  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Зотценберг  
Alsace Grand Cru, kam seko Rosacker  Ельзас  Гран  Крю , kam seko Розаккер  
Anjou, kam seko vai neseko Val de Loire, kam 
seko vai neseko  'mousseux ', pirms k ā ir vai nav  
'Rosé ' Анжу , kam seko vai neseko Валь  де Луар , kam 
seko vai neseko  " муссьо ", pirms k ā ir vai nav  
"Розе" 
Anjou Coteaux de la Loire, kam seko vai 
neseko Val de Loire  Анжу  Кото  де ля Луар , kam seko vai neseko 
Валь  де Луар  
Anjou Villages, kam seko vai neseko Val de 
Loire  Анжу  Вiлляж , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар  
Anjou-Villages Brissac, kam seko vai neseko 
Val de Loire  Анжу -Вiлляж  Брiссак , kam seko vai neseko Валь  
де ЛуарLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1835
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Arbois, kam seko vai neseko Pupillin, kam 
seko vai neseko  'mousseux ' Арбуа , kam seko vai neseko Пюп iйєн, kam seko 
vai neseko  'муссьо ' 
Auxey-Duresses, kam seko vai neseko  'Côte de 
Beaune ' vai 'Côte de Beaune-Villages ' Оксе -Дюресс , kam seko vai neseko  'Кот дьо Бон' 
vai 'Кот дьо Бон-Вiлляж ' 
Bandol 
Ekvivalents nosaukums: Vin de Bandol  Бандоль  
Ekvivalents nosaukums: Вен де Бандоль  
Banyuls, kam seko vai neseko  'Grand Cru ' un / 
vai 'Rancio ' Банiульс , kam seko vai neseko  'Гран  Крю' un / 
vai 'Ранс iо' 
Barsac  Барсак  
Bâtard-Montrachet  Батар -Монраше  
Béarn, kam seko vai neseko Bellocq  Беарн , kam seko vai neseko Беллок  
Beaujolais, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums, kam seko vai 
neseko  'Villages ', kam seko vai neseko  'Supé ­
rieur' Божоле , kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums, kam seko vai neseko  
'Вiлляж ', kam seko vai neseko  'Сюпер iор' 
Beaune  Бон 
Bellet 
Ekvivalents nosaukums: Vin de Bellet  Белле  
Ekvivalents nosaukums: Вен де Белле  
Bergerac, kam seko vai neseko  'sec' Бержерак , kam seko vai neseko  'сек' 
Bienvenues-Bâtard-Montrachet  Бiєнвеню -Батар -Монраше  
Blagny, kam seko vai neseko Côte de Beaune / 
Côte de Beaune-Villages  Бляньї , kam seko vai neseko Кот де Бон / Кот де 
Бон-Вiлляж  
Blanquette de Limoux  Блянкетт  де Лiму 
Blanquette méthode ancestrale  Блянкетт  метод  ансестраль  
Blaye  Бляйє  
Bonnes-mares  Бонн -мар 
Bonnezeaux, kam seko vai neseko Val de Loire  Боннезо , kam seko vai neseko Валь  де Луар  
Bordeaux, kam seko vai neseko  'Clairet ', 'Rosé ', 
'Mousseux ' vai 'supérieur ' Бордо , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе , 
'Муссьо ' vai 'Сюпер iор' 
Bordeaux Côtes de Francs  Бордо  Кот де Франк  
Bordeaux Haut-Benauge  Бордо  О-БеножLV L 161/1836 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Bourg 
Ekvivalents nosaukums: Côtes de Bourg / 
Bourgeais  Бур 
Ekvivalents nosaukums: Кот де Бур / Бурже  
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums Chitry  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums Шiтрi 
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums Côte Chalonnaise  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums Кот 
Шалоннез  
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums Côte Saint-Jacques  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums Кот 
Сен-Жак  
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums Côtes d'Auxerre  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums Кот 
д'Оксерр  
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums Côtes du Couchois  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums Кот 
дю Кушуа  
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums Coulanges-la-Vineuse  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
Куланж -ля-Венез  
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums Épineuil  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
Епiней 
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums Hautes Côtes de Beaune  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums От 
Кот де Бон 
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums Hautes Côtes de Nuits  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums От 
Кот де Нюї  
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums La Chapelle Notre-Dame  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums Ля 
Шапель  Нотр -Дам  
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums Le Chapitre  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums Ле 
Шап iтр 
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums Montrecul / Montre-cul / En 
Montre-Cul  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
Монтркю  / Монтр -кю / Ан Монтр -Кю 
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ' vai maz ākas ģeogr āfiskas vien ības 
nosaukums Vézelay  Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе  vai 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
ВезелейLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1837
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Bourgogne, kam seko vai neseko  'Clairet ', 
'Rosé ', 'ordinaire ' vai 'grand ordinaire ' Бургонь , kam seko vai neseko  'Кларет ', Розе , 
'ордiнер' vai 'ґран  ордiнер' 
Bourgogne aligoté  Бургонь  алiготе  
Bourgogne passe-tout-grains  Бургонь  пасс -ту-грен  
Bourgueil  Бургей  
Bouzeron  Бузерон  
Brouilly  Бруйї  
Bugey, kam seko vai neseko Cerdon, pirms k ā 
ir vai nav  'Vins du ', 'Mousseux du ', 'Pétillant ' 
vai 'Roussette du ' or, kam seko  'Mousseux ' vai 
'Pétillant ', kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Бюжей , kam seko vai neseko Сердон , pirms k ā 
ir vai nav  'Вен дю', 'Муссьо  дю', 'Петiйян' vai 
'Руссетт  дю' or, kam seko  'Муссьо ' vai 'Петiйян', 
kam seko vai neseko maz ākas ģeogr āfiskas 
vien ības nosaukums  
Buzet  Бюзе  
Cabardès  Кабардес  
Cabernet d'Anjou, kam seko vai neseko Val de 
Loire  Каберне  d' Анжу , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар  
Cabernet de Saumur, kam seko vai neseko Val 
de Loire  Каберне  де Сомюр , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар  
Cadillac  Кадiйяк 
Cahors  Каор  
Cassis  Касс iс 
Cérons  Серон  
Chablis, kam seko vai neseko Beauroy, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Боруа , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Berdiot, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Берд iо, kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Beugnons  Шабл i, kam seko vai neseko Беньон  
Chablis, kam seko vai neseko Butteaux, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Бютто , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Chapelot, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Шапело , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Chatains, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Шатен , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю'LV L 161/1838 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Chablis, kam seko vai neseko Chaume de 
Talvat, kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Шом  де Тальва , 
kam seko vai neseko премьє  крю  
Chablis, kam seko vai neseko Côte de Bréc ­
hain, kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Кот де Брешен , 
kam seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Côte de Cuissy  Шабл i, kam seko vai neseko Кот де Кюїсс i 
Chablis, kam seko vai neseko Côte de Fonte ­
nay, kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Кот де Фонтеней , 
kam seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Côte de Jouan, 
kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Кот де Жуан , kam 
seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Côte de Léchet, 
kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Кот де Леше , kam 
seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Côte de Savant, 
kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Кот де Саван , kam 
seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Côte de Vauba ­
rousse, kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Кот де Вобарусс , 
kam seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Côte des Prés 
Girots, kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Кот де Пре Жiро, 
kam seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Forêts, kam seko 
vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Форе , kam seko vai 
neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Fourchaume, 
kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Фуршом , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko L'Homme mort, 
kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Л'Омм  мор, kam 
seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Les Beauregards, 
kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Ле Бореґар , kam 
seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Les Épinottes, 
kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Лез Епiнотт , kam 
seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Les Fourneaux, 
kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Ле Фурно , kam 
seko vai neseko  'премьє  крю'LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1839
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Chablis, kam seko vai neseko Les Lys, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Ле Лiс, kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Mélinots, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Мел iно, kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Mont de Milieu, 
kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Мон  де Мiлiйо, 
kam seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Montée de 
Tonnerre  Шабл i, kam seko vai neseko Монте  де Тоннер  
Chablis, kam seko vai neseko Montmains, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Монмен , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Morein, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Морен , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Pied d'Aloup, 
kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko П’є д'Алуп , kam 
seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Roncières, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Ронсьєр , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Sécher, kam seko 
vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Сеше , kam seko vai 
neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Troesmes, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Троесм , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Vaillons, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Ваййон , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Vau de Vey, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Во де Вей, kam 
seko vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Vau Ligneau, 
kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Во Лiньо, kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Vaucoupin, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Вокупен , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Vaugiraut, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Вож iро, kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Vaulorent, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Волоран , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Vaupulent, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Вопюлен , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю'LV L 161/1840 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Chablis, kam seko vai neseko Vaux-Ragons, 
kam seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Во-Раґон , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis, kam seko vai neseko Vosgros, kam 
seko vai neseko  'premier cru ' Шабл i, kam seko vai neseko Воґро , kam seko 
vai neseko  'премьє  крю' 
Chablis  Шабл i 
Chablis grand cru, kam seko vai neseko Blan ­
chot  Шабл i Гран  Крю , kam seko vai neseko Бланшо  
Chablis grand cru, kam seko vai neseko 
Bougros  Шабл i Гран  Крю , kam seko vai neseko Буґро  
Chablis grand cru, kam seko vai neseko 
Grenouilles  Шабл i Ґран  Крю , kam seko vai neseko Ґренуй  
Chablis grand cru, kam seko vai neseko Les 
Clos  Шабл i Гран  Крю , kam seko vai neseko Ле Кло 
Chablis grand cru, kam seko vai neseko Preu ­
ses Шабл i Гран  Крю , kam seko vai neseko През  
Chablis grand cru, kam seko vai neseko 
Valmur  Шабл i Гран  Крю , kam seko vai neseko Вальмюр  
Chablis grand cru, kam seko vai neseko 
Vaudésir  Шабл i Гран  Крю , kam seko vai neseko Водез iр 
Chambertin  Шамбертен  
Chambertin-Clos-de-Bèze  Шамбертен  – Кло-де-Без 
Chambolle-Musigny  Шамболь -Мюз iньї 
Champagne  Шампань  
Chapelle-Chambertin  Шапель  - Шамбертен  
Charlemagne  Шарлемань  
Charmes-Chambertin  Шарм -Шамбертен  
Chassagne-Montrachet, kam seko vai neseko 
Côte de Beaune / Côtes de Beaune-Villages  Шассань -Монраше , kam seko vai neseko Кот де 
Бон / Кот де Бон-Вiлляж  
Château Grillet  Шато  Ґрiйє 
Château-Chalon  Шато -Шалон  
Châteaumeillant  Шатомейян  
Châteauneuf-du-Pape  Шато -неф-дю-ПапLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1841
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Châtillon-en-Diois  Шат iйон-ан-Дiуа 
Chaume - Premier Cru des coteaux du Layon  Шом  - Премьє  Крю  де Кото  дю Лейон  
Chenas  Шена  
Chevalier-Montrachet  Шевальє -Монраше  
Cheverny  Шеверн i 
Chinon  Шiнон 
Chiroubles  Шiрубль  
Chorey-les-Beaune, kam seko vai neseko Côte 
de Beaune / Côte de Beaune-Villages  Шорей -ле-Бон, kam seko vai neseko Кот де Бон 
/ Кот де Бон-Вiлляж  
Clairette de Bellegarde  Клерет  де Бельґард  
Clairette de Die  Клерет  де Дi 
Clairette de Languedoc, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Клерет  де Ланґедок , kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Clos de la Roche  Кло де ля Рош  
Clos de Tart  Кло де Тар 
Clos de Vougeot  Кло де Вужо  
Clos des Lambrays  Кло де Лямбре  
Clos Saint-Denis  Кло Сен-Денi 
Collioure  Колл iур 
Condrieu  Кондр iйо 
Corbières  Корбьєр  
Cornas  Корнас  
Corse, kam seko vai neseko Calvi, pirms k ā ir 
vai nav  'Vin de ' Корс , kam seko vai neseko Кальв i, pirms k ā ir 
vai nav  'Вен де' 
Corse, kam seko vai neseko Coteaux du Cap 
Corse, pirms k ā ir vai nav  'Vin de ' Корс , kam seko vai neseko Кото  дю Cap Корс , 
pirms k ā ir vai nav  'Вен де' 
Corse, kam seko vai neseko Figari, pirms k ā ir 
vai nav  'Vin de ' Корс , kam seko vai neseko Фiґарi, pirms k ā ir 
vai nav  'Вен де' 
Corse, kam seko vai neseko Porto-Vecchio, 
pirms k ā ir vai nav  'Vin de ' Корс , kam seko vai neseko Порто -Векк iо, pirms 
kā ir vai nav  'Вен де'LV L 161/1842 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Corse, kam seko vai neseko Sartène, pirms k ā 
ir vai nav  'Vin de ' Корс , kam seko vai neseko Сартен , pirms k ā ir 
vai nav  'Вен де' 
Corse, pirms k ā ir vai nav  'Vin de ' Корс , pirms k ā ir vai nav  'Вен де' 
Corton  Кортон  
Corton-Charlemagne  Кортон -Шарлемань  
Costières de Nîmes  Костьєр  де Нiм 
Côte de Beaune, kam seko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  Кот де Бон, kam seko maz ākas ģeogr āfiskas 
vien ības nosaukums  
Côte de Beaune-Villages  Кот де Бон-Вiлляж  
Côte de Brouilly  Кот де Бруйї  
Côte de Nuits-villages  Кот де Нюї -Вiлляж  
Côte roannaise  Кот роанез  
Côte Rôtie  Кот Ротi 
Coteaux champenois, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Кото  шампенуа , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Coteaux d'Aix-en-Provence  Кото  д Екс-ан-Прованс  
Coteaux d'Ancenis, kam seko v īnogu š ķirnes 
nosaukums  Кото  д'Ансен i, kam seko v īnogu š ķirnes nosau ­
kums  
Coteaux de Die  Кото  де Дi 
Coteaux de l'Aubance, kam seko vai neseko 
Val de Loire  Кото  де л’Обанс , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар  
Coteaux de Pierrevert  Кото  де Пьєрвер  
Coteaux de Saumur, kam seko vai neseko Val 
de Loire  Кото  де Сомюр , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар  
Coteaux du Giennois  Кото  дю Жьєннуа  
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
Cabrières  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko Кабр iєр 
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
Coteaux de la Méjanelle / La Méjanelle  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko Кото  де 
ля Межанель  / Ля Межанель  
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
Coteaux de Saint-Christol '/ Saint-Christol  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko Кото  де 
Сен-Крiстоль  '/ Сен-КрiстольLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1843
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
Coteaux de Vérargues / Vérargues  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko Кото  де 
Верарґ  / Верарґ  
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
Grès de Montpellier  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko Ґре де 
Монпельє  
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
La Clape  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko Ля 
Кляп  
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
Montpeyroux  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko 
Монперу  
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
Pic-Saint-Loup  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko Пiк- 
Сен-Лу 
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
Quatourze  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko Катурз  
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
Saint-Drézéry  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko Сен- 
Дрезер i 
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
Saint-Georges-d'Orques  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko Сен- 
Жорж -д'Орк  
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
Saint-Saturnin  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko Сен- 
Сатурнен  
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Coteaux du Languedoc, kam seko vai neseko 
Picpoul-de-Pinet  Кото  дю Ланґедок , kam seko vai neseko 
Пiкпуль -де-Пiне 
Coteaux du Layon, kam seko vai neseko Val de 
Loire, kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  Кото  дю Лейон , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар , kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  
Coteaux du Layon Chaume, kam seko vai 
neseko Val de Loire  Кото  дю Лейон  Шом , kam seko vai neseko Валь  
де Луар  
Coteaux du Loir, kam seko vai neseko Val de 
Loire  Кото  дю Луар , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар  
Coteaux du Lyonnais  Кото  дю Лiонне  
Coteaux du Quercy  Кото  дю Керс i 
Coteaux du Tricastin  Кото  дю Трiкастен  
Coteaux du Vendômois, kam seko vai neseko 
Val de Loire  Кото  дю Вандомуа , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар  
Coteaux varois  Кото  варуаLV L 161/1844 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Côtes Canon Fronsac 
Ekvivalents nosaukums: Canon Fronsac  Кот Канон  Фронсак  
Ekvivalents nosaukums: Канон  Фронсак  
Côtes d'Auvergne, kam seko vai neseko Boudes  Кот д'Овернь , kam seko vai neseko Буд 
Côtes d'Auvergne, kam seko vai neseko 
Chanturgue  Кот д'Овернь , kam seko vai neseko Шантюрґ  
Côtes d'Auvergne, kam seko vai neseko 
Châteaugay  Кот д'Овернь , kam seko vai neseko Шатоґе  
Côtes d'Auvergne, kam seko vai neseko Corent  Кот д'Овернь , kam seko vai neseko Корен  
Côtes d'Auvergne, kam seko vai neseko 
Madargue  Кот д'Овернь , kam seko vai neseko Мадарґ  
Côtes de Bergerac  Кот де Бержерак  
Côtes de Blaye  Кот де Бляй  
Côtes de Bordeaux Saint-Macaire  Кот де Бордо  Сен-Макер  
Côtes de Castillon  Кот де Каст iйон 
Côtes de Duras  Кот де Дюра  
Côtes de Millau  Кот де Mi йо 
Côtes de Montravel  Кот де Монравель  
Côtes de Provence  Кот де Прованс  
Côtes de Saint-Mont  Кот де Сен-Мон  
Côtes de Toul  Кот де Туль  
Côtes du Brulhois  Кот дю Брюлуа  
Côtes du Forez  Кот дю Форез  
Côtes du Jura, kam seko vai neseko  'mousseux ' Кот дю Жюра , kam seko vai neseko  'муссьо ' 
Côtes du Lubéron  Кот дю Люберон  
Côtes du Marmandais  Кот дю Марманде  
Côtes du Rhône  Кот дю Рон 
Côtes du Roussillon  Кот дю РусiйонLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1845
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Côtes du Roussillon Villages, kam seko vai 
neseko maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosau ­
kums  Кот дю Русiйон Вiлляж , kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Côtes du Ventoux  Кот дю Ванту  
Côtes du Vivarais  Кот дю Вiваре  
Cour-Cheverny, kam seko vai neseko Val de 
Loire  Кур-Шеверн i, kam seko vai neseko Валь  де Луар  
Crémant d'Alsace  Креман  д'Ельзас  
Crémant de Bordeaux  Креман  де Бордо  
Crémant de Bourgogne  Креман  де Бурґонь  
Crémant de Die  Креман  де Дi 
Crémant de Limoux  Креман  де Лiму 
Crémant de Loire  Креман  де Луар  
Crémant du Jura  Креман  дю Жюра  
Crépy  Креп i 
Criots-Bâtard-Montrachet  Крiо-Батар -Монраше  
Crozes-Hermitage 
Ekvivalents nosaukums: Crozes-Ermitage  Кроз -Ермiтаж 
Ekvivalents nosaukums: Кроз -Ермiтаж 
Échezeaux  Ешезо  
Entre-Deux-Mers  Антр -де-Мер  
Entre-Deux-Mers-Haut-Benauge  Антр -де-Мер -О-Бенож  
Faugères  Фожер  
Fiefs Vendéens, kam seko vai neseko Brem  Фьєф  Вандеен , kam seko vai neseko Брем  
Fiefs Vendéens, kam seko vai neseko Mareuil  Фьєф  Вандеен , kam seko vai neseko Марей  
Fiefs Vendéens, kam seko vai neseko Pissotte  Фьєф  Вандеен , kam seko vai neseko Пiссотт  
Fiefs Vendéens, kam seko vai neseko Vix  Фьєф  Вандеен , kam seko vai neseko Вiкс 
Fitou  ФiтуLV L 161/1846 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Fixin  Фiксен  
Fleurie  Флер i 
Floc de Gascogne  Флок  де Ґасконь  
Fronsac  Фронзак  
Frontignan, pirms k ā ir vai nav  'Muscat de ' vai 
'Vin de ' Фронт iньян , pirms k ā ir vai nav  'Муска  де' o р 
'Вен де' 
Gaillac, kam seko vai neseko  'mousseux ' Ґайяк , kam seko vai neseko  'муссьо ' 
Gaillac premières côtes  Ґайяк  прем ’єр Кот 
Gevrey-Chambertin  Жевре -Шамбертен  
Gigondas  Жiґондас  
Givry  Жiврi 
Grand Roussillon, kam seko vai neseko  'Ran ­
cio' Ґран  Русiйон, kam seko vai neseko  'Ранс iо' 
Grand-Échezeaux  Ґран -Ешезо  
Graves, kam seko vai neseko  'supérieures ' Ґрав , kam seko vai neseko  'Сюпер iор' 
Graves de Vayres  Ґрав  де Вейр  
Griotte-Chambertin  Ґрiот-Шамбертен  
Gros plant du Pays nantais  Ґро пля дю Пеї Нанте  
Haut-Médoc  О-Медок  
Haut-Montravel  О-Монравель  
Haut-Poitou  О-Пуату  
Hermitage 
Ekvivalents nosaukums: l'Hermitage / Ermitage 
/ l'Ermitage  Ермiтаж 
Ekvivalents nosaukums: л'Ермiтаж / Ермiтаж / 
л’Ермiтаж 
Irancy  I ранс i 
Irouléguy  I рулеґ i 
Jasnières, kam seko vai neseko Val de Loire  Жаньєр , kam seko vai neseko Валь  де Луар  
Juliénas  Жюл iєнасLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1847
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Jurançon, kam seko vai neseko  'sec' Жюрансон , kam seko vai neseko  'сек' 
L'Étoile, kam seko vai neseko  'mousseux ' Л’Етуаль , kam seko vai neseko  'муссьо ' 
La Grande Rue  Ля Ґранд  Рю 
Ladoix, kam seko vai neseko  'Côte de Beaune ' 
vai 'Côte de Beaune-Villages ' Лядуа , kam seko vai neseko  'Кот де Бон' vai 'Кот 
де Бон-Вiлляж ' 
Lalande de Pomerol  Лялянд  де Помероль  
Latricières-Chambertin  Лятр iсьєр -Шамбертен  
Les Baux de Provence  Ле Бо де Прованс  
Limoux  Лiму 
Lirac  Лiрак 
Listrac-Médoc  Лiстрак -Медок  
Loupiac  Луп iак 
Lussac-Saint-Émilion  Люссак -Сeнт-Емiльйон  
Mâcon, kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums, kam seko vai 
neseko  'Supérieur ' vai 'Villages ' 
Ekvivalents nosaukums: Pinot-Chardonnay- 
Mâcon  Макон , kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums, kam seko vai neseko  
'Сюпер iор' vai 'Вiлляж ' 
Ekvivalents nosaukums: Пiно-Шардонне -Макон  
Macvin du Jura  Ma квен  дю Жюра  
Madiran  Ma дiран 
Maranges, kam seko vai neseko Clos de la 
Boutière  Маранж , kam seko vai neseko Кло де ля Бутьєр  
Maranges, kam seko vai neseko La Croix 
Moines  Маранж , kam seko vai neseko Ля Круа  Муан  
Maranges, kam seko vai neseko La Fussière  Маранж , kam seko vai neseko Ля Фюссьєр  
Maranges, kam seko vai neseko Le Clos des 
Loyères  Маранж , kam seko vai neseko Ле Кло де Луайєр  
Maranges, kam seko vai neseko Le Clos des 
Rois  Маранж , kam seko vai neseko Ле Кло де Руа 
Maranges, kam seko vai neseko Les Clos 
Roussots  Маранж , kam seko vai neseko Ле Кло Руссо  
Maranges, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Маранж , kam seko vai neseko maz ākas ģeog ­
rāfiskas vien ības nosaukumsLV L 161/1848 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Maranges, kam seko vai neseko  'Côte de 
Beaune ' vai 'Côte de Beaune-Villages ' Маранж , kam seko vai neseko  'Кот де Бон' vai 
'Кот де Бон-Вiлляж ' 
Marcillac  Марс iйяк 
Margaux  Марґо  
Marsannay, kam seko vai neseko  'rosé' Марсанне , kam seko vai neseko  " розе" 
Maury, kam seko vai neseko  'Rancio ' Мор i, kam seko vai neseko  'Ранс iо' 
Mazis-Chambertin  Мазi-Шамбертен  
Mazoyères-Chambertin  Мазойєр -Шамбертен  
Médoc  Медок  
Menetou-Salon, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums, kam seko vai 
neseko Val de Loire  Менету -Салон , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums, kam seko vai 
neseko Валь  де Луар  
Mercurey  Меркюрей  
Meursault, kam seko vai neseko  'Côte de 
Beaune ' vai 'Côte de Beaune-Villages ' Мерсо , kam seko vai neseko  'Кот де Бон' vai 
'Кот де Бон-Вiлляж ' 
Minervois  Мiнервуа  
Minervois-La-Livinière  Мiнервуа  -Ля-Лiвiньєр  
Monbazillac  Монбаз iяк 
Montagne Saint-Émilion  Монтань  Сeнт-Емiльйон  
Montagny  Монтаньї  
Monthélie, kam seko vai neseko  'Côte de 
Beaune ' vai 'Côte de Beaune-Villages ' Монтел i, kam seko vai neseko  'Кот де Бон' vai 
'Кот де Бон-Вiлляж ' 
Montlouis-sur-Loire, kam seko vai neseko Val 
de Loire, kam seko vai neseko  'mousseux ' vai 
'pétillant ' Монлуї -сюр -Луар , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар , kam seko vai neseko  'муссьо ' vai 'петiйян' 
Montrachet  Монраше  
Montravel  Монравель  
Morey-Saint-Denis  Морей -Сен-Денi 
Morgon  Морґон  
Moselle  Мозель  
Moulin-à-Vent  Мулен -а-ВанLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1849
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Moulis 
Ekvivalents nosaukums: Moulis-en-Médoc  Мул i 
Ekvivalents nosaukums: Мул i-ан-Медок  
Muscadet, kam seko vai neseko Val de Loire  Мюскаде , kam seko vai neseko Валь  де Луар  
Muscadet-Coteaux de la Loire, kam seko vai 
neseko Val de Loire  Мюскаде -Кото  де ля Луар , kam seko vai neseko 
Валь  де Луар  
Muscadet-Côtes de Grandlieu, kam seko vai 
neseko Val de Loire  Мюскаде -Кот де Ґран -Льє, kam seko vai neseko 
Валь  де Луар  
Muscadet-Sèvre et Maine, kam seko vai neseko 
Val de Loire  Мюскаде -Севр  е Мен , kam seko vai neseko Валь  
де Луар  
Muscat de Beaumes-de-Venise  Муска  де Бом-де-Венiз 
Muscat de Lunel  Муска  де Люнель  
Muscat de Mireval  Муска  де Мiреваль  
Muscat de Saint-Jean-de-Minvervois  Муска  де Сен-Жан -де-Мiнервуа  
Muscat du Cap Corse  Муска  дю Cap Корс  
Musigny  Мюз iньї 
Néac  Неак  
Nuits 
Ekvivalents nosaukums: Nuits-Saint-Georges  Нюї  
Ekvivalents nosaukums: Нюї -Сен-Жорж  
Orléans, kam seko vai neseko Cléry  Орлеан , kam seko vai neseko Клер i 
Pacherenc du Vic-Bilh, kam seko vai neseko  
'sec' Пашеренк  дю Вiк Бiль, kam seko vai neseko  'сек' 
Palette  Палетт  
Patrimonio  Патр iмонiо 
Pauillac  Пойяк  
Pécharmant  Пешарман  
Pernand-Vergelesses, kam seko vai neseko  
'Côte de Beaune ' vai 'Côte de Beaune-Villages ' Пернан -Вержелес , kam seko vai neseko  'Кот де 
Бон' vai 'Кот де Бон-Вiлляж ' 
Pessac-Léognan  Пессак -Леоньян  
Petit Chablis, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Петi Шабл i, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukumsLV L 161/1850 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Pineau des Charentes 
Ekvivalents nosaukums: Pineau Charentais  Пiно де Шарант  
Ekvivalents nosaukums: Пiно Шаранте  
Pomerol  Помроль  
Pommard  Поммар  
Pouilly-Fuissé  Пуйї -Фюїссе  
Pouilly-Loché  Пуйї  -Лоше  
Pouilly-sur-Loire, kam seko vai neseko Val de 
Loire 
Ekvivalents nosaukums: Blanc Fumé de Pouilly 
/ Pouilly-Fumé  Пуйї  -сюр -Луар , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар  
Ekvivalents nosaukums: Блан  Фюме  де Пуйї  / 
Пуйї  -Фюме  
Pouilly-Vinzelles  Пуйї  -Вензель  
Premières Côtes de Blaye  Прем ’єр Кот де Бляй  
Premières Côtes de Bordeaux, kam seko vai 
neseko maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosau ­
kums  Прем ’єр Кот де Бордо , kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Puisseguin-Saint-Emilion  Пюїссеген -Сeнт-Емiльйон  
Puligny-Montrachet, kam seko vai neseko  'Côte 
de Beaune ' vai 'Côte de Beaune-Villages ' Пюл iньї-Монраше , kam seko vai neseko  'Кот де 
Бон' vai 'Кот де Бон-Вiлляж ' 
Quarts de Chaume, kam seko vai neseko Val 
de Loire  Кар де Шом , kam seko vai neseko Валь  де Луар  
Quincy, kam seko vai neseko Val de Loire  Канс i, kam seko vai neseko Валь  де Луар  
Rasteau, kam seko vai neseko  'Rancio ' Расто , kam seko vai neseko  'Ранс iо' 
Régnié  Реньє  
Reuilly, kam seko vai neseko Val de Loire  Рейї , kam seko vai neseko Валь  де Луар  
Richebourg  Рiшбур  
Rivesaltes, kam seko vai neseko  'Rancio ', pirms 
kā ir vai nav  'Muscat ' Рiвезальт , kam seko vai neseko  'Ранс iо', pirms k ā 
ir vai nav  'Муска ' 
Romanée (La)  Романе  (Ля) 
Romanée Contie  Романе  Конт i 
Romanée Saint-Vivant  Романе  Сен-ВiванLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1851
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Rosé de Loire, kam seko vai neseko Val de 
Loire  Розе  де Луар , kam seko vai neseko Валь  де Луар  
Rosé des Riceys  Розе  де Рiсе 
Rosette  Розет  
Roussette de Savoie, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Руссет  де Савуа , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Ruchottes-Chambertin  Рюшот -Шамбертен  
Rully  Рюлл i 
Saint-Amour  Сент -Амур  
Saint-Aubin, kam seko vai neseko  'Côte de 
Beaune ' vai 'Côte de Beaune-Villages ' Сент -Обен , kam seko vai neseko  'Кот де Бон' vai 
'Кот де Бон-Вiлляж ' 
Saint-Bris  Сен-Брi 
Saint-Chinian  Сен-Шiньян  
Saint-Émilion  Сент -Емiльйон  
Saint-Émilion Grand Cru  Сент -Емiльйон  Ґран  Крю  
Saint-Estèphe  Сент -Естеф  
Saint-Georges-Saint-Émilion  Сен-Жорж -Сент -Емiльйон  
Saint-Joseph  Сен-Жозеф  
Saint-Julien  Сен-Жюльєн  
Saint-Nicolas-de-Bourgueil, kam seko vai 
neseko Val de Loire  Сен-Нiколя -де-Бурґей , kam seko vai neseko Валь  
де Луар  
Saint-Péray, kam seko vai neseko  'mousseux ' Сен-Пере , kam seko vai neseko  'муссьо ' 
Saint-Pourçain  Сен-Пурсен  
Saint-Romain, kam seko vai neseko  'Côte de 
Beaune ' vai 'Côte de Beaune-Villages ' Сен-Ромен , kam seko vai neseko  'Кот де Бон' vai 
'Кот де Бон-Вiлляж ' 
Saint-Véran  Сен-Веран  
Sainte-Croix du Mont  Сент -Круа  дю Мон  
Sainte-Foy Bordeaux  Сент -Фуа  Бордо  
Sancerre  СансерLV L 161/1852 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Santenay, kam seko vai neseko  'Côte de 
Beaune ' vai 'Côte de Beaune-Villages ' Сантене , kam seko vai neseko  'Кот де Бон' vai 
'Кот де Бон-Вiлляж ' 
Saumur, kam seko vai neseko Val de Loire, 
kam seko vai neseko  'mousseux ' vai 'pétillant ' Сомюр , kam seko vai neseko Валь  де Луар , kam 
seko vai neseko  'муссьо ' vai 'петiйян' 
Saumur-Champigny, kam seko vai neseko Val 
de Loire  Сомюр -Champigny, kam seko vai neseko Валь  
де Луар  
Saussignac  Сосс iньяк  
Sauternes  Сотерн  
Savennières, kam seko vai neseko Val de Loire  Савеньєр , kam seko vai neseko Валь  де Луар  
Savennières-Coulée de Serrant, kam seko vai 
neseko Val de Loire  Савеньєр  -Куле  де Серран , kam seko vai neseko 
Валь  де Луар  
Savennières-Roche-aux-Moines, kam seko vai 
neseko Val de Loire  Савеньєр -Рош -о-Муан , kam seko vai neseko Валь  
де Луар  
Savigny-les-Beaune, kam seko vai neseko  'Côte 
de Beaune ' vai 'Côte de Beaune-Villages ' Савiньї-ле-Бон, kam seko vai neseko  'Кот де Бон' 
vai 'Кот де Бон-Вiлляж ' 
Ekvivalents nosaukums: Savigny  Ekvivalents nosaukums: Савiньї 
Seyssel, kam seko vai neseko  'mousseux ' Сессель , kam seko vai neseko  'муссьо ' 
Tâche (La)  Таш  (Ля) 
Tavel  Тавель  
Touraine, kam seko vai neseko Val de Loire, 
kam seko vai neseko  'mousseux ' vai 'pétillant ' Турен , kam seko vai neseko Валь  де Луар , kam 
seko vai neseko  'муссьо ' vai 'петiйян' 
Touraine Amboise, kam seko vai neseko Val de 
Loire  Турен  Амбуаз , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар  
Touraine Azay-le-Rideau, kam seko vai neseko 
Val de Loire  Турен  Азе-ле – Рiдо, kam seko vai neseko Валь  
де Луар  
Touraine Mestand, kam seko vai neseko Val de 
Loire  Турен  Местан , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар  
Touraine Noble Joué, kam seko vai neseko Val 
de Loire  Турен  Нобль  Жуе , kam seko vai neseko Валь  де 
Луар  
Tursan  Тюрсан  
Vacqueyras  Ваккерас  
Valençay  ВаленсеLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1853
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Vin d'Entraygues et du Fel  Вен д’Антреґ  e дю Фель  
Vin d'Estaing  Вен д’Естен  
Vin de Lavilledieu  Вен де Лявiльодйо  
Vin de Savoie, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums, kam seko vai 
neseko  'mousseux ' vai 'pétillant ' Вен де Савуа , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums, kam seko vai 
neseko  'муссьо ' vai 'петiйян' 
Vins du Thouarsais  Вен дю Туарсе  
Vins Fins de la Côte de Nuits  Вен Фен  де ля Кот де Нюї  
Viré-Clessé  Вiре-Клессе  
Volnay  Вольне  
Volnay Santenots  Вольне  Сантено  
Vosnes Romanée  Вон Романе  
Vougeot  Вужо  
Vouvray, kam seko vai neseko Val de Loire, 
kam seko vai neseko  'mousseux ' vai 'pétillant ' Вувре , kam seko vai neseko Валь  де Луар , kam 
seko vai neseko  'муссьо ' vai 'петiйон' 
Agenais  Ажене  
Aigues  Еґ 
Ain Ен 
Allier  Алльє  
Allobrogie  Аллоброж i 
Alpes de Haute Provence  Альп  де От Прованс  
Alpes Maritimes  Альп  Мар iтiм 
Alpilles  Альп iй 
Ardèche  Ардеш  
Argens  Аржан  
Ariège  Арьєж  
Aude  Од 
Aveyron  АверонLV L 161/1854 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Balmes Dauphinoises  Бальм  Доф iнуаз  
Bénovie  Бенов i 
Bérange  Беранж  
Bessan  Бессан  
Bigorre  Бiгорр  
Bouches du Rhône  Буш  дю Рон 
Bourbonnais  Бурбонне  
Calvados  Кальвадос  
Cassan  Кассан  
Cathare  Катар  
Caux  Ко 
Cessenon  Сессенон  
Cévennes, kam seko vai neseko Mont Bouquet  Севенн , kam seko vai neseko Мон  Буке  
Charentais, kam seko vai neseko Ile d'Oléron  Шаранте , kam seko vai neseko I ль д’Олерон  
Charentais, kam seko vai neseko Ile de Ré  Шаранте , kam seko vai neseko I ль де Ре 
Charentais, kam seko vai neseko Saint Sornin  Шаранте , kam seko vai neseko Сен Сорнен  
Charente  Шарант  
Charentes Maritimes  Шарант  Мар iтiм 
Cher  Шер  
Cité de Carcassonne  Сiте де Каркассон  
Collines de la Moure  Колл iн де ля Мур  
Collines Rhodaniennes  Колл iн Роданьєн  
Comté de Grignan  Комте  де Грiньян  
Comté Tolosan  Комте  Толозан  
Comtés Rhodaniens  Комте  РоданьєнLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1855
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Corrèze  Коррез  
Côte Vermeille  Кот Вермей  
Coteaux Charitois  Кото  Шар iтуа 
Coteaux de Bessilles  Кото  де Бесс iй 
Coteaux de Cèze  Кото  де Сез 
Coteaux de Coiffy  Кото  де Куафф i 
Coteaux de Fontcaude  Кото  де Фонкод  
Coteaux de Glanes  Кото  де Глан  
Coteaux de l'Ardèche  Кото  де л’Ардеш  
Coteaux de la Cabrerisse  Кото  де ля Кабрер iс 
Coteaux de Laurens  Кото  де Лоран  
Coteaux de l’Auxois  Кото  де л'Оксуа  
Coteaux de Miramont  Кото  де Мiрамон  
Coteaux de Montélimar  Кото  де Монтел iмар 
Coteaux de Murviel  Кото  де Мюрв iєль 
Coteaux de Narbonne  Кото  де Нарбонн  
Coteaux de Peyriac  Кото  де Пейр iяк 
Coteaux de Tannay  Кото  де T анне  
Coteaux des Baronnies  Кото  де Барон i 
Coteaux du Cher et de l’Arnon  Кото  дю Шер  е де л’Арнон  
Coteaux du Grésivaudan  Кото  дю Грез iводан  
Coteaux du Libron  Кото  дю Лiброн  
Coteaux du Littoral Audois  Кото  дю Лiтораль  Одуа  
Coteaux du Pont du Gard  Кото  дю Пон  дю Ґар 
Coteaux du Salagou  Кото  дю Салаґу  
Coteaux du Verdon  Кото  дю Вердон  
Coteaux d’Enserune  Кото  д’ЕнсерюнLV L 161/1856 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Coteaux et Terrasses de Montauban  Кото  е Террасс  де Монтобан  
Coteaux Flaviens  Кото  Флавьєн  
Côtes Catalanes  Кот Каталан  
Côtes de Ceressou  Кот де Серессу  
Côtes de Gascogne  Кот де Гасконь  
Côtes de Lastours  Кот де Ластур  
Côtes de Meuse  Кот де M ьоз 
Côtes de Montestruc  Кот де Монт eстрюк  
Côtes de Pérignan  Кот де Перiньян  
Côtes de Prouilhe  Кот де Пруїль  
Côtes de Thau  Кот де То 
Côtes de Thongue  Кот де T онґ 
Côtes du Brian  Кот дю Брiян 
Côtes du Condomois  Кот дю Кондомуа  
Côtes du Tarn  Кот дю T арн 
Côtes du Vidourle  Кот дю Вiдурль  
Creuse  Крьоз  
Cucugnan  Кюкюньян  
Deux-Sèvres  Де-Севр  
Dordogne  Дордонь  
Doubs  Ду 
Drôme  Дром  
Duché d’Uzès  Дюше  д’Узес  
Franche-Comté, kam seko vai neseko Coteaux 
de Champlitte  Франш -Комте , kam seko vai neseko Кото  де 
Шампл iтт 
Gard  Ґар 
Gers  ЖерсLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1857
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Haute Vallée de l'Orb  От Валле  де л'Орб  
Haute Vallée de l’Aude  От Валле  де л'Од 
Haute-Garonne  От Ґаронн  
Haute-Marne  От Марн  
Haute-Saône  От Сон 
Haute-Vienne  От-Вiенн 
Hauterive, kam seko vai neseko Coteaux du 
Termenès  Отрiв, kam seko vai neseko Кото  дю Te рменес  
Hauterive, kam seko vai neseko Côtes de 
Lézignan  Отрiв, kam seko vai neseko Кот де Лезiньян  
Hauterive, kam seko vai neseko Val d’Orbieu  Отрiв, kam seko vai neseko Валь  д’Орбйо  
Hautes-Alpes  Отз-Альп  
Hautes-Pyrénées  От-Пiрене  
Hauts de Badens  О де Ваданс  
Hérault  Еро 
Île de Beauté  I ль де Боте  
Indre  Андр  
Indre et Loire  Андр  е Луар  
Isère  I зер 
Landes  Ланд  
Loir et Cher  Луар  е Шер  
Loire-Atlantique  Луар -Атлант iк 
Loiret  Луаре  
Lot Лот 
Lot et Garonne  Лот е Ґiаронн  
Maine et Loire  Мен  е Луар  
Maures  Мор  
Méditerranée  Мед iтерранеLV L 161/1858 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Meuse  Мьоз  
Mont Baudile  Мон  Бодiль 
Mont-Caume  Мон -Ком  
Monts de la Grage  Мон s де ля Граж  
Nièvre  Ньєвр  
Oc O к 
Périgord, kam seko vai neseko Vin de Domme  Перiґор, kam seko vai neseko Вен де Домм  
Petite Crau  Петiт Кро 
Principauté d'Orange  Пранс iпоте  д’Оранж  
Puy de Dôme  Пюi де Дом  
Pyrénées Orientales  Пiренез  Орiєнталь  
Pyrénées-Atlantiques  Пiренез  Атлант iк 
Sables du Golfe du Lion  Сабль  дю Гольф  дю Лiон 
Saint-Guilhem-le-Désert  Сен-Ґiйем-льо-Дезер  
Saint-Sardos  Сен-Сардос  
Sainte Baume  Сент -Бом 
Sainte Marie la Blanche  Сент -Мар i-ля-Бланш  
Saône et Loire  Сон-е-Луар  
Sarthe  Сарт  
Seine et Marne  Сен е Марн  
Tarn  Тарн  
Tarn et Garonne  Тарн  е Гаронн  
Terroirs Landais, kam seko vai neseko Coteaux 
de Chalosse  Терруар  Ланде , kam seko vai neseko Кото  де 
Шалосс  
Terroirs Landais, kam seko vai neseko Côtes de 
L’Adour  Терруар  Ланде , kam seko vai neseko Кот де 
Л’Адур  
Terroirs Landais, kam seko vai neseko Sables 
de l’Océan  Терруар  Ланде , kam seko vai neseko Сабль  де 
л’ОсеанLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1859
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Terroirs Landais, kam seko vai neseko Sables 
Fauves  Терруар  Ланде , kam seko vai neseko Сабль  Фов  
Thézac-Perricard  Тезак -Перр iкар 
Torgan  Торґан  
Urfé  I урфе  
Val de Cesse  Валь  де Ce сс 
Val de Dagne  Валь  де Дань  
Val de Loire  Валь  де Луар  
Val de Montferrand  Валь  де Монферран  
Vallée du Paradis  Валле  дю Парад i 
Var Вар 
Vaucluse  Воклюз  
Vaunage  Вонаж  
Vendée  Ванде  
Vicomté d'Aumelas  Вiкомте  д'Омеляс  
Vienne  Вiенн 
Vistrenque  Вiстренк  
Yonne  Йонн  
Vermouth de Chambéry  Вермут  де Шабер i 
ITALY  Aglianico del Taburno 
Ekvivalents nosaukums: Taburno  Альян iко дель  Табурно  
Ekvivalents nosaukums: Табурно  
Aglianico del Vulture  Альян iко дель  Вультуре  
Albana di Romagna  Альбана  дi Романья  
Albugnano  Альбуньяно  
Alcamo  Алькамо  
Aleatico di Gradoli  Алеат iко дi Градол i 
Aleatico di Puglia  Алеат iко дi Пул iяLV L 161/1860 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Alezio  Алец iо 
Alghero  Альґеро  
Alta Langa  Альта  Ланга  
Alto Adige, kam seko Colli di Bolzano 
Ekvivalents nosaukums: Südtiroler Bozner 
Leiten  Альто  Адiдже, kam seko Колл i дi Больцано  
Ekvivalents nosaukums: Зюдт iролер  Боцнер  
Ляйтен  
Alto Adige, kam seko Meranese di collina 
Ekvivalents nosaukums: Alto Adige Meranese / 
Südtirol Meraner Hügel / Südtirol Meraner  Альто  Адiдже, kam seko Меранезе  дi колл iна 
Ekvivalents nosaukums: Альто  Адiдже Меранезе  
/ Зюдт iроль  Меранер  Гюґель  / Зюдт iроль  
Меранер  
Alto Adige, kam seko Santa Maddalena 
Ekvivalents nosaukums: Südtiroler St.Magdale ­
ner Альто  Адiдже, kam seko Санта  Маддалена  
Ekvivalents nosaukums: Зюдт iролєр  Сент  
Магдаленер  
Alto Adige, kam seko Terlano 
Ekvivalents nosaukums: Südtirol Terlaner  Альто  Адiдже, kam seko Терлано  
Ekvivalents nosaukums: Зюдт iроль  Терланер  
Alto Adige, kam seko Valle Isarco 
Ekvivalents nosaukums: Südtiroler Eisacktal / 
Eisacktaler  Альто  Адiдже, kam seko Валле  Iзарко  
Ekvivalents nosaukums: Зюдт iролер  Айзакталь  / 
Айзакталер  
Alto Adige, kam seko Valle Venosta 
Ekvivalents nosaukums: Südtirol Vinschgau  Альто  Адiдже, kam seko Валле  Веноста  
Ekvivalents nosaukums: Зюдт iроль  Вiншґау  
Alto Adige 
Ekvivalents nosaukums: dell'Alto Adige / 
Südtirol / Südtiroler  Альто  Адiдже 
Ekvivalents nosaukums: дель  Альто  Адiдже / 
Зюдт iроль  / Зюдт iролер  
Alto Adige  'vai' dell'Alto Adige, kam seko vai 
neseko Bressanone 
Ekvivalents nosaukums: vai  'dell' Alto Adige 
Südtirol  'vai' Südtiroler Brixner  Альто  Адiдже vai дель  Альто  Адiдже, kam seko 
vai neseko Брессаноне  
Ekvivalents nosaukums: vai дель  Альто  Адiдже 
Зюдт iроль  vai Зюдт iролер  Брiкснер  
Alto Adige  'vai' dell'Alto Adige, kam seko vai 
neseko Burgraviato 
Ekvivalents nosaukums:  'vai' dell'Alto Adige 
Südtirol  'or' Südtiroler Buggrafler  Альто  Адiдже vai дель  Альто  Адiдже, kam seko 
vai neseko Бурґрав iато 
Ekvivalents nosaukums: vai дель  Альто  Адiдже 
Зюдт iроль  vai Зюдтролер  Буґрафлер  
Ansonica Costa dell'Argentario  Ансон iка Коста  дель  Арджентар iо 
Aprilia  Апр iлiа 
Arborea  АрбореаLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1861
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Arcole  Арколе  
Assisi  Ассiзi 
Asti, kam seko vai neseko  'spumante ' vai kam 
seko vai neseko  'Moscato ' Астi, kam seko vai neseko  'spumante ' vai kam 
seko vai neseko  'Москато ' 
Atina  Атiна 
Aversa  Аверса  
Bagnoli di Sopra 
Ekvivalents nosaukums: Bagnoli  Баньол i дi Сопра  
Ekvivalents nosaukums: Баньол i 
Barbaresco  Барбареско  
Barbera d'Alba  Барбера  д’Альба  
Barbera d'Asti, kam seko vai neseko Colli 
Astiani o Astiano  Барбера  д’Астi, kam seko vai neseko Колл i 
Астiанi “ чи” Астiано 
Barbera d'Asti, kam seko vai neseko Nizza  Барбера  д’Астi, kam seko vai neseko Нiцца 
Barbera d'Asti, kam seko vai neseko Tinella  Барбера  д’Астi, kam seko vai neseko Тiнелла  
Barbera del Monferrato  Барбера  дель  Монферрато  
Barbera del Monferrato Superiore  Барбера  дель  Монферрато  Супер iоре 
Barco Reale di Carmignano 
Ekvivalents nosaukums: Rosato di Carmignano 
/ Vin santo di Carmignano / Vin Santo di 
Carmignano occhio di pernice  Барко  Реале  дi Карм iньяно  
Ekvivalents nosaukums: Розато  дi Карм iньяно  / 
Вiн санто  дi Карм iньяно  / Вiн санто  дi 
Карм iньяно  оккьо  дi перн iче 
Bardolino  Бардол iно 
Bardolino Superiore  Бардол iно Супер iоре 
Barolo  Бароло  
Bianchello del Metauro  Б’янкелло  дель  Метауро  
Bianco Capena  Б’янко  Капена  
Bianco dell'Empolese  Б’янко  дель  Емполезе  
Bianco della Valdinievole  Б’янко  делла  Вальд iньєволе  
Bianco di Custoza 
Ekvivalents nosaukums: Custoza  Б’янко  дi Кустоза  
Ekvivalents nosaukums: КустозаLV L 161/1862 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Bianco di Pitigliano  Б’янко  дi Пiтiльяно  
Bianco Pisano di San Torpè  Б’янко  Пiзано  дi Сан Торпе  
Biferno  Бiферно  
Bivongi  Бiвондж i 
Boca  Бока  
Bolgheri, kam seko vai neseko Sassicaia  Больґер i, kam seko vai neseko Сасс iкайя  
Bosco Eliceo  Боско  Елiчео 
Botticino  Ботт iчiно 
Brachetto d'Acqui 
Ekvivalents nosaukums: Acqui  Бракетто  д’Аквi 
Ekvivalents nosaukums: Аквi 
Bramaterra  Браматерра  
Breganze  Бреганце  
Brindisi  Брiндiзi 
Brunello di Montalcino  Брунелло  дi Монтальч iно 
Cacc  'e' mmitte di Lucera  Качче  ммiтте дi Лучера  
Cagnina di Romagna  Канiна дi Романья  
Campi Flegrei  Камп i Флегре i 
Campidano di Terralba 
Ekvivalents nosaukums: Terralba  Камп iдано  дi Терральба  
Ekvivalents nosaukums: Терральба  
Canavese  Канавезе  
Candia dei Colli Apuani  Канд iя деi Колл i Апуан i 
Cannonau di Sardegna, kam seko vai neseko 
Capo Ferrato  Каннонау  дi Сарденья , kam seko vai neseko 
Капо  Феррато  
Cannonau di Sardegna, kam seko vai neseko 
Jerzu  Каннонау  дi Сарденья , kam seko vai neseko 
Йерцу  
Cannonau di Sardegna, kam seko vai neseko 
Oliena / Nepente di Oliena  Каннонау  дi Сарденья , kam seko vai neseko 
Олiєна / Непенте  дi Олiєна 
Capalbio  Капальб iоLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1863
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Capri  Капр i 
Capriano del Colle  Капр iано дель  Колле  
Carema  Карема  
Carignano del Sulcis  Карiньяно  дель  Сульч iс 
Carmignano  Карм iньяно  
Carso  Карсо  
Castel del Monte  Кастель  дель  Монте  
Castel San Lorenzo  Кастель  Сан Лоренцо  
Casteller  Кастеллер  
Castelli Romani  Кастелл i Роман i 
Cellatica  Челлат iка 
Cerasuolo di Vittoria  Черасуоло  дi Вiттор iа 
Cerveteri  Черветер i 
Cesanese del Piglio 
Ekvivalents nosaukums: Piglio  Чезанезе  дель  Пiльйо  
Ekvivalents nosaukums: Пiльйо  
Cesanese di Affile 
Ekvivalents nosaukums: Affile  Чезанезе  дi Афф iле 
Ekvivalents nosaukums: Афф iле 
Cesanese di Olevano Romano 
Ekvivalents nosaukums: Olevano Romano  Чезанезе  дi Олевано  Романо  
Ekvivalents nosaukums: Олевано  Романо  
Chianti, kam seko vai neseko Colli Aretini  К’янтi, kam seko vai neseko Колл i Арет iнi 
Chianti, kam seko vai neseko Colli Fiorentini  К’янтi, kam seko vai neseko Колл i Фьорент iнi 
Chianti, kam seko vai neseko Colli Senesi  К’янтi, kam seko vai neseko Колл i Сенез i 
Chianti, kam seko vai neseko Colline Pisane  К’янтi, kam seko vai neseko Колл iне Пiзане  
Chianti, kam seko vai neseko Montalbano  К’янтi, kam seko vai neseko Монтальбано  
Chianti, kam seko vai neseko Montespertoli  К’янтi, kam seko vai neseko Монтеспертол iLV L 161/1864 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Chianti, kam seko vai neseko Rufina  К’янтi, kam seko vai neseko Руфiна 
Chianti Classico  К’янтi Класс iко 
Cilento  Чiленто  
Cinque Terre, kam seko vai neseko Costa da 
Posa 
Ekvivalents nosaukums: Cinque Terre Sciac ­
chetrà  Чiнкве  Терре , kam seko vai neseko Коста  да 
Поза  
Ekvivalents nosaukums: Чiнкве  Терре  Шаккетра  
Cinque Terre, kam seko vai neseko Costa de 
Campu 
Ekvivalents nosaukums: Cinque Terre Sciac ­
chetrà  Чiнкве  Терре , kam seko vai neseko Коста  де 
Кампу  
Ekvivalents nosaukums: Чiнкве  Терре  Шаккетра  
Cinque Terre, kam seko vai neseko Costa de 
Sera 
Ekvivalents nosaukums: Cinque Terre Sciac ­
chetrà  Чiнкве  Терре , kam seko vai neseko Коста  де 
Сера  
Ekvivalents nosaukums: Чiнкве  Терре  Шаккетра  
Circeo  Чiрчео  
Cirò  Чiро 
Cisterna d'Asti  Чiстерна  д’Астi 
Colli Albani  Колл i Альбан i 
Colli Altotiberini  Колл i Альтот iберiнi 
Colli Amerini  Колл i Амер iнi 
Colli Berici  Колл i Берiчi 
Colli Bolognesi, kam seko vai neseko Colline di 
Oliveto  Колл i Болоньєз i, kam seko vai neseko Колл iне дi 
Олiвєто  
Colli Bolognesi, kam seko vai neseko Colline di 
Riosto  Колл i Болоньєз i, kam seko vai neseko Колл iне дi 
Рiосто  
Colli Bolognesi, kam seko vai neseko Colline 
Marconiane  Колл i Болоньєз i, kam seko vai neseko Колл iне 
Марконьяне  
Colli Bolognesi, kam seko vai neseko Monte 
San Pietro  Колл i Болоньєз i, kam seko vai neseko Монте  
Сан П’єтро  
Colli Bolognesi, kam seko vai neseko Serravalle  Колл i Болоньєз i, kam seko vai neseko 
Серравалле  
Colli Bolognesi, kam seko vai neseko Terre di 
Montebudello  Колл i Болоньєз i, kam seko vai neseko Терре  дi 
Монтебуделло  
Colli Bolognesi, kam seko vai neseko Zola 
Predosa  Колл i Болоньєз i, kam seko vai neseko Дзола  
ПредозаLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1865
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Colli Bolognesi, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Колл i Болоньєз i, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Colli Bolognesi Classico - Pignoletto  Колл i Болоньєз i Класс iко – Пiньолетто  
Colli d'Imola  Колл i д’Iмола  
Colli del Trasimeno 
Ekvivalents nosaukums: Trasimeno  Колл i дель  Траз iмено  
Ekvivalents nosaukums: Траз iмено  
Colli dell'Etruria Centrale  Колл i дель  Етрур iя Чентрале  
Colli della Sabina  Колл i делла  Сабiна 
Colli di Conegliano, kam seko vai neseko 
Fregona  Колл i дi Конельяно , kam seko vai neseko 
Фрегона  
Colli di Conegliano, kam seko vai neseko 
Refrontolo  Колл i дi Конельяно , kam seko vai neseko 
Рефронтоло  
Colli di Faenza  Колл i дi Фаенца  
Colli di Luni  Колл i дi Лун i 
Colli di Parma  Колл i дi Парма  
Colli di Rimini  Колл i дi Рiмiнi 
Colli di Scandiano e di Canossa  Колл i дi Скандьяно  е дi Каносса  
Colli Etruschi Viterbesi  Колл i Етруск i Вiтербез i 
Colli Euganei  Колл i Еугане i 
Colli Lanuvini  Колл i Ланув iнi 
Colli Maceratesi  Колл i Мачератез i 
Colli Martani  Колл i Мартан i 
Colli Orientali del Friuli, kam seko vai neseko 
Cialla  Колл i Орiєнтал i дель  Фрiулi, kam seko vai 
neseko Чялла  
Colli Orientali del Friuli, kam seko vai neseko 
Rosazzo  Колл i Орiєнтал i дель  Фрiулi, kam seko vai 
neseko Розаццо  
Colli Orientali del Friuli, kam seko vai neseko 
Schiopettino di Prepotto  Колл i Орiєнтал i дель  Фрiулi, kam seko vai 
neseko Скьопетт iно дi Препотто  
Colli Orientali del Friuli Picolit, kam seko vai 
neseko Cialla  Колл i Орiєнтал i дель  Фрiулi Пiколiт, kam seko 
vai neseko Чiалла  
Colli Perugini  Колл i Перудж iнiLV L 161/1866 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Colli Pesaresi, kam seko vai neseko Focara  Колл i Пезарез i, kam seko vai neseko Фокара  
Colli Pesaresi, kam seko vai neseko Roncaglia  Колл i Пезарез i, kam seko vai neseko Ронкалья  
Colli Piacentini, kam seko vai neseko Guttur ­
nio Колл i П’ячент iнi, kam seko vai neseko Гуттурн iо 
Colli Piacentini, kam seko vai neseko Monte ­
rosso Val d'Arda  Колл i П’ячент iнi, kam seko vai neseko 
Монтероссо  Валь  д’Арда  
Colli Piacentini, kam seko vai neseko Val 
Trebbia  Колл i П’ячент iнi, kam seko vai neseko Валь  
Треб ’я 
Colli Piacentini, kam seko vai neseko Valnure  Колл i П’ячент iнi, kam seko vai neseko Вальнуре  
Colli Piacentini, kam seko vai neseko Vigoleno  Колл i П’ячент iнi, kam seko vai neseko Вiґолено  
Colli Romagna centrale  Колл i Романья  чентрале  
Colli Tortonesi  Колл i Тортонез i 
Collina Torinese  Колл iна Торiнезе  
Colline di Levanto  Колл iне дi Леванто  
Colline Joniche Taratine  Колл iне йонiке Тарат iне 
Colline Lucchesi  Колл iне Луккез i 
Colline Novaresi  Колл iне Новарез i 
Colline Saluzzesi  Колл iне Салуццез i 
Collio Goriziano 
Ekvivalents nosaukums: Collio  Кольйо  Горiцiано 
Ekvivalents nosaukums: Кольйо  
Conegliano - Valdobbiadene, kam seko vai 
neseko Cartizze 
Ekvivalents nosaukums: Conegliano  'or' 
Valdobbiadene  Конельяно  – Вальдоб ’ядене , kam seko vai neseko 
Карт iцце 
Ekvivalents nosaukums: Конельяно  або 
Вальдоб ’ядене  
Cònero  Конеро  
Contea di Sclafani  Контеа  дi Склафан i 
Contessa Entellina  Контесса  Ентелл iна 
Controguerra  Контроґуерра  
Copertino  Коперт iноLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1867
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Cori  Корi 
Cortese dell'Alto Monferrato  Кортезе  дель  Альто  Монферрато  
Corti Benedettine del Padovano  Корт i Бенедетт iне дель  Падовано  
Cortona  Кортона  
Costa d'Amalfi, kam seko vai neseko Furore  Коста  д’Амальф i, kam seko vai neseko Фуроре  
Costa d'Amalfi, kam seko vai neseko Ravello  Коста  д’Амальф i, kam seko vai neseko Равелло  
Costa d'Amalfi, kam seko vai neseko Tramonti  Коста  д’Амальф i, kam seko vai neseko Трамонт i 
Coste della Sesia  Косте  делла  Сезiя 
Curtefranca  Куртефранка  
Delia Nivolelli  Делiа Нiволелл i 
Dolcetto d'Acqui  Дольчетто  д’Аквi 
Dolcetto d'Alba  Дольчетто  д’Альба  
Dolcetto d'Asti  Дольчетто  д’Астi 
Dolcetto delle Langhe Monregalesi  Дольчетто  делле  Ланге  Монрегалез i 
Dolcetto di Diano d'Alba 
Ekvivalents nosaukums: Diano d'Alba  Дольчетто  дi Дiано д’Альба  
Ekvivalents nosaukums: Дiано д’Альба  
Dolcetto di Dogliani  Дольчетто  дi Дольян i 
Dolcetto di Dogliani Superiore 
Ekvivalents nosaukums: Dogliani  Дольчетто  дi Дольян i Супер iоре 
Ekvivalents nosaukums: Дольян i 
Dolcetto di Ovada 
Ekvivalents nosaukums: Dolcetto d'Ovada  Дольчетто  дi Овада  
Ekvivalents nosaukums: Дольчетто  д’ Овада  
Dolcetto di Ovada Superiore o Ovada  Дольчетто  дi Овада  Супер iоре о Овада  
Donnici  Донн iчi 
Elba  E льба  
Eloro, kam seko vai neseko Pachino  E лоро , kam seko vai neseko ПакiноLV L 161/1868 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Erbaluce di Caluso 
Ekvivalents nosaukums: Caluso  Ербалуче  дi Калузо  
Ekvivalents nosaukums: Калузо  
Erice  Ерiче 
Esino  Езiно 
Est!Est!!Est!!! di Montefiascone  E ст!Eст!!E ст!!! дi Монтеф ’ясконе  
Etna  Етна  
Falerio dei Colli Ascolani 
Ekvivalents nosaukums: Falerio  Фалер iо деi Колл i Асколан i 
Ekvivalents nosaukums: Фалер iо 
Falerno del Massico  Фалерно  дель  Масс iко 
Fara  Фара  
Faro  Фаро  
Fiano di Avellino  Ф’яно дi Авелл iно 
Franciacorta  Франч iакорта  
Frascati  Фраскат i 
Freisa d'Asti  Фрейза  д’Астi 
Freisa di Chieri  Фрейза  дi Кьєр i 
Friuli Annia  Фрiулi Аннья  
Friuli Aquileia  Фрiулi Аквiлея 
Friuli Grave  Фрiулi Граве  
Friuli Isonzo 
Ekvivalents nosaukums: Isonzo del Friuli  Фрiулi I зонцо  
Ekvivalents nosaukums: I зонцо  дель  Фрiулi 
Friuli Latisana  Фрiулi Латiзана  
Gabiano  Ґаб’яно 
Galatina  Ґалат iна 
Galluccio  Ґаллюччо  
Gambellara  Ґамбеллара  
Garda  ҐардаLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1869
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Garda Colli Mantovani  Ґарда  Колл i Мантован i 
Gattinara  Ґатт iнара  
Gavi 
Ekvivalents nosaukums: Cortese di Gavi  Ґавi 
Ekvivalents nosaukums: Кортезе  дi Ґавi 
Genazzano  Дженаццано  
Ghemme  Ґемме  
Gioia del Colle  Джiойя дель  Колле  
Girò di Cagliari  Джiро дi Кальяр i 
Golfo del Tigullio  Ґольфо  дель  Тiґулл iо 
Gravina  Ґрав iна 
Greco di Bianco  Ґреко  дi Б’янко  
Greco di Tufo  Ґреко  дi Туфо  
Grignolino d'Asti  Ґрiньол iно д’Астi 
Grignolino del Monferrato Casalese  Ґрiньол iно дель  Монферрато  Казалезе  
Guardia Sanframondi 
Ekvivalents nosaukums: Guardiolo  Ґвард iя Санфрамонд i 
Ekvivalents nosaukums: Ґвард iоло 
I Terreni di San Severino  I Террен i дi Сан Север iно 
Irpinia, kam seko vai neseko Campi Taurasini  I рпiнiя, kam seko vai neseko Камп i Таураз iнi 
Ischia  I скья  
Lacrima di Morro 
Ekvivalents nosaukums: Lacrima di Morro 
d'Alba  Лакр iма дi Морро  
Ekvivalents nosaukums: Лакр iма дi Морро  
д’Альба  
Lago di Caldaro 
Ekvivalents nosaukums: Caldaro / Kalterer / 
Kalterersee  Лаґо  дi Кальдаро  
Ekvivalents nosaukums: Кальдаро  / Кальтерер  / 
Кальтерерзее  
Lago di Corbara  Лаґо  дi Корбара  
Lambrusco di Sorbara  Ламбруско  дi Сорбара  
Lambrusco Grasparossa di Castelvetro  Ламбруско  Ґраспаросса  дi КастельветроLV L 161/1870 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Lambrusco Mantovano, kam seko vai neseko 
Oltre Po Mantovano  Ламбруско  Мантовано , kam seko vai neseko 
Ольтре  По Мантовано  
Lambrusco Mantovano, kam seko vai neseko 
Viadanese-Sabbionetano  Ламбруско  Мантовано , kam seko vai neseko 
В’яданезе  Саббйонетано  
Lambrusco Salamino di Santa Croce  Ламбруско  Салам iно дi Санта  Кроче  
Lamezia  Ламец iа 
Langhe  Ланґе  
Lessona  Лессона  
Leverano  Леверано  
Lison-Pramaggiore  Лiзон-Прамадж iоре 
Lizzano  Лiдцано  
Loazzolo  Лоадцоло  
Locorotondo  Локоротондо  
Lugana  Луґана  
Malvasia delle Lipari  Мальваз iя делле  Лiпарi 
Malvasia di Bosa  Мальваз iя дi Боза  
Malvasia di Cagliari  Мальваз iя дi Кальяр i 
Malvasia di Casorzo d'Asti 
Ekvivalents nosaukums: Cosorzo / Malvasia di 
Cosorzo  Мальваз iя дi Казорцо  д’Астi 
Ekvivalents nosaukums: Козорцо  / Мальваз iя дi 
Козорцо  
Malvasia di Castelnuovo Don Bosco  Мальваз iя дi Кастельнуово  Дон  Боско  
Mamertino di Milazzo 
Ekvivalents nosaukums: Mamertino  Мамерт iно дi Мiлаццо  
Ekvivalents nosaukums: Мамерт iно 
Mandrolisai  Мандрол iзай 
Marino  Мар iно 
Marsala  Марсала  
Martina 
Ekvivalents nosaukums: Martina Franca  Март iна 
Ekvivalents nosaukums: Март iна Франка  
Matino  Мат iноLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1871
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Melissa  Мел iсса 
Menfi, kam seko vai neseko Bonera  Менф i, kam seko vai neseko Бонера  
Menfi, kam seko vai neseko Feudo dei Fiori  Менф i, kam seko vai neseko Феудо  деi Фьор i 
Merlara  Мерлара  
Molise 
Ekvivalents nosaukums: del Molise  Мол iзе 
Ekvivalents nosaukums: дель  Мол iзе 
Monferrato, kam seko vai neseko Casalese  Монферрато , kam seko vai neseko Казалезе  
Monica di Cagliari  Мон iка дi Кальяр i 
Monica di Sardegna  Мон iка дi Сарденья  
Monreale  Монреале  
Montecarlo  Монтекарло  
Montecompatri-Colonna 
Ekvivalents nosaukums: Montecompatri / 
Colonna  Монтекомпатр i- Колонна  
Еквiалент : Монтекомпатр i / Колонна  
Montecucco  Монтекукко  
Montefalco  Монтефалько  
Montefalco Sagrantino  Монтефалько  Сагрант iно 
Montello e Colli Asolani  Монтелло  е Колл i Азолан i 
Montepulciano d'Abruzzo, kam seko vai 
neseko Casauria / Terre di Casauria  Монтепульчано  д’Абруццо , kam seko vai neseko 
Казаур iя / Терре  дi Казаур iя 
Montepulciano d'Abruzzo, kam seko vai 
neseko Terre dei Vestini  Монтепульчано  д’Абруццо , kam seko vai neseko 
Терре  деi Вест iнi 
Montepulciano d'Abruzzo, kam seko vai 
neseko Colline Teramane  Монтепульчано  д’Абруццо , kam seko vai neseko 
Колл iне Терамане  
Monteregio di Massa Marittima  Монтередж iо дi Масса  Мар iттiма 
Montescudaio  Монтескудайо  
Monti Lessini 
Ekvivalents nosaukums: Lessini  Монт i Лесс iнi 
Ekvivalents nosaukums: Лесс iнi 
Morellino di Scansano  Морелл iно дi СкансаноLV L 161/1872 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Moscadello di Montalcino  Москаделло  дi Монтальч iно 
Moscato di Cagliari  Москато  дi Кальяр i 
Moscato di Pantelleria 
Ekvivalents nosaukums: Passito di Pantelleria / 
Pantelleria  Москато  дi Пантеллер iа 
Ekvivalents nosaukums: Пасс iто дi Пантеллер iа / 
Пантеллер iа 
Moscato di Sardegna, kam seko vai neseko 
Gallura  Москато  дi Сарденья , kam seko vai neseko 
Ґаллюра  
Moscato di Sardegna, kam seko vai neseko 
Tempio Pausania  Москато  дi Сарденья , kam seko vai neseko 
Темп iо Паузан iа 
Moscato di Sardegna, kam seko vai neseko 
Tempo  Москато  дi Сарденья , kam seko vai neseko 
Темпо  
Moscato di Siracusa  Москато  дi Сiракуза  
Moscato di Sorso-Sennori 
Ekvivalents nosaukums: Moscato di Sorso / 
Moscato di Sennori  Москато  дi Сорсо -Сеннор i 
Ekvivalents nosaukums: Москато  дi Сорсо  / 
Москато  дi Сеннор i 
Moscato di Trani  Москато  дi Тран i 
Nardò  Нардо  
Nasco di Cagliari  Наско  дi Кальяр i 
Nebbiolo d'Alba  Небб iоло д’Альба  
Nettuno  Неттуно  
Noto  Ното  
Nuragus di Cagliari  Нурагус  дi Кальяр i 
Offida  Офф iда 
Oltrepò Pavese  Ольтрепо  Павезе  
Orcia  Орча  
Orta Nova  Орта  Нова  
Orvieto  Орв ’єто 
Ostuni  Остун i 
Pagadebit di Romagna, kam seko vai neseko 
Bertinoro  Пагадеб iт дi Романья , kam seko vai neseko 
Берт iнороLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1873
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Parrina  Парр iна 
Penisola Sorrentina, kam seko vai neseko 
Gragnano  Пенiзола  Соррент iна, kam seko vai neseko 
Ґраньяно  
Penisola Sorrentina, kam seko vai neseko 
Lettere  Пенiзола  Соррент iна, kam seko vai neseko 
Леттере  
Penisola Sorrentina, kam seko vai neseko 
Sorrento  Пенiзола  Соррент iна, kam seko vai neseko 
Сорренто  
Pentro di Isernia 
Ekvivalents nosaukums: Pentro  Пентро  дi I зерн iя 
Ekvivalents nosaukums: Пентро  
Pergola  Перґола  
Piemonte  П’ємонте  
Pietraviva  П’єтрав iва 
Pinerolese  Пiнеролезе  
Pollino  Полл iно 
Pomino  Пом iно 
Pornassio 
Ekvivalents nosaukums: Ormeasco di Pornassio  Порнасс iо 
Ekvivalents nosaukums: Ормеаско  дi Порнасс iо 
Primitivo di Manduria  Прiмiтiво дi Мандур iя 
Ramandolo  Рамандоло  
Recioto di Gambellara  Речьото  дi Ґамбелляра  
Recioto di Soave  Речьото  дi Соаве  
Reggiano  Реджяно  
Reno  Рено  
Riesi  Рiєзi 
Riviera del Brenta  Рiв’єра дель  Брента  
Riviera del Garda Bresciano 
Ekvivalents nosaukums: Garda Bresciano  Рiв’єра дель  Ґарда  Брешяно  
Ekvivalents nosaukums: Ґарда  Брешяно  
Riviera ligure di Ponente, kam seko vai neseko 
Albenga / Albengalese  Рiв’єра лiґуре  дi поненте , kam seko vai neseko 
Альбенґа /АльбенґалезеLV L 161/1874 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Riviera ligure di Ponente, kam seko vai neseko 
Finale / Finalese  Рiв’єра лiгуре  дi поненте , kam seko vai neseko 
Фiнале  / Фiналезе  
Riviera ligure di ponente, kam seko vai neseko 
Riviera dei Fiori  Рiв’єра лiґуре  дi поненте , kam seko vai neseko 
Рiв’єра деi Фьор i 
Roero  Роеро  
Romagna Albana spumante  Романья  Альбана  спуманте  
Rossese di Dolceacqua 
Ekvivalents nosaukums: Dolceacqua  Россезе  дi Дольчеаква  
Ekvivalents nosaukums: Дольчеаква  
Rosso Barletta  Россо  Барлетта  
Rosso Canosa, kam seko vai neseko Canusium  Россо  Каноза , kam seko vai neseko Кануз iум 
Rosso Conero  Россо  Конеро  
Rosso di Cerignola  Россо  дi Черiньола  
Rosso di Montalcino  Россо  дi Монтальч iно 
Rosso di Montepulciano  Россо  дi Монтепульчано  
Rosso Orvietano 
Ekvivalents nosaukums: Orvietano Rosso  Россо  Орв ’єтано  
Ekvivalents nosaukums: Орв ’єтано  Россо  
Rosso Piceno  Россо  Пiчено  
Rubino di Cantavenna  Рубiно дi Кантавенна  
Ruchè di Castagnole Monferrato  Руке  дi Кастаньоле  Монферрато  
Salaparuta  Салапарута  
Salice Salentino  Салiче Салент iно 
Sambuca di Sicilia  Самбука  дi Сiчiлiа 
San Colombano al Lambro 
Ekvivalents nosaukums: San Colombano  Сан Коломбано  аль Ламбро  
Ekvivalents nosaukums: Сан Коломбано  
San Gimignano  Сан Джiмiньяно  
San Ginesio  Сан Джiнезiо 
San Martino della Battaglia  Сан Март iно делла  Баталлья  
San Severo  Сан СевероLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1875
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
San Vito di Luzzi  Сан Вiто дi Луцц i 
Sangiovese di Romagna  Сандж iовезе  дi Романья  
Sannio  Санньо  
Sant 'Agata de ' Goti 
Ekvivalents nosaukums: Sant’Agata dei Goti  Сант  Аґата  де Ґотi 
Ekvivalents nosaukums: Сант  Аґата  деi Ґотi 
Sant'Anna di Isola Capo Rizzuto  Сант  Анна  дi I зола  Капо  Рiццуто  
Sant'Antimo  Сант  Антiмо 
Santa Margherita di Belice  Санта  Маргер iта дi Белiче 
Sardegna Semidano, kam seko vai neseko 
Mogoro  Сарденья  Семiдано , kam seko vai neseko Моґоро  
Savuto  Савуто  
Scanzo 
Ekvivalents nosaukums: Moscato di Scanzo  Сканцо  
Ekvivalents nosaukums: Москато  дi Сканцо  
Scavigna  Скав iнья 
Sciacca  Шакка  
Serrapetrona  Серрапетрона  
Sforzato di Valtellina 
Ekvivalents nosaukums: Sfursat di Valtellina  Сфорцато  дi Вальтелл iна 
Ekvivalents nosaukums: Сфурсат  дi Вальтелл iна 
Sizzano  Сiццано  
Soave, kam seko vai neseko Colli Scaligeri  Соаве , kam seko vai neseko Колл i Скал iджер i 
Soave Superiore  Соаве  Супер iоре 
Solopaca  Солопака  
Sovana  Сована  
Squinzano  Сквiнцано  
Strevi  Стрев i 
Tarquinia  Таркв iнiя 
Taurasi  Таураз iLV L 161/1876 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Teroldego Rotaliano  Терольдего  Ротальяно  
Terracina 
Ekvivalents nosaukums: Moscato di Terracina  Террач iна 
Ekvivalents nosaukums: Москато  дi Террач iна 
Terratico di Bibbona, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Террат iко дi Бiббона , kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Terre dell'Alta Val d'Agri  Терре  дель  Альта  Валь  д’Агрi 
Terre di Casole  Терре  дi Казоле  
Terre Tollesi 
Ekvivalents nosaukums: Tullum  Терре  Толлез i 
Ekvivalents nosaukums: Туллюм  
Torgiano  Торджано  
Torgiano rosso riserva  Торджано  россо  рiзерва  
Trebbiano d'Abruzzo  Треб ’яно д’Абруццо  
Trebbiano di Romagna  Треб ’яно дi Романья  
Trentino, kam seko vai neseko Isera / d'Isera  Трент iно, kam seko vai neseko I зера  / д’Iзера  
Trentino, kam seko vai neseko Sorni  Трент iно, kam seko vai neseko Сорн i 
Trentino, kam seko vai neseko Ziresi / dei 
Ziresi  Трент iно, kam seko vai neseko Цiрезi / деi Цiрезi 
Trento  Тренто  
Val d'Arbia  Валь  д’Арб iя 
Val di Cornia, kam seko vai neseko Suvereto  Валь  дi Корн iя, kam seko vai neseko Суверето  
Val Polcèvera, kam seko vai neseko Coronata  Валь  Польчевера , kam seko vai neseko Короната  
Valcalepio  Валькалеп iо 
Valdadige, kam seko vai neseko Terra dei Forti 
Ekvivalents nosaukums: Etschtaler  Вальдад iдже, kam seko vai neseko Терра  деi 
Форт i 
Ekvivalents nosaukums: Етшталер  
Valdadige Terradeiforti 
Ekvivalents nosaukums: Terradeiforti Valdadige  Вальдад iдже Терраде iфорт i 
Ekvivalents nosaukums: Терраде iфорт i 
Вальдад iдже 
Valdichiana  Вальд iкьянаLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1877
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Valle d'Aosta, kam seko vai neseko Arnad- 
Montjovet 
Ekvivalents nosaukums: Vallée d'Aoste  Валле  д’Аоста , kam seko vai neseko Арнад - 
Монжове  
Ekvivalents nosaukums: Валле  д’Аосте  
Valle d'Aosta, kam seko vai neseko Blanc de 
Morgex et de la Salle 
Ekvivalents nosaukums: Vallée d'Aoste  Валле  д’Аоста , kam seko vai neseko Блан  д 
Моржо  ет де ля Сале  
Ekvivalents nosaukums: Валле  д’Аосте  
Valle d'Aosta, kam seko vai neseko Chambave 
Ekvivalents nosaukums: Vallée d'Aoste  Валле  д’Аоста , kam seko vai neseko Шамбав  
Ekvivalents nosaukums: Валле  д’Аосте  
Valle d'Aosta, kam seko vai neseko Donnas 
Ekvivalents nosaukums: Vallée d'Aoste  Валле  д’Аоста , kam seko vai neseko Доннас  
Ekvivalents nosaukums: Валле  д’Аосте  
Valle d'Aosta, kam seko vai neseko Enfer 
d'Arvier 
Ekvivalents nosaukums: Vallée d'Aoste  Valle d'Aosta, kam seko vai neseko Анфер  
д’Арвiер 
Ekvivalents nosaukums: Валле  д’Аосте  
Valle d'Aosta, kam seko vai neseko Nus 
Ekvivalents nosaukums: Vallée d'Aoste  Валле  д’Аоста , kam seko vai neseko Нус 
Ekvivalents nosaukums: Валле  д’Аосте  
Valle d'Aosta, kam seko vai neseko Torrette 
Ekvivalents nosaukums: Vallée d'Aoste  Валле  д’Аоста , kam seko vai neseko Торретте  
Ekvivalents nosaukums: Валле  д’Аосте  
Valpolicella, kam seko vai neseko Valpantena  Вальпол iчелла , kam seko vai neseko Вальпантена  
Valsusa  Вальсуза  
Valtellina Superiore, kam seko vai neseko 
Grumello  Вальтелл iна Супер iоре, kam seko vai neseko 
Ґрумелльо  
Valtellina Superiore, kam seko vai neseko 
Inferno  Вальтелл iна Супер iоре, kam seko vai neseko 
Iнферно  
Valtellina Superiore, kam seko vai neseko 
Maroggia  Вальтелл iна Супер iоре, kam seko vai neseko 
Мароджа  
Valtellina Superiore, kam seko vai neseko 
Sassella  Вальтелл iна Супер iоре, kam seko vai neseko 
Сасселла  
Valtellina Superiore, kam seko vai neseko 
Valgella  Вальтелл iна Супер iоре, kam seko vai neseko 
Вальджелла  
Velletri  Веллетр iLV L 161/1878 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Verbicaro  Верб iкаро  
Verdicchio dei Castelli di Jesi  Верд iккьо  деi Кастелл i дi Йезi 
Verdicchio di Matelica  Верд iккьо  дi Мател iка 
Verduno Pelaverga 
Ekvivalents nosaukums: Verduno  Вердуно  Пелаверґа  
Ekvivalents nosaukums: Вердуно  
Vermentino di Gallura  Вермент iно дi Ґаллура  
Vermentino di Sardegna  Вермент iно дi Сарденья  
Vernaccia di Oristano  Верначчя  дi Орiстано  
Vernaccia di San Gimignano  Верначчя  дi Сан Джiмiньяно  
Vernaccia di Serrapetrona  Верначчя  дi Серрапетрона  
Vesuvio  Везув iо 
Vicenza  Вiченца  
Vignanello  Вiньянелло  
Vin Santo del Chianti  Вiн Санто  дель  К’янтi 
Vin Santo del Chianti Classico  Вiн Санто  дель  К’янтi Класс iко 
Vin Santo di Montepulciano  Вiн Санто  дi Мотепульчано  
Vini del Piave 
Ekvivalents nosaukums: Piave  Вiнi дель  П’яве 
Ekvivalents nosaukums: П’яве 
Vino Nobile di Montepulciano  Вiно Ноб iле дi Монтепульчано  
Vittoria  Вiттор iа 
Zagarolo  Цагароло  
Allerona  Аллерона  
Alta Valle della Greve  Альта  Валле  делла  Греве  
Alto Livenza  Альто  Лiвенца  
Alto Mincio  Альто  Мiнчiо 
Alto Tirino  Альто  Тiрiно 
Arghillà  АрґiллаLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1879
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Barbagia  Барбаджя  
Basilicata  Базiлiката  
Benaco bresciano  Бенако  бреш iано 
Beneventano  Беневентано  
Bergamasca  Бергамаска  
Bettona  Беттона  
Bianco del Sillaro 
Ekvivalents nosaukums: Sillaro  Бiанко  дель  Сiлларо  
Ekvivalents nosaukums: Сiлларо  
Bianco di Castelfranco Emilia  Бiянко  дi Кастельфранко  Емiлiя 
Calabria  Калабриа  
Camarro  Камарро  
Campania  Кампан iя 
Cannara  Каннара  
Civitella d'Agliano  Чiвiтелла  д’Альяно  
Colli Aprutini  Колл i Апрут iнi 
Colli Cimini  Колл i Чiмiнi 
Colli del Limbara  Колл i дель  Лiмбара  
Colli del Sangro  Колл i дель  Санґро  
Colli della Toscana centrale  Колл i делла  Тоскана  чентрале  
Colli di Salerno  Колл i дi Салерно  
Colli Trevigiani  Колл i Трев iджян i 
Collina del Milanese  Колл iна дель  Мiланезе  
Colline di Genovesato  Колл iне дi Дженовезато  
Colline Frentane  Колл iне Френтане  
Colline Pescaresi  Колл iне Пескарез i 
Colline Savonesi  Колл iне Савонез i 
Colline Teatine  Колл iне Теат iнеLV L 161/1880 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Condoleo  Кондолео  
Conselvano  Консельвано  
Costa Viola  Коста  Вiоля 
Daunia  Даун iя 
Del Vastese 
Ekvivalents nosaukums: Histonium  Дель  Вастезе  
Ekvivalents nosaukums: Гiстон iум 
Delle Venezie  Делле  Венец iє 
Dugenta  Дуджента  
Emilia 
Ekvivalents nosaukums: Dell'Emilia  Емiлiя 
Ekvivalents nosaukums: Дель  Емiлiя 
Epomeo  Епомео  
Esaro  Езаро  
Fontanarossa di Cerda  Фонтанаросса  дi Черда  
Forlì  Форл i 
Fortana del Taro  Фортана  дель  Таро  
Frusinate 
Ekvivalents nosaukums: del Frusinate  Фруз iнате  
Ekvivalents nosaukums: дель  Фруз iнате  
Golfo dei Poeti La Spezia 
Ekvivalents nosaukums: Golfo dei Poeti  Гольфо  деi Поет i Ла Спец iа 
Ekvivalents nosaukums: Гольфо  деi Поет i 
Grottino di Roccanova  Гротт iно дi Рокканова  
Isola dei Nuraghi  I зола  деi Нураґ i 
Lazio  Лацiо 
Lipuda  Лiпуда  
Locride  Локр iде 
Marca Trevigiana  Марка  Трев iджiана 
Marche  Марке  
Maremma Toscana  Маремма  ТосканаLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1881
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Marmilla  Марм iлла 
Mitterberg tra Cauria e Tel 
Ekvivalents nosaukums: Mitterberg / Mitterberg 
zwischen Gfrill und Toll  Мiттерберг  тра Каур iа е Тел 
Ekvivalents nosaukums: Мiттерберг  / Мiттерберг  
цвiшен  Гфрiлл унд Толл  
Modena 
Ekvivalents nosaukums: Provincia di Modena / 
di Modena  Модена  
Ekvivalents nosaukums: Пров iнчiа дi Модена  / 
Дi Модена  
Montecastelli  Монтекастелл i 
Montenetto di Brescia  Монтенетто  дi Брешя  
Murgia  Мурдж iа 
Narni  Нарн i 
Nurra  Нурра  
Ogliastra  Ольястра  
Osco 
Ekvivalents nosaukums: Terre degli Osci  Оско  
Ekvivalents nosaukums: Терре  дельї  Ошi 
Paestum  Пестум  
Palizzi  Палiццi 
Parteolla  Партеолла  
Pellaro  Пелларо  
Planargia  Планардж iа 
Pompeiano  Помпейано  
Provincia di Mantova  Пров iнчiа дi Мантова  
Provincia di Nuoro  Пров iнчiа дi Нуоро  
Provincia di Pavia  Пров iнчiа дi Павiа 
Provincia di Verona 
Ekvivalents nosaukums: Veronese  Пров iнчiа дi Верона  
Ekvivalents nosaukums: Веронезе  
Puglia  Пулья  
Quistello  КвiстеллоLV L 161/1882 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Ravenna  Равенна  
Roccamonfina  Роккамонф iна 
Romangia  Романдж iа 
Ronchi di Brescia  Ронк i дi Бреш iа 
Ronchi Varesini  Ронк i Варез iнi 
Rotae  Роте  
Rubicone  Рубiконе  
Sabbioneta  Саббйонета  
Salemi  Салем i 
Salento  Саленто  
Salina  Салiна 
Scilla  Шiлля 
Sebino  Себiно 
Sibiola  Сiбiола 
Sicilia  Сiчiлiя 
Spello  Спелло  
Tarantino  Тарант iно 
Terrazze Retiche di Sondrio  Террацце  Ретiке дi Сондр iо 
Terre Aquilane 
Ekvivalents nosaukums: Terre dell'Aquila  Терре  Аквiлане  
Ekvivalents nosaukums: Терре  дель  Аквiла 
Terre del Volturno  Терре  дель  Вольтурно  
Terre di Chieti  Терре  дi К’єтi 
Terre di Veleja  Терре  дi Велея  
Terre Lariane  Терре  Ларiане 
Tharros  Таррос  
Toscano 
Ekvivalents nosaukums: Toscana  Тоскано  
Ekvivalents nosaukums: ТосканаLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1883
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Trexenta  Трексента  
Umbria  Умбр iя 
Val di Magra  Валь  дi Маґра  
Val di Neto  Валь  дi Нето  
Val Tidone  Валь  Тiдоне  
Valcamonica  Валькамон iка 
Valdamato  Вальдамато  
Vallagarina  Валлаґар iна 
Valle Belice  Валле  Белiче 
Valle d'Itria  Валле  д’Iтрiя 
Valle del Crati  Валле  дель  Крат i 
Valle del Tirso  Валле  дель  Тiрсо 
Valle Peligna  Валле  Пелiнья 
Valli di Porto Pino  Валл i дi Порто  Пiно 
Veneto  Венето  
Veneto Orientale  Венето  Орiєнтале  
Venezia Giulia  Венец iя Джул iа 
Vigneti delle Dolomiti 
Ekvivalents nosaukums: Weinberg Dolomiten  Вiньєт i делле  Долом iтi 
Ekvivalents nosaukums: Вайнберг  Долом iтен 
Vermouth di Torino  Вермут  дi Торiно 
KIPRA  Βουνί  Παναγιάς  – Αμπελίτη  
Ekvivalents nosaukums: Vouni Panayia - 
Ampelitis  Вунi Панаяс  – Амбел iтi 
Ekvivalents nosaukums: Вунi Панаяс  – Амбел iтi 
Κουμανδαρία  
Ekvivalents nosaukums: Commandaria  Кумандар iя 
Ekvivalents nosaukums: Кумандар iя 
Κρασοχώρια  Λεμεσού , kam seko vai neseko 
Αφάμης  
Ekvivalents nosaukums: Krasohoria Lemesou, 
kam seko vai neseko Afames  Красохор ’я Лемесу , kam seko vai neseko Афам iс 
Ekvivalents nosaukums: Красохор ’я Лемесу , kam 
seko vai neseko Афам iсLV L 161/1884 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Κρασοχώρια  Λεμεσού , kam seko vai neseko 
Λαόνα  
Ekvivalents nosaukums: Krasohoria Lemesou, 
kam seko vai neseko Laona  Красохор ’я Лемесу , kam seko vai neseko Лаона  
Ekvivalents nosaukums: Красохор ’я Лемесу , kam 
seko vai neseko Лаона  
Λαόνα  Ακάμα  
Ekvivalents nosaukums: Laona Akama  Лаона  Акама  
Ekvivalents nosaukums: Лаона  Акама  
Πιτσιλιά  
Ekvivalents nosaukums: Pitsilia  Пiцiля 
Ekvivalents nosaukums: Пiцiля 
Λάρνακα  
Ekvivalents nosaukums: Larnaka  Ларнака  
Ekvivalents nosaukums: Ларнака  
Λεμεσός  
Ekvivalents nosaukums: Lemesos  Лемесос  
Ekvivalents nosaukums: Лемесос  
Λευκωσία  
Ekvivalents nosaukums: Lefkosia  Лефкос iя 
Ekvivalents nosaukums: Лефкос iя 
Πάφος  
Ekvivalents nosaukums: Pafos  Пафос  
Ekvivalents nosaukums: Пафос  
LUKSEMBURGA  Crémant du Luxemboug  Креман  дю Люксембург  
Moselle Luxembourgeoise, kam seko Ahn / 
Assel / Bech-Kleinmacher / Born / Bous / 
Burmerange / Canach / Ehnen / Ellingen / 
Elvange / Erpeldingen / Gostingen / Greivel ­
dingen / Grevenmacher, kam seko Appellation 
contrôlée  Мозель  Люксембуржуа , kam seko Аан / Ассель  / 
Бехь -Кляйнмахер  / Борн  / Бус / Бюрмеранж  / 
Канах  / Енен  / Еллiнґен  / Ельвонж  / Ерпельд iнґен  
/ Ґост iнґен  / Ґревельд iнґен  / Ґревенмахер  /, kam 
seko Appellation contrôlée  
Moselle Luxembourgeoise, kam seko 
Lenningen / Machtum / Mertert / Moersdorf / 
Mondorf / Niederdonven / Oberdonven / 
Oberwormeldingen / Remich / Rolling / 
Rosport / Stadtbredimus, kam seko Appella ­
tion contrôlée  Мозель  Люксембуржуаз , kam seko Ленн iнґен  / 
Махтум  / Мертерт  / Мьорсдорф  / Мондорф  / 
Нiдердонвен  / Обердонвен  / Обервормельд iнген  / 
Ремiхь / Ролл iнг / Роспорт  / Штадтбред iмус, kam 
seko Appellation contrôlée  
Moselle Luxembourgeoise, kam seko Remers ­
chen / Remich / Schengen / Schwebsingen / 
Stadtbredimus / Trintingen / Wasserbilig / 
Wellenstein / Wintringen vai Wormeldingen, 
kam seko Appellation contrôlée  Мозель  Люксембуржуаз , kam seko Ремершен  / 
Рємiхь / Шенґен  / Швебс iнґен  / Штадтбред iмус / 
Трiнтiнген  / Вассерб iлiхь / Веллєнштайн  / 
Вiнтрiнген  / Вормельд iнген , kam seko Appella ­
tion contrôlée  
Moselle Luxembourgeoise, kam seko v īnogu 
šķirnes nosaukums, kam seko Appellation 
contrôlée  Мозель  Люксембуржуаз , kam seko v īnogu 
šķirnes nosaukums, kam seko Appellation 
contrôléeLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1885
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
UNG ĀRIJA  Neszmélyi, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Несмель , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Badacsonyi, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Бадачонь , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Balaton  Балатон  
Balaton-felvidék, kam seko vai neseko apakš ­
reģiona, pašvald ības vai vietas nosaukums  Балатон -фелв iдек, kam seko vai neseko apakš ­
re ģiona, pašvald ības vai vietas nosaukums  
Balatonboglár, kam seko vai neseko apakš ­
reģiona, pašvald ības vai vietas nosaukums  Балатонбоґлар , kam seko vai neseko apakš ­
re ģiona, pašvald ības vai vietas nosaukums  
Balatonfüred-Csopak, kam seko vai neseko 
apakšre ģiona, pašvald ības vai vietas nosaukums  Балатонфюред -Чопак , kam seko vai neseko 
apakšre ģiona, pašvald ības vai vietas nosaukums  
Bükk, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Бюкк i, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Csongrád, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Чонґрад , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Debr ői hárslevel ű Дебрё i харшлевелю  
Duna  Дуна  
Etyek-Buda, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Етьєк -Буда , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Hajós-Baja, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Хайош -Бая, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Izsáki Arany Sárfehér  I жак i Арань  Шарфехер  
Kunság, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Куншаг , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Mátra, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Матра , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Mór, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Мор , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Nagy-Somló, kam seko vai neseko apakš ­
reģiona, pašvald ības vai vietas nosaukums  Надь -Шомло , kam seko vai neseko apakš ­
re ģiona, pašvald ības vai vietas nosaukumsLV L 161/1886 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Pannonhalma, kam seko vai neseko apakš ­
reģiona, pašvald ības vai vietas nosaukums  Паннонхалм a, kam seko vai neseko apakš ­
re ģiona, pašvald ības vai vietas nosaukums  
Pécs, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Печ, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Somlói  Шомло i 
Somlói Arany  Шомло i Арань  
Somlói Nászéjszakák Bora  Шомло i Насейсакак  Бора  
Sopron, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Шопрон , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Szekszárd, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Сексард , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Tokaj, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Токай , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Tolna, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Толна , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Villány, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Вiллань , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Villányi védett eredet ű classicus  Вiлланї  вeдетт  ередетю  класс iкуш  
Zala, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  Зала , kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Eger  Еґер  
Egerszóláti Olaszrizling  Еґерсолат i Оласр iзлiнг 
Káli Калi 
Neszmély  Несм eль 
Pannon  Паннон  
Tihany  Тiхань  
Alföldi, kam seko vai neseko maz ākas ģeog ­
rāfiskas vien ības nosaukums  Алфьолд i, kam seko vai neseko apakšre ģiona, 
pašvald ības vai vietas nosaukums  
Balatonmelléki, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Балатонмелл eкi, kam seko vai neseko apakš ­
re ģiona, pašvald ības vai vietas nosaukums  
Dél-alföldi  Дел-алфьолд iLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1887
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Dél-dunántúli  Дел-дунантул i 
Duna melléki  Дуна  мелл eкi 
Duna-Tisza közi  Дуна -Тiса кьоз i 
Dunántúli  Дунантул i 
Észak-Dunántúli  Есак -Дунантул i 
Fels ő-Magyarországi  Фелшьо -мад'ярорсаґ i 
Nyugat-Dunántúli  Нюг aт-Дунантул i 
Tisza melléki  Тiса мелл eкi 
Tisza völgyi  Тiса вьолд i 
Zempléni  Земпл eнi 
MALTA  Gozo  Ґоузо  
Malta  Мальта  
Maltese Islands  Молт iз Айлендс  
NĪDERLANDE  Drenthe  Šaj ā pirmaj ā posm ā aizsardz ība nav nepiecie ­ 
šama  
Flevoland  Šaj ā pirmaj ā posm ā aizsardz ība nav nepiecie ­ 
šama  
Friesland  Šaj ā pirmaj ā posm ā aizsardz ība nav nepiecie ­ 
šama  
Gelderland  Šaj ā pirmaj ā posm ā aizsardz ība nav nepiecie ­ 
šama  
Groningen  Šaj ā pirmaj ā posm ā aizsardz ība nav nepiecie ­ 
šama  
Limburg  Šaj ā pirmaj ā posm ā aizsardz ība nav nepiecie ­ 
šama  
Noord Brabant  Šaj ā pirmaj ā posm ā aizsardz ība nav nepiecie ­ 
šama  
Noord Holland  Šaj ā pirmaj ā posm ā aizsardz ība nav nepiecie ­ 
šama  
Overijssel  Šaj ā pirmaj ā posm ā aizsardz ība nav nepiecie ­ 
šama  
Utrecht  Šaj ā pirmaj ā posm ā aizsardz ība nav nepiecie ­ 
šama  
Zeeland  Šaj ā pirmaj ā posm ā aizsardz ība nav nepiecie ­ 
šama  
Zuid Holland  Šaj ā pirmaj ā posm ā aizsardz ība nav nepiecie ­ 
šama  
AUSTRIJA  Burgenland, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Бурґенланд , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukumsLV L 161/1888 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Carnuntum, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Карнунтум , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Donauland, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Донауланд , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Kamptal, kam seko vai neseko maz ākas ģeog ­
rāfiskas vien ības nosaukums  Кампталь , kam seko vai neseko maz ākas ģeog ­
rāfiskas vien ības nosaukums  
Kärnten, kam seko vai neseko maz ākas ģeog ­
rāfiskas vien ības nosaukums  Кернтен , kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  
Kremstal, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Кремсталь , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Mittelburgenland, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Мiттельбурґенланд , kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Neusiedlersee, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Нойз iдлерзее , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Neusiedlersee-Hügelland, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Нойз iдлерзее  -Хюґельланд , kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Niederösterreich, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Нiдерьостеррайх , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Oberösterreich, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Оберьостеррайх , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Salzburg, kam seko vai neseko maz ākas ģeog ­
rāfiskas vien ības nosaukums  Зальцбурґ , kam seko vai neseko maz ākas ģeog ­
rāfiskas vien ības nosaukums  
Steiermark, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Штайермарк , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Süd-Oststeiermark, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Зюд -Остштайермарк , kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Südburgenland, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Зюдбурґенланд , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Südsteiermark, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Зюдштайермарк , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Thermenregion, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Терменреґ iон, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Tirol, kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  Тiроль , kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  
Traisental, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Трайзенталь , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukumsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1889
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Vorarlberg, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Форарльберґ , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Wachau, kam seko vai neseko maz ākas ģeog ­
rāfiskas vien ības nosaukums  Вахау , kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  
Weinviertel, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Вайнф iртель , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Weststeiermark, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  Вестштайермарк , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums  
Wien, kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums  Вiiн, kam seko vai neseko maz ākas ģeogr āfiskas 
vien ības nosaukums  
Bergland  Берґланд  
Steierland  Штайерланд  
Weinland  Вайнланд  
Wien  Вiiн 
PORTUG ĀLE Alenquer  Аленкер  
Alentejo, kam seko vai neseko Borba  Алентежу , kam seko vai neseko Борба  
Alentejo, kam seko vai neseko Évora  Алентежу , kam seko vai neseko Евура  
Alentejo, kam seko vai neseko Granja-Amare ­
leja Алентежу , kam seko vai neseko Гранжа - 
Амарележа  
Alentejo, kam seko vai neseko Moura  Алентежу , kam seko vai neseko Моура  
Alentejo, kam seko vai neseko Portalegre  Алентежу , kam seko vai neseko Порталегри  
Alentejo, kam seko vai neseko Redondo  Алентежу , kam seko vai neseko Редонду  
Alentejo, kam seko vai neseko Reguengos  Алентежу , kam seko vai neseko Регенгуш  
Alentejo, kam seko vai neseko Vidigueira  Алентежу , kam seko vai neseko Вiдiгейра  
Arruda  Арруда  
Bairrada  Байррада  
Beira Interior, kam seko vai neseko Castelo 
Rodrigo  Бейра  Iнтер iор (Внутр iшнiй Берег ), kam seko vai 
neseko Каштелу  Родр iгу 
Beira Interior, kam seko vai neseko Cova da 
Beira  Бейра  Iнтер iор (Внутр iшнiй Берег ), kam seko vai 
neseko Кова  да БейраLV L 161/1890 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Beira Interior, kam seko vai neseko Pinhel  Бейра  Iнтер iор (Внутр iшнiй Берег ), kam seko vai 
neseko Пiньел  
Biscoitos  Бiшко iтуш 
Bucelas  Буселаш  
Carcavelos  Каркавелуш  
Colares  Кулариш  
Dão, kam seko vai neseko Alva  Дау, kam seko vai neseko Алва  
Dão, kam seko vai neseko Besteiros  Дау, kam seko vai neseko Бештайруш  
Dão, kam seko vai neseko Castendo  Дау, kam seko vai neseko Каштенду  
Dão, kam seko vai neseko Serra da Estrela  Дау, kam seko vai neseko Серра  да Ештрела  
Dão, kam seko vai neseko Silgueiros  Дау, kam seko vai neseko Сiлґайруш  
Dão, kam seko vai neseko Terras de Azurara  Дау, kam seko vai neseko Терраш  ди Азурара  
Dão, kam seko vai neseko Terras de Senhorim  Дау, kam seko vai neseko Терраш  ди Синьор iн 
Dão Nobre  Дау Нобри  
Douro, kam seko vai neseko Baixo Corgo 
Ekvivalents nosaukums: Vinho do Douro  Дору , kam seko vai neseko Байшу  Коргу  
Ekvivalents nosaukums: Вiню ду Дору  
Douro, kam seko vai neseko Cima Corgo 
Ekvivalents nosaukums: Vinho do Douro  Дору , kam seko vai neseko Сiма Коргу  
Ekvivalents nosaukums: Вiню ду Дору  
Douro, kam seko vai neseko Douro Superior 
Ekvivalents nosaukums: Vinho do Douro  Дoру, kam seko vai neseko Дoру Супер iор 
Ekvivalents nosaukums: Вiно ду Дору  
Encostas d’Aire, kam seko vai neseko Alcobaça  Енкошташ  д'Аiри, kam seko vai neseko 
Алкубаса  
Encostas d’Aire, kam seko vai neseko Ourém  Енкошташ  д’A йре, kam seko vai neseko O урань  
Graciosa  Грас iоза 
Lafões  Лафо iшLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1891
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Lagoa  Лагуа  
Lagos  Лагуш  
Madeirense  Мадейренси  
Madera 
Ekvivalents nosaukums: Madeira / Vinho da 
Madeira / Madeira Weine / Madeira Wine / Vin 
de Madère / Vino di Madera / Madeira Wijn  Мадера  
Ekvivalents nosaukums: Мадейра  / Вiню да 
Мадейра  / Мадейра  Вайне  / Мадейра  Уайн  / Ван 
де Мадер  / Вiно дi Мадера  / Мадейра  Вiiн 
Moscatel de Setúbal  Мушкател  д Сетубал  
Moscatel do Douro  Мошкател  ду Дору  
Óbidos  Обiдуш  
Oporto 
Ekvivalents nosaukums: Porto / Vinho do 
Porto / Vin de Porto / Port / Port Wine / 
Portwein / Portvin / Portwijn  Опорту  
Ekvivalents nosaukums: Порто  / Вiню ду Порту  / 
Ван де Порто  / Порт  / Порт  Вайн  / Портвейн  / 
Портван  / Портв iiн 
Palmela  Палмела  
Pico  Пiку 
Portimão  Порт iмао 
Ribatejo, kam seko vai neseko Almeirim  Рiбатежу , kam seko vai neseko Алмейр iнь 
Ribatejo, kam seko vai neseko Cartaxo  Рiбатежу , kam seko vai neseko Карташу  
Ribatejo, kam seko vai neseko Chamusca  Рiбатежу , kam seko vai neseko Шамушка  
Ribatejo, kam seko vai neseko Coruche  Рiбатежу , kam seko vai neseko Коруши  
Ribatejo, kam seko vai neseko Santarém  Рiбатежу , kam seko vai neseko Сантарень  
Ribatejo, kam seko vai neseko Tomar  Рiбатежу , kam seko vai neseko Томар  
Setúbal  Сетубал  
Setúbal Roxo  Сетубал  Рошу  
Tavira  Тавiра 
Távora-Varosa  Тавра -Вароза  
Torres Vedras  Ториш  ВедрашLV L 161/1892 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Trás-os-Montes, kam seko vai neseko Chaves  Траш -уж-Монтиш , kam seko vai neseko Шавиш  
Trás-os-Montes, kam seko vai neseko Planalto 
Mirandês  Траш -уж-Монтиш , kam seko vai neseko 
Планалту  Мiрандеш  
Trás-os-Montes, kam seko vai neseko Valpaços  Траш -уж-Монтиш , kam seko vai neseko 
Валпасуш  
Vinho do Douro, kam seko vai neseko Baixo 
Corgo 
Ekvivalents nosaukums: Douro  Вiню ду Дору , kam seko vai neseko Байшу  
Коргу  
Ekvivalents nosaukums: Дору  
Vinho do Douro, kam seko vai neseko Cima 
Corgo 
Ekvivalents nosaukums: Douro  Вiню ду Дору , kam seko vai neseko Сiма Корґу  
Ekvivalents nosaukums: Дору  
Vinho do Douro, kam seko vai neseko Douro 
Superior 
Ekvivalents nosaukums: Douro  Вiню ду Дору , kam seko vai neseko Дору  
Супер iор 
Ekvivalents nosaukums: Дору  
Vinho Verde, kam seko vai neseko Amarante  Вiню Верде , kam seko vai neseko Амаранти  
Vinho Verde, kam seko vai neseko Ave  Вiню Верде , kam seko vai neseko Ави 
Vinho Verde, kam seko vai neseko Baião  Вiню Верде , kam seko vai neseko Байао  
Vinho Verde, kam seko vai neseko Basto  Вiню Верде , kam seko vai neseko Башту  
Vinho Verde, kam seko vai neseko Cávado  Вiню Верде , kam seko vai neseko Каваду  
Vinho Verde, kam seko vai neseko Lima  Вiню Верде , kam seko vai neseko Лiма 
Vinho Verde, kam seko vai neseko Monção e 
Melgaço  Вiню Верде , kam seko vai neseko Монсао  i 
Мелґасу  
Vinho Verde, kam seko vai neseko Paiva  Вiню Верде , kam seko vai neseko Пайва  
Vinho Verde, kam seko vai neseko Sousa  Вiню Верде , kam seko vai neseko Соза  
Vinho Verde Alvarinho  Вiню Верде  Алвар iню 
Vinho Verde Alvarinho Espumante  Вiню Верде  Алвар iню Шпуманте  
Lisboa, kam seko vai neseko Alta Estremadura  Лiшбоа , kam seko vai neseko Алта  Ештремадура  
Lisboa, kam seko vai neseko Estremadura  Лiшбоа , kam seko vai neseko ЕштремадураLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1893
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Tejo  Тежу  
Vinho Espumante Beiras, kam seko vai neseko 
Beira Alta  Вiню Шпуманте  Бейраш , kam seko vai neseko 
Бейра  Алта  
Vinho Espumante Beiras, kam seko vai neseko 
Beira Litoral  Вiню Шпуманте  Бейраш , kam seko vai neseko 
Бейра  Лiтурал  
Vinho Espumante Beiras, kam seko vai neseko 
Terras de Sicó  Вiню Шпуманте  Бейраш , kam seko vai neseko 
Терраш  ди Сiко 
Vinho Licoroso Algarve  Вiню лiкурозу  Алґарв  
Vinho Regional Açores  Вiню реж iонал  Асориш  
Vinho Regional Alentejano  Вiню реж iонал  Алентежану  
Vinho Regional Algarve  Вiню реж iонал  Алґгарв  
Vinho Regional Beiras, kam seko vai neseko 
Beira Alta  Вiню реж iонал  Бейраш , kam seko vai neseko 
Бейра  Алта  
Vinho Regional Beiras, kam seko vai neseko 
Beira Litoral  Вiню реж iонал  Бейраш , kam seko vai neseko 
Бейра  Лiтурал  
Vinho Regional Beiras, kam seko vai neseko 
Terras de Sicó  Вiню реж iонал  Бейраш , kam seko vai neseko 
Терраш  ди Сiко 
Vinho Regional Duriense  Вiню реж iонал  Дурiєнси  
Vinho Regional Minho  Вiню реж iонал  Мiню 
Vinho Regional Terras do Sado  Вiню реж iонал  Терраш  ду Саду  
Vinho Regional Terras Madeirenses  Вiню реж iонал  Терраш  Мадейренсеш  
Vinho Regional Transmontano  Вiню реж iонал  Транжмонтану  
ROMANIA  Aiud, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Аюд , kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Alba Iulia, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Алба  Юлiя, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Babadag, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Бабадаґ , kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Banat, kam seko vai neseko Dealurile Tirolului  Банат , kam seko vai neseko Дялюр iле 
Тiролюлюй  
Banat, kam seko vai neseko Moldova Nou ă Банат , kam seko vai neseko Мольдова  Ноуа  
Banat, kam seko vai neseko Silagiu  Банат , kam seko vai neseko СiляджюLV L 161/1894 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Banu M ărăcine, kam seko vai neseko apakš ­
reģiona nosaukums  Бану  Мереч iне, kam seko vai neseko apakš ­
re ģiona nosaukums  
Bohotin, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Бохот iн, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Cern ătești - Podgoria, kam seko vai neseko 
apakšre ģiona nosaukums  Чернатешть -Подгор iя, kam seko vai neseko 
apakšre ģiona nosaukums  
Cote ști, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Котешть , kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Cotnari  Котнарь  
Cri șana, kam seko vai neseko Biharia  Крiшана , kam seko vai neseko Бiхарiя 
Cri șana, kam seko vai neseko Diosig  Крiшана , kam seko vai neseko Дiосiґ 
Cri șana, kam seko vai neseko Șimleu Silvaniei  Крiшана , kam seko vai neseko Шiмлеу  Сiлван iєй 
Dealu Bujorului, kam seko vai neseko apakš ­
reģiona nosaukums  Деалю  Бужорулюй , kam seko vai neseko 
apakšre ģiona nosaukums  
Dealu Mare, kam seko vai neseko Bolde ști Деалю  Маре , kam seko vai neseko Болдешть  
Dealu Mare, kam seko vai neseko Breaza  Деалю  Маре , kam seko vai neseko Бряза  
Dealu Mare, kam seko vai neseko Ceptura  Деалю  Маре , kam seko vai neseko Чептура  
Dealu Mare, kam seko vai neseko Merei  Деалю  Маре , kam seko vai neseko Мерей  
Dealu Mare, kam seko vai neseko Tohani  Деалю  Маре , kam seko vai neseko Тохань  
Dealu Mare, kam seko vai neseko Urla ți Деалю  Маре , kam seko vai neseko Урлаць  
Dealu Mare, kam seko vai neseko Valea 
Călug ăreasc ă Деалю  Маре , kam seko vai neseko Валеа  
Келюгараска  
Dealu Mare, kam seko vai neseko Zore ști Деалю  Маре , kam seko vai neseko Зорешть  
Dr ăgășani, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Драґашань , kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Hu și, kam seko vai neseko Vutcani  Хушь , kam seko vai neseko Вуткань  
Iana, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Яна, kam seko vai neseko apakšre ģiona nosau ­
kumsLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1895
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Iași, kam seko vai neseko Bucium  Яшь , kam seko vai neseko Бучум  
Iași, kam seko vai neseko Copou  Яшь , kam seko vai neseko Копоу  
Iași, kam seko vai neseko Uricani  Яшь , kam seko vai neseko Урiкань  
Lechin ța, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Лекiнца, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Mehedin ți, kam seko vai neseko Corcova  Мегед iнць, kam seko vai neseko Коркова  
Mehedin ți, kam seko vai neseko Golul Drâncei  Мегед iнць, kam seko vai neseko Голюль  Дрнчей  
Mehedin ți, kam seko vai neseko Orevi ța Мегед iнць, kam seko vai neseko Орев iца 
Mehedin ți, kam seko vai neseko Severin  Мегед iнць, kam seko vai neseko Север iн 
Mehedin ți, kam seko vai neseko Vânju Mare  Мегед iнць, kam seko vai neseko Винжу  Маре  
Mini ș, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Мiнiш, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Murfatlar, kam seko vai neseko Cernavod ă Мурфатляр , kam seko vai neseko Чернавода  
Murfatlar, kam seko vai neseko Medgidia  Мурфетляр , kam seko vai neseko Медж iдiя 
Nicore ști, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Нiкорешть , kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Odobe ști, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Одобешть , kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Oltina, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Ольт iна, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Panciu, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Панчу , kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Pietroasa, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Пiєтроаса , kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Reca ș, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Рекаш , kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Sâmbure ști, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Симбурешть , kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Sarica Niculi țel, kam seko vai neseko Tulcea  Сарiка Нiкулiцель , kam seko vai neseko ТульчаLV L 161/1896 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Sebe ș - Apold, kam seko vai neseko apakš ­
reģiona nosaukums  Себеш  - Апольд , kam seko vai neseko apakš ­
re ģiona nosaukums  
Segarcea, kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  Сеґарча , kam seko vai neseko apakšre ģiona 
nosaukums  
Ștef ăne ști, kam seko vai neseko Coste ști Штефенешть , kam seko vai neseko Костешть  
Târnave, kam seko vai neseko Blaj  Тирнаве , kam seko vai neseko Бляж  
Târnave, kam seko vai neseko Jidvei  Тирнаве , kam seko vai neseko Жiдвей  
Târnave, kam seko vai neseko Media ș Тирнаве , kam seko vai neseko Мед iаш 
Colinele Dobrogei, kam seko vai neseko 
apakšre ģiona nosaukums  Колiнелє  Доброджей , kam seko vai neseko 
apakšre ģiona nosaukums  
Dealurile Cri șanei, kam seko vai neseko 
apakšre ģiona nosaukums  Деалюр iле Крiшаней , kam seko vai neseko 
apakšre ģiona nosaukums  
Dealurile Moldovei vai, atkar ībā no situ ācijas, 
Dealurile Covurluiului  Деалюр iле Молдовей  vai, atkar ībā no situ ācijas, 
Деалюр iле Ковурлююлюй  
Dealurile Moldovei vai, atkar ībā no situ ācijas, 
Dealurile Hârl ăului  Деалюр iле Молдовей  vai, atkar ībā no situ ācijas, 
Деалюр iле Хирлеулюй  
Dealurile Moldovei vai, atkar ībā no situ ācijas, 
Dealurile Hu șilor Деалюр iле Молдовей  vai, atkar ībā no situ ācijas, 
Деалюр iле Хуш iлор 
Dealurile Moldovei vai, atkar ībā no situ ācijas, 
Dealurile Ia șilor Деалюр iле Молдовей  vai, atkar ībā no situ ācijas, 
Деалюр iле Яшiлор 
Dealurile Moldovei vai, atkar ībā no situ ācijas, 
Dealurile Tutovei  Деалюр iле Молдовей  vai, atkar ībā no situ ācijas, 
Деалюр iле Тутовей  
Dealurile Moldovei vai, atkar ībā no situ ācijas, 
Terasele Siretului  Деалюр iле Молдовей  vai, atkar ībā no situ ācijas, 
Тераселє  Сiретулюй  
Dealurile Moldovei  Деалюр iле Молдовей  
Dealurile Munteniei  Деалюр iле Мунтен iєй 
Dealurile Olteniei  Деалюр iле Ольтен iєй 
Dealurile S ătmarului  Деалюр iле Сетмарулюй  
Dealurile Transilvaniei  Деалюр iле Транс iльван iєй 
Dealurile Vrancei  Деалюр iле Вранчей  
Dealurile Zarandului  Деалюр iле Зарандулюй  
Terasele Dun ării Тераселе  Дунар iLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1897
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Viile Cara șului  Вiйле Карашулюй  
Viile Timi șului  Вiйле Тiмiшулюй  
SLOV ĒNIJA  Bela krajina, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums  Бела  крайна , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums  
Belokranjec, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums  Белокранєц , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums  
Bizeljsko-Sremi č, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
un/vai v īna dar ītavas nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Sremi č-Bizeljsko  Бiзельсько -Срем iч, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Срем iч-Бiзельско  
Cvi ček, Dolenjska, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
un/vai v īna dar ītavas nosaukums  Цвiчек, Долєньска , kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
un/vai v īna dar ītavas nosaukums  
Dolenjska, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums  Долєньска , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums  
Goriška Brda, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Brda  Ґорiшка  Брда , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Брда  
Kras, kam seko vai neseko maz ākas ģeogr ā­
fiskas vien ības nosaukums un/vai v īna dar ītavas 
nosaukums  Крас , kam seko vai neseko maz ākas ģeogr āfiskas 
vien ības nosaukums un/vai v īna dar ītavas 
nosaukums  
Metliška črnina, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums  Метл iшка  чрнiна, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums  
Prekmurje, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Prekmur čan Прекмур ’є, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Прекмурчан  
Slovenska Istra, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums  Словенска  Iстра , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums  
Štajerska Slovenija, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
un/vai v īna dar ītavas nosaukums  Штаєрска  Словен iя, kam seko vai neseko 
maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosaukums 
un/vai v īna dar ītavas nosaukums  
Teran, Kras, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums  Теран , Крас , kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukumsLV L 161/1898 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Vipavska dolina, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Vipava, Vipavec, 
Vipav čan Вiпавска  Дол iна, kam seko vai neseko maz ākas 
ģeogr āfiskas vien ības nosaukums un/vai v īna 
dar ītavas nosaukums 
Ekvivalents nosaukums: Вiпава , Вiпавец , Вiпавчан  
Podravje, kam, iesp ējams, seko izteiciens  
"mlado vino "; nosaukumus var lietot ar ī k ā 
īpaš ības v ārdus  Подраує , kam, iesp ējams, seko izteiciens  "млядо  
вiно"; nosaukumus var lietot ar ī k ā īpaš ības 
vārdus  
Posavje, kam, iesp ējams, seko izteiciens  "mlado 
vino"; nosaukumus var lietot ar ī k ā īpaš ības 
vārdus  Посаує , kam, iesp ējams, seko izteiciens  " млядо  
вiно"; nosaukumus var lietot ar ī k ā īpaš ības 
vārdus  
Primorska, kam, iesp ējams, seko izteiciens  
"mlado vino "; nosaukumus var lietot ar ī k ā 
īpaš ības v ārdus  Прiморска , kam, iesp ējams, seko izteiciens  
"млядо  вiно"; nosaukumus var lietot ar ī k ā 
īpaš ības v ārdus  
SLOV ĀKIJA  Južnoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Dunajskostredský vinohrad ­
nícky rajón  Южнословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Дунайскострецк i вiноградн iцкi 
район  
Južnoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Hurbanovský vinohradnícky 
rajón  Южнословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Гурбановск i вiноградн iцкi район  
Južnoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Komár ňanský vinohradnícky 
rajón  Южнословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Комарнянск i вiноградн iцкi 
район  
Južnoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Palárikovský vinohradnícky 
rajón  Южнословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Паляр iковск i вiноградн iцкi 
район  
Južnoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Štúrovský vinohradnícky rajón  Южнословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Штуровск i вiноградн iцкi район  
Južnoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Šamorínsky vinohradnícky 
rajón  Южнословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Шамор iнскi вiноградн iцкi район  
Južnoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko apakšre ģions un/vai maz āka 
ģeogr āfisk ā vien ība Южнословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko apakšre ģions un/vai maz āka 
ģeogr āfisk ā vien ība 
Južnoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Strekovský vinohradnícky 
rajón  Южнословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Стрековск i вiноградн iцкi район  
Južnoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Galantský vinohradnícky rajón  Южнословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Ґаланск i вiноградн iцкi район  
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko Vrbovský vinohradnícky rajón  Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko Врбовск i вiноградн iцкi районLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1899
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko Trnavský vinohradnícky rajón  Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko Трнавск i вiноградн iцкi район  
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko Skalický vinohradnícky rajón  Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko Скал iцкi вiноградн iцкi район  
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko Orešanský vinohradnícky rajón  Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko Орешанск i вiноградн iцкi район  
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko Hlohovecký vinohradnícky rajón  Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko Глоговецк i вiноградн iцкi район  
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko Do ľanský vinohradnícky rajón  Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko Долянск i вiноградн iцкi район  
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko apakšre ģions un/vai maz āka ģeog ­
rāfisk ā vien ība Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko apakšre ģions un/vai maz āka ģeogr ā­
fisk ā vien ība 
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko Senecký vinohradnícky rajón  Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko Сенєцк i вiноградн iцкi район  
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko Stupavský vinohradnícky rajón  Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko Ступавск i вiноградн iцкi район  
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko Modranský vinohradnícky rajón  Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko Модранск i вiноградн iцкi район  
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko Bratislavský vinohradnícky rajón  Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko Брат iславск i вiноградн iцкi район  
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko Pezinský vinohradnícky rajón  Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko Пезинск i вiноградн iцкi район  
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam seko 
vai neseko Záhorský vinohradnícky rajón  Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam seko 
vai neseko Загорск i вiноградн iцкi район  
Nitrianska vinohradnícka oblas ť, kam seko vai 
neseko Pukanecký vinohradnícky rajón  Нiтрiянска  вiноградн iцка область , kam seko vai 
neseko Пуканєцк i вiноградн iцкi район  
Nitrianska vinohradnícka oblas ť, kam seko vai 
neseko Žitavský vinohradnícky rajón  Нiтрiянска  вiноградн iцка область , kam seko vai 
neseko Жiтавск i вiноградн iцкi район  
Nitrianska vinohradnícka oblas ť, kam seko vai 
neseko Želiezovský vinohradnícky rajón  Нiтрiянска  вiноградн iцка область , kam seko vai 
neseko Жельєзовск i вiноградн iцкi районLV L 161/1900 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Nitrianska vinohradnícka oblas ť, kam seko vai 
neseko apakšre ģions un/vai maz āka ģeogr āfisk ā 
vien ība Нiтрiянска  вiноградн iцка область , kam seko vai 
neseko apakšre ģions un/vai maz āka ģeogr āfisk ā 
vien ība 
Nitrianska vinohradnícka oblas ť, kam seko vai 
neseko Nitriansky vinohradnícky rajón  Нiтрiянска  вiноградн iцка область , kam seko vai 
neseko Нiтрiянск i вiноградн iцкi район  
Nitrianska vinohradnícka oblas ť, kam seko vai 
neseko Vrábe ľský vinohradnícky rajón  Нiтрiянска  вiноградн iцка область , kam seko vai 
neseko Врабельск i вiноградн iцкi район  
Nitrianska vinohradnícka oblas ť, kam seko vai 
neseko Tekovský vinohradnícky rajón  Нiтрiянска  вiноградн iцка область , kam seko vai 
neseko Тєковск i вiноградн iцкi район  
Nitrianska vinohradnícka oblas ť, kam seko vai 
neseko Zlatomoravecký vinohradnícky rajón  Нiтрiянска  вiноградн iцка область , kam seko vai 
neseko Златоморавецк i вiноградн iцкi район  
Nitrianska vinohradnícka oblas ť, kam seko vai 
neseko Šintavský vinohradnícky rajón  Нiтрiянска  вiноградн iцка область , kam seko vai 
neseko Шiнтавск i вiноградн iцкi район  
Nitrianska vinohradnícka oblas ť, kam seko vai 
neseko Radošinský vinohradnícky rajón  Нiтрiянска  вiноградн iцка область , kam seko vai 
neseko Радош iнскi вiноградн iцкi район  
Stredoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko apakšre ģions un/vai maz āka 
ģeogr āfisk ā vien ība Стредословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko apakšre ģions un/vai maz āka 
ģeogr āfisk ā vien ība 
Stredoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Fil'akovský vinohradnícky 
rajón  Стредословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Фiляковск i вiноградн iцкi район  
Stredoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Gemerský vinohradnícky rajón  Стредословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Ґемерск i вiноградн iцкi район  
Stredoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Hontiansky vinohradnícky 
rajón  Стредословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Гонтьєнск i вiноградн iцкi район  
Stredoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Ipe ľský vinohradnícky rajón  Стредословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko I пельск i вiноградн iцкi район  
Stredoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Vinický vinohradnícky rajón  Стредословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Вiнiцкi вiноградн iцкi район  
Stredoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Torna ľský vinohradnícky rajón  Стредословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Торнальск i вiноградн iцкi район  
Stredoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Modrokamencký vinohrad ­
nícky rajón  Стредословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Модрокаменск i вiноградн iцкi 
районLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1901
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Vinohradnícka oblas ť Tokaj, kam seko vai 
neseko Vini čky Bi ноградн iцка область  Токай , kam seko vai 
neseko Вiнiчкi 
Vinohradnícka oblas ť Tokaj, kam seko vai 
neseko maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosau ­
kums  Bi ноградн iцка область  Токай , kam seko vai 
neseko maz ākas ģeogr āfiskas vien ības nosau ­
kums  
Vinohradnícka oblas ť Tokaj, kam seko vai 
neseko Ve ľká T ŕňa Bi ноградн iцка область  Токай , kam seko vai 
neseko Велка  Трня  
Vinohradnícka oblas ť Tokaj, kam seko vai 
neseko Malá T ŕňa Bi ноградн iцка область  Токай , kam seko vai 
neseko Мала  Трня  
Vinohradnícka oblas ť Tokaj, kam seko vai 
neseko Čerhov  Bi ноградн iцка область  Токай , kam seko vai 
neseko Чергов  
Vinohradnícka oblas ť Tokaj, kam seko vai 
neseko Slovenské Nové Mesto  Bi ноградн iцка область  Токай , kam seko vai 
neseko Словенске  Нове  Место  
Vinohradnícka oblas ť Tokaj, kam seko vai 
neseko Černochov  Bi ноградн iцка область  Токай , kam seko vai 
neseko Чернохов  
Vinohradnícka oblas ť Tokaj, kam seko vai 
neseko Bara  Bi ноградн iцка область  Токай , kam seko vai 
neseko Бара  
Východoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Michalovský vinohradnícky 
rajón  Вiходословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Мiхаловск i вiноградн iцкi район  
Východoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko apakšre ģions un/vai maz āka 
ģeogr āfisk ā vien ība Вiходословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko apakšre ģions un/vai maz āka 
ģeogr āfisk ā vien ība 
Východoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Krá ľovskochlmecký vinohrad ­
nícky rajón  Вiходословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Краловскохолмецк i 
вiноградн iцкi район  
Východoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Moldavský vinohradnícky 
rajón  Вiходословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Молдавск i вiноградн iцкi район  
Východoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
seko vai neseko Sobranecký vinohradnícky 
rajón  Вiходословенска  вiноградн iцка область , kam 
seko vai neseko Собранєцк i вiноградн iцкi район  
Južnoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam var 
būt pievienots j ēdziens  "oblastné vino " Южнословенска  вiноградн iцка область , kam var 
būt pievienots j ēdziens  " обласне  вiно" 
Malokarpatská vinohradnícka oblas ť, kam var 
būt pievienots j ēdziens  "oblastné vino " Малокарпацка  вiноградн iцка область , kam var 
būt pievienots j ēdziens  " обласне  вiно" 
Nitrianska vinohradnícka oblas ť, kam var b ūt 
pievienots j ēdziens  "oblastné vino " Нiтрiянска  вiноградн iцка область , kam var b ūt 
pievienots j ēdziens  " обласне  вiно" 
Stredoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam var 
būt pievienots j ēdziens  "oblastné vino " Стредославенска  вiноградн iцка область , kam var 
būt pievienots j ēdziens  " обласне  вiно"LV L 161/1902 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Tokajská / Tokajské / Tokajský vinohradnícka 
oblas ť, kam var b ūt pievienots j ēdziens  
"oblastné vino " Токайска  / Токайске  / Токайск i вiноградн iцка 
область , kam var b ūt pievienots j ēdziens  
"обласне  вiно" 
Východoslovenská vinohradnícka oblas ť, kam 
var b ūt pievienots j ēdziens  "oblastné vino " Вiходословенска  вiноградн iцка область , kam var 
būt pievienots j ēdziens  " обласне  вiно" 
SP ĀNIJA  Abona  Абона  
Alella  Алея  
Alicante, kam seko vai neseko Marina Alta  Алiканте , kam seko vai neseko Мар iна Альта  
Almansa  Альманса  
Ampurdán-Costa Brava  Ампурдан -Коста  Брава  
Arabako Txakolina 
Ekvivalents nosaukums: Txakolí de Álava  Арабако  Тчакол iна 
Ekvivalents nosaukums: Тчакол i де Алава  
Arlanza  Арлянса  
Arribes  Арр iбес 
Bierzo  Бьєрсо  
Binissalem  Бiнiссалєм  
Bizkaiko Txakolina 
Ekvivalents nosaukums: Chacolí de Bizkaia  Бiскайко  Тчакол iна 
Ekvivalents nosaukums: Чакол i де Бiская  
Bullas  Буяс  
Calatayud  Калатаюд  
Campo de Borja  Кампо  де Борха  
Cariñena  Карiньена  
Cataluña  Каталунья  
Cava  Кава  
Chacolí de Bizkaia 
Ekvivalents nosaukums: Bizkaiko Txakolina  Чакол i де Бiская  
Ekvivalents nosaukums: Бiскайко  Тчакол iна 
Chacolí de Getaria 
Ekvivalents nosaukums: Getariako Txakolina  Чакол i де Ґетар iя 
Ekvivalents nosaukums: Ґетар iяко Тчакол iнаLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1903
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Cigales  Сiгалєс  
Conca de Barberá  Конка  де Барбера  
Condado de Huelva  Кондадо  де Уельва  
Costers del Segre, kam seko vai neseko Artesa  Костерс  дель  Сегре , kam seko vai neseko Артеса  
Costers del Segre, kam seko vai neseko Les 
Garrigues  Костерс  дель  Сегре , kam seko vai neseko Лєс 
Ґарр iгес 
Costers del Segre, kam seko vai neseko Raimat  Костерс  дель  Сегре , kam seko vai neseko Раймат  
Costers del Segre, kam seko vai neseko Valls de 
Riu Corb  Костерс  дель  Сегре , kam seko vai neseko Валлс  
де Рiу Корб  
Dehesa del Carrizal  Дееса  дель  Карр iсаль  
Dominio de Valdepusa  Дом iнiо де Вальдепуса  
El Hierro  Ель Єрро  
Finca Élez  Фiнка Елєс  
Getariako Txakolina 
Ekvivalents nosaukums: Chacolí de Getaria  Ґетар iяко Тчакол iна 
Ekvivalents nosaukums: Чакол i де Ґетар iя 
Guijoso  Ґiхосо  
Jerez-Xérès-Sherry Jerez / Xérès / Sherry  Херес -Ксерес -Черр i Херес  / Ксерес  / Черр i 
Jumilla  Хум iя 
La Mancha  Ля Манча  
La Palma, kam seko vai neseko Fuencaliente  Ля Пальма , kam seko vai neseko Фуенкальєнте  
La Palma, kam seko vai neseko Hoyo de Mazo  Ля Пальма , kam seko vai neseko Ойо  де Масо  
La Palma, kam seko vai neseko Norte de la 
Palma  Ля Пальма , kam seko vai neseko Норте  де ля 
Пальма  
Lanzarote  Лянсароте  
Málaga  Малага  
Manchuela  Манчуеля  
Manzanilla Sanlúcar de Barrameda  Мансан iя Санлюкар  де БаррамедаLV L 161/1904 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Méntrida  Ментр iда 
Mondéjar  Мондехар  
Monterrei, kam seko vai neseko Ladera de 
Monterrei  Монтеррей , kam seko vai neseko Лядера  де 
Монтеррей  
Monterrei, kam seko vai neseko Val de 
Monterrei  Монтеррей , kam seko vai neseko Валь  де 
Монтеррей  
Montilla-Moriles  Монт iя-Мор iлєс 
Montsant  Монтсант  
Navarra, kam seko vai neseko Baja Montaña  Наварра , kam seko vai neseko Баха  Монтанья  
Navarra, kam seko vai neseko Ribera Alta  Наварра , kam seko vai neseko Рiбера  Альта  
Navarra, kam seko vai neseko Ribera Baja  Наварра , kam seko vai neseko Рiбера  Баха  
Navarra, kam seko vai neseko Tierra Estella  Наварра , kam seko vai neseko Тьєрра  Естея  
Navarra, kam seko vai neseko Valdizarbe  Наварра , kam seko vai neseko Вальд iсарбе  
Pago de Arínzano 
Ekvivalents nosaukums: Vino de pago de 
Arinzano  Паго  де Арiнсано  
Ekvivalents nosaukums: Вiно де Паго  де 
Арiнсано  
Penedés  Пенедес  
Pla de Bages  Пля  де Бахес  
Pla i Llevant  Пля  i Ллевант  
Priorato  Прiорато  
Rías Baixas, kam seko vai neseko Condado do 
Tea Рiас Байшяс , kam seko vai neseko Кондадо  до 
Теа 
Rías Baixas, kam seko vai neseko O Rosal  Рiас Байшяс , kam seko vai neseko О Росаль  
Rías Baixas, kam seko vai neseko Ribeira do 
Ulla  Рiас Байшяс , kam seko vai neseko Рiбейра  до Уя 
Rías Baixas, kam seko vai neseko Soutomaior  Рiас Байшяс , kam seko vai neseko Соутомайор  
Rías Baixas, kam seko vai neseko Val do Salnés  Рiас Байшяс , kam seko vai neseko Вал до 
СальнесLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1905
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Ribeira Sacra, kam seko vai neseko Amandi  Рiбейра  Сакра , kam seko vai neseko Аманд i 
Ribeira Sacra, kam seko vai neseko Chantada  Рiбейра  Сакра , kam seko vai neseko Чантада  
Ribeira Sacra, kam seko vai neseko Quiroga- 
Bibei  Рiбейра  Сакра , kam seko vai neseko Кiрога -Бiбей 
Ribeira Sacra, kam seko vai neseko Ribeiras do 
Miño  Рiбейра  Сакра , kam seko vai neseko Рiбейрас  до 
Мiньо 
Ribeira Sacra, kam seko vai neseko Ribeiras do 
Sil Рiбейра  Сакра , kam seko vai neseko Рiбейрас  до 
Сiль 
Ribeiro  Рiбейро  
Ribera del Duero  Рiбера  дель  Дуеро  
Ribera del Guadiana, kam seko vai neseko 
Cañamero  Рiбера  дель  Гуад iана, kam seko vai neseko 
Каньямеро  
Ribera del Guadiana, kam seko vai neseko 
Matanegra  Рiбера  дель  Гуад iана, kam seko vai neseko 
Матанегра  
Ribera del Guadiana, kam seko vai neseko 
Montánchez  Рiбера  дель  Гуад iана, kam seko vai neseko 
Монтанчес  
Ribera del Guadiana, kam seko vai neseko 
Ribera Alta  Рiбера  дель  Гуад iана, kam seko vai neseko Рiбера  
Альта  
Ribera del Guadiana, kam seko vai neseko 
Ribera Baja  Рiбера  дель  Гуад iана, kam seko vai neseko Рiбера  
Баха  
Ribera del Guadiana, kam seko vai neseko 
Tierra de Barros  Рiбера  дель  Гуад iана, kam seko vai neseko 
Тьерра  де Баррос  
Ribera del Júcar  Рiбера  дель  Хукар  
Rioja, kam seko vai neseko Rioja Alavesa  Рiоха, kam seko vai neseko Рiоха Алавеса  
Rioja, kam seko vai neseko Rioja Alta  Рiоха, kam seko vai neseko Рiоха Альта  
Rioja, kam seko vai neseko Rioja Baja  Рiоха, kam seko vai neseko Рiоха Баха  
Rueda  Руеда  
Sierras de Málaga, kam seko vai neseko 
Serranía de Ronda  Сiеррас  де Малага , kam seko vai neseko 
Серран iа де Ронда  
Somontano  Сомонтано  
Tacoronte-Acentejo, kam seko vai neseko 
Anaga  Такоронте -Асентехо , kam seko vai neseko АнагаLV L 161/1906 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Tarragona  Таррагона  
Terra Alta  Терра  Альта  
Tierra de León  Тьерра  де Леон  
Tierra del Vino de Zamora  Тьерра  дель  Вiно де Самора  
Toro  Торо  
Txakolí de Álava 
Ekvivalents nosaukums: Arabako Txakolina  Тчакол i де Алава  
Ekvivalents nosaukums: Арабако  Тчакол iна 
Uclés  Уклес  
Utiel-Requena  Утьел -Рекена  
Valdeorras  Вальдеоррас  
Valdepeñas  Вальдепеньяс  
Valencia, kam seko vai neseko Alto Turia  Валенс iя, kam seko vai neseko Альто  Турiа 
Valencia, kam seko vai neseko Clariano  Валенс iя, kam seko vai neseko Клар iано 
Valencia, kam seko vai neseko Moscatel de 
Valencia  Валенс iя, kam seko vai neseko Москатель  де 
Валенс iя 
Valencia, kam seko vai neseko Valentino  Валенс iя, kam seko vai neseko Валентино  
Valle de Güímar  Ває де Ґуймар  
Valle de la Orotava  Ває де ля Оротава  
Valles de Benavente  Ваєс  де Бенавенте  
Vino de Calidad de Valtiendas  Вiно де Калiдад де Вальтьєндас  
Vinos de Madrid, kam seko vai neseko 
Arganda  Вiнос де Мадр iд, kam seko vai neseko Арґанда  
Vinos de Madrid, kam seko vai neseko Naval ­
carnero  Вiнос де Мадр iд, kam seko vai neseko 
Навалькарнеро  
Vinos de Madrid, kam seko vai neseko San 
Martín de Valdeiglesias  Вiнос де Мадр iд, kam seko vai neseko Сан 
Март iн де Вальде iґлєс iас 
Ycoden-Daute-Isora  I коден -Дауте -Iсора  
Yecla  ЄкляLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1907
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Abanilla  Абан iя 
Bajo Aragón  Бахо  Арагон  
Ribera del Gállego-Cinco Villas  Рiбера  дель  Ґаєго  -Сiнко Вiяс 
Ribera del Jiloca  Рiбера  дель  Хiльока  
Valdejalón  Вальдехалон  
Valle del Cinca  Ває дель  Сiнка 
Bailén  Байлен  
Barbanza e Iria  Барбанса  е Iрiя 
Betanzos  Бетансос  
Cádiz  Кадiс 
Campo de Cartagena  Кампо  де Картахена  
Cangas  Канґас  
Castelló  Кастейо  
Castilla  Каст iя 
Castilla y León  Каст iя i Леон  
Contraviesa-Alpujarra  Контравьеса -Альпухарра  
Córdoba  Кордова  
Costa de Cantabria  Коста  де Кантабр iя 
Desierto de Almería  Десьєрто  де Альмер iя 
El Terrerazo  Ель Террерасо  
Extremadura  Екстремадура  
Formentera  Форментера  
Gálvez  Ґальвес  
Granada Sur-Oeste  Гранада  Сур-Оесте  
Ibiza  I бiса 
Illes Balears  I йєс Балєарс  
Isla de Menorca  I сла де МеноркаLV L 161/1908 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Laujar-Alpujarra  Ляухар -Альпухарра  
Liébana  Льебана  
Los Palacios  Льос  Паляс iос 
Norte de Almería  Норте  де Альмер iя 
Norte de Granada  Норте  де Гранада  
Pozohondo  Посоондо  
Ribera del Andarax  Рiбера  дель  Андаракс  
Ribera del Queiles  Рiбера  дель  Кейлес  
Serra de Tramuntana-Costa Nord  Серра  де Трамунтана -Коста  Норд  
Sierra de Alcaraz  Сiєрра  де Алькарас  
Sierra Norte de Sevilla  Сiєрра  Норте  де Севiя 
Sierra Sur de Jaén  Сiєрра  Сур де Хаен  
Torreperogil  Торреперог iль 
Valle del Miño-Ourense  Бає дель  Мiньо-Оуренсе  
Valles de Sadacia  Баєс  де Садас iя 
Villaviciosa de Córdoba  Бiявiсйоса  де Кордова  
APVIENOT Ā 
KARALISTE  English Vineyards  I нґлiш вiньярдс  
Welsh Vineyards  Уелш  вiньярдс  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Berkshire  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Баркшир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Buckin ­
ghamshire  Iнґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Бакiнґгамшир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Cheshire  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Чешир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Cornwall  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Корнуол  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Derbyshire  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Дарб iшир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Devon  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Девон  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Dorset  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar ДорсетLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1909
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar East Anglia  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar I ст Англ iя 
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Glouces ­
tershire  Iнґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Ґлостершир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Hampshire  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Гемпшир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Hereford ­
shire  Iнґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Герефордшир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Isle of 
Wight  Iнґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Айл  оф Уайт  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Isles of 
Scilly  Iнґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Айлс  оф Сiллi 
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Kent  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar K ент 
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Lancashire  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Ланкашир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Leicester ­
shire  Iнґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Лестершир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Lincolnshire  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Лiнкольншир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Northam ­
ptonshire  Iнґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar 
Нортгемптоншир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Nottin ­
ghamshire  Iнґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Нотт iнгемшир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Oxfordshire  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Оксфордшир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Rutland  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Ратланд  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Shropshire  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Шропшир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Somerset  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Соммерсет  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Stafford ­
shire  Iнґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Стаффордшир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Surrey  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Саррей  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Sussex  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Сассекс  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Warwick ­
shire  Iнґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar ВорiкширLV L 161/1910 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar West 
Midlands  Iнґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Уест  Мiдлендс  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Wiltshire  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Уiлтшир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Worces ­
tershire  Iнґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Вустершир  
England, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Yorkshire  I нґланд , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Йоркшир  
Wales, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Cardiff  Уелс , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Кард iфф 
Wales, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Cardiganshire  Уелс , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Кард iганшир  
Wales, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Carmarthen ­
shire  Уелс , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Кармартеншир  
Wales, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Denbighshire  Уелс , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Денб iгшир  
Wales, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Gwynedd  Уелс , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Ґвiнет 
Wales, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Monmouth ­
shire  Уелс , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Монмитшир  
Wales, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Newport  Уелс , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Ньюпорт  
Wales, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Pembrokes ­
hire  Уелс , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Пембрукшир  
Wales, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Rhondda 
Cynon Taf  Уелс , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Ронда  Кайнон  
Таф 
Wales, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Swansea  Уелс , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Свонз i 
Wales, kas var ar ī b ūt aizst āts ar The Vale of 
Glamorgan  Уелс , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Вейл  оф 
Ґламорґан  
Wales, kas var ar ī b ūt aizst āts ar Wrexham  Уелс , kas var ar ī b ūt aizst āts ar Рексем  
Ukrainas v īnu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes, kas j āaizsarg ā Eiropas Savien ībā 
Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija lat īņu burtiem  
Сонячна  Долина  Soniachna Dolyna 
(Soniachna Dolina)  
Новий  Свiт Novyj Svit 
(Novy Svet)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1911
B DA ĻA 
Eiropas Savien ības stipro alkoholisko dz ērienu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes, kas j āaizsarg ā Ukrain ā 
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Austrija  Wachauer Weinbrand  Вахауер  Вайнбранд  
Austrija  Weinbrand Dürnstein  Вайнбранд  Дюрнштайн  
Austrija  Wachauer Marillenbrand  Вахауер  Мар iлленбранд  
Austrija  Grossglockner Alpenbitter  Ґросґлокнер  Альпенб iттер  
Austrija  Mariazeller Magenlikör  Мар iацеллер  Маґенл iкьор  
Austrija  Mariazeller Jagasaftl  Мар iацеллер  Яґазафтль  
Austrija  Puchheimer Bitter  Пуххаймер  Бiттер  
Austrija  Steinfelder Magenbitter  Штайнфельдер  Маґенб iттер  
Austrija  Wachauer Marillenlikör  Вахауер  Мар iлленл iкьор  
Austrija  Jägertee / Jagertee / Jagatee  Єґертее  / Яґертее  / Яґатее  
Austrija  Inländerrum  I нлендеррум  
Be ļģija (Balegem)  Balegemse jenever  Балгемс  Йоневр  
Be ļģija (Hasselt, Zonhoven, Diepen ­
beek)  Hasseltse jenever / Hasselt  гассельдс  йоневр  / Гассельт  
Be ļģija (Oost-Vlaanderen)  O' de Flander / Oost-Vlaamse Graan ­
jenever  О де Фландр -Ост / Влямсе -Граанйоневр  
Be ļģija (Région wallonne)  Peket / Pekêt / Pèket / Pèkèt de 
Wallonie  Пекет  / Пеке  / Пекет  / Пеке  де Валлон i 
Be ļģija, N īderlande  Jonge jenever, jonge genever  Йонге  йоневр  / йонге  ґеневр  
Be ļģija, N īderlande  Oude jenever / oude genever  Ауде  йоневр  / ауде  ґеневр , 
Be ļģija, N īderlande, Francija (Départe ­
ment Nord (59) un Pas-de-Calais (62))  Genièvre de grains / Graanjenever / 
Graangenever  Женьєвр  де Ґра / Граанйоневр  / 
Граангеневр  
Be ļģija, N īderlande, Francija (Départe ­
ment Nord (59) un Pas-de-Calais (62)), 
Vācija (V ācijas feder ālās zemes 
Nordrhein-Westfalen un Niedersachsen)  Genièvre aux fruits / Vruchtenjenever 
/ Jenever met vruchten / Fruchtgene ­
ver Женьєвр  о фруi / Врюхтенйоневр  
/Йоневр  мет Врюхтен  / Фрухт  Ґеневер  
Be ļģija, N īderlande, Francija (Départe ­
ment Nord (59) un Pas-de-Calais (62)), 
Vācija (V ācijas feder ālās zemes 
Nordrhein-Westfalen un Niedersachsen)  Genièvre / Jenever / Genever  Женьєвр  / Йоневр  / ҐеневерLV L 161/1912 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Bulg ārija Сунгурларска  гроздова  ракия  / 
Гроздова  ракия  от Сунгурларе  / 
Sungurlarska grozdova rakya / Groz ­
dova rakya no Sungurlare  Сунґурларска  ґроздова  ракiя 
Bulg ārija Сливенска  перла  (Сливенска  гроздова  
ракия  / Гроздова  ракия  от Сливен ) 
/Slivenska perla (Slivenska grozdova 
rakya / Grozdova rakya no Sliven)  Слiвенска  перла  (Слiвенска  ґроздова  
ракiя / Ґроздова  ракiя от Слiвен) 
Bulg ārija Стралджанска  Мускатова  ракия  / 
Мускатова  ракия  от Стралджа  / Stral ­
djanska Muscatova rakya / Muscatova 
rakya no Straldja  Стралджанска  мускатова  ракiя / 
Мускатова  ракiя от Стралдж i 
Bulg ārija Поморийска  гроздова  ракия  / Гроздова  
ракия  от Поморие  / Pomoriyska 
grozdova rakya / Grozdova rakya no 
Pomorie  Помор iйска  ґроздова  ракiя / Ґроздова  
ракiя от Помор iє 
Bulg ārija Русенска  бисерна  гроздова  ракия  / 
Бисерна  гроздова  ракия  от Русе  / 
Russenska biserna grozdova rakya / 
Biserna grozdova rakya no Russe  Русенска  бiсерна  ґроздова  ракiя / 
Бiсерна  ґроздова  ракiя от Русе  
Bulg ārija Бургаска  Мускатова  ракия  / Мускатова  
ракия  от Бургас  / Bourgaska 
Muscatova rakya / Muscatova rakya 
no Bourgas  Бургаска  мускатова  ракiя / Мускатова  
ракiя от Бургас  
Bulg ārija Добруджанска  мускатова  ракия  / 
Мускатова  ракия  от Добруджа  / 
Dobrudjanska muscatova rakya / 
muscatova rakya no Dobrudja  Добруджанска  мускатова  ракiя / 
Мускатова  ракiя от Добруджа  
Bulg ārija Сухиндолска  гроздова  ракия  / 
Гроздова  ракия  от Сухиндол  / Suhin ­
dolska grozdova rakya / Grozdova 
rakya no Suhindol  Сухiндолска  ґроздова  ракiя / Ґроздова  
ракiя от Сухiндол  
Bulg ārija Карловска  гроздова  ракия  / Гроздова  
Ракия  от Карлово  / Karlovska groz ­
dova rakya / Grozdova Rakya no 
Karlovo  Карловска  ґроздова  ракiя / Ґроздова  
ракiя от Карлово  
Bulg ārija Троянска  сливова  ракия  / Сливова  
ракия  от Троян  / Troyanska slivova 
rakya / Slivova rakya no Troyan  Троянска  слiвова  ракiя / Слiвова  ракiя 
от Троян  
Bulg ārija Силистренска  кайсиева  ракия  / 
Кайсиева  ракия  от Силистра  / Silis ­
trenska kaysieva rakya / Kaysieva 
rakya no Silistra  Сiлiстренска  кайс iєва ракiя / Кайс iєва 
ракiя от Сiлiстра  
Bulg ārija Тервелска  кайсиева  ракия  / Кайсиева  
ракия  от Тервел  / Tervelska kaysieva 
rakya / Kaysieva rakya no Tervel  Тервелска  кайс iєва ракiя / Кайс iєва 
ракiя от ТервелLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1913
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Bulg ārija Ловешка  сливова  ракия  / Сливова  
ракия  от Ловеч  / Loveshka slivova 
rakya / Slivova rakya no Lovech  Ловешка  слiвова  ракiя / Слiвова  ракiя 
от Ловеш  
Kipra  Ζιβανία  / Τζιβανία  / Ζιβάνα  / Zivania  Зiванiя / Дзiванiя / Зiвана  
Kipra, Grie ķija Ouzo / O ύζο Узо 
Čehija  Karlovarská Ho řká Карловарска  Горжка  
Dānija Dansk Akvavit / Dansk Aquavit  Данск  аквав iт / Данск  Акуав iт 
Igaunija  Estonian vodka  Естон iан Водка  
Somija  Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / 
Vodka of Finland  Суомалайнен  Водка  / Фiнск водка  / 
Водка  оф Фiнланд  
Somija  Suomalainen Marjalikööri / Suoma ­
lainen Hedelmälikööri / Finsk Bärlikör 
/ Finsk Fruktlikör / Finnish berry 
liqueur / Finnish fruit liqueur  Суомалайнен  Марьял iкьор i / 
Суомалайнен  Хедельмял iкьор i / Фiнск 
Берл iкьор  / Фiнск Фруктл iкьор  / 
Фiннiш берр i лiкьор  / Фiннiш фрут  
лiкьор  
Francija  Rhum de la Martinique  Ром де ля Март iнiк 
Francija  Rhum de la Guadeloupe  Ром де ля Гуаделуп  
Francija  Rhum de la Réunion  Ром де ля Реюньон  
Francija  Rhum de la Guyane  Ром де ля Гюйан  
Francija  Rhum de sucrerie de la Baie du 
Galion  Ром дьо сюкрер i де ля Бе дю Галiон 
Francija  Rhum des Antilles françaises  Ром дез Антiй Францез  
Francija  Rhum des départements français 
d'outre-mer  Ром де департемон  франце  д утре -мер 
Francija  Whisky breton / Whisky de Bretagne  Уiскi Бретон  / Уiскi де Бретань  
Francija  Whisky alsacien / Whisky d'Alsace  Уiскi Ельзас iян / Уiскi д Альзас  
Francija  Eau-de-vie de Cognac  О-де-вi де Коньяк  
Francija  Eau-de-vie des Charentes  О-де-вi де Шарант  
Francija  Eau-de-vie de Jura  О-де-вi де ЖюраLV L 161/1914 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Francija  Cognac 
(Nosaukumu  "Cognac " var papildin āt 
šādi j ēdzieni: 
— Fine 
— Grande Fine Champagne 
— Grande Champagne 
— Petite Fine Champagne 
— Petite Champagne 
— Fine Champagne 
— Borderies 
— Fins Bois 
— Bons Bois)  Коньяк  
(Nosaukumu  " Коньяк " var papildin āt 
šādi j ēdzieni: 
— Фiн 
— Ґранд  Фiн Шампань  
— Ґранд  Шампань  
— Петiт Фiн Шампань  
— Петiт Шампань  
— Фiн Шампань  
— Бордер i 
— Фан  Буа 
— Бон Буа 
Francija  Fine Bordeaux  Фiн Бордо  
Francija  Fine de Bourgogne  Фiн де Бурґонь  
Francija  Armagnac  Арманьяк  
Francija  Bas-Armagnac  Ба-Арманьяк  
Francija  Haut-Armagnac  О Арманьяк  
Francija  Armagnac-Ténarèze  Арманьяк -Тенарез  
Francija  Blanche Armagnac  Бланш  Арманьяк  
Francija  Eau-de-vie de vin de la Marne  О-де-вi де вен де ля Марн  
Francija  Eau-de-vie de vin originaire d'Aqui ­
taine  О-де-вi де вен орiжiнер д’Акiтен 
Francija  Eau-de-vie de vin de Bourgogne  О-де-вi де вен де Бурґонь  
Francija  Eau-de-vie de vin originaire du 
Centre-Est  О-де-вi де вен орiжiнер дю Сантр -Ест 
Francija  Eau-de-vie de vin originaire de Fran ­
che-Comté  О-де-вi де вен орiжiнер де Франш - 
Конте  
Francija  Eau-de-vie de vin originaire du Bugey  О-де-вi де вен орiжiнер дю Бюже  
Francija  Eau-de-vie de vin de Savoie  О-де-вi де вен де СавуаLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1915
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Francija  Eau-de-vie de vin originaire des 
Coteaux de la Loire  О-де-вi де вен орiжiнер де Кото  де ля 
Луар  
Francija  Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône  О-де-вi де вен де Кот-дю-Рон 
Francija  Eau-de-vie de vin originaire de 
Provence  О-де-вi де вен орiжiнер де Прованс  
Francija  Eau-de-vie de Faugères / Faugères  О-де-вi де Фожер  / Фожер  
Francija  Eau-de-vie de vin originaire du 
Languedoc  О-де-вi де вен орiжiнер дю Ланґедок  
Francija  Brandy français / Brandy de Francija  Бранд i франце  / Бранд i дьо Франц  
Francija  Marc de Champagne / Eau-de-vie de 
marc de Champagne  Мар  де Шампань  / О-де-вi де мар де 
Шампань  
Francija  Marc d'Aquitaine / Eau-de-vie de marc 
originaire d'Aquitaine  Мар  д'Акiтен / О-де-вi де марк  орiжiнер 
д'Акiтен 
Francija  Marc de Bourgogne / Eau-de-vie de 
marc de Bourgogne  Мар  де Бурґонь  / О-де-вi де мар де 
Бурґонь  
Francija  Marc du Centre-Est / Eau-de-vie de 
marc originaire du Centre-Est  Мар  дю Сантр -Ест / О-де-вi де мар 
орiжiнер дю Сантр -Ест 
Francija  Marc de Franche-Comté /Eau-de-vie 
de marc originaire de Franche-Comté  Мар  де Франш -Комте  / О-де-вi де мар 
орiжiнер де Франш -Комте  
Francija  Marc du Bugey / Eau-de-vie de marc 
originaire de Bugey  Мар  дю Бюже  / О-де-вi де мар орiжiнер 
дю Бюже  
Francija  Marc de Savoie / Eau-de-vie de marc 
originaire de Savoie  Мар  де Савуа  / О-де-вi де мар орiжiнер 
де Савуа  
Francija  Marc des Côteaux de la Loire / Eau- 
de-vie de marc originaire des Coteaux 
de la Loire  Мар  де Кото  де ля Луар  / О-де-вi де 
мар орiжiнер Кото  де ля Луар  
Francija  Marc des Côtes-du-Rhône / Eau-de-vie 
de marc des Côtes du Rhône  Мар  де Кот-дю-Рон / О-де-вi де мар де 
Кот-дю-Рон 
Francija  Marc de Provence / Eau-de-vie de 
marc originaire de Provence  Мар  де Прованс  / О-де-вi де мар 
орiжiнер де Прованс  
Francija  Marc du Languedoc / Eau-de-vie de 
marc originaire du Languedoc  Мар  дю Ланґедок  / О-де-вi де мар 
орiжiнер дю Ланґедок  
Francija  Marc d'Alsace Gewürztraminer  Мар  д'Альзас  Ґевюрцфрам iнерLV L 161/1916 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Francija  Marc de Lorraine  Мар  де Лоррен  
Francija  Marc d'Auvergne  Мар  д'Овернь  
Francija  Marc du Jura  Мар  дю Жюра  
Francija  Mirabelle de Lorraine  Мiрабель  де Лоррен  
Francija  Kirsch d'Alsace  Кiрш д'Альзас  
Francija  Quetsch d'Alsace  Куеч  д'Альзас  
Francija  Framboise d'Alsace  Фрамбуаз  д'Альзас  
Francija  Mirabelle d'Alsace  Мiрабель  д'Альзас  
Francija  Kirsch de Fougerolles  Кiрш де Фужероль  
Francija  Williams d'Orléans  Вiльямс  д'Орлєан  
Francija  Calvados  Кальвадос  
Francija  Calvados Pays d'Auge  Кальвадос  Пеї д'Ож 
Francija  Calvados Domfrontais  Кальвадос  Домфронте  
Francija  Eau-de-vie de cidre de Bretagne  О-де-вi де сiдр де Бретань  
Francija  Eau-de-vie de poiré de Bretagne  О-де-вi де пуаре  де Бретань  
Francija  Eau-de-vie de cidre de Normandie  О-де-вi де сiдр де Норманд i 
Francija  Eau-de-vie de poiré de Normandie  О-де-вi де пуаре  де Норманд i 
Francija  Eau-de-vie de cidre du Maine  О-де-вi де сiдр дю Мен  
Francija  Eau-de-vie de poiré du Maine  О-де-вi де пуаре  дю Мен  
Francija  Ratafia de Champagne  Ратаф iя де Шампань  
Francija  Cassis de Bourgogne  Касс iс де Бургонь  
Francija  Cassis de Dijon  Касс iс де Дiжон  
Francija  Cassis de Saintonge  Касс iс де Сентонж  
Francija  Cassis du Dauphiné  Касс iс дю Доф iнеLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1917
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Francija  Pommeau de Bretagne  Поммо  де Бретань  
Francija  Pommeau du Maine  Поммо  дю Мен  
Francija  Pommeau de Normandie  Поммо  де Норманд i 
Francija (Département Nord (59) un 
Pas-de-Calais (62))  Genièvre Flandres Artois  Жен iєвр Фланре  Артуа  
Francija, It ālija Génépi des Alpes / Genepì degli Alpi  Женеп i дез Альп  / Дженеп i дельї  Альп i 
Vācija Münsterländer Korn / Kornbrand  Мюнстерлендер  Корн  / Корнбранд  
Vācija Sendenhorster Korn / Kornbrand  Зенденхорстер  Корн  / Корнбранд  
Vācija Bergischer Korn / Kornbrand  Берг iшер  Корн  / Корнбранд  
Vācija Emsländer Korn / Kornbrand  Емслендер  Корн  / Корнбранд  
Vācija Haselünner Korn / Kornbrand  Газелюннер  Корн  / Корнбранд  
Vācija Hasetaler Korn / Kornbrand  Газеталер  Корн  / Корнбранд  
Vācija Deutscher Weinbrand  Дойчер  Вайнбранд  
Vācija Pfälzer Weinbrand  Пфельцер  Вайнбранд  
Vācija Schwarzwälder Kirschwasser  Шварцвельдер  Кiршвассер  
Vācija Schwarzwälder Mirabellenwasser  Шварцвельдер  Мiрабелленвассер  
Vācija Schwarzwälder Williamsbirne  Шварцвельдер  Вiльямсб iрне 
Vācija Schwarzwälder Zwetschgenwasser  Шварцвельдер  Цветшґенвассер  
Vācija Fränkisches Zwetschgenwasser  Френк iшес Цветшґенвассер  
Vācija Fränkisches Kirschwasser  Френк iшес Кiршвассер  
Vācija Fränkischer Obstler  Френк iшер  Обстлер  
Vācija Schwarzwälder Himbeergeist  Шварцвельдер  Гiмбеерґайст  
Vācija Bayerischer Gebirgsenzian  Баєр iшер  Ґебiрґсенц iан 
Vācija Ostfriesischer Korngenever  Остфр iзiшер  Корнґеневер  
Vācija Steinhäger  ШтайнгеґерLV L 161/1918 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Vācija Rheinberger Kräuter  Райнберґер  Кройтер  
Vācija Berliner Kümmel  Берл iнер Кюммель  
Vācija Hamburger Kümmel  Гамбургер  Кюммель  
Vācija Münchener Kümmel  Мюнхенер  Кюммель  
Vācija Chiemseer Klosterlikör  Кiмзеер  Клостерл iкьор  
Vācija Bayerischer Kräuterlikör  Баєр iшер  Кройтерл iкьор  
Vācija Benediktbeurer Klosterlikör  Бенед iктбойрер  Клостерл iкьор  
Vācija Ettaler Klosterlikör  Етталер  Клостерл iкьор  
Vācija Hüttentee  Гюттентее  
Vācija Bärwurz  Бервурц  
Vācija Königsberger Bärenfang  Кьон iґсберґер  Беренфан  
Vācija Ostpreußischer Bärenfang  Остпройс iшер  Беренфан  
Vācija Blutwurz  Блютвурц  
Vācija, Austrija, Be ļģija (v āciski run ā­
još ā kopiena)  Korn / Kornbrand  Корн  / Корнбранд  
Grie ķija Brandy Αττικής  / Brandy of Attica  Бранд i Аттiкiс / Бренд i оф Аттiка 
Grie ķija Brandy Πελοποννήσου  / Brandy of the 
Peloponnese  Бранд i Пельопон iсу / Бренд i оф 
Пелопон iс 
Grie ķija Brandy Κεντρικής  Ελλάδας  / Brandy of 
central Grie ķija Бранд i Кендр iкiс Елядас  / Бренд i оф 
Централ  Ґрiс 
Grie ķija Τσικουδιά  / Tsikoudia  Цiкудья  
Grie ķija Τσικουδιά  Κρήτης  / Tsikoudia of Crete  Цiкудья  Крiтiс 
Grie ķija Τσίπουρο  / Tsipouro  Цiпуро  
Grie ķija Τσίπουρο  Μακεδονίας  / Tsipouro of 
Macedonia  Цiпуро  Македон iяс 
Grie ķija Τσίπουρο  Θεσσαλίας  / Tsipouro of 
Thessaly  Цiпуро  Фессал iяс 
Grie ķija Τσίπουρο  Τυρνάβου  / Tsipouro of 
Tyrnavos  Цiпуро  ТiрнавуLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1919
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Grie ķija Ούζο  Μυτιλήνης  / Ouzo of Mitilene  Узо Мiтiлiнiс 
Grie ķija Ούζο  Πλωμαρίου  / Ouzo of Plomari  Узо Пломар iу 
Grie ķija Ούζο  Καλαμάτας  / Ouzo of Kalamata  Узо Каламатас  
Grie ķija Ούζο  Θράκης  / Ouzo of Thrace  Узо Фрак iс 
Grie ķija Ούζο  Μακεδονίας  / Ouzo of Macedo ­
nia Узо Македон iяс 
Grie ķija Μαστίχα  Χίου  / Masticha of Chios  Маст iха Хiу 
Grie ķija Κίτρο  Νάξου  / Kitro of Naxos  Кiтро Наксу  
Grie ķija Κουμκουάτ  Κέρκυρας  / Koum Kouat of 
Corfu  Кiмкуат  Керк iрас 
Grie ķija Τεντούρα  / Tentoura  Тентура  
Ung ārija Törkölypálinka  Тёркёльпал iнка 
Ung ārija Szatmári Szilvapálinka  Сатмар i Сiлвапал iнка 
Ung ārija Kecskeméti Barackpálinka  Кечкем eтi Барацкпал iнка 
Ung ārija Békési Szilvapálinka  Бeкeшi Сiлвапал iнка 
Ung ārija Szabolcsi Almapálinka  Саболч i Алмапал iнка 
Ung ārija Gönci Barackpálinka  Гёнц i Барацкпал iнка 
Ung ārija, Austrija (aprikožu stiprais 
alkoholiskais dz ēriens, ko ražo vien īgi 
šādās zem ēs: Niederösterreich, Burgen ­
land, Steiermark, Wien)  Pálinka  Палiнка 
Īrija Irish Whiskey / Uisce Beatha Eirean ­
nach / Irish Whisky  Айр iш Уiскi / I шке  Баха  / Ееренок  / 
Айр iш Уiскi 
Īrija Irish Cream  Айр iш Крiм 
Īrija Irish Poteen / Irish Póitín  Айр iш Потiн / Айр iш Поч iн 
Itālija Brandy italiano  Бренди  iтальяно  
Itālija Grappa  Ґраппа  
Itālija Grappa di Barolo  Ґраппа  дi БаролоLV L 161/1920 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Itālija Grappa piemontese / Grappa del 
Piemonte  Ґраппа  п’ємонтезе  / Ґраппа  дель  
П’ємонте  
Itālija Grappa lombarda / Grappa di 
Lombardia  Ґраппа  ломбарда  / Ґраппа  дi Ломбард iя 
Itālija Grappa trentina / Grappa del Trentino  Ґраппа  трент iна / Ґраппа  дель  Трент iно 
Itālija Grappa friulana / Grappa del Friuli  Ґраппа  фрiулана  / Ґраппа  дель  Фрiулi 
Itālija Grappa veneta / Grappa del Veneto  Ґраппа  венета  / Ґраппа  дель  Венето  
Itālija Südtiroler Grappa / Grappa dell'Alto 
Adige  Зюдт iролер  Ґраппа  / Ґраппа  дель  Альто  
Адiдже 
Itālija Grappa Siciliana / Grappa di Sicilia  Ґраппа  Сiчiлiана / Ґраппа  дi Сiчiлiа 
Itālija Grappa di Marsala  Ґраппа  дi Марсала  
Itālija Südtiroler Williams / Williams 
dell'Alto Adige  Зюдт iролер  Вiльямс  / Вiльямс  дель  
Альто  Адiдже 
Itālija Südtiroler Aprikot / Aprikot dell'Alto 
Adige  Зюдт iролер  Апр iкот / Апр iкот дель  
Альто  Адiдже 
Itālija Südtiroler Marille / Marille dell'Alto 
Adige  Зюдт iролер  Мар iлле / Мар iлле дель  
Альто  Адiдже 
Itālija Südtiroler Kirsch / Kirsch dell'Alto 
Adige  Зюдт iролер  Кiрш / Кiрш дель  Альто  
Адiдже 
Itālija Südtiroler Zwetschgeler / Zwets ­
chgeler dell'Alto Adige  Зюдт iролер  Цветшґелер  / Цветшґелер  
дель  Альто  Адiдже 
Itālija Südtiroler Gravensteiner / Graven ­
steiner dell'Alto Adige  Зюдт iролер  Ґравенштайнер  / 
Ґравенштайнер  дель  Альто  Адiдже 
Itālija Südtiroler Golden Delicious / Golden 
Delicious dell'Alto Adige  Зюдт iролер  Ґолден  Делiшес / Ґолден  
Делiшес дель  Альто  Адiдже 
Itālija Williams friulano / Williams del Friuli  Вiльямс  фрiулано  / Вiльямс  дель  Фрiулi 
Itālija Sliwovitz del Veneto  Слiвовiц дель  Венето  
Itālija Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia  Слiвовiц дель  Фрiулi-Венец iя Джул iя 
Itālija Sliwovitz del Trentino-Alto Adige  Слiвовiц дель  Трент iно- Альто  АдiджеLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1921
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Itālija Distillato di mele trentino / Distillato 
di mele del Trentino  Дiстiллато  дi мелє  трент iно / Дiстiллато  
дi мелє  дель  Трент iно 
Itālija Williams trentino / Williams del 
Trentino  Вiльямс  трент iно / Вiльямс  дель  
Трент iно 
Itālija Sliwovitz trentino / Sliwovitz del 
Trentino  Слiвовiц трент iно / Слiвовiц дель  
Трент iно 
Itālija Aprikot trentino / Aprikot del Tren ­
tino  Апр iкот трент iно / Апр iкот дель  
Трент iно 
Itālija Kirsch Friulano / Kirschwasser Friu ­
lano  Кiрш Фрiулано  / Кiршвассер  Фрiулано  
Itālija Kirsch Trentino / Kirschwasser Tren ­
tino  Кiрш Трент iно / Кiршвассер  Трент iно 
Itālija Kirsch Veneto / Kirschwasser Veneto  Кiрш Венето  / Кiршвассер  Венето  
Itālija Südtiroler Enzian / Genziana dell'Alto 
Adige  Зюдт iролер  Енцiан / Дженц iана дель  
Альто  Адiдже 
Itālija Genziana trentina / Genziana del 
Trentino  Дженц iана трент iна / Дженц iана дель  
Трент iно 
Itālija Mirto di Sardegna  Мiрто дi Сарденья  
Itālija Liquore di limone di Sorrento  Лiкворе  дi лiмоне  дi Сорренто  
Itālija Liquore di limone della Costa 
d'Amalfi  Лiкворе  дi лiмоне  делла  Коста  
д’Амальф i 
Itālija Genepì del Piemonte  Дженеп i дель  П’ємонте  
Itālija Genepì della Valle d'Aosta  Дженеп i делла  Валле  д’Аоста  
Itālija Nocino di Modena  Ноч iно дi Модена  
Itālija Südtiroler Obstler / Obstler dell'Alto 
Adige  Зюдт iролер  Обстлер  / Обстлер  дель  
Альто  Адiдже 
Latvija  Latvijas Dzidrais  Латв iяс Дзiдраiс 
Latvija  R īgas Degv īns Рiгас Дегв iнс 
Latvija  Allažu Ķimelis  A ллажу  Кiмелiс 
Lietuva  Saman ė СаманеLV L 161/1922 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Lietuva  Originali Lietuviška degtin ė / Original 
Lietuvan vodka  Орiгiналi Лiєтув iшка  дект iне / 
Орiджiнел Лiтуан iян водка  
Lietuva  Vilniaus Džinas / Vilnius Gin  Вiльняус  Джiнас / Вiльнюс  Джiн 
Lietuva  Trejos devynerios  Трейос  девiнерьос  
Lietuva  Čepkeli ų Чепкелю  
Lietuva  Trauktin ė Траукт iне 
Lietuva  Trauktin ė Palanga  Траукт iне Паланґа  
Lietuva  Trauktin ė Dainava  Траукт iне Дайнава  
Luksemburga  Eau-de-vie de seigle de marque natio ­
nale Luksemburgaeoise  О-дьо-вi дьо сеґль  дьо марк  насiональ  
люксембуржуаз  
Luksemburga  Eau-de-vie de marc de marque natio ­
nale Luksemburgaeoise  О-де-вi де мар де марк  насiональ  
люксембужуаз  
Luksemburga  Eau-de-vie de pommes de marque 
nationale Luksemburgaeoise  О-де-вi де помм  де марк  насiональ  
люксембуржуаз  
Luksemburga  Eau-de-vie de poires de marque 
nationale Luksemburgaeoise  О-де-вi де пуар  де марк  насiональ  
люксембуржуаз  
Luksemburga  Eau-de-vie de kirsch de marque 
nationale Luksemburgaeoise  О-де-вi де кiрш де марк  насiональ  
люксембуржуаз  
Luksemburga  Eau-de-vie de quetsch de marque 
nationale Luksemburgaeoise  О-де-вi де куеч  де марк  насiональ  
люксембуржуаз  
Luksemburga  Eau-de-vie de mirabelle de marque 
nationale Luksemburgaeoise  О-де-вi де мiрабелль  де марк  насiональ  
люксембуржуаз  
Luksemburga  Eau-de-vie de prunelles de marque 
nationale Luksemburgaeoise  О-де-вi де прюнелль  де марк  насiональ  
люксембуржуаз  
Luksemburga  Cassis de Beaufort  Касс iс де Бофор  
Polija  Polska Wódka / Polish Vodka  Польска  Вудка  / Пол iш водка  
Polija  Ar smarž īgo m ārsmilgu ekstraktu 
aromatiz ēts z āļu degv īns no Zieme ļ­
pod ļesjes zemienes / Wódka zio łowa 
z Niziny Pó łnocnopodlaskiej aroma ­
tyzowana ekstraktem z trawy 
żubrowej  Вудка  жьолова  з Нiжiни 
Пулноцноподляскей , ароматизована  
екстрактем  з трави  жубровей  
Polija  Polish Cherry  Пол iш ЧерiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1923
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Portug āle Rum da Madeira  Рум да Мадейра  
Portug āle Aguardente de Vinho Douro  Аґуарденти  д Вiню Дору  
Portug āle Aguardente de Vinho Ribatejo  Аґуарденти  д Вiню Рiбатежу  
Portug āle Aguardente de Vinho Alentejo  Аґуарденти  д Вiню Алентежу  
Portug āle Aguardente de Vinho da Região dos 
Vinhos Verdes  Аґуарденти  д Вiню да реж iоу душ  
вiнюш  вердеш  
Portug āle Aguardente de Vinho da Região dos 
Vinhos Verdes de Alvarinho  Аґуарденти  д Вiню да реж iоу душ  
вiнюш  вердеш  ди Алвар iнью  
Portug āle Aguardente de Vinho Lourinhã  Аґуарденти  д Вiню Лоур iнья 
Portug āle Aguardente Bagaceira Bairrada  Аґуарденти  Баґасейра  Байррада  
Portug āle Aguardente Bagaceira Alentejo  Аґуарденти  Баґасейра  Алентежу  
Portug āle Aguardente Bagaceira da Região dos 
Vinhos Verdes  Аґуарденти  Баґасейра  да реж iоу душ  
вiнюш  вердеш  
Portug āle Aguardente Bagaceira da Região dos 
Vinhos Verdes de Alvarinho  Аґуарденти  Баґасейра  да реж iоу душ  
вiнюш  вердеш  ди Алвар iнью  
Portug āle Medronho do Algarve  Медронью  ду Алгарви  
Portug āle Medronho do Buçaco  Медронью  ду Бусаку  
Portug āle Aguardente de pêra da Lousã  Аґуарденте  ди пера  да Лоуза  
Portug āle Évora anisada  Евура  Анiзада  
Portug āle Ginjinha portuguesa  Жiнжiнья Портуґеза  
Portug āle Licor de Singeverga  Лiкор ди Сiнжеверґа  
Portug āle Anis português  Анiш портуґеш  
Portug āle Poncha da Madeira  Понша  да Мадейра  
Rum ānija Vinars Târnave  Вiнарс  Тирнаве  
Rum ānija Vinars Vaslui  Вiнарс  Васлюй  
Rum ānija Vinars Murfatlar  Вiнарс  Мурфатлар  
Rum ānija Vinars Vrancea  Вiнарс  ВранчаLV L 161/1924 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Rum ānija Vinars Segarcea  Вiнарс  Сеґарча  
Rum ānija P ălinc ă Палiнка 
Rum ānija Țuic ă Zetea de Medie șu Aurit  Цуйка  Зетя  де Мед iєшу Аур iт 
Rum ānija Țuic ă de Valea Milcovului  Цуйка  де Валя  Мiлковулюй  
Rum ānija Țuic ă de Buz ău Цуйка  де Бузеу  
Rum ānija Țuic ă de Arge ș Цуйка  де Арджеш  
Rum ānija Țuic ă de Zal ău Цуйка  де Залеу  
Rum ānija Țuic ă Ardeleneasc ă de Bistri ța Цуйка  Арделеняске  де Бiстрiца 
Rum ānija Horinc ă de Maramure ș Хорiнка де Марамуреш  
Rum ānija Horinc ă de C ămârzana  Хорiнка де Камирзана  
Rum ānija Horinc ă de Seini  Хорiнка де Сеїн i 
Rum ānija Horinc ă de Chioar  Хорiнка де Кiоар 
Rum ānija Horinc ă de L ăpu ș Хорiнка де Ляпуш  
Rum ānija Tur ț de Oa ș Турц  де Оаш  
Rum ānija Tur ț de Maramure ș Турц  де Марамуреш  
Slov ākija Karpatské brandy špeciál  Карпатске  бренд i шпец iал 
Slov ākija Bošácka Slivovica  Бошацка  Слiвовiця 
Slov ākija Laugarício Vodka  Лаугар iцiо Водка  
Slov ākija Spišská Borovi čka Спiшска  Боров iчка 
Slov ākija Slovenská Borovi čka Juniperus  Словенска  боров iчка Юнiперус  
Slov ākija Slovenská Borovi čka Словенска  боров iчка 
Slov ākija Inovecká Borovi čka I новецка  Боров iчка 
Slov ākija Liptovská Borovi čka Лiптовска  Боров iчка 
Slov ākija Demänovka bylinná horká  Дєменовка  билiнна горкаLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1925
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Slov ākija Demänovka Bylinný Likér  Дєменовка  билiнни лiкєр 
Slov ēnija Brinjevec  Брiнєвец  
Slov ēnija Dolenjski sadjevec  Доленьск i садєвец  
Slov ēnija Janeževec  Янежевец  
Slov ēnija Slovenska travarica  Словєнска  травар iца 
Slov ēnija Pelinkovec  Пелiнковец  
Slov ēnija Orehovec  Ореховец  
Slov ēnija Doma či rum  Домач i рум 
Sp ānija Ron de Málaga  Рон де Маляґа  
Sp ānija Ron de Granada  Рон де Ґранада  
Sp ānija Whisky español  Уiскi Еспаньоль  
Sp ānija Brandy de Jerez  Бранд i де Херес  
Sp ānija Brandy del Penedés  Бранд i дель  Пенедес  
Sp ānija Orujo de Galicia  Орухо  де Ґалiсiя 
Sp ānija Aguardiente de sidra de Asturias  Агуардьєнте  де сiдра де Астур iяс 
Sp ānija Gin de Mahón  Хiн де Маон  
Sp ānija Anis español  Анiс Еспаньоль  
Sp ānija Anís Paloma Monforte del Cid  Анiс Пальома  Монфорте  дель  Сiд 
Sp ānija Hierbas de Mallorca  Єрбас  де Майорка  
Sp ānija Hierbas Ibicencas  Єрбас  Iбiсенкас  
Sp ānija Cazalla  Касая  
Sp ānija Chinchón  Чiнчон  
Sp ānija Ojén  Охен  
Sp ānija Rute  Руте  
Sp ānija Palo de Mallorca  Пальо  де МайоркаLV L 161/1926 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
ES dal ībvalsts  Aizsarg ājamais nosaukums  Transkripcija ukrai ņu burtiem  
Sp ānija Ratafia catalana  Ратаф iя Каталяна  
Sp ānija Cantueso Alicantino  Кантуесо  Алiкант iно 
Sp ānija Licor café de Galicia  Лiкор кафе  де Ґалiсiя 
Sp ānija Licor de hierbas de Galicia  Лiкор де єрбас  де Ґалiсiя 
Sp ānija Pacharán navarro  Пачаран  наварро  
Sp ānija Pacharán  Пачаран  
Sp ānija Aguardiente de hierbas de Galicia  Агуардьєнте  де єрбас  де Ґалiсiя 
Sp ānija Aperitivo Café de Alcoy  Апер iтiво кафе  де Алькой  
Sp ānija Herbero de la Sierra de Mariola  Ерберо  деля  Сiєрра  де Мар iоля 
Sp ānija Ronmiel  Ронм iєль 
Sp ānija Ronmiel de Canarias  Ронм iєль де Канар iяс 
Zviedrija  Svensk Vodka / Swedish Vodka  свєнск  водка  / суiдiш водка  
Zviedrija  Svensk Aquavit / Svensk Akvavit / 
Swedish Aquavit  свенск  акуав iт / свенск  аквав iт / суiдiш 
акуав iт 
Zviedrija  Svensk Punsch / Swedish Punch  свєнск  пунш  / суiдiш панш  
Apvienot ā Karaliste  Plymouth Gin  Плiмут джiн 
Apvienot ā Karaliste (Skotija)  Scotch Whisky  Скотч  уiскi 
Kop īgā deklar ācija par ties ībām izmantot konkr ētus nosaukumus  
Ukraina patur ties ības tirdzniec ībā izmantot konkr ētus nosaukumus, kas ir vai nu t ās teritorij ā esošu ģeogr āfisko apgabalu 
nosaukumi, piem ēram,  
— Шарин , 
— Добрушине , 
— Тарнава , 
— Карпатськ i ( карпатський ), 
— Троян , 
— Бистриця , 
— Марамуреш , 
— Борович i,LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1927
— Орiховець , 
— Самб iр 
— Брест iв 
— Переяславське  
— Вiднiв 
— Вербиця  
— Драгово  
— Карл iвка 
— Лозниця  
— Люблинець  
— Мельники  
— Загора  
— Нове  село  
— Русiв 
— Слов 'янськ  
— Сливине  
— Чорноморський  район  
— Болярка  
— Чехи  
— Мельнич  
— Мельниця  
— Коса  
— Коси  
— Македони  
— Кропи  
— Аркад iя 
— I онине  
— Коропи  
— Маркоп iль 
— Мартини  
— Шампан iя, 
— Пила  
— БурдейLV L 161/1928 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
— Кодак  
— Мелен i 
— Корна  
— Брем  
— Лядова  
— Роман iв 
— Вiльне  
— Шарин  
— I рпiнь 
— Ренi 
— Славута  
— Красног iрка 
— Їжак iвка 
— Тиха  
— Земляне  
— Тавр iя 
— Созань  
— Баба -Даг 
— Бiла Криниця  
— Долинська  
— Приморськ  
— Приморське  
— Приморський  
— Дунайсько  
— Стрек iв (стрек iвський ) 
— Карпати  
— Карпати  Вербовець  (вербовецький ) 
— Карпати  Тарнавка  (тарнавський ) 
— Карпати  Долинне , Долинка  
— Карпати  Ступак iвка (ступак iвський ) 
— Карпати  Загора  (загорський ) 
— Житан i ( житанський )LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1929
— Вруб iвський  
— Теково  (текiвський ) 
— Радошинка  
— Фiлянiвка (фiлянiвський ) 
— Гонт iвка (гонт iвський ) 
— Вiнниця  (вiнницький ) 
— Велика  Тур’я 
— Мала  Тур’я 
— Нове  Мiсто 
— Чернях iв 
— Михайл iвка (михайл iвський ) 
— Молдовка  (молдовський ) 
— Галичина  (Галичина ), 
vai v ārdi ukrai ņu valod ā, piem ēram,  
Med; angl. honey (diminut īvs: Medok)  
Kawa; angl. coffee  
saska ņā ar š ā nol īguma IV sada ļas 9. noda ļas (Intelektu ālais īpašums) 3. apakšnoda ļu ( Ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes) un 
jo īpaši saska ņā ar š ā nol īguma 204. pantu ( Ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu aizsardz ības tv ērums).  
Kop īga deklar ācija par Кагор  
Ukraina var turpin āt t ās teritorij ā izmantot nosaukumu “ Кагор ”, ar to apz īm ējot ukrai ņu stiprin ātu v īnu, kuru ražo 
saska ņā ar š ādām galvenaj ām specifik ācij ām: 
— ražots no viet ējām v īnog ām un misas,  
— ferment ācija ir aptur ēta, pievienojot stilspirtu,  
— spirta saturs galaražojum ā ir 15–17 % tilp.,  
— cukura saturs galaražojum ā ir 140–200 g/l.LV L 161/1930 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
10. NODA ĻAS XXIII PIELIKUMS  
TERMINU GLOS ĀRIJS  
Turpm ākais glos ārijs ir paredz ēts, lai atspogu ļotu dažu š ā nol īguma IV sada ļas 10. noda ļā (Konkurence) lietoto terminu 
noz īmi. Tas nav juridiski saistošs un neskar š ās noda ļas noteikumus.  
a) Apgabali, kur dz īves l īmenis ir neparasti zems vai kur ir nopietns bezdarbs, ir apgabali, kur ir ārk ārtīgi nelabv ēlīga 
ekonomisk ā situ ācija sal īdzin ājum ā ar st āvokli Eiropas Savien ībā kopum ā. Šis nosac ījums ir izpild īts, ja re ģion ā vai par 
valsts l īmeni zem ākā ģeogr āfisk ā administrat īvā vien ībā, kur ā ir vid ēji apm ēram 800 000–3 000 000 iedz īvot āju, 
iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedz īvot āju, m ērot ar pirktsp ējas l īmeni (PSL), ir maz āks par 75 % no Savien ības 
vid ējā rādītāja. 
b) Iev ērojami trauc ējumi ir t ādi, kas ietekm ē visu attiec īgās puses vai k ādas t ās dal ībvalsts ekonomiku. Trauc ējumus š īs 
ieda ļas nol ūkos neuzskata par iev ērojamiem, ja tie attiecas tikai uz k ādu puses re ģionu vai k ādām t ās teritorijas da ļām. 
c) Visp ārējas tautsaimnieciskas noz īmes pakalpojums (VTNP) ir saimnieciskas darb ības, ko p ārvaldes iest ādes defin ē k ā 
īpaši svar īgas pilso ņiem un kas netiktu veiktas (vai tiktu veiktas ar cit ādiem nosac ījumiem), ja p ārvaldes iest ādes 
neiejauktos. Darb ībai j āatbilst īpašam raksturojumam sal īdzin ājum ā ar citu tautsaimniecisko darb ību visp ārējo taut ­
saimniecisko noz īmi. 
d) Publiski uz ņēmumi ir uz ņēmumi, kuros p ārvaldes iest ādes var tieši vai netieši īstenot domin ējošu ietekmi, izmantojot 
īpašumties ības, finansi ālu l īdzdal ību vai noteikumus, kas tos regul ē. 
e) Ekskluz īvas ties ības ir ties ības, ko dal ībvalsts ar normat īvu vai administrat īvu aktu ir pieš ķīrusi vienam uz ņēmumam, 
rezerv ējot ties ības sniegt k ādu pakalpojumu vai veikt k ādu darb ību konkr ētā ģeogr āfisk ā apgabal ā. 
f) Īpašas ties ības ir ties ības, ko dal ībvalsts ir pieš ķīrusi ierobežotam skaitam uz ņēmumu un kas konkr ētā ģeogr āfisk ā 
apgabal ā un ne saska ņā ar objekt īviem, sam ērīgiem un nediskrimin ējošiem krit ērijiem  
— ierobežo l īdz diviem vai vair āk t ādu uz ņēmumu skaitu, kuriem ir ties ības sniegt k ādu pakalpojumu vai veikt k ādu 
darb ību, vai  
— nosaka vair ākus konkur ējošus uz ņēmumus par t ādiem, kuriem ir ties ības sniegt k ādu pakalpojumu vai veikt k ādu 
darb ību, vai  
— pieš ķir k ādam uz ņēmumam vai uz ņēmumiem juridiskas vai administrat īvas priekšroc ības, kas iev ērojami iespaido 
kāda cita uz ņēmuma sp ēju sniegt to pašu pakalpojumu vai veikt to pašu darb ību taj ā paš ā ģeogr āfiskaj ā apgabal ā 
būtībā līdzv ērtīgos apst ākļos. 
g) Noz īm īgs projekts Eiropas kop ējās interes ēs vai pušu kop ējās interes ēs ir defin ējams k ā tāds tikai tad,  
i) ja atbalsts attiecas uz projektu, kura īstenošanas nosac ījumi, dal ībnieki un m ērķi ir skaidri defin ēti; 
ii) ja projekts ir Eiropas kop ējās interes ēs t ādā noz īm ē, ka ar t ā m ērķi sasniegt ās priekšroc ības neaprobežojas ar vienu 
dal ībvalsti vai dal ībvalst īm, kas šo projektu īsteno, bet gan ir attiecin āmas uz ES kopum ā, 
vai 
tas ir pušu kop ējās interes ēs t ādā noz īm ē, ka ar t ā m ērķi sasniegt ās priekšroc ības ir attiecin āmas uz ab ām pus ēm;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1931
iii) ja projekts ir ļoti svar īgs, ņemot v ērā tā īpaš ības un apjomu; tam j ābūt noz īm īgam m ērķu zi ņā un b ūtiskam p ēc 
sava lieluma.  
h) Komerci āli valsts monopoli ir monopoli, ar kuru starpniec ību puses valsts, re ģion ālās vai viet ējās p ārvaldes iest ādes vai 
jebk ādas citas p ārvaldes iest ādes var juridiski vai faktiski, tieši vai netieši p ārraudz īt, noteikt vai iev ērojami ietekm ēt 
importu vai eksportu starp pus ēm. Š ā nol īguma noteikumi par komerci āliem valsts monopoliem attiecas ar ī uz pušu 
dele ģētiem monopoliem.LV L 161/1932 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
14. NODA ĻAS XXIV PIELIKUMS  
REGLAMENTS STR ĪDU IZŠ ĶIRŠANAI  
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI  
1. Š ā nol īguma IV sada ļas 14. noda ļā (Str īdu izš ķiršana) un saska ņā ar šiem noteikumiem  
"konsultants " ir persona, kuru puse ir nol īgusi, lai to konsult ētu vai tai pal īdz ētu saist ībā ar š ķīrējtiesas procesu;  
"šķīrējtiesa " ir atbilst īgi š ā nol īguma 307. pantam izveidota š ķīrējtiesa;  
"šķīrējtiesnesis " ir š ā nol īguma 307. pant ā noteiktaj ā k ārtībā izveidot ās š ķīrējtiesas loceklis;  
"pal īgs" ir persona, kas saska ņā ar š ķīrējtiesneša pilnvar ām veic izp ēti vai pal īdz š ķīrējtiesnesim;  
"pras ītājs" ir jebkura puse, kura saska ņā ar š ā nol īguma 306. pantu pieprasa izveidot š ķīrējtiesu;  
"atbild ētājs" ir puse, par kuru tiek apgalvots, ka t ā ir r īkojusies pretrun ā šim nol īgumam;  
"puses p ārst āvis" ir puses valsts p ārvaldes departamenta vai a ģent ūras, vai citas publiskas iest ādes nodarbin āta vai 
iecelta persona, kas p ārst āv pusi str īdā par k ādu no š ā nol īguma noteikumiem;  
"diena " ir kalend ārā diena.  
2. Atbild ētājs atbild par str īdu izš ķiršanas procesa lo ģistiku, jo īpaši par tiesas s ēžu organiz ēšanu, ja vien nav cit ādas 
vienošan ās. Tom ēr izdevumus, kas saist īti ar organizatoriskiem jaut ājumiem, tostarp š ķīrējtiesnešu izdevumus, puses 
dala savstarp ēji. 
PAZI ŅOJUMI  
3. Puses un š ķīrējtiesa nos ūta visus piepras ījumus, pazi ņojumus, rakstiskus iesniegumus vai citus dokumentus pret 
parakstu par sa ņemšanu, k ā ierakst ītas v ēstules, izmantojot kurjerpastu, faksimilu, teleksu, telegr āfu vai jebkurus 
citus telekomunik ācijas l īdzek ļus, kas apliecina nos ūtīšanas faktu.  
4. Puse iesniedz katra rakstiska iesnieguma kopiju otrai pusei un katram š ķīrējtiesnesim. Dokumenta kopiju iesniedz ar ī 
elektronisk ā veid ā. 
5. Visus pazi ņojumus, tostarp konsult āciju piepras ījumus, adres ē attiec īgi Ukrainas Ārlietu ministrijai un Eiropas Komi ­
sijas Tirdzniec ības ģener āldirektor ātam.  
6. S īkas p ārrakst īšan ās k ļūdas piepras ījumos, pazi ņojumos, rakstiskajos iesniegumos vai citos dokumentos saist ībā ar 
lietas izskat īšanu š ķīrējties ā var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kur ā skaidri nor ādītas izmai ņas. 
7. Ja dokumenta iesniegšanas termi ņa p ēdējā diena ir Ukrainas vai Eiropas Savien ības iest āžu ofici ālā br īvdiena, min ēto 
dokumentu var iesniegt n ākamaj ā darbdien ā. 
ŠĶĪRĒJTIESAS PROCESA S ĀKŠANA  
8. Ja vien puses nevienojas cit ādi, t ās tiekas ar š ķīrējtiesu septi ņu dienu laik ā no t ās izveidošanas dienas, lai vienotos par 
jaut ājumiem, ko puses vai š ķīrējtiesa atz īst par vajadz īgiem, tai skait ā par š ķīrējtiesnešu atalgojumu un tiem atl ī­
dzin āmajiem izdevumiem, kam j āatbilst PTO norm ām.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1933
SĀKOTN ĒJIE IESNIEGUMI  
9. Pras ītājs iesniedz s ākotn ējo rakstisko iesniegumu ne v ēlāk k ā 20 dienu laik ā p ēc š ķīrējtiesas izveidošanas. Atbild ētājs 
savu atbildi iesniedz ne v ēlāk k ā 20 dien ās no s ākotn ējā rakstisk ā iesnieguma iesniegšanas.  
ŠĶĪRĒJTIESU DARB ĪBA 
10. Visas san āksmes vada š ķīrējtiesas priekšs ēdētājs. Š ķīrējtiesa var pilnvarot priekšs ēdētāju pie ņemt administrat īvus un 
procesu ālus l ēmumus.  
11. Ja vien šaj ā nol īgum ā nav paredz ēts cit ādi un neskarot 24. punktu, š ķīrējtiesa var veikt savu darbu jebk ādā veid ā, 
tostarp pa t ālruni, ar faksa s ūtījumiem vai ar datorsakariem.  
12. Š ķīrējtiesas apspried ēs dr īkst piedal īties vien īgi š ķīrējtiesneši, tom ēr š ķīrējtiesa var at ļaut š ādās apspried ēs piedal īties 
saviem pal īgiem.  
13. Vien īgi š ķīrējtiesa veic nol ēmumu sagatavošanu un šo pien ākumu neuztic citiem.  
14. Ja rodas k āds procesu āls jaut ājums, uz kuru neattiecas nol īguma un t ā pielikumu noteikumi, š ķīrējtiesa var r īkoties 
saska ņā ar jebk ādu piem ērotu proced ūru, ja š ī proced ūra nodrošina vienl īdz īgu attieksmi pret pus ēm un atbilst 
nol īguma un t ā pielikumu noteikumiem.  
15. Ja š ķīrējtiesa atz īst par vajadz īgu main īt k ādu proces ā iev ērojamu termi ņu vai procesa laik ā veikt citus procesu ālus vai 
administrat īvus piel āgojumus, t ā rakstiski inform ē puses par š ādu izmai ņu vai piel āgojumu iemesliem, nor ādot 
vajadz īgo termi ņu vai piel āgojumu. Š ā nol īguma 310. panta 2. punkt ā min ētos termi ņus negroza bez pušu piekri ­ 
šanas.  
AIZST ĀŠANA  
16. Ja š ķīrējtiesnesis nevar piedal īties proces ā, tiek atcelts no amata vai ir j ānomaina, š ķīrējtiesneša aizst ājēju izraug ās 
saska ņā ar š ā nol īguma 307. panta 3. un 4. punktu.  
17. Ja k āda puse uzskata, ka k āds š ķīrējtiesnesis neatbilst ētikas kodeksa pras ībām un š ā iemesla d ēļ vi ņš ir j ānomaina, š ī 
puse par to inform ē otru pusi 15 dienu laik ā no dienas, kad k ļuvuši zin āmi apst ākļi, kas apliecina š ķīrējtiesneša 
izdar īto r īcības kodeksa p ārk āpumu.  
18. a) Ja k āda puse uzskata, ka š ķīrējtiesnesis, kurš nav priekšs ēdētājs, neatbilst r īcības kodeksa pras ībām, puses 
apspriežas un, ja t ās par to vienojas, aizst āj šo š ķīrējtiesnesi, izraugoties aizst ājēju atbilst īgi š ā nol īguma 307. 
panta 3. un 4. punkt ā izkl āstītajai k ārtībai. 
b) Ja puses nesp ēj vienoties par š ķīrējtiesneša nomai ņas nepieciešam ību, jebkura no pus ēm var piepras īt, lai šis 
jaut ājums tiktu nodots izskat īšanai š ķīrējtiesas priekšs ēdētājam, kura l ēmums ir gal īgs. 
c) Ja p ēc š āda piepras ījuma priekšs ēdētājs nolemj, ka š ķīrējtiesnesis neatbilst r īcības kodeksa pras ībām, vi ņš izv ēlas 
jaunu š ķīrējtiesnesi, loz ējot no person ām sarakst ā, kas min ēts š ā nol īguma 323. panta 1. punkt ā un kur bija 
iek ļauts ar ī sākotn ējais š ķīrējtiesnesis. Ja s ākotn ējo š ķīrējtiesnesi puses izv ēlējās atbilst īgi š ā nol īguma 307. panta 2. 
punktam, vi ņa aizst ājēju izv ēlas, loz ējot no person ām, kuras pras ītājs un atbild ētājs ir ierosin ājuši atbilst īgi š ā 
nol īguma 323. panta 1. punktam. Jauno š ķīrējtiesnesi izraug ās pušu kl ātb ūtn ē piecu dienu laik ā no dienas, kad 
šķīrējtiesas priekšs ēdētājam iesniegts min ētais piepras ījums.LV L 161/1934 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
19. a) Ja k āda puse uzskata, ka š ķīrējtiesas priekšs ēdētājs neatbilst r īcības kodeksa pras ībām, puses apspriežas un, ja t ās 
par to vienojas, aizst āj priekšs ēdētāju, izraugoties aizst ājēju atbilst īgi š ā nol īguma 307. panta 3. un 4. punkt ā 
izkl āstītajai k ārtībai. 
b) Ja puses nesp ēj vienoties par priekšs ēdētāja nomai ņas nepieciešam ību, jebkura no pus ēm var piepras īt, lai šis 
jaut ājums tiktu nodots izskat īšanai k ādai no atlikušaj ām person ām, kas izraudz ītas par iesp ējamajiem priekš ­
sēdētājiem atbilstoši š ā nol īguma 323. panta 1. punktam. Attiec īgo v ārdu un uzv ārdu pušu kl ātb ūtn ē izloz ē 
Tirdzniec ības komitejas priekšs ēdētājs vai p ārst āvis. Š īs personas l ēmums par vajadz ību aizst āt priekšs ēdētāju ir 
gal īgs. 
c) Ja š ī persona nolemj, ka s ākotn ējais priekšs ēdētājs neatbilst r īcības kodeksa pras ībām, t ā izv ēlas jaunu priekš ­
sēdētāju, loz ējot no p ārējām person ām, kuras ir izv ēlētas k ā iesp ējamie priekšs ēdētāji un ir iek ļautas š ā nol īguma 
323. panta 1. punkt ā min ētaj ā sarakst ā. Jauno priekšs ēdētāju pušu kl ātb ūtn ē izraug ās piecu dienu laik ā no šaj ā 
punkt ā min ētā piepras ījuma iesniegšanas dienas.  
20. Š ķīrējtiesas process tiek aptur ēts uz laiku, k āds vajadz īgs, lai veiktu 16., 17., 18. un 19. punkt ā paredz ētās proced ūras.  
TIESAS S ĒDES 
21. Priekšs ēdētājs, apspriežoties ar pus ēm un p ārējiem š ķīrējtiesas locek ļiem, nosaka tiesas s ēdes dienu un laiku un to 
rakstiski apstiprina pus ēm. Šo inform āciju dara publiski pieejamu t ā puse, kura atbild par procesa lo ģistiku, ja vien 
sēde nav sl ēgta tipa s ēde. Ja vien puses pret to neiebilst, š ķīrējtiesa var nolemt tiesas s ēdi ner īkot.  
22. Ja vien puses nevienojas cit ādi, tiesas s ēde notiek Brisel ē, ja pras ītājs ir Ukraina, un Kijev ā, ja pras ītājs ir Eiropas 
Savien ība. 
23. Š ķīrējtiesa var r īkot papildu tiesas s ēdes, ja puses tam piekr īt. 
24. Visi š ķīrējtiesneši ir kl āt tiesas s ēdē visu s ēdes laiku.  
25. Neatkar īgi no t ā, vai tiesas s ēde ir atkl āta vai sl ēgta, taj ā var piedal īties š ādas personas:  
a) pušu p ārst āvji; 
b) pušu padomnieki;  
c) administrat īvais person āls, tulki, tulkot āji un tiesu referenti un  
d) š ķīrējtiesnešu pal īgi. 
Šķīrējtiesu dr īkst uzrun āt vien īgi pušu p ārst āvji un padomnieki.  
26. Katra puse ne v ēlāk k ā piecas dienas pirms tiesas s ēdes dienas iesniedz š ķīrējtiesai to personu sarakstu, kuras attiec īgās 
puses v ārd ā s ēdē sniegs mutisku argumentu izkl āstu, un to citu p ārst āvju vai padomnieku sarakstu, kuri piedal īsies 
sēdē. 
27. Š ķīrējtiesas s ēdes ir atkl ātas, ja vien puses nenolemj, ka t ām j ābūt da ļēji vai piln ībā sl ēgt ām. Tom ēr š ķīrējtiesa organiz ē 
slēgtas s ēdes, ja k ādas puses iesniegt ā inform ācija un izkl āsts ietver konfidenci ālu inform āciju.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1935
28. Š ķīrējtiesas s ēdes norise, nodrošinot pras ītājai pusei un atbild ētājai pusei vien ādu atv ēlēto laiku, ir š āda. 
Izkl āsts: 
a) pras ītāja izkl āsts; 
b) atbild ētāja izkl āsts. 
Argumentu atsp ēkošana:  
a) pras ītāja izkl āsts; 
b) atbild ētāja sniegt ā atbilde.  
29. S ēdes laik ā š ķīrējtiesa var jebkurai no pus ēm jebkur ā laik ā uzdot jaut ājumus.  
30. Š ķīrējtiesa organiz ē katras tiesas s ēdes protokol ēšanu un protokola nodošanu pus ēm p ēc iesp ējas īsākā laik ā. 
31. Katra puse 10 dienu laik ā no tiesas s ēdes dienas var iesniegt papildu rakstisku paskaidrojumu par jebkuru s ēdes laik ā 
radušos jaut ājumu.  
RAKSTISKI JAUT ĀJUMI  
32. Š ķīrējtiesa jebkur ā procesa posm ā var rakstiski uzdot jaut ājumus jebkurai no pus ēm vai t ām ab ām. Katra puse sa ņem 
visu š ķīrējtiesas uzdoto jaut ājumu kopiju.  
33. Puse iesniedz otrai pusei uz š ķīrējtiesas jaut ājumiem sniegto atbilžu kopiju. Katrai pusei tiek dota iesp ēja sniegt 
rakstiskas piez īmes par otras puses atbildi piecu dienu laik ā no t ās sa ņemšanas dienas.  
KONFIDENCIALIT ĀTE 
34. Puses un to padomdev ēji nodrošina š ķīrējtiesas s ēdes konfidencialit āti, ja tiesas s ēde ir sl ēgta saska ņā ar 27. punktu. 
Katra puse un t ās padomdev ēji uzskata par konfidenci ālu inform āciju, kuru otra puse ir iesniegusi š ķīrējtiesai un uz 
kuras konfidencialit āti min ētā otra puse ir nor ādījusi. Ja k āda puse iesniedz š ķīrējtiesai konfidenci ālus rakstiskus 
iesniegumus, tai p ēc otras puses l ūguma ne v ēlāk k ā 15 dienu laik ā no l ūguma vai iesniegšanas dienas, atkar ībā 
no t ā, kas ir v ēlāk, ir j ānodrošina ar ī iesniegumos ietvert ās inform ācijas nekonfidenci āls kopsavilkums, kuru var 
izpaust plaš ākai sabiedr ībai. Šie noteikumi neliedz k ādai pusei izpaust plaš ākai sabiedr ībai pazi ņojumus par savu 
viedokli, ja tie nesatur konfidenci ālu inform āciju.  
EX PARTE SAKARI  
35. Š ķīrējtiesa netiekas un nesazin ās ar k ādu no pus ēm, neesot kl āt otrai pusei.  
36. Neviens no š ķīrējtiesnešiem nedr īkst apspriest izskat ām ās lietas priekšmeta aspektus nedz ar vienu, nedz ab ām 
pus ēm, neesot kl āt p ārējiem š ķīrējtiesnešiem.  
AMICUS CURIAE IESNIEGUMI  
37. Ja vien puses tr īs dienu laik ā no š ķīrējtiesas izveidošanas dienas nevienojas cit ādi, š ķīrējtiesa var pie ņemt br īvpr ātīgus 
rakstiskus iesniegumus no ieinteres ētām fizisk ām vai juridisk ām person ām, kas veic uz ņēm ējdarb ību pušu teritorij ās, 
ja tie ir iesniegti 30 dienu laik ā no š ķīrējtiesas izveidošanas, ja tie ir īsi, ieskaitot pielikumus, un ja tie tieši attiecas uz 
šķīrējtiesas izskat āmajiem faktiskajiem un juridiskajiem jaut ājumiem. Š ķīrējtiesa var lemt noteikt š ādu iesniegumu 
apjoma ierobežojumu.LV L 161/1936 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
38. Iesniegum ā jānor āda inform ācija par t ā iesniedz ēju (fizisku vai juridisku personu), tostarp t ā uz ņēm ējdarb ības veik ­ 
šanas vietu, j ānor āda iesniedz ēja darb ības veids un finans ējuma avots, k ā ar ī jāpreciz ē, k ā to skar konkr ētais š ķīrēj­
tiesas process.  
39. Š ķīrējtiesa sav ā nol ēmum ā nor āda visus iesniegumus, ko t ā ir sa ņēmusi un kas atbilst iepriekšmin ētajiem noteiku ­
miem. Tai sav ā nol ēmum ā nav oblig āti j ānor āda š ādos iesniegumos iek ļautie faktiskie vai juridiskie argumenti. Katru 
pieteikumu, ko š ķīrējtiesa sa ņēmusi saska ņā ar šo punktu, nodod pus ēm piez īmju sniegšanai.  
STEIDZAMI GAD ĪJUMI  
40. Steidzamos gad ījumos, kas nor ādīti š ā nol īguma 310. panta 2. punkt ā, š ķīrējtiesa attiec īgi kori ģē šajos noteikumos 
min ētos termi ņus. 
RAKSTISK Ā UN MUTISK Ā TULKOŠANA  
41. Š ā nol īguma 305. pant ā min ētaj ās apspried ēs un ne v ēlāk k ā š ā reglamenta 8. punkta b) apakšpunkt ā min ētaj ā 
san āksm ē puses cenšas vienoties par kop īgu procesa darba valodu š ķīrējties ā. 
42. Ja puses nesp ēj vienoties par kop īgu darba valodu, katra puse nekav ējoties organiz ē rakstisku tulkošanu un sedz 
izmaksas par rakstisku iesniegumu tulkošanu otras puses izv ēlētaj ā valod ā, bet atbild ētāja puse organiz ē mutisku 
iesniegumu tulkošanu pušu izv ēlētaj ās valod ās. 
43. Š ķīrējtiesas nol ēmumus pazi ņo pušu izv ēlētaj ā valod ā vai valod ās. 
44. Izmaksas par š ķīrējtiesas nol ēmuma tulkojumu puses sedz vien ādās da ļās. 
45. Jebkura puse dr īkst iesniegt piez īmes par saska ņā ar šo reglamentu sagatavota dokumenta tulkojumu.  
TERMI ŅU APR ĒĶIN ĀŠANA  
46. Ja, piem ērojot š ā reglamenta 7. punktu, k āda puse sa ņem dokumentu cit ā dien ā, nek ā šo dokumentu ir sa ņēmusi otra 
puse, jebkuru termi ņu, kura apr ēķin āšana ir atkar īga no š ādas sa ņemšanas dienas, skaita no attiec īgā dokumenta 
vēlākās sa ņemšanas dienas.  
CITI PROCESI  
47. Šo reglamentu piem ēro ar ī procesiem atbilst īgi š ā nol īguma 312. panta 2. punktam, 313. panta 2. punktam, 315. 
panta 3. punktam un 316. panta 2. punktam. Tom ēr šaj ā reglament ā noteiktos termi ņus piel āgo atbilstoši īpašiem 
termi ņiem, kurus š ķīrējtiesa noteikusi nol ēmuma pie ņemšanai min ētajos citos procesos.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1937
15. NODA ĻAS XXV PIELIKUMS  
ŠĶĪRĒJTIESNEŠU UN MEDIATORU R ĪCĪBAS KODEKSS  
Defin īcijas  
1. Šaj ā rīcības kodeks ā: 
a) "šķīrējtiesnesis " ir š ā nol īguma 307. pant ā noteiktaj ā k ārtībā izveidotas š ķīrējtiesas loceklis;  
b) "mediators " ir persona, kas veic mediatora pien ākumus saska ņā ar IV sada ļas 15. noda ļu (Medi ācijas meh ānisms);  
c) "kandid āts" ir fiziska persona, kuras v ārds un uzv ārds iek ļauts š ā nol īguma 323. pant ā min ētaj ā š ķīrējtiesnešu 
sarakst ā un kuras kandidat ūra tiek izskat īta iecelšanai par š ķīrējtiesnesi saska ņā ar š ā nol īguma 307. pantu;  
d) "pal īgs" ir persona, kas atbilst īgi š ķīrējtiesneša vai mediatora pilnvar ām veic izp ēti vai pal īdz š ķīrējtiesnesim vai 
mediatoram;  
e) "process ", ja vien nav noteikts cit ādi, ir š ķīrējtiesas vai medi ācijas process saska ņā ar šo nol īgumu;  
f) š ķīrējtiesneša vai mediatora  "person āls" ir personas, kas str ādā š ķīrējtiesneša vai mediatora vad ībā un pak ļaut ībā, 
izņemot pal īgus.  
Procesu ālie pien ākumi  
2. Ikviens kandid āts un š ķīrējtiesnesis vai mediators atturas no nepiedien īgas uzved ības un darb ībām, kas var ētu š ķist 
nepiedien īgas, ir neatkar īgs un objekt īvs, izvair ās no tiešiem un netiešiem interešu konfliktiem un r īkojas atbilstoši 
augst ām uzved ības norm ām t ā, lai tiktu saglab āts str īdu izš ķiršanas meh ānisma god īgums un objektivit āte. Bijušajiem 
kandid ātiem, š ķīrējtiesnešiem un mediatoriem j āiev ēro š ā r īcības kodeksa 15., 16., 17. un 18. punkt ā noteiktie 
pien ākumi.  
Izpaušanas pien ākums  
3. Pirms personu apstiprina par š ķīrējtiesnesi vai mediatoru atbilst īgi šim nol īgumam, kandid āts inform ē par jebk ādu 
ieinteres ētību, attiec ībām vai jaut ājumu, kas var ētu ietekm ēt vi ņa vai vi ņas neatkar ību vai objektivit āti vai var ētu 
pamatoti rad īt iespaidu par nepiem ērot ību vai neobjektivit āti proces ā. T ādēļ kandid āts dara visu iesp ējamo, lai 
uzzin ātu par š ādas ieinteres ētības, attiec ību un jaut ājumu iesp ējam ību. 
4. Jaut ājumus saist ībā ar faktiskiem vai iesp ējamiem š ā r īcības kodeksa p ārk āpumiem kandid āts, š ķīrējtiesnesis vai 
mediators dara zin āmus vien īgi Tirdzniec ības komitejai, lai tos izskat ītu puses.  
5. P ēc iecelšanas š ķīrējtiesnesis vai mediators turpina dar īt visu iesp ējamo, lai uzzin ātu par š ā rīcības kodeksa 3. punkt ā 
min ētās ieinteres ētības, attiec ību vai jaut ājumu iesp ējam ību un inform ē par to es ību. Izpaušanas pien ākums ir ilgstoša 
saist ība, kas uzliek š ķīrējtiesnesim vai mediatoram par pien ākumu inform ēt par š ādas ieinteres ētības, attiec ību vai 
jaut ājumu rašanos jebkur ā procesa posm ā. Par š ādas ieinteres ētības, attiec ību vai jaut ājumu rašanos loceklis rakstiski 
inform ē Tirdzniec ības komiteju, lai puses tos izskat ītu. 
Šķīrējtiesnešu vai mediatoru pien ākumi  
6. L īdz ar iecelšanu š ķīrējtiesnesis vai mediators godpr ātīgi un cent īgi pilda savus pien ākums r ūpīgi un bez kav ēšan ās 
vis ā procesa laik ā. 
7. Š ķīrējtiesnesis vai mediators izskata tikai tos jaut ājumus, kas izvirz īti procesa gait ā un ir vajadz īgi nol ēmuma 
pie ņemšanai, un neuztic šo pien ākumu nevienam citam.LV L 161/1938 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
8. Š ķīrējtiesnesis vai mediators veic visus pas ākumus, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu, ka vi ņa pal īgi un person āls zina š ā 
rīcības kodeksa 2., 3., 4., 5., 16., 17. un 18. punktu un tos iev ēro. 
9. Neskarot š ā nol īguma 330. pantu, š ķīrējtiesnesis vai mediators procesa laik ā neiesaist ās nek ādos ex parte  sakaros.  
Šķīrējtiesnešu vai mediatoru neatkar ība un godpr ātība 
10. Š ķīrējtiesnesim vai mediatoram ir j ābūt neatkar īgam un godpr ātīgam un j āatturas no t ādu darb ību veikšanas, kas 
var ētu rad īt iespaidu, ka r īcība ir nepiedien īga vai neobjekt īva, un vi ņu nedr īkst ietekm ēt savt īgas intereses, ārējs 
spiediens, politiski apsv ērumi, sabiedr ības protesti, lojalit āte pret k ādu pusi vai bailes no kritikas.  
11. Š ķīrējtiesnesis vai mediators nedz tieši, nedz netieši neuz ņemas saist ības un nepie ņem priekšroc ības, kas jebk ādā veid ā 
var ētu ietekm ēt vai rad īt iespaidu, ka t ās ietekm ē vi ņa pien ākumu pien ācīgu izpildi.  
12. Š ķīrējtiesnesis vai mediators neizmanto savu amatu š ķīrējties ā, lai īstenotu personiskas vai priv ātas intereses, un 
atturas no t ādām darb ībām, kas var ētu rad īt iespaidu, ka k āds var attiec īgo locekli ietekm ēt. 
13. Š ķīrējtiesnesis vai mediators ne ļauj finanšu, uz ņēm ējdarb ības, profesion ālaj ām, ģimenes vai soci ālaj ām attiec ībām vai 
pien ākumiem iespaidot vi ņa r īcību vai spriedumus.  
14. Š ķīrējtiesnesim vai mediatoram j āatturas no st āšan ās t ādās attiec ībās vai jebk ādas finansi ālas ieinteres ētības ieg ūšanas, 
kas var ētu iespaidot vi ņa godpr ātīgumu vai kas pamatoti var ētu rad īt nepiedien īguma vai neobjektivit ātes iespaidu.  
Bijušo š ķīrējtiesnešu vai mediatoru pien ākumi  
15. Visiem bijušajiem š ķīrējtiesnešiem vai mediatoriem ir j āizvair ās no t ādu darb ību veikšanas, kas var ētu rad īt iespaidu 
par to, ka vi ņi savu pien ākumu izpild ē b ūtu bijuši neobjekt īvi vai guvuši labumu no š ķīrējtiesas l ēmuma, nol ēmuma 
vai konsultat īva atzinuma.  
Konfidencialit āte 
16. Nedz esošais, nedz bijušais š ķīrējtiesnesis vai mediators nekad neizpauž un neizmanto konfidenci ālu inform āciju, kas 
saist īta ar procesu vai ieg ūta t ā gait ā, cit ādi, k ā vien attiec īgā procesa vajadz ībām, un š ādu inform āciju nekad neizpauž 
un neizmanto, lai g ūtu person īgu labumu sev vai cit ām person ām vai kait ētu citu personu interes ēm. 
17. Š ķīrējtiesnesis neizpauž š ķīrējtiesas nol ēmumu vai t ā da ļas, pirms tas nav public ēts saska ņā ar šo nol īgumu.  
18. Ne š ķīrējtiesnesis, ne bijušais š ķīrējtiesnesis nekad neizpauž inform āciju nedz par š ķīrējtiesas apspried ēm, nedz k āda 
šķīrējtiesneša viedokliLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1939
V SADA ĻAS: EKONOMISK Ā UN NOZARU SADARB ĪBA PIELIKUMI  
1. NODA ĻAS XXVI PIELIKUMS  
SADARB ĪBA ENER ĢĒTIKAS, TOSTARP KODOLJAUT ĀJUMU JOM Ā 
1. ES un Ukraina ar šo izveido agr īnas br īdin āšanas meh ānismu nol ūkā veikt praktiskus pas ākumus ar m ērķi nov ērst un 
ātri rea ģēt uz ārk ārtas situ āciju vai ārk ārtas situ ācijas draudiem. Tas paredz iesp ējamo risku un probl ēmu saist ībā ar 
dabasg āzes, naftas vai elektroener ģijas pieg ādi un piepras ījumu agr īnu nov ērtējumu, nov ērst ārk ārtas situ āciju vai t ās 
draudus, bet to gad ījum ā – ātru rea ģēšanu.  
2. Š ā pielikuma nol ūkiem ārk ārtas situ ācija ir situ ācija, kur ā tiek b ūtiski trauc ēta / fiziski p ārtraukta dabasg āzes, naftas 
vai elektroener ģijas pieg āde starp Ukrainu un Eiropas Savien ību. 
3. Š ā pielikuma nol ūkiem koordinatori ir Ukrainas ener ģētikas ministrs un par ener ģētiku atbild īgais Eiropas Komisijas 
loceklis.  
4. Iesp ējamo risku un probl ēmu saist ībā ar energomateri ālu un energoproduktu pieg ādi un piepras ījumu agr īns nov ēr­
tējums ab ām Pus ēm b ūtu j āveic kop īgi jo īpaši 2005. gada 1. decembra Eiropas Savien ības un Ukrainas Saprašan ās 
memorandu par sadarb ību ener ģētikas jom ā ietvaros un regul āri b ūtu j āziņo koordinatoriem.  
5. Ja k āda no š ā nol īguma Pus ēm uzzin ātu par ārk ārtas situ āciju vai situ āciju, kas p ēc Puses ieskata var ētu novest pie 
ārk ārtas situ ācijas, min ētā Puse nekav ējoties inform ē otru Pusi.  
6. Situ ācij ā, kas min ēta š ā pielikuma 5. punkt ā, koordinatori iesp ējami īsā laik ā inform ē viens otru par nepieciešam ību 
iedarbin āt agr īnas br īdin āšanas meh ānismu. Pazi ņojum ā cita starp ā nor āda izraudz ītās personas, kuras koordinatori ir 
pilnvarojuši past āvīgu savstarp ēju kontaktu uztur ēšanai.  
7. Pazi ņojuma saska ņā ar š ā pielikuma 6. punktu gad ījum ā katra Puses sniedz otrai Pusei savu nov ērtējumu. Š ādā 
nov ērtējum ā ietver apl ēses par laikposmu, k ādā ārk ārtas situ ācijas draudus vai ārk ārtas situ āciju var ētu nov ērst. Abas 
Puses ātri rea ģē uz otras Puses sniegto nov ērtējumu un papildina to ar pieejamo papildinform āciju.  
8. Ja viena Puse nesp ēj atbilstoši nov ērtēt vai pie ņemt otras Puses sniegto situ ācijas nov ērtējumu vai apl ēsto laikposmu, 
kādā ārk ārtas situ ācijas draudus vai ārk ārtas situ āciju var nov ērst, attiec īgais koordinators pieprasa apspriešanos, kas 
jāsāk ne v ēlāk k ā 3 dienas p ēc tam, kad sniegts š ā pielikuma 6. punkt ā min ētais pazi ņojums. Š āda apspriešan ās notiek 
ekspertu grup ā, kas sast āv no koordinatoru pilnvarotiem p ārst āvjiem. Apspriešan ās m ērķi ir š ādi: 
— izstr ādāt kop īgu situ ācijas nov ērtējumu un iesp ējamo notikumu turpm āko att īstību; 
— izstr ādāt ieteikumus ārk ārtas situ ācijas draudu nov ēršanai vai ārk ārtas situ ācijas p ārvar ēšanai;  
— izstr ādāt ieteikumus Pušu kop īgam r īcības pl ānam nol ūkā mazin āt ārk ārtas situ ācijas sekas un, ja iesp ējams, 
pārvar ēt ārk ārtas situ āciju, tostarp paredzot iesp ēju izveidot Īpašu uzraudz ības grupu.  
9. Apspriešan ās, kop īgā nov ērtējuma un ierosin āto ieteikumu pamat ā ir p ārredzam ības, nediskrimin ācijas un propor ­
cionalit ātes principi.  
10. Koordinatori savas kompetences ietvaros str ādās pie t ā, lai nov ērstu ārk ārtas situ ācijas draudus vai p ārvar ētu ārk ārtas 
situ āciju, ņemot v ērā apspriešan ās rezult ātā izstr ādātos ieteikumus.LV L 161/1940 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
11. Ekspertu grupa, kas min ēta 8. punkt ā, par sav ām darb ībām koordinatoriem zi ņos nekav ējoties, tikl īdz b ūs īstenots 
saska ņots r īcības pl āns. 
12. Ja rodas ārk ārtas situ ācija, koordinatori var izveidot Īpašu uzraudz ības grupu, lai p ārbaud ītu faktiskos apst ākļus un 
notikumu att īstību un veiktu to objekt īvu re ģistr āciju. Grupas sast āvā ir 
— abu Pušu p ārst āvji; 
— Pušu energoapg ādes uz ņēmumu p ārst āvji; 
— Pušu izvirz īti un savstarp ēji apstiprin āti starptautisku ener ģētikas organiz āciju p ārst āvji; 
— Pušu izvirz īti un savstarp ēji apstiprin āti neatkar īgi eksperti.  
13. Īpaš ā uzraudz ības grupa darbu s āk nekav ējoties un p ēc nepieciešam ības darbojas, kam ēr ārk ārtas situ ācija ir nov ērsta. 
Lēmumu par Īpaš ās uzraudz ības grupas darba p ārtraukšanu koordinatori pie ņem kop īgi. 
14. No br īža, kad tiek konstat ēti 5. punkt ā aprakst ītie apst ākļi, l īdz br īdim, kad tiek pabeigta agr īnas br īdin āšanas 
meh ānisma piem ērošanas proced ūra, k ā ar ī līdz br īdim, kad tiek nov ērsti ārk ārtas situ ācijas draudi vai p ārvar ēta 
ārk ārtas situ ācija, Puses dara visu iesp ējamo, lai samazin ātu negat īvās sekas otrai Pusei. Abas Puses sadarbosies ar 
m ērķi nekav ējoties pan ākt risin ājumu p ārredzam ības gaisotn ē. Puses attur ēsies no jebk ādam darb ībām, kas nav 
saist ītas ar past āvošo ārk ārtas situ āciju un kas var ētu rad īt vai padzi ļin āt negat īvas sekas attiec ība uz dabasg āzes, 
naftas vai elektroener ģijas pieg ādi starp Ukrainu un Eiropas Savien ību. 
15. Katra Puse neatkar īgi sedz izmaksas saist ībā ar darb ībām, kas veiktas š ā pielikuma ietvaros.  
16. Puses nodrošina konfidencialit āti visai inform ācijai, ar kuru t ās ir apmain ījuš ās un kura ir atz īta par konfidenci ālu 
inform āciju. Puses veic visus nepieciešamos pas ākumus konfidenci ālas inform ācijas aizsardz ībai, pamatojoties uz 
attiec īgajiem piem ērojamajiem Ukrainas vai Eiropas Savien ības un/vai t ās dal ībvalstu ties ību un normat īvajiem aktiem, 
kā ar ī saska ņā ar piem ērojamajiem starptautiskajiem nol īgumiem un konvencij ām. 
17. Savstarp ēji vienojoties, Puses var pieaicin āt trešo personu p ārst āvjus piedal īties 8. un 12. pant ā min ētaj ā apspriešan ā 
vai uzraudz ībā. 
18. Puses var vienoties pie ņemt š ā pielikuma noteikumus nol ūkā izveidot agr īnas br īdin āšanas meh ānismu starp Pus ēm 
un cit ām person ām. 
19. Š ā meh ānisma p ārk āpums nevar kalpot par pamatu str īdu izš ķiršanas proced ūrai š ā nol īguma ietvaros. Turkl āt š ādās 
str īdu izš ķiršanas proced ūrās Puse nevar uzskat īt vai nor ādīt par pier ādījumu:  
— nost āju, k ādu ir ie ņēmusi, vai priekšlikumu, ko izteikusi proced ūras gait ā otra Puse, vai  
— faktu, ka otra Puse ir paudusi gatav ību pie ņemt ārk ārtas situ ācijas risin ājumu, uz kuru attiecas šis meh ānisms.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1941
1. NODA ĻAS XXVII PIELIKUMS  
SADARB ĪBA ENER ĢĒTIKAS, TOSTARP KODOLJAUT ĀJUMU JOM Ā 
Ukraina ap ņemas pak āpeniski tuvin āt savus ties ību aktus š ādiem ES ties ību aktiem, iev ērojot noteiktos termi ņus. 
Elektroener ģija 
Direkt īva 2003/54/EK par kop īgiem noteikumiem attiec ībā uz elektroener ģijas iekš ējo tirgu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno l īdz 1.1.2012., k ā nor ādīts Protokol ā par Ukrainas pievienošanos Ener ģētikas 
kopienas dibin āšanas l īgumam.  
Regula (EK) Nr. 1228/2003 par nosac ījumiem attiec ībā uz pieeju t īklam elektroener ģijas p ārrobežu tirdzniec ībā, kur ā 
groz ījumi izdar īti ar Komisijas L ēmumu 2006/770/EK  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno l īdz 1.1.2012., k ā nor ādīts Protokol ā par Ukrainas pievienošanos Ener ģētikas kopienas 
dibin āšanas l īgumam.  
Direkt īva 2005/89/EK par pas ākumiem, lai nodrošin ātu elektroapg ādes drošumu un ieguld ījumus infrastrukt ūrā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno l īdz 1.1.2012., k ā nor ādīts Protokol ā par Ukrainas pievienošanos Ener ģētikas 
kopienas dibin āšanas l īgumam.  
Gāze 
Direkt īva 2003/55/EK par kop īgiem noteikumiem attiec ībā uz dabasg āzes iekš ējo tirgu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno l īdz 1.1.2012., k ā nor ādīts Protokol ā par Ukrainas pievienošanos Ener ģētikas 
kopienas dibin āšanas l īgumam.  
Regula (EK) Nr. 1775/2005 par dabasg āzes p ārvades t īklu piek ļuves nosac ījumiem  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno l īdz 1.1.2012., k ā nor ādīts Protokol ā par Ukrainas pievienošanos Ener ģētikas kopienas 
dibin āšanas l īgumam.  
Direkt īva 2004/67/EK par pas ākumiem, lai nodrošin ātu dabasg āzes pieg ādes droš ību 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno l īdz 1.1.2012., k ā nor ādīts Protokol ā par Ukrainas pievienošanos Ener ģētikas 
kopienas dibin āšanas l īgumam.  
Nafta  
Direkt īva 2006/67/EK, ar ko dal ībvalst īm uzliek pien ākumu uztur ēt j ēlnaftas un/vai naftas produktu oblig ātas rezerves  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus iek ļauj Ukrainas ties ību aktos 3 gadu laik ā un īsteno 11 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma 
stāšan ās sp ēkā. 
Og ļūde ņražu mekl ēšana un izp ēte 
Direkt īva 94/22/EK par at ļauju pieš ķiršanas un izmantošanas noteikumiem og ļūde ņražu mekl ēšanai, izp ētei un ieguvei  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, ņemot v ērā IV sada ļas (Tirdzniec ība 
un ar tirdzniec ību saist īti jaut ājumi) 11. noda ļas (Ener ģētika saist ībā ar tirdzniec ību) (12. un 13.) pantus par ener ģētikas 
noteikumiem saist ībā ar tirdzniec ību.LV L 161/1942 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Energoefektivit āte 
Direkt īva 2004/8/EK par ko ģener ācijas veicin āšanu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 2002/91/EK par ēku energoefektivit āti 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus atspogu ļo Ukrainas ties ību aktos 3 gadu laik ā un īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma 
stāšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 2006/32/EK par ener ģijas galapat ēriņa efektivit āti un energoefektivit ātes pakalpojumiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus atspogu ļo Ukrainas ties ību aktos 5 gadu laik ā un īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma 
stāšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 2005/32/EK, ar ko izveido sist ēmu, lai noteiktu ekodizaina pras ības attiec ībā uz ener ģiju pat ērējošiem ražoju ­
miem  
Īstenošanas direkt īvas/regulas:  
— Komisijas Regula (EK) Nr. 278/2009 par ekodizaina pras ībām par ārējo barošanas avotu pat ērēto jaudu bezslodzes 
rež īm ā un vid ējo akt īvo efektivit āti; 
— Komisijas Regula (EK) Nr. 245/2009 par ekodizaina pras ībām par luminiscences lamp ām bez ieb ūvētas droseles, 
augstas intensit ātes g āzizl ādes lamp ām, k ā ar ī š ādu lampu ekspluat ācijai izmantojam ām drosel ēm un apgaismes 
iek ārtām; 
— Komisijas Regula (EK) Nr. 244/2009 par m ājsaimniec ībā izmantojam ām klied ētas gaismas lamp ām; 
— Komisijas Regula (EK) Nr. 107/2009 par ekodizaina pras ībām vienk āršaj ām televizora papildier īcēm; 
— Komisijas Regula (EK) Nr. 1275/2008 par ekodizaina pras ībām attiec ībā uz elektrisko, elektronisko m ājsaimniec ības 
un biroja iek ārtu elektroener ģijas pat ēriņu gatav ības un izsl ēgt ā rež īm ā; 
— Padomes Direkt īva 92/42/EEK par efektivit ātes pras ībām jauniem karst ā ūdens apkures katliem, kas tiek kurin āti ar 
šķidriem vai g āzveida kurin āmiem;  
— Direkt īva 96/57/EK par energoefektivit ātes pras ībām attiec ībā uz m ājsaimniec ībā lietojamiem elektriskiem ledusskap ­
jiem, sald ēšanas iek ārtām un to kombin ācij ām; 
— Direkt īva 2000/55/EK par luminiscent ā apgaismojuma balastu energoefektivit ātes pras ībām. 
Termi ņi: pamatdirekt īvas noteikumus, k ā ar ī attiec īgos esošos īstenošanas pas ākumus (atvasin ātās direkt īvas vai regulas) 
īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. Jaunas atvasin ātās direkt īvas vai regulas īsteno saska ņā ar termi ņiem, 
kas noteikti min ētaj ās direkt īvās vai regul ās p ēc tam, kad veikti groz ījumi šaj ā pielikum ā atbilstoši š ā nol īguma VII sada ļas 
noteikumiem par iest ādēm, k ā tie pazi ņoti Ukrainai.  
Direkt īva 92/75/EEK par sadz īves tehnikas ener ģijas un citu resursu pat ēriņa nor ādīšanu, izmantojot eti ķetes un standarta 
inform āciju par prec ēm 
Īstenošanas direkt īvas/regulas:  
— Komisijas Direkt īva 2003/66/EK par ener ģijas eti ķetēm m ājsaimniec ības elektriskajiem ledusskapjiem, sald ētav ām un 
to apvienojumiem;  
— Komisijas Direkt īva 2002/40/EK par ener ģijas eti ķetēm m ājsaimniec ības elektriskaj ām cepeškr āsn īm; 
— Komisijas Direkt īva 2002/31/EK par ener ģijas eti ķetēm m ājsaimniec ības gaisa kondicionieriem;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1943
— Komisijas Direkt īva 98/11/EK par m ājsaimniec ības spuldžu energoefektivit ātes mar ķēšanu;  
— Komisijas Direkt īva 97/17/EEK par ener ģijas eti ķetēm m ājsaimniec ības trauku mazg ājam ām maš īnām, kur ā groz ījumi 
izdar īti ar Komisijas Direkt īvu 1999/9/EK par m ājsaimniec ības trauku mazg āšanas maš īnu ener ģijas mar ķēšanu;  
— Komisijas Direkt īva 96/60/EK par ener ģijas eti ķetēm m ājsaimniec ības kombin ētaj ām ve ļas mazg ājam ām un ž āvē­
jam ām maš īnām; 
— Komisijas Direkt īva 95/13/EK par ener ģijas eti ķetēm m ājsaimniec ības elektriskajiem ve ļas ž āvētājiem;  
— Komisijas Direkt īva 95/12/EK par ener ģijas eti ķetēm m ājsaimniec ības ve ļas mazg ājam ām maš īnām. 
Termi ņi: pamatdirekt īvas noteikumus, k ā ar ī attiec īgos esošos īstenošanas pas ākumus (atvasin ātās direkt īvas vai regulas) 
īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. Jaunas atvasin ātās direkt īvas vai regulas īsteno saska ņā ar termi ņiem, 
kas noteikti min ētaj ās direkt īvās vai regul ās p ēc tam, kad veikti groz ījumi šaj ā pielikum ā atbilstoši š ā nol īguma VII sada ļas 
noteikumiem par iest ādēm, k ā tie pazi ņoti Ukrainai.  
Kodolener ģija 
Direkt īva 96/29/ Euratom , kas nosaka droš ības pamatstandartus darba ņēm ēju un iedz īvot āju vesel ības aizsardz ībai pret 
joniz ējoš ā starojuma rad ītaj ām briesm ām 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 2006/117/ Euratom  par radioakt īvo atkritumu un lietot ās kodoldegvielas p ārvad ājumu uzraudz ību un kontroli  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 2003/122/EAEK par sl ēgtu augstas radioaktivit ātes starojuma avotu un bez īpašnieka joniz ējoš ā starojuma avotu 
kontroli  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV L 161/1944 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. NODA ĻAS XXVIII PIELIKUMS  
NODOK ĻU POLITIKA  
Ukraina ap ņemas pak āpeniski tuvin āt savus ties ību aktus š ādiem ES ties ību aktiem, iev ērojot noteiktos termi ņus. 
Netiešie nodok ļi 
Padomes Direkt īva 2006/112/EK (2006. gada 28 novembris) par kop ējo pievienot ās v ērtības nodok ļa sist ēmu 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus, iz ņemot 5.–8., 20., 33., 40.–42., 79., 100. –101., 123.–130., 140.–142., 145., 146. (1. 
punkta b) apakšpunktu), 147., 155., 164.–166., 170.–171., 175., 203., 205., 209., 210., 212., 219., 238.–240., 245., 
254., 258., 274.–280., 293.–294., 370.–395., 396. –400., 402.–410., 411.–413. pantu (ES dal ībvalst īm piem ērojamie 
noteikumi); 281.–294., 295.–305., 306.–325., 326.– 332., 333.–343., 348.–349., 358.–369. pantu (par īpašiem nodok ļu 
rež īmiem) īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 2007/74/EK (2007. gada 20. decembris) par atbr īvojumu no pievienot ās v ērtības nodok ļa un akc īzes 
nodok ļa par prec ēm, kuras ieved personas, kas iece ļo no treš ām valst īm 
— 3. ieda ļa par kvantitat īvajiem ierobežojumiem  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 92/83/EEK (1992. gada 19. oktobris) par to, k ā saska ņojams akc īzes nodoklis spirtam un alkoholis ­
kajiem dz ērieniem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas p ārk ārto Kopienas noteikumus par nodok ļu uzlikšanu 
energoproduktiem un elektroener ģijai 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno pak āpeniski, ņemot v ērā Ukrainas turpm ākās vajadz ības vides aizsardz ības un 
energoefektivit ātes jom ā, jo īpaši konkr ētās vajadz ības p ēc starptautiskaj ām sarun ām par klimata p ārmai ņām, kas notiks 
pēc 2012. gada.  
Padomes Direkt īva 2008/118/EK (2008. gada 16. decembris) par akc īzes nodok ļa piem ērošanas visp ārēju rež īmu, ar ko 
atce ļ Direkt īvu 92/12/EEK  
— 1. pants  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 2011/64/ES (2011. gada 21. j ūnijs) par tabakas izstr ādājumiem piem ērot ā akc īzes nodok ļa strukt ūru 
un likm ēm(kodific ēta redakcija)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, iz ņemot 7. panta 2. punktu, 8., 
9., 10., 11., 12. pantu, 14. panta 1., 2. un 4. punktu, 18. un 19. pantu, kuriem īstenošanas termi ņus noteikts Asoci ācijas 
padome.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1945
Šim nol īgumam st ājoties sp ēkā, Asoci ācijas padome noteiks īstenošanas termi ņus Ukrainai attiec ībā uz š ādām direkt īvām: 
Padomes Tr īspadsmit ā direkt īva 86/560/EEK (1986. gada 17. novembris) par dal ībvalstu likumu saska ņošanu attiec ībā uz 
apgroz ījuma nodok ļiem – pievienot ās v ērtības nodok ļa atmaks āšanas k ārtība nodok ļiem pak ļautaj ām person ām, kas nav 
reģistr ētas Kopienas teritorij ā 
Padomes Direkt īva 92/83/EEK (1992. gada 19. oktobris) par to, k ā saska ņojams akc īzes nodoklis spirtam un alkoholis ­
kajiem dz ērieniem attiec ībā uz starpproduktu kategoriju, k ā tie defin ēti direkt īvā 
Padomes Direkt īvas 2011/64/ES (2011. gada 21. j ūnijs) par tabakas izstr ādājumiem piem ērot ā akc īzes nodok ļa strukt ūru 
un likm ēm (kodific ēta redakcija) 7. panta 2. punkts, 8., 9., 10., 11., 12. pants, 14. panta 1., 2. un 4. punkts, 18. un 
19. pants.  
5. NODA ĻAS XXIX PIELIKUMS  
STATISTIKA  
Acquis  statistikas jom ā, k ā tas min ēts V sada ļas (Ekonomika un nozaru sadarb ība) 5. noda ļas (Statistika) 355. pant ā, ir 
noteikts Statistikas noteikumu kr ājum ā, ko katru gadu atjaunina un ko Puses uzskata par pievienotu šim nol īgumam.  
Statistikas noteikumu kr ājuma jaun ākā pieejam ā redakcija elektronisk ā form ā ir atrodama Eiropas Savien ības Statistikas 
biroja ( Eurostat ) t īmek ļa vietn ē 
http://epp.eurostat.ec.europa.euLV L 161/1946 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
6. NODA ĻAS XXX PIELIKUMS  
VIDE  
Ukraina ap ņemas pak āpeniski tuvin āt savus ties ību aktus š ādiem ES ties ību aktiem, iev ērojot noteiktos termi ņus. 
Vides p ārvald ība un vides politikas integr ēšana cit ās politikas jom ās 
Direkt īva 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un priv ātu projektu ietekmes uz vidi nov ērtējumu (kodific ēta redakcija)  
Projektiem, uz kuriem attiecas Ener ģētikas kopienas dibin āšanas l īgums, visus direkt īvas noteikumus īsteno l īdz 1.1.2013., 
kā nor ādīts Protokol ā par Ukrainas pievienošanos Ener ģētikas kopienas dibin āšanas l īgumam. P ārējiem projektiem 
piem ēro š ādus noteikumus:  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetento/- ās iest ādi/-es  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— noteikt pras ības, ka I pielikuma projektiem veic ietekmes uz vidi nov ērtējumu, un proced ūru, lai pie ņemtu l ēmumu 
par to, kuriem II pielikuma projektiem nepieciešams ietekmes uz vidi nov ērtējums (4. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— noteikt inform ācijas apjomu, kas j āsniedz att īstītājam (5. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot apspriešan ās proced ūru ar vides iest ādēm un publisk ās apspriešanas proced ūru (6. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— noteikt pas ākumus attiec ībām ar kaimi ņvalst īm, lai veiktu inform ācijas apmai ņu un apspriešanos (7. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— noteikt pas ākumus, lai inform ētu sabiedr ību par l ēmumiem, kas pie ņemti attiec ībā uz pieteikumiem par att īstības 
piekrišanu (9. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 2001/42/EK par noteiktu pl ānu un programmu ietekmes uz vidi nov ērtējumu  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetento/- ās iest ādi/-es  
— noteikt proced ūru l ēmumu pie ņemšanai par to, kuriem pl āniem un programm ām nepieciešams strat ēģisks vides 
nov ērtējums, un pras ības, ka pl āniem un programm ām, kam strat ēģisks vides nov ērtējums ir oblig āts, š āds nov ērtē­
jums ir j āveic (3. pants)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1947
— noteikt apspriešan ās proced ūru ar vides iest ādēm un publisk ās apspriešan ās proced ūru (6. pants)  
— noteikt pas ākumus attiec ībām ar kaimi ņvalst īm, lai veiktu inform ācijas apmai ņu un apspriešanos (7. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 2003/4/EK par vides inform ācijas pieejam ību sabiedr ībai un par Padomes Direkt īvas 90/313/EEK atcelšanu  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetento/- ās iest ādi/-es  
— pie ņemt praktiskos pas ākumus, kas nodrošina vides inform ācijas pieejam ību sabiedr ībai un piem ērojamos iz ņēmumus 
(3. un 4. pants)  
— nodrošin āt, lai publisk ās instit ūcijas sniedz vides inform āciju sabiedr ībai (3. panta 1. punkts)  
— noteikt proced ūras, lai p ārskat ītu l ēmumus nesniegt vides inform āciju vai sniegt to da ļēji (6. pants)  
— izveidot sist ēmu vides inform ācijas izplat īšanai sabiedr ībai (7. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedr ības l īdzdal ību dažu ar vidi saist ītu pl ānu un programmu izstr ādē un ar ko 
attiec ībā uz sabiedr ības l īdzdal ību un iesp ēju griezties ties ās groza Direkt īvas 85/337/EEK un 96/61/EK  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
— izveidot meh ānismu sabiedr ības inform ēšanai (2. panta 2. punkta a) un d) apakšpunkts)  
— izveidot meh ānismu sabiedriskajai apspriešanai (2. panta 2. punkta b) apakšpunkts un 2. panta 3. punkts)  
— izveidot meh ānismu, lai l ēmumu pie ņemšanas proces ā ņemtu v ērā sabiedr ības koment ārus un viedok ļus (2. panta 2. 
punkta c) apakšpunkts)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Gaisa kvalit āte 
Direkt īva 2008/50/EK par gaisa kvalit āti un t īrāku gaisu Eiropai  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetento/- ās iest ādi/-es  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— noteikt augš ējos un apakš ējos pies ārņojuma nov ērtēšanas sliekš ņus (5. pants), m ērķlielumus un robežlielumus 
(13., 14., pants, 16. panta 2. punkts, 17. panta 1. punkts) un PM 2,5 ekspoz īcijas samazin āšanas m ērķlielumu 
(15. panta 1. punkts)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus attiec ībā uz s ēra dioks īdu, sl āpek ļa dioks īdu un sl āpek ļa oks īdu, svinu, benzolu, 
oglek ļa oks īdu, ozonu, PM10 un PM2,5 īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, pamatojoties uz faktisko 
situ āciju Ukrain ā. Šim nol īgumam st ājoties sp ēkā, Asoci ācijas padome noteiks termi ņus, lai Ukraina īstenotu noteikumus 
ar m ērķi piln ībā iev ērot direkt īvas pras ības.LV L 161/1948 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
— izveidot klasifik ācijas zonas un aglomer ācijas (4. un 5. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot sist ēmu gaisa kvalit ātes nov ērtēšanai attiec ībā uz pies ārņojošaj ām viel ām (5., 6. un 9. pants)  
— izveidot gaisa kvalit ātes uzlabošanas pl ānus zon ām un aglomer ācij ām, kur ās pies ārņojošo vielu l īmenis p ārsniedz 
robežlielumu vai m ērķlielumu (23. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus attiec ībā uz s ēra dioks īdu, sl āpek ļa dioks īdu un sl āpek ļa oks īdu, svinu, benzolu, 
oglek ļa oks īdu, ozonu, PM10 un PM2,5 īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, pamatojoties uz faktisko 
situ āciju Ukrain ā. Šim nol īgumam st ājoties sp ēkā, Asoci ācijas padome noteiks termi ņus, lai Ukraina īstenotu noteikumus 
ar m ērķi piln ībā iev ērot direkt īvas pras ības.  
— izveidot īstermi ņa r īcības pl ānus zon ām un aglomer ācij ām, kur ās past āv risks, ka tiks p ārsniegti trauksmes l īme ņi 
(24. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot sist ēmu vides inform ācijas sniegšanai sabiedr ībai (26. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 2004/107/EK par ars ēnu, kadmiju, dz īvsudrabu, ni ķeli un policikliskiem arom ātiskiem og ļūde ņražiem apk ārtējā 
gais ā 
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetento/- ās iest ādi/-es  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— noteikt augst ākās un zem ākās nov ērtējuma robežas (4. panta 6. punkts) un m ērķvērtības (3. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus attiec ībā uz ars ēnu, kadmiju, ni ķeli un benzopir ēnu īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā 
nol īguma st āšan ās sp ēkā, pamatojoties uz faktisko situ āciju Ukrain ā. Šim nol īgumam st ājoties sp ēkā, Asoci ācijas padome 
noteiks termi ņus, lai Ukraina īstenotu noteikumus ar m ērķi piln ībā iev ērot direkt īvas pras ības.  
— izveidot klasifik ācijas zonas un aglomer ācijas (3. pants un 4. panta 6. punkts)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot sist ēmu gaisa kvalit ātes nov ērtēšanai attiec ībā uz pies ārņot ājviel ām (4. pants)  
— veikt pas ākumus gaisa kvalit ātes saglab āšanai/uzlabošanai attiec ībā uz attiec īgaj ām pies ārņot ājviel ām (3. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, pamatojoties uz faktisko situ āciju 
Ukrain ā. Šim nol īgumam st ājoties sp ēkā, Asoci ācijas padome noteiks termi ņus, lai Ukraina īstenotu noteikumus ar m ērķi 
piln ībā iev ērot direkt īvas pras ības.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1949
Direkt īva 98/70/EK, kas attiecas uz benz īna un d īze ļdegvielu kvalit āti un ar ko groza Direkt īvu 93/12/EEK, un kur ā 
groz ījumi izdar īti ar Direkt īvām 2000/71/EK, 2003/17/EK un 2009/30/EK un Regulu (EK) 1882/2003  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetento/- ās iest ādi/-es  
— veikt degvielas pat ēriņa valst ī izv ērtējumu  
— izveidot degvielas kvalit ātes uzraudz ības sist ēmu (8. pants)  
— aizliegt etil ēta benz īna p ārdošanu (3. panta 1. punkts)  
— at ļaut p ārdot svinu saturošu benz īnu, d īze ļdegvielu un g āze ļļas, kas paredz ētas izmantošanai visurg ājējā tehnik ā, 
lauksaimniec ības un mežniec ības traktoros, tikai tad, ja t ās atbilst attiec īgaj ām pras ībām (3. un 4. pants)  
— izveidot reglament ējošu sist ēmu ārk ārtas apst ākļiem un sist ēmu valsts degvielas kvalit ātes datu v ākšanai (7. un 
8. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 1999/32/EK, ar ko paredz s ēra satura samazin āšanu konkr ētiem š ķidr ā kurin ām ā veidiem un ar ko groza 
Direkt īvu 93/12/EEK, kur ā groz ījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 un Direkt īvu 2005/33/EK  
Degviel ām, ko izmanto m ērķiem, uz kuriem attiecas Ener ģētikas kopienas dibin āšanas l īgums, visus direkt īvas noteikumus 
īsteno l īdz 1.1.2012., k ā nor ādīts Protokol ā par Ukrainas pievienošanos Ener ģētikas kopienas dibin āšanas l īgumam. 
Attiec ība uz degviel ām, ko izmanto citiem m ērķiem, īsteno š ādus noteikumus:  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetento/- ās iest ādi/-es  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot efekt īvu paraugu ņemšanas sist ēmu un atbilstošas anal ītiskas metodes anal īzēm (6. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— aizliegt izmantot smago degviele ļļu un g āze ļļu, kuru s ēra saturs p ārsniedz noteiktos robežlielumus (3. panta 1. punkts 
un 4. panta 1. punkts)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— piem ērot robežlielumus s ēra saturam flotes degviel ā (4.a un 4.b pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 94/63/EK, par kontroli attiec ībā uz gaistošu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benz īna glab āšana 
un nos ūtīšana no termin āliem uz degvielas uzpildes stacij ām, kur ā groz ījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetento/- ās iest ādi/-es  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— noteikt visus termin ālus benz īna glab āšanai un iepild īšanai (2. pants)LV L 161/1950 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— pie ņemt tehniskos pas ākumus benz īna zudumu samazin āšanai no glab āšanas iek ārtām termin ālos un degvielas 
uzpildes stacij ās un p ārvietojamo cisternu uzpild īšan ā un iztukšošan ā termin ālos (3., 4. un 6. pants un III pielikums)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 9 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— piepras īt, ka visas autocisternu uzpild īšanas iek ārtas un p ārvietojam ās cisternas atbilst vis ām pras ībām (4. un 5. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 9 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 2004/42/EK, ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas, kuras rada organisko š ķīdin ātāju izma ­
tošana noteikt ās kr āsās, lak ās un transportl īdzek ļu gal īgās apdares materi ālos, un ar ko groza Direkt īvu 1999/13/EK  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetento/- ās iest ādi/-es  
— noteikt maksim ālās GOS satura robežv ērtības kr āsām un lak ām (3. pants un II pielikums)  
— noteikt pras ības, kas nodrošina, ka tirg ū laistiem produktiem tiek veikta mar ķēšana un ka tirg ū laisti produkti atbilst 
attiec īgaj ām pras ībām (3. un 4. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Atkritumu un resursu p ārvald ība 
Direkt īva 2008/98/EK par atkritumiem  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izstr ādāt atkritumu apsaimniekošanas pl ānus atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas piecu pak āpju hierarhijai un 
atkritumu rašan ās nov ēršanas programmas (Direkt īvas 2008/98/EK V noda ļa) 
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— Izveidot meh ānismu izmaksu piln īgai atg ūšanai saska ņā ar principu, ka pies ārņot ājs maks ā, un ražot āja paplašin ātas 
atbild ības principu (14. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot at ļauju izsniegšanas sist ēmu uz ņēmumiem, kas veic atkritumu apglab āšanas vai re ģener ācijas darb ības, 
nosakot konkr ētus pien ākumus b īstamo atkritumu p ārvald ībai (Direkt īvas 2008/98/EK IV noda ļa) 
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot atkritumu sav ākšanas un transporta uz ņēmumu re ģistru (Direkt īvas 2008/98/EK IV noda ļa)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1951
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 1999/31/EK par atkritumu poligoniem, kur ā groz ījumi izdar īti ar Regulu (EK) 1882/2003  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetento/- ās iest ādi/-es  
— poligonu klasifik ācija (4. pants)  
— izstr ādāt valsts strat ēģiju, lai samazin ātu biolo ģiski sadal āmo sadz īves atkritumu, ko aizv āc uz poligoniem, apm ēru 
(5. pants)  
— izveidot piepras ījumu un at ļauju sist ēmu un atkritumu pie ņemšanas proced ūras (5. l īdz 7., 11., 12. un 14. pants)  
— izveidot kontroles un monitoringa proced ūras poligonu ekspluat ācijas f āzē un sl ēdzamo poligonu sl ēgšanas proce ­
dūras un proced ūras apsaimniekošanai p ēc sl ēgšanas (12. un 13. pants)  
— izstr ādāt darb ības uzlabošanas pl ānus esošajiem poligoniem (14. pants)  
— izveidot izmaksu [p ārvald ības] meh ānismu (10. pants)  
— nodrošin āt, lai poligonos non āktu tikai apstr ādāti atkritumi (6. pants)  
Termi ņi: Attiec ībā uz esošajiem poligoniem šos direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Attiec ībā uz poligoniem, kuru darb ība tiks uzs ākta p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, direkt īvas noteikumus īsteno no š ā 
nol īguma sp ēkā st āšan ās dienas.  
Direkt īva 2006/21/EK par ieguves r ūpniec ības atkritumu apsaimniekošanu un par groz ījumiem Direkt īvā 2004/35/EK  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
— izveidot sist ēmu, kas nodrošina, ka apsaimniekot āji izstr ādā atkritumu apsaimniekošanas pl ānus (krit ēriji un atkritumu 
apsaimniekošanas objektu klasifik ācija; atkritumu raksturojums) (4. un 9. pants)  
— izveidot at ļauju, finansi ālo garantiju un p ārbaužu sist ēmu (7., 14. un 17. pants)  
— izveidot proced ūras raktu tilpju p ārvald ībai un uzraudz ībai (10. pants)  
— izveidot kalnr ūpniec ības atkritumu apsaimniekošanas objektu sl ēgšanas un p ēcsl ēgšanas proced ūras (12. pants)  
— izstr ādāt sl ēgto kalnr ūpniec ības atkritumu apsaimniekošanas objektu sarakstu (20. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Ūdens kvalit āte un ūdens resursu, tostarp j ūras vides p ārvald ība 
Direkt īva 2000/60/EK, ar ko izveido sist ēmu Kopienas r īcībai ūdens resursu politikas jom ā, kur ā groz ījumi izdar īti ar 
Lēmumu Nr. 2455/2001/EK un Direkt īvu 2009/31/EK  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— noteikt valsts teritorijas hidrogr āfisk ā zon ējuma vien ības likumdev ēja defin īcijuLV L 161/1952 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— pie ņemt atbilstošus valsts ties ību aktus ( Noteikumi par baseina direktor ātu), kas  "baseina direktor ātam" uzliek atbild ību 
par Direkt īvas 2000/60/EK 3. pant ā min ētaj ām funkcij ām 
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— noteikt upju baseinu apgabalus un pie ņemt administrat īvos pas ākumus attiec ībā uz starptautiskajiem upju, ezeru un 
piekrastes ūde ņiem (3. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— veikt upju baseinu apgabala īpaš ību anal īzi (5. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot programmas ūdens kvalit ātes monitoringam (8. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izstr ādāt upju baseinu apsaimniekošanas pl ānus, veikt apspriešanos ar sabiedr ību un public ēt šos pl ānus (13. un 
14. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 2007/60/EK par pl ūdu riska nov ērtējumu un p ārvald ību 
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— veikt s ākotn ējos pl ūdu riska nov ērtējumus (4. un 5. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— sagatavot iesp ējamo pl ūdu post ījumu vietu kartes un pl ūdu riska kartes (6. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izstr ādāt pl ūdu riska p ārvald ības pl ānus (7. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 2008/56/EK, ar ko izveido sist ēmu Kopienas r īcībai j ūras vides politikas jom ā 
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-diLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1953
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— sadarb ībā ar ES dal ībvalst īm izstr ādāt j ūras strat ēģiju (5. un 6. pants)  
— veikt s ākotn ējo nov ērtējumu par j ūras ūde ņiem, noteikt labu vides st āvokli un vides m ērķus un r ādītājus (5. un 8. l īdz 
10. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot monitoringa programmu m ērķu past āvīgai izv ērtēšanai un regul ārai atjaunin āšanai (5. un 11. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— sagatavot pas ākumu programmu laba vides st āvok ļa sasniegšanai (5. un 13. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 7 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 91/271/EEK par komun ālo notek ūde ņu att īrīšanu, kur ā groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 98/15/EK, Regulu (EK) 
Nr. 1882/2003 un Regulu (EK) Nr. 1137/2008  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izv ērtēt st āvokli komun ālo notek ūde ņu sav ākšanas un att īrīšanas jom ā 
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— noteikt jut īgās zonas un aglomer ācijas (5. pants un II pielikums)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— Izstr ādāt tehnisko un ieguld ījumu programmu, lai izpild ītu pras ības attiec ībā uz komun ālo notek ūde ņu att īrīšanu 
(17. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 98/83/EK par dzeram ā ūdens kvalit āti, kura groz ījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 un Regulu (EK) 
596/2009  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
— noteikt dzeram ā ūdens kvalit ātes standartus (4. un 5. pants)  
— izveidot monitoringa sist ēmu (6. un 7. pants)  
— izveidot meh ānismu pat ērētāju inform ēšanai (13. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV L 161/1954 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Direkt īva 91/676/EEK attiec ībā uz ūde ņu aizsardz ību pret pies ārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitr āti, kur ā 
groz ījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— noteikt pret nitr ātiem īpaši j ūtīgas zonas (3. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot r īcības programmas attiec ībā uz pret nitr ātiem īpaši j ūtīgaj ām zon ām (5. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot monitoringa programmas (6. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Dabas aizsardz ība 
Direkt īva 2009/147/EK par savva ļas putnu aizsardz ību 
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izv ērtēt putnu sugas, kur ām nepieciešami īpaši dz īvot ņu aizsardz ības pas ākumi, un regul āri sastopamas migr ējošas 
sugas  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— apzin āt un noteikt īpašas aizsarg ājam ās teritorijas putnu sug ām (4. panta 1. punkts)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— pie ņemt īpašus dz īvot ņu aizsardz ības pas ākumus, lai aizsarg ātu regul āri sastopamas migr ējošas sugas (4. panta 2. 
punkts)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno l īdz 1.1.2015., k ā nor ādīts Protokol ā par Ukrainas pievienošanos Ener ģētikas 
kopienas dibin āšanas l īgumam.  
— izveidot visp ārēju aizsardz ības sist ēmu vis ām savva ļas putnu sug ām, turkl āt sugas, ko var med īt, ir īpaša apakšgrupa 
un uz t ām attiecas konkr ētu sag ūstīšanas vai non āvēšanas veidu aizliegums (5., 6., 7., 8. pants un 9. panta 1. un 2. 
punkts)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 92/43/EEK par dabisko dz īvot ņu, savva ļas faunas un floras aizsardz ību, kur ā groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 
97/62/EK, 2006/105/EK un Regulu (EK) Nr. 1882/2003  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-diLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1955
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— Izstr ādāt teritoriju sarakstu, noteikt š īs teritorijas un priorit ātes to p ārvald ībā (tostarp pabeigt iesp ējamo  Emerald  
teritoriju sarakstu un noteikt pas ākumus šo teritoriju aizsardz ībai un p ārvald ībai) (4. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— noteikt š ādu teritoriju aizsardz ībai nepieciešamos pas ākumus (6. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot sist ēmu dz īvot ņu un sugu aizsardz ības statusa uzraudz ībai (11. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot stingru rež īmu sugu aizsardz ībai t ām sug ām, kas uzskait ītas IV pielikum ā un noz īm īgas Ukrainai (12. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— izveidot meh ānismu, lai sekm ētu sabiedr ības izgl ītošanos un visp ārīgas inform ācijas ieguvi (22. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Rūpnieciskais pies ārņojums un r ūpniec ības riski  
Direkt īva 2010/75/ES par r ūpnieciskaj ām emisij ām (pies ārņojuma integr ēta nov ēršana un kontrole)  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— apzin āt iek ārtas, kur ām nepieciešama at ļauja (I pielikums)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— īstenot LPTP, ņemot v ērā LPTP atsauces dokumenta secin ājumus (14. panta 3. l īdz 6. punkts un 15. panta 2. l īdz 4. 
punkts)  
Termi ņi: st ājoties sp ēkā šim nol īgumam, Asoci ācijas padome noteiks Ukrainai šo noteiktumu īstenošanas termi ņus 
attiec ībā uz esošaj ām iek ārtām. 
— izveidot integr ētu at ļauju sist ēmu (6. l īdz 9. pants un13. pants)  
— izveidot atbilst ības p ārraudz ības meh ānismu (8. pants, 14. panta 1. punkta d) apakšpunkts un 23. panta 1. punkts)  
— noteikt emisiju robežv ērtības sadedzin āšanas iek ārtam (30. pants un V pielikums)  
— sagatavot programmas, lai samazin ātu pie ļaujam ās gada emisijas no esošaj ām iek ārtām (alternat īva emisiju robežv ēr­
tību esošaj ām iek ārtam noteikšanai) (32. pants)LV L 161/1956 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Termi ņi: k ā nekav ējošu priorit āti Asoci ācijas padome noteikts Ukrainai termi ņus šo noteikumu īstenošanai attiec ībā uz 
jaun ām iek ārtām. T āpat Asoci ācijas padome noteiks Ukrainai termi ņus šo noteikumu īstenošanai attiec ībā uz esošaj ām 
iek ārtām. Termi ņus noteiks, neskarot tos termi ņus, kas attiec ībā uz sadedzin āšanas iek ārtām, kuras atrodas Ener ģētikas 
kopienas kompetenc ē, noteikti Protokol ā par Ukrainas pievienošanos Ener ģētikas kopienas dibin āšanas l īgumam. Esoš ās 
iek ārtas ir iek ārtas, kur ām 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā ir izsniegta at ļauja, ar nosac ījumu, ka š ādu iek ārtu 
darb ība ir s ākta ne v ēlāk k ā 6 gadus p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Direkt īva 96/82/EK par t ādu smagu nelaimes gad ījumu briesmu p ārzin āšanu, kuros iesaist ītas b īstamas vielas, kur ā 
groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 2003/105/EK un Regulu (EK) Nr. 1882/2003  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
— izveidot efekt īvus koordin ēšanas meh ānismus starp attiec īgaj ām iest ādēm 
— izveidot sist ēmas inform ācijas re ģistr ēšanai par attiec īgajiem objektiem un zi ņošanai par smagiem nelaimes gad īju­
miem (13. un 14. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Klimata p ārmai ņas un ozona sl āņa aizsardz ība 
Direkt īva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sist ēmu siltumn īcas efektu izraisošo g āzu emisijas kvotu tirdzniec ībai Kopien ā un 
groza Padomes Direkt īvu 96/61/EK, kur ā groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 2004/101/EK  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
— izveidot sist ēmu attiec īgo iek ārtu apzin āšanai un siltumn īcas efektu izraisošo g āzu noteikšanai (I un II pielikums)  
— izstr ādāt emisiju kvotu valsts sadales pl ānu kvotu sadalei iek ārtām (9. pants)  
— izveidot sist ēmu siltumn īcefekta g āzu emisijas at ļauju izsniegšanai un kvotu sadalei tirdzniec ībai starp iek ārtām 
Ukrainas teritorij ā (4. pants un 11. l īdz 13. pants)  
— izveidot monitoringa, zi ņošanas, p ārbaudes un ieviešanas sist ēmas un sabiedrisk ās apspriešanas proced ūras (9. pants, 
14. l īdz 17. pants, 19. un 21. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Regula (EK) Nr. 842/2006 par daž ām fluor ētām siltumn īcefekta g āzēm 
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
— noteikt/piel āgot valsts pras ības attiec ībā uz iesaist ītā person āla un sabiedr ību m ācībām un sertific ēšanu (5. pants)  
— izveidot zi ņošanas sist ēmas, lai ieg ūtu datus par emisij ām attiec īgaj ās nozar ēs (6. pants)  
— izveidot izpildes sist ēmu (13. pants)  
Termi ņi: šos regulas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1957
Regula (EK) Nr. 2037/2000 par viel ām, kas no ārda ozona sl āni, kur ā groz ījumi izdar īti ar Regul ām (EK) Nr. 2038/2000, 
(EK) Nr. 2039/2000, (EK) Nr. 1804/2003, (EK) Nr. 2077/2004, (EK) Nr. 29/2006, (EK) Nr. 1366/2006, (EK) 
Nr. 1784/2006, (EK) Nr. 1791/2006 un (EK) Nr. 899/2007 un L ēmumiem 2003/160/EK, 2004/232/EK un 2007/540/EK  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
— noteikt aizliegumu attiec ībā uz ierobežojam ām viel ām, tostarp p ārtraucot nep ārstr ādātu da ļēji halogen ētu hlorfluo ­
rog ļūde ņražu lietošanu l īdz 2010. gadam un visu da ļēji halogen ētu hlorfluorog ļūde ņražu lietošanu l īdz 2020. gadam 
(4. un 5. pants)  
— noteikt apjoma ierobežojumu metilbrom īds izmantošanai karant īnas vajadz ībām vai pirmsnos ūtīšanas apstr ādei 
līmen ī, kas atbilst vid ējam izmantošanas l īmenim 1996., 1997. un 1998. gad ā (4. pants)  
— l īdz 2015. gadam pak āpeniski samazin āt nep ārstr ādātu da ļēji halogen ētu hlorfluorog ļūde ņražu laišanu tirg ū (4. pants)  
— noteikt pien ākumu atg ūt, re ģener ēt, p ārstr ādāt un izn īcin āt izlietotas ierobežojam ās vielas (16. pants)  
— izveidot proced ūras ierobežojamo vielu nopl ūžu p ārraudz ībai un kontrolei (17. pants)  
Termi ņi: šos regulas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Ģen ētiski modific ēti organismi  
Attiec īgie ES  acquis  noteikumi par ģen ētiski modific ētiem organismiem ( ĢMO) ir ietverti ar ī IV sada ļas (Tirdzniec ība un ar 
tirdzniec ību saist īti jaut ājumi) 4. noda ļā (Sanit ārie un fitosanit ārie pas ākumi)  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģen ētiski modific ētu organismu 
apzin ātu izplat īšanu vid ē un Padomes Direkt īvas 90/220/EEK atcelšanu, kur ā groz ījumi izdar īti ar L ēmumiem 
2002/623/EK un 2002/811/EK, Regul ām (EK) Nr. 1829/2003 un (EK) Nr. 1830/2003 un Direkt īvu 2008/27/EK  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
— pak āpeniski p ārtraukt t ādu pretantibiotiku rezistences mar ķieru kl ātb ūtni ĢMO, kas laisti tirg ū saska ņā ar C da ļu, un 
ĢMO, kas at ļauti saska ņā ar B da ļu (4. panta 2. punkts)  
— izveidot inspic ēšanas un kontroles sist ēmas, lai nodrošin ātu atbilst ību direkt īvas noteikumiem, jo īpaši attiec ībā uz 
ĢMO, kuri nav at ļauti (4. panta 5. punkts)  
— pie ņemt iepriekš ējas pazi ņošanas proced ūras attiec ībā uz B da ļas ĢMO izplat īšanas gad ījumiem (6. pants), un C da ļas 
ĢMO izplat īšanas gad ījumiem (13. pants)  
— pie ņemt risku nov ērtēšanas proced ūras attiec ībā uz B da ļas ĢMO izplat īšanas gad ījumiem (6. l īdz 11. pants), un C 
da ļas ĢMO izplat īšanas gad ījumiem (13. l īdz 24. pants)  
— izveidot valsts re ģistru, kur ā re ģistr ē B da ļas ĢMO izplat īšanas vietas (31. panta 3. punkta a) apakšpunkts)  
— izveidot re ģistru, kur ā re ģistr ē ĢMO atrašan ās vietas, ko audz ē saska ņā ar C da ļu (31. panta 3. punkta b) apakšpunkts)  
— pie ņemt proced ūras, lai apspriestos ar sabiedr ību un vajadz ības gad ījum ā – ar grup ām (9. pants)  
— pie ņemt proced ūru, kas nosaka, ka pazi ņojumu iesniedz ēji iesniedz kompetentajai iest ādei izplat īšanas rezult ātus 
(10. pants)  
— nodrošin āt, ka tirg ū laistie produkti atbilst noteiktaj ām mar ķēšanas un iepakošanas pras ībām (21. pants)  
— nodrošin āt konfidencialit āti un intelektu ālā īpašuma ties ības (25. pants)LV L 161/1958 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1946/2003 (2003. gada 15. j ūlijs) par ģen ētiski modific ētu organismu 
pārvietošanu p āri robež ām 
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
— pie ņemt proced ūras attiec ībā uz ĢMO, kuri dom āti apzin ātai izplat īšanai vid ē (4. l īdz 8. pants)  
— pie ņemt proced ūras attiec ībā uz ĢMO, kas paredz ēti tiešai izmantošanai p ārtik ā vai bar ībā vai p ārstr ādei (9. l īdz 
10. pants), un ierobežotai izmantošanai paredz ētiem ĢMO (11. pants)  
— pie ņemt proced ūras attiec ībā uz identifik āciju un pavaddokumentiem (12. pants) un pazi ņošanu par ĢMO tranz ītu 
(13. pants)  
— izveidot sist ēmu konfidencialit ātes nodrošin āšanai (16. pants)  
Termi ņi: šos regulas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2009/41/EK (2009. gada 6. maijs) par ģen ētiski modific ētu mikroorganismu 
ierobežotu izmantošanu  
— pie ņemt valsts ties ību aktus un noteikt kompetent ās/-o iest ādes/-di  
— veikt ĢMM klasifik āciju un nodrošin āt, ka lietot āji veic riska nov ērtējumu (4. pants)  
— piem ērot visp ārējos principus un atbilstošos ierobežojumu un pas ākumus un citus aizsargpas ākumus, kas noteikti IV 
pielikum ā (5. pants)  
— ieviest pazi ņošanas proced ūras (6. l īdz 9. pants)  
— noteikt krit ērijus ārk ārtas pas ākumu pl āniem (13. l īdz 15. pants)  
— izveidot sist ēmu konfidencialit ātes nodrošin āšanai (18. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1959
6. NODA ĻAS XXXI PIELIKUMS  
VIDE  
Ukraina īsteno Kioto protokolu, tostarp visus atbilst ības krit ērijus Kioto meh ānismu piln īgai izmantošanai.  
Rīcības pl āna izstr āde (t.i., laikposmam p ēc 2012. gada), lai ilgtermi ņā mazin ātu klimata p ārmai ņu sekas un t ām 
piel āgotos.  
Ilgtermi ņa pas ākumu izstr āde un īstenošana, lai samazin ātu siltumn īcefekta g āzu emisiju.LV L 161/1960 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
7. NODA ĻAS XXXII PIELIKUMS  
TRANSPORTS  
Ukraina ap ņemas pak āpeniski tuvin āt savus ties ību aktus š ādiem ES ties ību aktiem, iev ērojot noteiktos termi ņus. 
1) Autotransports  
Tehniskie nosac ījumi  
Padomes Direkt īva 92/6/EEK (1992. gada 10. febru āris) par ātruma ierobežošanas ier īču uzst ādīšanu un izmantošanu 
noteiktu kategoriju transportl īdzek ļos Kopien ā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus attiec ībā uz visiem transportl īdzek ļiem, kas veic starptautiskos kravu p ārvad ājumus, 
īsteno 1 gada laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, attiec ībā uz visiem transportl īdzek ļiem, kas veic starptautiskos 
pasažieru p ārvad ājumus – 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, un attiec ībā uz visiem transportl īdzek ļiem, kas 
pirmo reizi re ģistr ēti p ēc 2008. gada 1. janv āra un kas veic iekšzemes p ārvad ājumus – 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma 
stāšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva Nr. 96/53/EK (1996. gada 25. j ūlijs), ar kuru paredz noteiktu Kopien ā izmantotu transportl īdzek ļu 
maksim ālos pie ļaujamos gabar ītus iekšzemes un starptautiskajos autop ārvad ājumos, k ā ar ī šo transportl īdzek ļu maksi ­
m ālo pie ļaujamo masu starptautiskajos autop ārvad ājumos  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus attiec ībā uz transportl īdzek ļiem, kas re ģistr ēti ES, veicot p ārvad ājumus tikai pa starp ­
tautisk ā tīkla "E" kategorijas ce ļiem saska ņā ar I pielikumu 1975. gada 15. novembra Eiropas L īgumam par galvenaj ām 
starptautiskaj ām ma ģistr ālēm (AGR ), īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā Asoci ācijas padome pie ņems 
lēmumu par direkt īvas noteikumu piem ērošanas paplašin āšanu attiec ībā uz visu t īklu un visiem transportl īdzek ļiem 3 
gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2009/40/EK (2009. gada 6. maijs) par meh ānisko transportl īdzek ļu un to 
piekabju tehniskaj ām apskat ēm 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus attiec ībā uz visiem transportl īdzek ļiem, kas veic starptautiskos kravu p ārvad ājumus, 
īsteno 1 gada laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, attiec ībā uz visiem transportl īdzek ļiem, kas veic starptautiskos 
pasažieru p ārvad ājumus – 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, un attiec ībā uz visiem p ārējiem transpor ­
tlīdzek ļiem – 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā 
Droš ības nosac ījumi  
Padomes Direkt īva 91/439/EEK (1991. gada 29. j ūlijs) par vad ītāju apliec ībām 
— ieviest vad ītāja apliec ību kategorijas (3. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— nosac ījumi vad ītāja apliec ību izsniegšanai (4., 5., 6. un 7. pants)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— vad ītāju prasmes p ārbaudes (II un III pielikums)  
Termi ņi: šos direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par b īstamo kravu iekšzemes 
pārvad ājumiemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1961
Termi ņi: direkt īvas noteikumus attiec ībā uz visiem b īstamo kravu starptautiskajiem p ārvad ājumiem īsteno 1 gada laik ā 
pēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā un attiec ībā uz iekšzemes p ārvad ājumiem – 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās 
sp ēkā. 
Soci ālie nosac ījumi  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu soci ālās jomas 
ties ību aktu saska ņošanu saist ībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu 
(EK) Nr. 2135/98 un atce ļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85  
Termi ņi: regulas noteikumus attiec ībā uz iekšzemes p ārvad ājumiem īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās 
sp ēkā. 
Padomes Regula (EEK) Nr. 3821/85 (1985. gada 20. decembris) par re ģistr ācijas kontrolier īcēm, ko izmanto autotran ­
sport ā 
Termi ņi: regulas noteikumus attiec ībā uz iekšzemes p ārvad ājumiem īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās 
sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2006/22/EK (2006. gada 15. marts) par minim ālajiem nosac ījumiem 
Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un Nr. 3821/85 īstenošanai saist ībā ar soci ālās jomas ties ību aktiem attiec ībā 
uz darb ībām autotransporta jom ā un par Padomes Direkt īvas 88/599/EEK atcelšanu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus attiec ībā uz iekšzemes p ārvad ājumiem īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās 
sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kop īgus notei ­
kumus par autop ārvad ātāja profesion ālās darb ības veikšanas nosac ījumiem un atce ļ Padomes Direkt īvu 96/26/EK  
— 3., 4., 5., 6., 7. pants (bez finansi ālā st āvok ļa monet ārās v ērtības), 8., 10., 11., 12., 13., 14., 15. pants un I 
pielikums  
Termi ņi: šos regulas noteikumus attiec ībā uz visiem transporta uz ņēmumiem, kas iesaist īti starptautiskajos p ārvad ā­
jumos, īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, attiec ība uz visiem p ārējiem uz ņēmumiem – 7 gadu laik ā 
pēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/15/EK (2002. gada 11. marts) par darba laika organiz ēšanu person ām, 
kas ir autotransporta apkalpes locek ļi 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus attiec ībā uz starptautiskajiem p ārvad ājumiem īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma 
stāšan ās sp ēkā, attiec ībā uz visiem iekšzemes p ārvad ājumiem – 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/59/EK (2003. gada 15. j ūlijs) par dažu kravu vai pasažieru p ārvad ā­ 
šanai paredz ētu autotransporta l īdzek ļu vad ītāju s ākotn ējās kvalifik ācijas ieg ūšanu un periodisku apm ācību, par 
Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direkt īvas 91/439/EEK groz īšanu un Padomes Direkt īvas 
76/914/EEK atcelšanu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus attiec ībā uz autotransporta l īdzek ļu vad ītājiem, kas veic starptautiskos p ārvad ājumus, 
īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, attiec ībā uz autotransporta l īdzek ļu vad ītājiem, kas veic iekšzemes 
pārvad ājumus – 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā 
Fisk ālie nosac ījumi  
Direkt īva 99/62/EK par dažu infrastrukt ūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportl īdzek ļiem 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno, tikl īdz Ukraina pie ņem l ēmumu ieviest ce ļu nodevas vai lietošanas maksu par 
tās infrastrukt ūras izmantošanuLV L 161/1962 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2) Dzelzce ļa p ārvad ājumi  
Piek ļuve tirgum un infrastrukt ūrai 
Padomes Direkt īva 91/440/EEK (1991. gada 29. j ūlijs) par Kopienas dzelzce ļa att īstību 
— ieviest p ārvald ības neatkar ību un uzlabot finanšu st āvokli (2., 3., 4., 5. un 9. pants)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
— nodal īt infrastrukt ūras p ārvald ību un p ārvad ājumu darb ību (6., 7. un 8. pants)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 95/18/EK (1995. gada 19. j ūnijs) par dzelzce ļa p ārvad ājumu uz ņēmumu licenc ēšanu  
— Ieviest licences, iev ērojot 1., 2., 3., 4. panta (iz ņemot 4. panta 5. punkta), 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13. un 15. 
panta nosac ījumus.  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/14/EK (2001. gada 26. febru āris) par dzelzce ļa infrastrukt ūras jaudas 
iedal īšanu un maksas iekas ēšanu par dzelzce ļa infrastrukt ūras lietošanu un droš ības sertifik āciju 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 913/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas dzelzce ļa t īklu 
konkur ētsp ējīgiem kravas p ārvad ājumiem  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Tehniskie un droš ības nosac ījumi  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2004/49/EK (2004. gada 29. apr īlis) par droš ību Kopienas dzelzce ļos, un 
par Padomes Direkt īvas 95/18/EK par dzelzce ļa p ārvad ājumu uz ņēmumu licenc ēšanu un Direkt īvas 2001/14/EK par 
dzelzce ļa infrastrukt ūras jaudas sadali un maksas iekas ēšanu par dzelzce ļa infrastrukt ūras izmantošanu un droš ības 
sertifik āciju groz ījumiem (Dzelzce ļu droš ības direkt īva) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2007/59/EK (2007. gada 23. oktobris) par to vilcienu vad ītāju sertifik āciju, 
kuri vada lokomot īves un vilcienus Kopienas dzelzce ļu sist ēm ā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, īpašu uzman ību piev ēršot min ētās 
direkt īvas 9. panta 2. punktam, kas ļauj Ukrainai noteikt stingr ākas pras ības par t ām, kas šobr īd noteiktas sp ēkā 
esošajos Ukrainas ties ību aktos.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par b īstamo kravu iekšzemes 
pārvad ājumiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus attiec ībā uz visiem b īstamo kravu starptautiskajiem dzelzce ļa p ārvad ājumiem īsteno, 
stājoties sp ēkā šim nol īgumam, un attiec ībā uz iekšzemes p ārvad ājumiem – 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās 
sp ēkā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1963
Uzskaites un statistikas standartiz ācija 
Padomes Regula (EEK) Nr. 1192/69 (1969. gada 26. j ūnijs) par kop īgiem noteikumiem uzskaites normaliz ēšanai 
dzelzce ļa p ārvad ājumu uz ņēmumos  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Savstarp ēja izmantojam ība 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2008/57/EK (2008. gada 17. j ūnijs) par dzelzce ļa sist ēmas savstarp ēju 
izmantojam ību Kopien ā (p ārstr ādāta) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Kombin ētie p ārvad ājumi  
Padomes Direkt īva 92/106/EEK (1992. gada 7. decembris) par vienotu noteikumu ieviešanu attiec ībā uz dažu veidu 
kombin ētajiem kravu p ārvad ājumiem starp dal ībvalst īm 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Citi aspekti  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 (2007. gada 23. oktobris) par sabiedrisk ā pasažieru 
transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzce ļu un autoce ļus, un ar ko atce ļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 
un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70  
Termi ņi: regulas noteikumus, iz ņemot 7. panta 2. punktu, īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzce ļa pasažieru 
ties ībām un pien ākumiem  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 8 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā un attiec ībā uz 13., 16. un 17. pantu 
Asoci ācijas padome pie ņems l ēmumu par īstenošanas termi ņu. 
3) Gaisa p ārvad ājumi  
— Nosl ēgt un īstenot visaptverošu Kop ējās avi ācijas telpas nol īgumu.  
— Neskarot Kop ējās avi ācijas telpas nol īguma nosl ēgšanu, nodrošin āt divpus ējo gaisa p ārvad ājumu pakalpojumu 
nol īgumu starp Ukrainu un dal ībvalst īm īstenošanu un koordin ētu att īstību, iev ērojot  "horizont ālā nol īguma " 
groz ījumus.  
4) J ūras transports  
Ku ģošanas droš ība – karoga valsts / klasifik ācijas sabiedr ības 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2009/15/EK (2009. gada 23. apr īlis) par kop īgiem noteikumiem un 
standartiem attiec ībā uz organiz ācij ām, kas pilnvarotas veikt ku ģu inspekcijas un apskates, un attiec īgaj ām darb ībām, 
kuras veic valsts administr ācijas j ūras lietu jom ā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. apr īlis) par kop īgiem noteikumiem un 
standartiem attiec ībā uz organiz ācij ām, kas pilnvarotas veikt ku ģu inspekcijas un apskates  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2009/21/EK (2009. gada 23. apr īlis) par karoga valstij noteikto pras ību 
iev ērošanu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV L 161/1964 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Ostas valsts  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2009/16/EK (2009. gada 23. apr īlis) par ostas valsts kontroli  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Pasažieru p ārvad ātāju atbild ība 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 336/2006 (2006. gada 15. febru āris) par Starptautisk ā droš ības 
vad ības kodeksa īstenošanu Kopien ā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 392/2009 (2009. gada 23. apr īlis) par pasažieru p ārvad ātāju atbild ību 
nelaimes gad ījumos uz j ūras 
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Satiksmes uzraudz ība 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/59/EK (2002. gada 27. j ūnijs), ar ko izveido Kopienas ku ģu satiksmes 
uzraudz ības un inform ācijas sist ēmu un atce ļ Padomes Direkt īvu 93/75/EEK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Tehniskie un darb ības noteikumi  
Pasažieru ku ģi 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2009/45/EK (2009. gada 6. maijs) par pasažieru ku ģu droš ības noteiku ­
miem un standartiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 1999/35/EK (1999. gada 29. apr īlis) par oblig āto apsekojumu sist ēmu ro-ro pr āmju un ātrgaitas 
pasažieru ku ģu regul ārās satiksmes droš ībai 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/25/EK par īpaš ām stabilit ātes pras ībām ro–ro pasažieru ku ģiem 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Naftas tankku ģi 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 417/2002 (2002. gada 18. febru āris), ar ko paredz pa ātrin āti 
pak āpeniski ieviest pras ību par dubultkorpusu vai l īdzv ērtīgu konstrukciju attiec ībā uz vienk ārša korpusa naftas 
tankku ģiem un atce ļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2978/94  
Termi ņi vienk ārša korpusa naftas tankku ģu pak āpeniskai iz ņemšanai no aprites atbild īs grafikam, kas noteikti 1973. 
gada  MARPOL  konvencij ā. 
Beramkravu ku ģi 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/96/EK (2001. gada 4. decembris), ar ko nosaka saska ņotas pras ības un 
proced ūras beramkravu ku ģu drošai iekraušanai un izkraušanai  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1965
Apkalpe  
Direkt īva 2008/106/EK par j ūrnieku minim ālo sagatavot ības l īmeni  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Vide  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2000/59/EK (2000. gada 27. novembris) par ostas iek ārtām, kas paredz ētas 
ku ģu atkritumu un kravu atlieku uz ņemšanai  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 6 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 782/2003 (2003. gada 14. apr īlis) par aizliegumu attiec ībā uz 
alvorganiskajiem savienojumiem uz ku ģiem 
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Tehniskie nosac ījumi  
Direkt īva 2010/65/ES par zi ņošanas formalit ātēm ku ģiem, kuri ien āk dal ībvalstu ost ās un/vai iziet no t ām, un ar ko 
atce ļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2002/6/EK (2002. gada 18. febru āris), kas bija sp ēkā līdz 2012. gada 
18. maijam  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Soci ālie nosac ījumi  
Padomes Direkt īva 1999/63/EK (1999. gada 21. j ūnijs) attiec ībā uz Nol īgumu par j ūrnieku darba laika organiz ēšanu, 
ko nosl ēgusi Eiropas Kopienas Ku ģu īpašnieku asoci ācija (EKK ĪA) un Eiropas Savien ības Transporta darbinieku arod ­
biedr ību feder ācija (ESTDAF) – Pielikums: Eiropas Nol īgums par j ūrnieku darba laika organiz ēšanu, iz ņemot 16. pantu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, iz ņemot 16. pantu, ko īsteno 7 
gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 1999/95/EK (1999. gada 13. decembris) par noteikumu ieviešanu attiec ībā 
uz to j ūrnieku darba stund ām, kas str ādā uz ku ģiem, kuri ierodas Kopienas ost ās 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Jūras satiksmes droš ība 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2005/65/EK (2005. gada 26. oktobris) par ostu aizsardz ības pastiprin āšanu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus (iz ņemot attiec ībā uz Komisijas inspekcij ām) īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma 
stāšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par ku ģu un ostas iek ārtu droš ības 
pastiprin āšanu  
Termi ņi: regulas noteikumus (iz ņemot attiec ībā uz Komisijas inspekcij ām) īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās 
sp ēkā. 
5) Iekš ējo ūdensce ļu transports  
Tirgus darb ība 
Padomes Direkt īva 96/75/EK par frakt ēšanas un cenu noteikšanas sist ēmu valsts un starptautiskajos p ārvad ājumos pa 
iekš ējiem ūdensce ļiem Kopien ā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV L 161/1966 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Piek ļuve profesijai  
Padomes direkt īva 87/540/EEK par piek ļuvi kravu p ārvad ātāju pa ūdensce ļiem profesijai iekšzemes un starptautiskos 
pārvad ājumos un par diplomu, sertifik ātu un citu kvalifik āciju apliecinošu dokumentu savstarp ēju atz īšanu šaj ā 
profesij ā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 96/50/EK par to nosac ījumu saska ņošanu, ar kuriem daž ādās valst īs pieš ķir ku ģu vad īšanas 
apliec ību kravu un pasažieru p ārvad ājumiem pa iekš ējiem ūdensce ļiem Kopien ā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Droš ība 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2006/87/EK (2006. gada 12. decembr ī), ar ko nosaka tehnisk ās pras ības 
attiec ībā uz iekš ējo ūdensce ļu ku ģiem 
Termi ņi: Direkt īvas noteikumus transpon ēs Donavas komisijas ietvaros.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par b īstamo kravu iekšzemes 
pārvad ājumiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus attiec ībā uz visiem b īstamo kravu starptautiskajiem p ārvad ājumiem ar iekš ējo ūdens ­
ce ļu transportu īsteno 1 gada laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā un attiec ībā uz iekšzemes p ārvad ājumiem – 3 gadu 
laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Upju inform ācijas pakalpojumi  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2005/44/EK (2005. gada 7. septembris) par saska ņotiem upju inform ācijas 
pakalpojumiem ( RIS) attiec ībā uz Kopienas iekš ējiem ūdensce ļiem 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1967
7. NODA ĻAS XXXIII PIELIKUMS  
TRANSPORTS  
1. Puses atz īst to, cik noz īm īga ir transporta savienojumu uzlabošana, lai tie notiktu rait āk un lai tie b ūtu droš āki un 
uzticam āki. Tas b ūs ieguvums gan ES, gan Ukrainai. Lai att īstītu jaunus transporta savienojumus, Puses sadarbosies jo 
īpaši š ādos veidos:  
a) sadarb ība politikas jom ā, uzlabotas administrat īvās proced ūras robežš ķērsošanas punktos un v ājo vietu infrastruk ­
tūrā likvid ēšana;  
b) sadarb ība Austrumu partner ības transporta komitej ā, kas ir uz rezult ātiem v ērsta past āvīga strukt ūra sadarb ībai 
transporta jom ā starp ES un Austrumu partner ības valst īm; 
c) sadarb ība ar starptautiskaj ām finanšu instit ūcij ām, kas var dot ieguld ījumu transporta uzlabošan ā; 
d) turpin āt att īstīt Ukrainas koordin ācijas meh ānismu un inform ācijas sist ēmu, lai nodrošin ātu infrastrukt ūras, tostarp 
satiksmes vad ības sist ēmu pl ānošanas, noslodzes un finans ēšanas efektivit āti un p ārredzam ību; 
e) saska ņā ar š ā nol īguma noteikumiem attiec ībā uz muitu pie ņemt pas ākumus, kuri atvieglotu robežš ķērsošanu un 
kuru m ērķis ir uzlabot transporta t īkla darb ību, lai palielin ātu transporta pl ūsmas starp Ukrainu, re ģion ālajiem 
partneriem un ES;  
f) apmain īties ar lab āko praksi attiec ībā uz projektu (gan infrastrukt ūras, gan horizont ālo pas ākumu) finans ēšanas 
iesp ējām, tostarp publisk ā un priv ātā sektora partner ībām, attiec īgajiem ties ību aktiem un maksas iekas ēšanu no 
ce ļu lietot ājiem;  
g) ņemt v ērā attiec īgos vides noteikumus, kas izkl āstīti š ā nol īguma noteikumos attiec ībā uz vidi, jo īpaši par 
strat ēģisko ietekmes nov ērtējumu, ietekmes uz vidi nov ērtējumu, direkt īvas saist ībā ar dabu un gaisa kvalit āti; 
h) re ģion ālā l īmen ī izstr ādāt efekt īvu satiksmes vad ības sist ēmu, piem ēram, k ā ERTMS , kas nodrošin ātu izmaksu 
efektivit āti, savstarp ēju izmantojam ību un augstu kvalit āti. 
2. Puses ņem v ērā Ukrainas iesniegt ās orient ējoš ās kartes. Puses sadarbosies, lai nodrošin ātu Ukrainas strat ēģisk ā trans ­
porta t īkla pievienošanu  TEN-T  tīklam, k ā ar ī re ģiona t īkliem.  
3. Puses cent īsies noteikt projektus abu Pušu interes ēs, kuri īstenojami Ukrainas strat ēģiskaj ā transporta t īklā. 
4. KartesLV L 161/1968 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1969
13. NODA ĻAS XXXIV PIELIKUMS  
UZ ŅĒM ĒJDARB ĪBAS TIES ĪBAS, UZ ŅĒMUMU VAD ĪBA, GR ĀMATVED ĪBA UN REV ĪZIJA  
Ukraina ap ņemas pak āpeniski tuvin āt savus ties ību aktus š ādiem ES ties ību aktiem, iev ērojot noteiktos termi ņus. 
Padomes pirm ā direkt īva 68/151/EEK (1968. gada 9. marts), kur ā groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 2003/58/EK, par to, k ā 
vien ādošanas nol ūkā koordin ēt nodrošin ājumus, ko dal ībvalstis prasa no sabiedr ībām L īguma 58. panta otr ās da ļas 
noz īm ē, lai aizsarg ātu sabiedr ību dal ībnieku un trešo personu intereses  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Otr ā direkt īva 77/91/EEK (1976. gada 13. decembris), kur ā groz ījumi izdar īti ar Direkt īvām 92/101/EEK un 
2006/68/EK, par to, k ā vien ādošanas nol ūkā koordin ēt nodrošin ājumus, ko saist ībā ar akciju sabiedr ību veidošanu un to 
kapit āla saglab āšanu un main īšanu dal ībvalstis prasa no sabiedr ībām L īguma 58. panta otr ās da ļas noz īm ē, lai aizsarg ātu 
sabiedr ību dal ībnieku un trešo personu intereses  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Treš ā direkt īva 78/855/EEK (1978. gada 9. oktobris), kas pamatojas uz L īguma 54. panta 3. punkta g) apakš ­
punktu un attiecas uz akciju sabiedr ību apvienošanos, kur ā groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 2007/63/EK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes sest ā direkt īva 82/891/EEK (1982. gada 17. decembris), kas pamatojas uz L īguma 54. panta 3. punkta g) 
apakšpunktu un attiecas uz akciju sabiedr ību sadal īšanu, kur ā groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 2007/63/EK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Vienpadsmit ā direkt īva 89/666/EEK (1989. gada 21. decembris) par inform ācijas sniegšanas pras ībām attiec ībā 
uz fili ālēm, ko k ādā dal ībvalst ī atv ērušas noteiktu veidu sabiedr ības, uz kur ām attiecas citas valsts ties ību akti  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Divpadsmit ā Uz ņēm ējdarb ības Ties ību direkt īva 89/667/EEK (1989. gada 21. decembris) par viena īpašnieka 
sabiedr ībām ar ierobežotu atbild ību 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2004/25/EK (2004. gada 21. apr īlis) par p ārņemšanas pied āvājumiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atkl ātības pras ību saska ņošanu 
attiec ībā uz inform āciju par emitentiem, kuru v ērtspap īrus at ļauts tirgot regul ētā tirg ū, un par groz ījumiem Direkt īvā 
2001/34/EKLV L 161/1970 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Komisijas Direkt īva 2007/14/EK (2007. gada 8. marts), ar ko nosaka s īki izstr ādātus noteikumus Direkt īvas 2004/109/EK 
par atkl ātības pras ību saska ņošanu attiec ībā uz inform āciju par emitentiem, kuru v ērtspap īrus at ļauts tirgot regul ētā tirg ū, 
atseviš ķu noteikumu īstenošanai  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2007/36/EK (2007. gada 11. j ūlijs) par biržu sarakstos iek ļautu sabiedr ību 
akcion āru konkr ētu ties ību izmantošanu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1971
13. NODA ĻAS XXXV PIELIKUMS  
UZ ŅĒM ĒJDARB ĪBAS TIES ĪBAS, UZ ŅĒMUMU VAD ĪBA, GR ĀMATVED ĪBA UN REV ĪZIJA  
Ukraina ap ņemas pak āpeniski tuvin āt savus ties ību aktus š ādiem ES ties ību aktiem, iev ērojot noteiktos termi ņus. 
Padomes Ceturt ā direkt īva (1978. gada 25. j ūlijs), kas pamatojas uz L īguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un 
attiecas uz noteiktu veidu sabiedr ību gada p ārskatiem (78/660/EEK)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes sept ītā direkt īva (1983. gada 13. j ūnijs), kas pamatojas uz L īguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un 
attiecas uz konsolid ētajiem p ārskatiem (83/349/EEK)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. j ūlijs) par starptautisko gr āmatved ības 
standartu piem ērošanu  
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada p ārskatu un konsolid ēto 
pārskatu oblig ātās rev īzijas, groza Padomes Direkt īvu 78/660/EEK un Padomes Direkt īvu 83/349/EEK un atce ļ Padomes 
Direkt īvu 84/253/EEK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV L 161/1972 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
13. NODA ĻAS XXXVI PIELIKUMS  
UZ ŅĒM ĒJDARB ĪBAS TIES ĪBAS, UZ ŅĒMUMU VAD ĪBA, GR ĀMATVED ĪBA UN REV ĪZIJA  
— ESAO korporat īvās p ārvald ības principi.  
— Komisijas Ieteikums (2004. gada 14. decembris), ar ko veicina atbilstošu rež īmu biržas sarakst ā iek ļautu sabiedr ību 
direktoru atl īdz ībai (2004/913/EK).  
— Komisijas Ieteikums (2005. gada 15. febru āris) par biržas sarakst ā iek ļautu sabiedr ību direktoru bez izpildpilnvar ām 
vai padomes locek ļu un (direktoru) padomes komiteju lomu (2005/162/EK).  
15. NODA ĻAS XXXVII PIELIKUMS  
AUDIOVIZU ĀLĀ POLITIKA  
Ukraina ap ņemas pak āpeniski tuvin āt savus ties ību aktus, iev ērojot noteiktos termi ņus. 
Direkt īva 2007/65/EK (2007. gada 11. decembris), ar ko groza Padomes Direkt īvu 89/552/EEK par dažu t ādu telev īzijas 
raid ījumu veidošanas un apraides noteikumu koordin ēšanu, kas ietverti dal ībvalstu normat īvajos un administrat īvajos 
aktos, kas atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2010/13/ES (2010. gada 10. marts), par to, lai koordin ētu 
dažus dal ībvalstu normat īvajos un administrat īvajos aktos paredz ētus noteikumus par audiovizu ālo mediju pakalpojumu 
sniegšanu (Audiovizu ālo mediju pakalpojumu direkt īva) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
1989. gada Eiropas Konvencija par p ārrobežu telev īziju 
Termi ņi: nepiem ēroLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1973
17. NODA ĻAS XXXVIII PIELIKUMS  
LAUKSAIMNIEC ĪBA UN LAUKU ATT ĪST ĪBA 
Uzskait ītās ES regulas, direkt īvas, l ēmumi, ieteikumi un pazi ņojumi ir atsauces uz ties ību aktiem, Ukraina apsv ērs iesp ēju 
pak āpeniski tuvin āt savus ties ību aktus attiec ībā uz konkr ētu nozari vai produktu.  
Kvalit ātes politika  
Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniec ības produktu un p ārtikas produktu ģeog ­
rāfisk ās izcelsmes nor āžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardz ību 
Komisijas Regula (EK) Nr. 1898/2006 (2006. gada 14. decembris), ar ko nosaka s īki izstr ādātus īstenošanas noteikumus 
Padomes Regulai (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniec ības produktu un p ārtikas produktu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu 
un cilmes vietu nosaukumu aizsardz ību 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janv āris) par stipro alkoholisko dz ērienu 
defin īciju, aprakstu, noform ējumu, mar ķējumu un ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu aizsardz ību 
Padomes Regula (EK) Nr. 479/2008 (2008. gada 29. apr īlis) par v īna tirgus kop ējo organiz āciju, proti, III sada ļa "Reg ­
lament ējošie pas ākumi " un 117. pants par kontrol ēm, regula atcelta ar 2009. gada 25. maija Regulu 491/2009 un 
iek ļauta 2007. gada 22. oktobra Vienotaj ā TKO regul ā jeb Padomes Regul ā (EK) Nr. 1234/2007.  
Komisijas Regula (EK) Nr. 555/2008 (2008. gada 27. j ūnijs), ar ko nosaka s īki izstr ādātus īstenošanas noteikumus 
Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2008 attiec ībā uz atbalsta programm ām, tirdzniec ību ar treš ām valst īm, ražošanas poten ­
ciālu un kontroli v īna nozar ē, proti, V sada ļa "Kontrole v īna nozar ē" 
Padomes Regula (EK) Nr. 509/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniec ības produktiem un p ārtikas produktiem k ā 
garant ētām tradicion ālām īpatn ībām 
Komisijas Regula (EK) Nr. 1216/2007 (2007. gada 18. oktobris), ar ko nosaka s īki izstr ādātus noteikumus par to, k ā 
piem ērot Padomes Regulu (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniec ības produktiem un p ārtikas produktiem k ā garant ētām 
tradicion ālām īpatn ībām 
Biolo ģisk ā lauksaimniec ība 
Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. j ūnijs) par biolo ģisko ražošanu un biolo ģisko produktu mar ķēšanu 
un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu  
Komisijas Regula (EK) Nr. 889/2008 (2008. gada 5. septembris), ar ko paredz s īki izstr ādātus biolo ģisk ās ražošanas, 
mar ķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par biolo ģisko ražošanu un 
biolo ģisko produktu mar ķēšanu  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1235/2008 (2008. gada 8. decembris), ar ko nosaka s īki izstr ādātus īstenošanas noteikumus 
Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par biolo ģisko produktu import ēšanas k ārtību no treš ām valst īm 
Ģen ētiski modific ētas kult ūras 
Komisijas 2003. gada 23. j ūlija Ieteikums par pamatnost ādn ēm, k ā izstr ādāt strat ēģijas un lab āko praksi, lai nodrošin ātu 
ģen ētiski modific ētu kult ūru l īdz āspast āvēšanu ar parast ās un biolo ģisk ās lauksaimniec ības kult ūrām 
Biolo ģisk ā daudzveid ība 
Padomes Regula (EK) Nr. 870/2004 (2004. gada 24. apr īlis), ar ko izveido Kopienas programmu ģen ētisko resursu 
saglab āšanai, raksturošanai, v ākšanai un izmantošanai lauksaimniec ībā un atce ļ Regulu (EK) Nr. 1467/94LV L 161/1974 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Tirdzniec ības standarti augiem, s ēklām, augu izcelsmes produktiem, aug ļiem un d ārze ņiem 
Komisijas Regula (EEK) Nr. 890/78 (1978. gada 28. apr īlis), ar ko nosaka s īki izstr ādātus api ņu sertifik ācijas noteikumus  
Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniec ības tirgu kop īgu organiz āciju 
un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniec ības produktiem (Vienot ā TKO regula)  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1850/2006 (2006. gada 14. decembris), ar ko nosaka s īki izstr ādātus api ņu un api ņu produktu 
sertifik ācijas noteikumus  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1295/2008 (2008. gada 18. decembris) par api ņu importu no treš ām valst īm (Kodific ēta 
versija)  
Padomes Direkt īva 66/401/EEK (1966. gada 14. j ūnijs) par lopbar ības augu s ēklu tirdzniec ību 
Komisijas Regula (EK) Nr. 382/2005 (2005. gada 7. marts), ar ko nosaka piem ērošanas k ārtību Padomes Regulai (EK) 
Nr. 1786/2003 par ž āvētās rupj ās lopbar ības tirgus kop īgo organiz āciju 
Padomes Direkt īva 66/402/EEK (1966. gada 14. j ūnijs) par graudaugu s ēklu tirdzniec ību 
Padomes Direkt īva 68/193/EEK (1968. gada 9. apr īlis) par v īnogul āju ve ģetat īvās pavairošanas materi āla tirdzniec ību 
Padomes Direkt īva 92/33/EEK (1992. gada 28. apr īlis) par tirdzniec ību ar d ārze ņu pavairošanas un st ādāmo materi ālu, 
kas nav s ēklas  
Padomes Direkt īva 92/34/EEK (1992. gada 28. apr īlis) par tirdzniec ību ar aug ļaugu pavairošanas materi ālu un aug ļaugiem, 
kas paredz ēti aug ļu ražošanai  
Padomes Direkt īva 98/56/EK (1998. gada 20. j ūlijs) par dekorat īvo augu pavairošanas materi āla tirdzniec ību 
Padomes Direkt īva 1999/105/EK (1999. gada 22. decembris) par meža reprodukt īvā materi āla tirdzniec ību 
Padomes Direkt īva 2001/111/EK (2001. gada 20. decembris), kas attiecas uz dažu veidu cukuru, kurš paredz ēts lietošanai 
pārtik ā 
Komisijas Regula (EEK) Nr. 2568/91 (1991. gada 11. j ūlijs) par ol īve ļļas un ol īvu izspaidu e ļļas īpaš ībām un attiec īgaj ām 
anal īzes metod ēm 
Padomes Direkt īva 76/621/EEK (1976. gada 20. j ūlijs), kas attiecas uz eruksk ābes maksim ālā līme ņa noteikšanu e ļļās un 
taukos, kuri paredz ēti lietošanai p ārtik ā, un p ārtikas produktos, kuri satur pievienotas e ļļas vai taukus  
52. pants Padomes Regul ā (EK) Nr. 1782/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko izveido kop īgus tieš ā atbalsta sh ēmu 
noteikumus saska ņā ar kop ējo lauksaimniec ības politiku un izveido dažas atbalsta sh ēmas lauksaimniekiem, un groza 
Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) 
Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001  
157. pants Padomes Regul ā (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniec ības tirgu kop īgu 
organiz āciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniec ības produktiem (Vienot ā TKO regula)  
Padomes Direkt īva 2002/53/EEK (2002. gada 13. j ūnijs) par lauksaimniec ības augu sugu š ķirņu kop ējo kataloguLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1975
Padomes Direkt īva 2002/54/EK (2002. gada 13. j ūnijs) par biešu s ēklu tirdzniec ību 
Padomes Direkt īva 2002/55/EK (2002. gada 13. j ūnijs) par d ārze ņu s ēklu tirdzniec ību 
Padomes Direkt īva 2002/56/EK (2002. gada 13. j ūnijs) par s ēklas kartupe ļu tirdzniec ību 
Komisijas Regula (EK) Nr. 1345/2005 (2005. gada 16. augusts), kur ā noteikti s īki izstr ādāti noteikumi ievešanas at ļauju 
sist ēmas piem ērošanai ol īve ļļas nozar ē 
Padomes Direkt īva 2002/57/EK (2002. gada 13. j ūnijs) par e ļļas augu un š ķiedraugu s ēklu tirdzniec ību 
Komisijas Regula (EK) Nr. 1019/2002 (2002. gada 13. j ūnijs) par ol īve ļļas tirdzniec ības standartiem  
123., 126., 177., 178. pants Padomes Regul ā (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaim ­
niec ības tirgu kop īgu organiz āciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniec ības produktiem (Vienot ā TKO 
regula)  
171.cg, 171.ch un 171.cj pants Labojum ā Komisijas 2004. gada 29. oktobra Regul ā (EK) Nr. 1973/2004, ar kuru nosaka 
sīki izstr ādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piem ērošanai attiec ībā uz š īs Regulas IV un IV a) sada ļā 
min ētaj ām atbalsta sh ēm ām un atmat ā atst ātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai  
Komisijas Regula (EK) Nr. 507/2008 (2008. gada 6. j ūnijs), ar ko nosaka s īki izstr ādātus noteikumus Padomes Regulas 
(EK) Nr. 1673/2000 par š ķiedras linu un ka ņepju tirgu kop īgo organiz āciju piem ērošanai  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2000/36/EK (2000. gada 23. j ūnijs) par kakao un šokol ādes produktiem, kas 
paredz ēti lietošanai p ārtik ā 
Padomes Direkt īva 2001/113/EK (2001. gada 20. decembris), kas attiecas uz cilv ēku uzturam paredz ētiem aug ļu 
džemiem, želej ām un marmel ādēm un saldin ātu kasta ņu biezeni  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 1999/4/EK (1999. gada 22. febru āris), kas attiecas uz kafijas ekstraktiem un 
cigori ņu ekstraktiem  
Komisijas Regula (EK) Nr. 223/2008 (2008. gada 12. marts), ar ko paredz z īdt ārpi ņu audz ēšanas nozares ražot āju 
organiz āciju atz īšanas nosac ījumus un proced ūras 
Padomes Direkt īva 2001/112/EK (2001. gada 20. decembris), kas attiecas uz p ārtikai paredz ētām aug ļu sul ām un dažiem 
līdz īgiem produktiem  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1580/2007 (2007. gada 21. decembris), ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) 
Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus aug ļu un d ārze ņu nozar ē 
Tirdzniec ības standarti dz īviem dz īvniekiem un dz īvnieku [izcelsmes] produktiem  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1760/2000 (2000. gada 17. j ūlijs), ar ko izveido liellopu identifik ācijas 
un re ģistr ācijas sist ēmu un paredz liellopu ga ļas un liellopu ga ļas produktu mar ķēšanu, k ā ar ī atce ļ Padomes Regulu (EK) 
Nr. 820/97  
Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniec ības tirgu kop īgu organiz āciju 
un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniec ības produktiem (Vienot ā TKO regula)  
Komisijas Regula (EK) Nr. 566/2008 (2008. gada 18. j ūnijs), ar ko nosaka s īki izstr ādātus noteikumus Padomes Regulas 
(EK) Nr. 1234/2007 piem ērošanai t ādas ga ļas tirdzniec ībai, kas ieg ūta no liellopiem, kuru vecums nep ārsniedz 12 
m ēnešusLV L 161/1976 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Komisijas Regula (EK) Nr. 589/2008 (2008. gada 23. j ūnijs), ar ko nosaka s īki izstr ādātus noteikumus Padomes Regulas 
(EK) Nr. 1234/2007 īstenošanai attiec ībā uz olu tirdzniec ības standartiem  
Labojums Komisijas Regul ā (EK) Nr. 543/2008 (2008. gada 16. j ūnijs) par k ārtību, k ādā piem ērojama Padomes Regula 
(EK) Nr. 1234/2007 attiec ībā uz m ājputnu ga ļas tirdzniec ības standartiem  
Komisijas Regula (EK) Nr. 1249/2008 (2008. gada 10. decembris) par Kopienas skalu ieviešanu liellopu, c ūku un aitu 
lieme ņu klasifik ācijai un cenu pazi ņošanas k ārtību 
Komisijas Regula (EK) Nr. 617/2008 (2008. gada 27. j ūnijs), ar ko nosaka s īki izstr ādātus noteikumus Padomes Regulas 
(EK) Nr. 1234/2007 piem ērošanai attiec ībā uz inkub ējamo olu un m ājputnu c āļu ražošanu un tirdzniec ību 
Padomes Regula (EEK) Nr. 2991/94 (1994. gada 5. decembris), ar ko nosaka standartus ziežamajiem taukiem  
Komisijas Regula (EK) Nr. 445/2007 (2007. gada 23. apr īlis), ar ko paredz noteiktus, s īki izstr ādātus noteikumus, lai 
piem ērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 2991/94, ar ko nosaka standartus ziežamajiem taukiem, un Padomes Regulu (EEK) 
Nr. 1898/87 par piena un piena produktu tirdzniec ībā izmantoto apz īm ējumu aizsardz ību (Kodific ēta versija)  
Padomes Direkt īva 2001/114/EK (2001. gada 20. decembris), kas attiecas uz dažu veidu da ļēji vai piln īgi dehidr ētu 
konserv ētu pienu, kurš paredz ēts lietošanai p ārtik ā 
Komisijas Regula (EK) Nr. 273/2008 (2008. gada 5. marts), ar kuru nosaka s īki izstr ādātus noteikumus Padomes Regulas 
(EK) Nr. 1255/1999 piem ērošanai attiec ībā uz piena un piena produktu anal īžu un kvalit ātes v ērtēšanas metod ēm 
Padomes Regula (EEK) Nr. 3220/84 (1984. gada 13. novembris), ar ko nosaka Kopienas m ērogu c ūku lieme ņu klasifi ­
cēšanai  
Komisijas Regula (EK) Nr. 543/2008 par k ārtību, k ādā piem ērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 attiec ībā uz 
m ājputnu ga ļas tirdzniec ības standartiem  
Labojums Padomes Direkt īvā 2001/110/EK (2001. gada 20. decembris), kas attiecas uz meduLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1977
20. NODA ĻAS XXXIX PIELIKUMS  
PAT ĒRĒTĀJU AIZSARDZ ĪBA 
Ukraina ap ņemas pak āpeniski tuvin āt savus ties ību aktus š ādiem ES ties ību aktiem, iev ērojot noteiktos termi ņus. 
Produktu droš ība 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/95/EK (2001. gada 3. decembris) par produktu visp ārēju droš ību 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva (1987. gada 25. j ūnijs) par dal ībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu attiec ībā uz izstr ādājumiem, kuri to 
maldinoš ā izskata d ēļ apdraud pat ērētāju vesel ību vai droš ību (87/357/EEK)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Komisijas L ēmums (2008. gada 21. apr īlis), ar ko dal ībvalst īm pieprasa nodrošin āt, lai tirg ū laist ām vai pieejam ām 
rota ļliet ām ar magn ētiem b ūtu br īdin ājuma uzraksts par to rad īto risku vesel ībai un droš ībai (2008/329/EK)  
Termi ņi: l ēmuma noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Komisijas L ēmums (2006. gada 11. maijs), ar ko dal ībvalst īm pieprasa veikt pas ākumus, kas at ļautu tirgot tikai b ērniem 
drošas š ķiltavas un aizliegtu tirgot jaunrades š ķiltavas (2006/502/EK)  
Termi ņi: l ēmuma noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Tirdzniec ība 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 98/6/EK (1998. gada 16. febru āris) par pat ērētāju aizsardz ību, nor ādot pat ē­
rētājiem pied āvāto produktu cenas  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uz ņēm ēju negod īgu 
komercpraksi iekš ējā tirg ū attiec ībā pret pat ērētājiem un ar ko groza Padomes Direkt īvu 84/450/EEK un Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direkt īvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 
(EK) Nr. 2006/2004 ( "Negod īgas komercprakses direkt īva") 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Līgumties ības 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 1999/44/EK (1999. gada 25. maijs) par dažiem pat ēriņa pre ču p ārdošanas 
aspektiem un saist ītaj ām garantij ām 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Negod īgi l īgumu noteikumi  
Padomes Direkt īva 93/13/EEK (1993. gada 5. apr īlis) par negod īgiem noteikumiem pat ērētāju l īgumos  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 97/7/EK (1997. gada 20. maijs) par pat ērētāju aizsardz ību saist ībā ar distances 
līgumiem – Padomes un Parlamenta pazi ņojums attiec ībā uz 6. panta 1. punktu. – Komisijas pazi ņojums attiec ībā uz 3. 
panta 1. punkta pirmo ievilkumuLV L 161/1978 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 90/314/EEK (1990. gada 13. j ūnijs) par kompleksiem ce ļojumiem, kompleks ām br īvdien ām un 
kompleks ām ekskursij ām 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2008/122/EK (2009. gada 14. janv āris) par pat ērētāju aizsardz ību attiec ībā uz 
dažiem aspektiem, kas saist īti ar da ļlaika lietojuma ties ībām, ilgtermi ņa br īvdienu produktiem, t ālākp ārdošanas un 
apmai ņas l īgumiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Tieš ā tirdzniec ība m ājās 
Padomes Direkt īva 85/577/EEK (1985. gada 20. decembris) par pat ērētāja aizsardz ību attiec ībā uz l īgumiem, kas nosl ēgti 
ārpus uz ņēmuma telp ām 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Finanšu pakalpojumi  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/65/EK (2002. gada 23. septembris) par pat ēriņa finanšu pakalpojumu 
tālp ārdošanu un groz ījumiem Padomes Direkt īvā 90/619/EEK un Direkt īvās 97/7/EK un 98/27/EK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Pat ēriņa kred īti 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2008/48/EK (2008. gada 23. apr īlis) par pat ēriņa kred ītlīgumiem un ar ko atce ļ 
Direkt īvu 87/102/EEK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Kompens ācija 
Ieteikums par principiem, ko piem ēro str īdu ārpustiesas risin ājumiem (98/257/EK) – Komisijas 1998. gada 30. marta 
Ieteikums par principiem, ko piem ēro iest ādēm, kuras atbild par pat ērētāju str īdu ārpustiesas risin ājumu  
Termi ņi: likumdošanas iniciat īva nav nepieciešama  
Ieteikums par saska ņotu str īdu izš ķiršanu ārpus tiesas (2001/310/EK) – Komisijas 2001. gada 4. apr īļa Ieteikums par 
principiem ārpustiesas iest ādēm, kas iesaist ītas saska ņot ā pat ērētāju str īdu izš ķiršan ā 
Termi ņi: likumdošanas iniciat īva nav nepieciešama  
Izpilde  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 98/27/EK (1998. gada 19. maijs) par aizliegumiem saist ībā ar pat ērētāju 
interešu aizsardz ību 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Sadarb ība pat ērētāju ties ību aizsardz ības jom ā (regula)  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2006/2004 (2004. gada 27. oktobris) par sadarb ību starp valstu 
iest ādēm, kas atbild īgas par ties ību aktu īstenošanu pat ērētāju ties ību aizsardz ības jom ā ("Regula par sadarb ību pat ērētāju 
ties ību aizsardz ības jom ā") 
Termi ņi: regulas noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1979
21. NODA ĻAS XL PIELIKUMS  
SADARB ĪBA NODARBIN ĀTĪBAS, SOCI ĀLĀS POLITIKAS UN VIENL ĪDZ ĪGU IESP ĒJU JOM Ā 
Ukraina ap ņemas pak āpeniski tuvin āt savus ties ību aktus š ādiem ES ties ību aktiem, iev ērojot noteiktos termi ņus. 
Darba ties ības 
Padomes Direkt īva 91/533/EEK (1991. gada 14. oktobris) par darba dev ēja pien ākumu inform ēt darbiniekus par darba 
līguma vai darba attiec ību nosac ījumiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 1999/70/EK (1999. gada 28. j ūnijs) par UNICE, CEEP un EAK nosl ēgto pamatnol īgumu par darbu uz 
noteiktu laiku  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 97/81/EK (1997. gada 15. decembris) par UNICE, CEEP un EAK nosl ēgto pamatnol īgumu par nepilna 
darba laika darbu – Pielikums: Pamatnol īgums par nepilna darba laika darbu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 91/383/EEK (1991. gada 25. j ūnijs), kas papildina pas ākumus, kuru m ērķis ir veicin āt uzlabojumus 
darba droš ībā un vesel ības aizsardz ībā attiec ībā uz darba ņēm ējiem, kas pie ņemti darb ā uz noteiktu laiku vai ar ī īslaic īgā 
darb ā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 98/59/EK (1998. gada 20. j ūlijs) par dal ībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu attiec ībā uz kolekt īvo atlaišanu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 2001/23/EK (2001. gada 12. marts) par dal ībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu attiec ībā uz darbinieku 
ties ību aizsardz ību uz ņēmumu, uz ņēm ējsabiedr ību vai uz ņēmumu vai uz ņēm ējsabiedr ību da ļu īpašnieka mai ņas gad ījum ā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/14/EK (2002. gada 11. marts), ar ko izveido visp ārēju sist ēmu darbinieku 
inform ēšanai un uzklaus īšanai Eiropas Kopien ā – Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kop īga deklar ācija par darba 
ņēm ēju p ārst āvību 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Diskrimin ācijas aizliegums un v īriešu un sieviešu l īdzties ība 
Padomes Direkt īva 2000/43/EK (2000. gada 29. j ūnijs), ar ko ievieš vien ādas attieksmes principu pret person ām neat ­
kar īgi no rasu vai etnisk ās pieder ības 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kop ēju sist ēmu vienl īdz īgai attieksmei pret 
nodarbin ātību un profesijuLV L 161/1980 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 4 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 2004/113/EK (2004. gada 13. decembris), ar kuru īsteno principu, kas paredz vienl īdz īgu attieksmi 
pret v īriešiem un sieviet ēm, attiec ībā uz pieeju prec ēm un pakalpojumiem, pre ču pieg ādi un pakalpojumu sniegšanu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 96/34/EK (1996. gada 3. j ūnijs) par UNICE, CEEP un EAK nosl ēgto pamatnol īgumu attiec ībā uz b ērna 
kopšanas atva ļin ājumu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 92/85/EEK (1992. gada 19. oktobris) par pas ākumu ieviešanu, lai veicin ātu droš ības un vesel ības 
aizsardz ības darb ā uzlabošanu str ādājoš ām gr ūtniec ēm, sieviet ēm, kas str ādā p ēcdzemd ību period ā, vai str ādājoš ām 
sieviet ēm, kas baro b ērnu ar kr ūti (desmit ā atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 79/7/EEK (1978. gada 19. decembris) par pak āpenisku vienl īdz īgas attieksmes principa pret v īriešiem 
un sieviet ēm īstenošanu soci ālā nodrošin ājuma jaut ājumos  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Droš ība un vesel ības aizsardz ība darb ā 
Direkt īva 89/391/EEK (1989. gada 12. j ūnijs) par pas ākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēm ēju droš ību un 
vesel ības aizsardz ību darb ā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 89/654/EEK (1989. gada 30. novembris) par minim ālaj ām pras ībām attiec ībā uz droš ību un vesel ības 
aizsardz ību darba viet ā (pirm ā atseviš ķā direkt īva saska ņā ar Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. Darbaviet ām, kuras jau tiek izman ­
totas pirms gal īgā termi ņa, kad īstenojama š ī direkt īva, v ēlākais sešus gadus p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā ir j āapmierina 
II pielikum ā uzskait ītās minim ālās droš ības un vesel ības aizsardz ības pras ības.  
Padomes Direkt īva 89/655/EEK (1989. gada 30. novembris) par droš ības un vesel ības aizsardz ības minim ālaj ām pras ī­
bām, darba ņēm ējiem lietojot darba apr īkojumu darb ā (otr ā atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. da ļas 
noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. Darba apr īkojumam, kas darba 
ņēm ējiem uz ņēmum ā un/vai iest ādē jau izsniegts pirms gal īgā termi ņa, kad īstenojama š ī direkt īva, v ēlākais 7 gadus p ēc š ā 
nol īguma st āšan ās sp ēkā ir j āapmierina pielikum ā uzskait ītās minim ālās pras ības.  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/45/EK (2001. gada 27. j ūnijs), ar ko groza Padomes Direkt īvu 
89/655/EEK par minim ālaj ām pras ībām darba ņēm ēju droš ībai un vesel ības aizsardz ībai darba apr īkojuma izmantošanas 
laik ā (otr ā atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 92/91/EEK (1992. gada 3. novembris) par minim ālaj ām pras ībām droš ības un vesel ības aizsardz ības 
uzlabošanai darba ņēm ējiem, kuri str ādā miner ālu ieguves r ūpniec ības nozar ēs, kas pielieto urbšanu (vienpadsmit ā 
atseviš ķā direkt īva saska ņā ar Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1981
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. Darbavietas, kas jau tiek izmantotas 
pirms š ī direkt īvas īstenošanas dienas, atbilst ība pielikum ā noteiktaj ām droš ības un vesel ības aizsardz ības minim ālaj ām 
pras ībām j ānodrošina p ēc iesp ējas ātrāk un v ēlākais 5 gadus p ēc š ī datuma.  
Padomes Direkt īva 92/104/EEK (1992. gada 3. decembris) par minim ālaj ām pras ībām droš ības un vesel ības aizsardz ības 
uzlabošanai darbiniekiem, kuri str ādā virszemes un apakšzemes miner ālu ieguves r ūpniec ības nozar ēs (divpadsmit ā 
atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. Darbaviet ām, kuras jau tiek izman ­
totas pirms š īs direkt īvas īstenošanas dienas, iesp ējami īsā laik ā un v ēlākais 9 gadus p ēc min ētā datuma ir j āapmierina 
pielikum ā uzskait ītās minim ālās droš ības un vesel ības aizsardz ības pras ības.  
Padomes Direkt īva 89/656/EEK (1989. gada 30. novembris) par droš ības un vesel ības aizsardz ības minim ālaj ām pras ī­
bām, lietojot individu ālos aizsardz ības l īdzek ļus darba viet ās (treš ā atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. 
punkta noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 7 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 92/57/EEK (1992. gada 24. j ūnijs) par darba droš ības un vesel ības aizsardz ības minim ālo pras ību 
īstenošanu pagaidu vai p ārvietojamajos b ūvlaukumos (astot ā atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. 
punkta noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 7 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 83/477/EEK (1983. gada 19. septembris) par darba ņēm ēju aizsardz ību pret risku, kas saist īts ar 
pak ļaušanu azbesta iedarb ībai darba viet ā (otr ā atseviš ķā direkt īva saska ņā ar Direkt īvas 80/1107/EEK 8. pantu)  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 7 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 91/382/EEK (1991. gada 25. j ūnijs), ar ko groza Direkt īvu 83/477/EEK par darba ņēm ēju aizsardz ību 
pret risku, kas saist īts ar pak ļaušanu azbesta iedarb ībai darba viet ā (otr ā atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 80/1107/EEK 8. 
panta noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 7 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/18/EK (2003. gada 27. marts), ar kuru groza Padomes Direkt īvu 
83/477/EEK par darba ņēm ēju aizsardz ību pret risku, kas saist īts ar azbesta iedarb ību darba viet ā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 7 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2004/37/EK (2004. gada 29. apr īlis) par darba ņēm ēju aizsardz ību pret risku, 
kas saist īts ar kancerog ēnu vai mutag ēnu iedarb ību darb ā (Sest ā atseviš ķā direkt īva Padomes Direkt īvas 89/391/EEK 16. 
panta 1. punkta noz īm ē) – Direkt īvas 90/394/EEK kodifik ācija 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 7 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2000/54/EK (2000. gada 18. septembris) par darba ņēm ēju aizsardz ību pret 
risku, kas saist īts ar biolo ģisku a ģentu iedarb ību darba viet ā (sept ītā atseviš ķā direkt īva saska ņā ar Direkt īvas 89/391/EEK 
16. panta 1. punktu) – Direkt īvas 90/679/EEK kodifik ācija 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 7 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 90/270/EEK (1990. gada 29. maijs) par minim ālaj ām pras ībām attiec ībā uz droš ību un vesel ības 
aizsardz ību darb ā ar displeju ier īcēm (piekt ā atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu noz īm ē)LV L 161/1982 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 7 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 92/58/EEK (1992. gada 24. j ūnijs) par minim ālaj ām pras ībām droš ības un/vai vesel ības aizsardz ības 
zīm ēm darba viet ā (dev ītā atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 7 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 98/24/EK (1998. gada 7. apr īlis) par darba ņēm ēju vesel ības un droš ības aizsardz ību pret risku, kas 
saist īts ar ķimik āliju izmantošanu darb ā (četrpadsmit ā atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta 
noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 1999/92/EK (1999. gada 16. decembris) par minim ālaj ām pras ībām to darba 
ņēm ēju droš ības un vesel ības aizsardz ības uzlabošanai, kas pak ļauti spr ādzienb īstamas vides riskam (piecpadsmit ā atse ­
viš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/44/EK (2002. gada 25. j ūnijs) par minim ālaj ām vesel ības un droš ības 
pras ībām attiec ībā uz darba ņēm ēju pak ļaušanu riskiem, ko rada fizik āli faktori (vibr ācija) (sešpadsmit ā atseviš ķā direkt īva 
Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/10/EK (2003. gada 6. febru āris) par vesel ības un droš ības minim ālaj ām 
pras ībām attiec ībā uz darba ņēm ēju pak ļaušanu darba vides riskiem, ko rada fizik āli faktori (troksnis) (septi ņpadsmit ā 
atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta izpratn ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2004/40/EK (2004. gada 29. apr īlis) par minim ālaj ām droš ības un vesel ības 
aizsardz ības pras ībām attiec ībā uz darba ņēm ēju pak ļaušanu riskam, ko rada fizik āli faktori (elektromagn ētiskie lauki) (18. 
atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2006/25/EK (2006. gada 5. apr īlis), par vesel ības un droš ības minim ālaj ām 
pras ībām attiec ībā uz darba ņēm ēju pak ļaušanu riskiem, ko izraisa fizik āli faktori (m āksl īgais optiskais starojums) (19. 
atseviš ķā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 93/103/EK (1993. gada 23. novembris) par droš ības un vesel ības pras ību minimumu darb ā uz zvejas 
ku ģiem (tr īspadsmit ā individu ālā direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īm ē) 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 92/29/EEK (1992. gada 31. marts) par minim ālaj ām droš ības un vesel ības aizsardz ības pras ībām 
medic īnisk ās pal īdz ības uzlabošanai uz ku ģiem 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes Direkt īva 90/269/EEK (1990. gada 29. maijs) par minim ālaj ām pras ībām attiec ībā uz droš ību un vesel ības 
aizsardz ību kravu apstr ādē ar rok ām, past āvot īpašam riskam darba ņēm ējiem g ūt muguras traumas (ceturt ā atseviš ķā 
direkt īva Direkt īvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īm ē)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1983
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Komisijas Direkt īva 91/322/EEK (1991. gada 29. maijs) par orient ējošu robežv ērtību ieviešanu, īstenojot Padomes Direk ­
tīvu 80/1107/EEK par darba ņēm ēju aizsardz ību pret risku, kas saist īts ar ķīmisku, fizik ālu un biolo ģisku vielu iedarb ību 
darba viet ā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Komisijas Direkt īva 2000/39/EK, ar ko izveido darba viet ā pie ļaujamo indikat īvo robežv ērtību pirmo sarakstu, lai īstenotu 
Padomes Direkt īvu 98/24/EK par darba ņēm ēju vesel ības un droš ības aizsardz ību pret risku, kas saist īts ar ķimik āliju 
izmantošanu darb ā 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Komisijas Direkt īva 2006/15/EK, ar ko, īstenojot Padomes Direkt īvu 98/24/EK, izveido otru sarakstu ar orient ējoš ām 
robežv ērtībām vielu iedarb ībai darbaviet ā un groza Direkt īvu 91/322/EEK un 2000/39/EK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 10 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Šim nol īgumam st ājoties sp ēkā, Asoci ācijas padome noteiks īstenošanas termi ņus Ukrainai attiec ībā uz š ādām direkt īvām: 
— Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/88/EK (2003. gada 4. novembris) par konkr ētiem darba laika 
organiz ēšanas aspektiem;  
— Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2006/54/EK (2006. gada 5. j ūlijs) par t āda principa īstenošanu, kas paredz 
vienl īdz īgas iesp ējas un attieksmi pret v īriešiem un sieviet ēm nodarbin ātības un profesijas jaut ājumos (p ārstr ādāta 
versija)LV L 161/1984 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
22. NODALAS XLI PIELIKUMS  
ABIEDR ĪBAS VESEL ĪBA 
Ukraina ap ņemas pak āpeniski tuvin āt savus ties ību aktus š ādiem ES ties ību aktiem, iev ērojot noteiktos termi ņus. 
Tabaka  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2001/37/EK (2001. gada 5. j ūnijs) par dal ībvalstu normat īvo un administrat īvo 
aktu tuvin āšanu attiec ībā uz tabakas izstr ādājumu ražošanu, noform ēšanu un p ārdošanu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2003/33/EK (2003. gada 26. maijs) par dal ībvalstu normat īvo un adminis ­
trat īvo aktu tuvin āšanu attiec ībā uz tabakas izstr ādājumu rekl āmu un ar to saist īto sponsordarb ību 
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Padomes 2002. gada 2. decembra Ieteikums par sm ēķēšanas nov ēršanu un iniciat īvām tabakas kontroles uzlabošanai  
Termi ņi: likumdošanas iniciat īva nav nepieciešama  
Infekcijas slim ības 
Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmums Nr. 2119/98/EK (1998. gada 24. septembris) par epidemiolo ģisk ās uzraudz ības 
un infekcijas slim ību kontroles t īkla izveidošanu Kopien ā 
Termi ņi: šos noteikumus īsteno, st ājoties sp ēkā šim nol īgumam.  
Komisijas l ēmums 2000/96/EK (1999. gada 22. decembris) par infekcijas slim ībām, uz kur ām pak āpeniski attiecin ās 
Kopienas t īklu saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmumu Nr. 2119/98/EK  
Termi ņi: šos noteikumus īsteno, st ājoties sp ēkā šim nol īgumam.  
Komisijas l ēmums 2002/253/EK (2002. gada 19. marts), ar ko nosaka gad ījumu defin īcijas zi ņošanai par infekcijas 
slim ībām Kopienas t īklā saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmumu Nr. 2119/98/EK  
Termi ņi: šos noteikumus īsteno, st ājoties sp ēkā šim nol īgumam.  
Asinis  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/98/EK (2003. gada 27. janv āris), ar kuru nosaka kvalit ātes un droš ības 
standartus attiec ībā uz cilv ēka asins un asins komponentu sav ākšanu, test ēšanu, apstr ādi, uzglab āšanu un izplat īšanu, k ā 
ar ī groza Direkt īvu 2001/83/EK  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Komisijas Direkt īva 2004/33/EK (2004. gada 22. marts) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 2002/98/EK 
piem ērošanu attiec ībā uz daž ām tehniskaj ām pras ībām asin īm un asins komponentiem  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Komisijas Direkt īva 2005/62/EK (2005. gada 30. septembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 2002/98/EK 
piem ērošanu attiec ībā uz Kopienas standartiem un specifik ācij ām, kas attiecas uz asins sagatavot āju kvalit ātes sist ēmuLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1985
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Komisijas Direkt īva 2005/61/EK (2005. gada 30. septembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2002/98/EK attiec ībā uz izsekojam ības pras ībām un nopietnu blak ņu un nev ēlamu notikumu pazi ņošanu  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 3 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Audi, š ūnas un org āni 
Eiropas Parlamenta un padomes Direkt īva 2004/23/EK (2004. gada 31. marts), par kvalit ātes un droš ības standartu 
noteikšanu cilv ēka audu un š ūnu ziedošanai, ieguvei, test ēšanai, apstr ādei, konserv ācijai, uzglab āšanai un izplat īšanai  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Komisijas Direkt īva 2006/17/EK (2006. gada 8. febru āris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2004/23/EK par noteikt ām tehniskaj ām pras ībām cilv ēka audu un š ūnu ziedošanai, ieguvei un test ēšanai  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Komisijas Direkt īva 2006/86/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2004/23/EK par izsekojam ības pras ībām, nopietnu blak ņu un nev ēlamu notikumu pazi ņošanu un noteikt ām tehnisk ām 
pras ībām cilv ēku audu un š ūnu kod ēšanai, apstr ādei, konserv ācijai, uzglab āšanai un izplat īšanai  
Termi ņi: direkt īvas noteikumus īsteno 2 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Gar īgā vesel ība – narkotiku atkar ība 
Padomes 2003. gada 18. j ūnija Ieteikums 2003/488/EK par narkotiku atkar ības rad ītā vesel ības kait ējuma nov ēršanu un 
samazin āšanu  
Termi ņi: likumdošanas iniciat īva nav nepieciešama  
Alkohols  
Padomes 2001. gada 5. j ūnija Ieteikums 2001/458/EK saist ībā ar alkohola lietošanu jauniešu, jo īpaši b ērnu un pusaudžu, 
vid ū 
Termi ņi: likumdošanas iniciat īva nav nepieciešama  
Vēzis 
Padomes 2003. gada 2. decembra Ieteikums 2003/878/EK par v ēža skr īningu  
Termi ņi: likumdošanas iniciat īva nav nepieciešama  
Traumu profilakse un droš ības veicin āšana  
Padomes 2007. gada 31. maija Ieteikums par traumu profilaksi un droš ības veicin āšanu  
Termi ņi: likumdošanas iniciat īva nav nepieciešamaLV L 161/1986 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
23. NODA ĻAS XLII PIELIKUMS  
IZGL ĪTĪBA, M ĀCĪBAS UN JAUNATNE  
— Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2006. gada 15. febru āris) par turpm āko Eiropas sadarb ību augst ākās 
izgl ītības kvalit ātes nodrošin āšan ā (2006/143/EK)  
— Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2008. gada 23. apr īlis) par Eiropas kvalifik āciju ietvarstrukt ūras izveido ­ 
šanu m ūžizgl ītībai (2008/C 111/01)LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1987
VI SADA ĻAS: SADARB ĪBA FINANŠU JOM Ā UN NOTEIKUMI PAR KR ĀPŠANAS NOV ĒRŠANU PIELIKUMI  
VI SADA ĻAS XLIII PIELIKUMS  
SADARB ĪBA FINANŠU JOM Ā UN NOTEIKUMI PAR KR ĀPŠANAS NOV ĒRŠANU  
Noteikumi par kr āpšanas nov ēršanu un kontroli  
Defin īcijas  
Šā nol īguma VI sada ļā (Sadarb ība finanšu jom ā un noteikumi par kr āpšanas nov ēršanu) piem ēro š ādas defin īcijas:  
"Pārk āpums " noz īm ē ES ties ību normas, š ā nol īguma vai turpm āku nol īgumu un l īgumu noteikumu p ārk āpumu, ko rada 
kāda saimniecisk ās darb ības subjekta r īcība vai nolaid ība, kas kait ē vai var ētu kait ēt ES [visp ārējam] budžetam vai t ās 
pārvald ītiem budžetiem: mazinot vai zaud ējot ien ākumus no ES v ārd ā tieši izveidotajiem pašu resursiem vai veicot 
nepamatotus izdevumus.  
"Kr āpšana " ir t īša darb ība vai bezdarb ība, kas ir saist īta ar:  
a) k ļūdainu, neprec īzu vai nepiln īgu pazi ņojumu vai dokumentu iesniegšanu vai izmantošanu, kas izraisa nelikum īgu 
līdzek ļu piesavin āšanos vai nelikum īgu l īdzek ļu aiztur ēšanu no ES visp ārējā budžeta vai budžetiem, ko p ārvalda ES vai 
kas tiek p ārvald īti ES v ārd ā, 
b) inform ācijas neizpaušanu, ar ko tiek p ārk āptas īpašas saist ības, kas rada t ādas pašas sekas,  
c) l īdzek ļu nepareizu izmantošanu m ērķiem, kuriem š ādi l īdzek ļi s ākotn ēji nebija pieš ķirti. 
"Akt īva korupcija " ir k ādas personas t īša r īcība, kas piesola vai sniedz tieši vai pastarpin āti jebkura veida labumu 
amatpersonai sav ās vai k ādas treš ās personas interes ēs, lai š ī amatpersona r īkotos vai attur ētos no saviem pien ākumiem 
atbilst īgas r īcības, vai ar ī īstenotu savas funkcijas, p ārk āpjot dienesta pien ākumus, nodarot vai iesp ējami nodarot kait ējumu 
ES finanšu interes ēm. 
"Pas īva korupcija " ir k ādas amatpersonas t īša r īcība, kas tieši vai pastarpin āti pieprasa vai sa ņem jebk āda veida labumu sev 
vai k ādai trešai personai vai akcept ē šāda labuma apsol ījumu, lai r īkotos vai attur ētos no saviem pien ākumiem atbilst īgas 
rīcības, vai ar ī īstenotu savas funkcijas, p ārk āpjot dienesta pien ākumus, nodarot vai iesp ējami nodarot kait ējumu ES 
finanšu interes ēm. 
Uzskata, ka  "interešu konflikts " past āv jebkur ā situ ācij ā, kad var ētu rasties šaubas par darbinieka sp ēju darboties neatkar īgi 
un objekt īvi iemeslu d ēļ, kas saist īti ar ģimeni, j ūtu dz īvi, politisko pieder ību vai valstspieder ību, mantiskaj ām vai k ādām 
cit ām interes ēm, kas attiec īgajai personai ir kop ējas ar konkursa dal ībnieku, pieteikuma iesniedz ēju vai l īdzek ļu sa ņēm ēju, 
vai situ ācij ā, kad neatkar īgai trešai personai pamatoti var ētu rasties iespaids par š ādu darb ību. 
"Nepamatoti izmaks āts" noz īm ē to, ka l īdzek ļi ir izmaks āti, p ārk āpjot ES fondus reglament ējošos noteikumus.  
Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai ir Eiropas Komisijas specializ ētā noda ļa kr āpšanas apkarošanai. Birojs darbojas 
neatkar īgi un ir atbild īgas par administrat īvo izmekl ēšanu ar m ērķi apkarot kr āpšanu, korupciju un jebkuru citu neliku ­
m īgu darb ību, kas negat īvi ietekm ē Kopienas finanšu intereses, k ā tas noteikts Komisijas 1999. gada 28. apr īļa L ēmum ā, 
ar ko izveido Eiropas Biroju kr āpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā (EK) Nr. 1073/1999 
(1999. gada 25. maijs) par izmekl ēšanu, ko veic Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai (OLAF), un Padomes Regul ā 
(Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par p ārbaud ēm un apskat ēm uz vietas, ko Komisija veic, lai 
aizsarg ātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret kr āpšanu un cit ām nelikum ībām. 
"Finans ējoš ā valsts iest āde" ir attiec īgā Ukrainas izpildinstit ūcija, kas sa ņēmusi finanšu l īdzek ļus no ES ar m ērķi īstenot ES 
finansi ālo pal īdz ību.LV L 161/1988 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
1. pants  
Inform ācijas apmai ņa un turpm ākā sadarb ība operat īvaj ā līmen ī 
1. Lai pareizi īstenotu šo pielikumu, kompetent ās Ukrainas un ES iest ādes regul āri apmain ās ar inform āciju un p ēc 
vienas Puses piepras ījuma r īko apspriedes.  
2. Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai var vienoties ar attiec īgo Ukrainas iest ādi par turpm āku sadarb ību kr āpšanas 
apkarošanas jom ā, tostarp operat īvajiem pas ākumiem ar Ukrainas iest ādēm attiec ībā uz konkr ētām izmekl ēšan ām. 
3. Personas datu pazi ņošanai piem ēro š ā nol īguma XLIII pielikuma 10. pantu.  
2. pants  
Nelikum īgu darb ību, kr āpšanas un korupcijas nov ēršana  
1. Ukrainas un ES iest ādes regul āri p ārbauda, ka no ES l īdzek ļiem finans ētās darb ības ir pien ācīgi īstenotas. T ās veic 
atbilstošus pas ākumus nelikum īgu darb ību un kr āpšanas nov ēršanai un seku labošanai.  
2. Ukrainas un ES iest ādes veic visus atbilstošos pas ākumus jebk ādu akt īvās vai pas īvās korupcijas izpausmju nov ēr­ 
šanai un seku labošanai un interešu konflikta nepie ļaušanai jebkur ā l īgumu vai dot āciju pieš ķiršanas proced ūras vai 
saist īto l īgumu izpildes posm ā. 
3. Ukrainas iest ādes inform ē Komisiju par jebkuru veikto prevent īvo pas ākumu. Komisija atbilstoši inform ē Ukrainas 
iest ādes par savu prevent īvo pas ākumu att īstību. 
4. Ja tiek īstenoti finansi ālās pal īdz ības instrumenti, izmantojot decentraliz ētu p ārvald ību vai netiešu centraliz ētu 
pārvald ību, Komisijai ir ties ības ieg ūt pier ādījumus saska ņā ar 2002. gada 25. j ūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 
56. pantu.  
Tāpat tai ir ties ības ieg ūt pier ādījumus par to, ka iepirkuma un dot āciju proced ūrās ir iev ēroti p ārredzam ības, vienl īdz īgas 
attieksmes un nediskrimin ācijas principi, tiek nov ērsti jebk ādi interešu konflikti, sniegtas starptautiski atz ītiem standartiem 
līdzv ērtīgas garantijas un nodrošin āta pareizas finanšu p ārvald ības noteikumu iev ērošana.  
Šim nol ūkam Ukrainas kompetent ās iest ādes sapr ātīgā laikposm ā sniedz Komisijai jebk ādu inform āciju saist ībā ar ES 
līdzek ļu izmantošanu, ko t ā pieprasa, un nekav ējoties inform ē to par jebk ādam b ūtisk ām izmai ņām iest āžu proced ūrās vai 
sist ēm ās. 
5. Ieviešot vai īstenojot jaunus prevent īvos pas ākumus, Ukrainas iest ādes var izmantot Komisijas pieredzi.  
3. pants  
Izmekl ēšana un krimin ālvaj āšana  
Puses nodrošina izmekl ēšanu un krimin ālvaj āšanu gad ījumos, kad past āv aizdomas par kr āpšanu vai nelikum īgu darb ību 
vai ir notikusi kr āpšana vai nelikum īga darb ība, tostarp interešu konflikts, kas konstat ēts valsts vai ES veikt ās p ārbaud ēs. 
Atbilstošos gad ījumos Eiropas Birojam kr āpšanas apkarošanai t ā uzdevumu izpild ē var pal īdz ēt Ukrainas kompetent ās 
iest ādes. 
4. pants  
Zi ņošana par nelikum īgām darb ībām 
1. Ukrainas kompetent ās iest ādes nekav ējoties p ārsūta Komisijai jebk ādu inform āciju, kas non ākusi to r īcībā, attiec ībā 
uz aizdom ām par kr āpšanu, korupciju vai jebk ādu citu nelikum īgu darb ību vai konkr ētu kr āpšanas, korupcijas vai 
jebk ādas citu nelikum īgas darb ības gad ījumu, tostarp interešu konfliktu, saist ībā ar ES l īdzek ļu izmantošanu. Gad ījumos, 
kad past āv aizdomas par kr āpšanu vai korupciju, inform ē ar ī Eiropas Biroju kr āpšanas apkarošanai.  
2. Ukrainas kompetent ās iest ādes t āpat zi ņo par visiem pas ākumiem, kas veikti saist ībā ar faktiem, kuri pazi ņoti 
saska ņā ar šo pantu. Ja nav pazi ņojamu gad ījumu par faktisku kr āpšanu, korupciju vai jebk ādu citu nelikum īgu darb ību 
vai par aizdom ām attiec ībā uz to, Ukrainas kompetent ās iest ādes inform ē Komisiju katra kalend ārā gada beig ās.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1989
3. Komisija Ukrainas kompetentaj ām iest ādēm attiec īgi sniegs b ūtisko inform āciju par tendenc ēm un modus operandi 
saist ībā ar kr āpšanu un korupciju.  
4. Asoci ācijas padome noteiks k ārtību, k ādā inform ācija no Ukrainas kompetentaj ām iest ādēm nos ūtāma Komisijai.  
5. pants  
Rev īzijas  
1. Komisija un Eiropas Savien ības Rev īzijas pal āta p ārbauda, vai visi izdevumi saist ībā ar ES l īdzek ļu izmantošanu ir 
veikti likum īgi un pareizi, un vai finanšu p ārvald ība ir bijusi pareiza.  
Rev īzijas veic, p ārbaudot gan uz ņemt ās saist ības, gan veiktos maks ājumus. Rev īzijas veic, pamatojoties uz dokumentiem, 
un vajadz ības gad ījum ā uz vietas jebkuras strukt ūras telp ās, kura p ārvalda vai piedal ās ES l īdzek ļu izmantošan ā. Rev īzijas 
var veikt pirms kontu sl ēgšanas par konkr ēto finanšu gadu un piecu gadu laik ā p ēc atlikuma izmaksas datuma.  
Komisijas inspektori vai citas Komisijas vai Rev īzijas pal ātas pilnvarotas personas var veikt p ārbaudes un rev īzijas, 
pamatojoties uz dokumentiem, un uz vietas jebkuras strukt ūras telp ās, kura p ārvalda ES l īdzek ļus vai piedal ās to 
izmantošan ā, k ā ar ī attiec ībā uz š ādas strukt ūras apakšuz ņēm ējiem Ukrain ā. 
2. Komisijai un Rev īzijas pal ātai nodrošina atbilstošu piek ļuvi atrašan ās viet ām, darbiem un dokumentiem un visai 
inform ācijai, tostarp elektronisk ā veid ā, kas ir vajadz īga, lai veiktu š ādas rev īzijas. Par š īm piek ļuves ties ībām b ūtu 
jāinform ē visas Ukrainas valsts iest ādes un t ās skaidri nostiprina l īgumos, kas nosl ēgti šaj ā nol īgum ā min ēto instrumentu 
īstenošanai.  
3. Iepriekš aprakst ītās p ārbaudes un rev īzijas piem ēro visiem uz ņēm ējiem un apakšuz ņēm ējiem, kuri tieši vai netieši ir 
sa ņēmuši ES l īdzek ļus. Pildot savus uzdevumus, Eiropas Savien ības Rev īzijas pal āta un Ukrainas rev īzijas strukt ūras 
sadarbojas uztic ēšan ās gaisotn ē, vienlaikus saglab ājot savu neatkar ību. 
6. pants  
Pārbaudes uz vietas  
1. Š ā nol īguma ietvaros Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai ir pilnvarots veikt p ārbaudes un apskates uz vietas, lai 
aizsarg ātu ES finanšu intereses pret kr āpšanu un cit ām nelikum ībām Ukrainas teritorij ā saska ņā ar Padomes 1996. gada 
11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96.  
Veicot š īs p ārbaudes un apskates uz vietas, Eiropas Biroja kr āpšanas apkarošanai amatpersonas atbilstoši ņem v ērā 
Ukrainas ties ību aktu noteikumus.  
2. P ārbaudes un apskates uz vietas Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai sagatavo un veic, cieši sadarbojoties ar 
Ukrainas kompetentaj ām iest ādēm kr āpšanas apkarošanai.  
Ukrainas iest ādes inform ē par p ārbaužu un apskašu objektu, m ērķi un juridisko pamatu, lai t ās var sniegt vajadz īgo 
pal īdz ību. Šai nol ūkā Ukrainas kompetento iest āžu amatpersonas var piedal īties p ārbaud ēs un apskat ēs uz vietas.  
3. Ja attiec īgās Ukrainas iest ādes izr āda interesi, p ārbaudes un apskates uz vietas Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai 
var veikt kop ā ar š īm iest ādēm. 
4. Ja ES l īdzek ļu sa ņēm ēji pretojas p ārbaudei vai apskatei uz vietas, Ukrainas iest ādes, r īkojoties saska ņā ar valsts ties ību 
aktiem, sniedz Eiropas Biroja kr āpšanas apkarošanai amatperson ām vajadz īgo pal īdz ību, lai t ās var ētu izpild īt savu 
pien ākumu veikt p ārbaudi vai apskati uz vietas.LV L 161/1990 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
7. pants  
Administrat īvie pas ākumi un sodi  
Neskarot Ukrainas ties ību aktu piem ērošanu, Komisija var piem ērot administrat īvos sodus un sankcijas saska ņā ar 2002. 
gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, 
un Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsar ­
dz ību. 
8. pants  
Līdzek ļu atg ūšana  
1. Ukrainas iest ādes veic visus atbilstošos pas ākumus, lai finans ējošajai valsts iest ādei atg ūtu nepamatoti izmaks ātos ES 
līdzek ļus. 
Gad ījumos, kad Ukrainas iest ādes ir ties īgas izmantot ES l īdzek ļus, Komisija ir pilnvarota atg ūt nepamatoti izmaks ātos ES 
līdzek ļus, jo īpaši veicot finanšu korekcijas. Komisija ņem v ērā Ukrainas iest āžu veiktos pas ākumus, lai nov ērstu attiec īgo 
ES l īdzek ļu zudumus.  
Pirms pie ņemt l ēmumu par l īdzek ļu atg ūšanu, Komisija apspriežas ar Ukrainu par konkr ēto jaut ājumu. Str īdus par 
līdzek ļu atg ūšanu apspried īs Asoci ācijas padom ē. 
2. Gad ījumos, kad Komisija izmanto ES l īdzek ļus tieši vai netieši, uzticot budžeta izpildes uzdevumus trešaj ām 
person ām, Komisijas l ēmumus, kas pie ņemti š ā nol īguma noda ļas par sadarb ību finanšu jom ā ietvaros un kas nosaka 
finansi ālus pien ākumus subjektiem, kas nav valstis, Ukrain ā īsteno saska ņā ar š ādiem principiem.  
a) Izpildi reglament ē Ukrainas valsts civilprocesa normas. Valsts iest āde, ko šim nol ūkam nor īko Ukraina un dara to 
zin āmu Komisijai un Eiropas Savien ības Tiesai, l ēmumam pievieno izpildes r īkojumu, iepriekš p ārbaudot tikai l ēmuma 
autentiskumu.  
b) P ēc šo formalit āšu izpildes p ēc attiec īgās Puses l ūguma, t ā var s ākt izpildi saska ņā ar Ukrainas ties ību aktiem, 
iesniedzot lietu tieši kompetentajai iest ādei. 
c) Izpildi var aptur ēt tikai ar Tiesas l ēmumu. S ūdz ības par nepareizu izpildi tom ēr ir Ukrainas attiec īgo tiesu jurisdikcij ā. 
3. Ukrainas vald ības nor īkot ās iest ādes izdod izpildes r īkojumu, iepriekš p ārbaudot tikai akta autentiskumu. Izpildi 
nodrošina saska ņā ar Ukrainas procesu ālaj ām ties ībām. L ēmuma par piedzi ņu likum ību kontrol ē Eiropas Kopienu Tiesa.  
4. Eiropas Savien ības Tiesas spriedumi, kas tais īti saska ņā ar š ķīrējtiesas klauzulu l īgum ā, š ā pielikuma ietvaros ir 
izpild āmi ar t ādiem pašiem noteikumiem.  
9. pants  
Konfidencialit āte 
Uz pazi ņoto vai cit ādi saska ņā ar šo pielikumu ieg ūto inform āciju attiecas pien ākums glab āt dienesta nosl ēpumu, un t ā 
aizsarg ājama t āpat, k ā taml īdz īgu inform āciju aizsarg ā Ukrainas ties ību akti un atbilst īgie noteikumi, kas attiecas uz ES 
iest ādēm. Š ādu inform āciju dr īkst pazi ņot tikai t ām person ām ES, dal ībvalstu vai Ukrainas iest ādēs, kur ām t ā ir j āzina 
amata pien ākumu veikšanai, un to var izmantot, tikai lai nodrošin ātu L īgumsl ēdz ēju Pušu finansi ālo interešu efekt īvu 
aizsardz ību.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1991
10. pants  
Datu aizsardz ība 
1. Personas datu pazi ņošana notiek tikai tad, ja š āda pazi ņošana ir vajadz īga Ukrainas vai ES kompetentaj ām iest ādēm 
šā nol īguma īstenošanai. P ārsūtot, apstr ādājot vai izmantojot personas datus konkr ētā gad ījum ā, saska ņā ar 15. pantu 
Ukrainas kompetent ās iest ādes iev ēro attiec īgus Ukrainas ties ību aktus, un ES kompetent ās iest ādes iev ēro Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardz ību attiec ībā 
uz personas datu apstr ādi Kopienas iest ādēs un strukt ūrās un par š ādu datu br īvu apriti.  
2. Jo īpaši iev ēro standartus, kas noteikti Konvencij ā par personu aizsardz ību attiec ībā uz personu datu autom ātisko 
apstr ādi, kura parakst īta 1981. gada 28. janv ārī (ETS Nr. 108), un Konvencijas par personu aizsardz ību attiec ībā uz 
personu datu autom ātisko apstr ādi Papildu protokol ā par uzraudz ības instit ūcij ām un p ārrobežu datu pl ūsm ām, kurš 
parakst īts 2001. gada 8. novembr ī (ETS Nr. 181).  
3. Turkl āt piem ēro š ādus principus:  
a) gan pazi ņot āja iest āde, gan sa ņēm ēja iest āde veic visus atbilst īgos pas ākumus, lai vajadz ības gad ījum ā nodrošin ātu 
personas datu labošanu, dz ēšanu vai piek ļuves nosl ēgšanu gad ījumos, kad apstr āde neatbilst š ā panta noteikumiem, 
īpaši, ja šie dati nav adekv āti, atbilst īgi, prec īzi vai ja tie nav sam ērīgi ar apstr ādes nol ūkiem; tas paredz to, ka otra Puse 
ir j āinform ē par jebk ādu datu labošanu, dz ēšanu un piek ļuves nosl ēgšanu;  
b) sa ņēm ēja iest āde p ēc piepras ījuma inform ē pazi ņot āju iest ādi par pazi ņoto datu izmantošanu un par ieg ūtajiem 
rezult ātiem;  
c) personas datus dr īkst pazi ņot tikai kompetentaj ām iest ādēm. Turpm āka pazi ņošana cit ām strukt ūrām notiek tikai ar 
pazi ņot ājas iest ādes iepriekš ēju piekrišanu;  
d) pazi ņot āju iest āžu un sa ņēm ēju iest āžu pien ākums ir rakstveid ā re ģistr ēt personas datu pazi ņošanu un sa ņemšanu.LV L 161/1992 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
VI SADA ĻAS XLIV PIELIKUMS  
SADARB ĪBA FINANŠU JOM Ā UN NOTEIKUMI PAR KR ĀPŠANAS NOV ĒRŠANU  
Ukraina ap ņemas pak āpeniski tuvin āt savus ties ību aktus š ādiem ES ties ību aktiem, iev ērojot noteiktos termi ņus. 
— 1995. gada 26. j ūlija ES Konvencija par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardz ību 
— 1. pants. Visp ārīgie noteikumi, defin īcijas  
— 2. panta 1. punkts: veicot nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka 1. pant ā min ētā darb ība un 1. panta pirmaj ā 
da ļā min ētā līdzdal ība, uzk ūdīšana vai nodar ījuma m ēģin ājums, ir sod āmi ar efekt īviem, proporcion āliem un no š ādām 
darb ībām atturošiem krimin ālsodiem;  
— 3. pants. Uz ņēmuma vad ītāju krimin ālatbild ība 
Termi ņi: šos noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardz ību protokols  
— 1. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 1. panta 2. punkts. Attiec īgās defin īcijas  
— 2. pants. Pas īvā korupcija  
— 3. pants. Akt īvā korupcija  
— 5. panta 1. punkts: veicot nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka 2. un 3. pant ā min ētā darb ība, l īdzdal ība taj ā 
un min ētās darb ības veicin āšana, tiktu sod īta ar efekt īviem, sam ērīgiem un atbilstošiem krimin ālsodiem;  
— 7. pants – cikt āl tas attiecas uz Konvencijas 3. pantu.  
Termi ņi: šos noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardz ību otrais protokols  
— 1. pants. Defin īcijas  
— 2. pants. Nelikum īgi ieg ūtu l īdzek ļu legaliz ācija 
— 3. pants. Juridisko personu atbild ība 
— 4. pants. Sankcijas pret juridiskaj ām person ām 
— 12. pants – cikt āl tas attiecas uz Konvencijas 3. pantu.  
Termi ņi: šos noteikumus īsteno 5 gadu laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkāLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1993
I. PROTOKOLS  
jēdziena  "noteiktas izcelsmes ražojumi " defin īcija un administrat īvās sadarb ības metodes  
SATURS  
I SADA ĻA VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI  
1. pants Defin īcijas  
II SADA ĻA J ĒDZIENA  "NOTEIKTAS IZCELSMES RAŽOJUMI " DEFIN ĪCIJA  
2. pants Visp ārīgās pras ības 
3. pants Kumul ācija Eiropas Savien ībā 
4. pants Kumul ācija Ukrain ā 
5. pants Piln īgi ieg ūti ražojumi  
6. pants Pietiekami apstr ādāti vai p ārstr ādāti ražojumi  
7. pants Nepietiekama apstr āde vai p ārstr āde 
8. pants Kvalifik ācijas vien ība 
9. pants Pal īgier īces, rezerves da ļas un darbar īki 
10. pants Komplekti  
11. pants Neitr ālie elementi  
III SADA ĻA TERITORI ĀLĀS PRAS ĪBAS 
12. pants Teritori ālais princips  
13. pants Tiešie p ārvad ājumi  
14. pants Izst ādes 
IV SADA ĻA KOMPENS ĀCIJA VAI ATBR ĪVOJUMS  
15. pants Muitas nodok ļu atmaksas vai atbr īvojuma no muitas nodok ļiem aizliegums  
V SADA ĻA IZCELSMES APLIECIN ĀJUMS  
16. pants Visp ārīgās pras ības 
17. pants P ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 izsniegšanas k ārtība 
18. pants Ar atpaka ļejošu sp ēku izdoti p ārvad ājumu sertifik āti EUR.1  
19. pants P ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 dublik āta izdošana  
20. pants P ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 izdošana, pamatojoties uz iepriekš izsniegtu vai sagatavotu izcelsmes 
apliecin ājumu  
21. pants Uzskaites noš ķiršana  
22. pants Nosac ījumi fakt ūrrēķina deklar ācijas sagatavošanaiLV L 161/1994 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
23. pants Atz ītais eksport ētājs 
24. pants Izcelsmes apliecin ājuma sp ēkā esam ība 
25. pants Izcelsmes apliecin ājuma iesniegšana  
26. pants Import ēšana pa da ļām 
27. pants Atbr īvojumi no izcelsmes apliecin ājuma  
28. pants Apliecinošie dokumenti  
29. pants Izcelsmes apliecin ājuma un apliecinošo dokumentu saglab āšana  
30. pants Neatbilst ība un form ālas k ļūdas 
31. pants Euro izteikt ās summas  
VI SADA ĻA ADMINISTRAT ĪVĀS SADARB ĪBAS PAS ĀKUMI  
32. pants Savstarp ēja pal īdz ība 
33. pants Izcelsmes apliecin ājumu p ārbaude  
34. pants Str īdu izš ķiršana  
35. pants Sankcijas  
36. pants Br īvās zonas  
VII SADA ĻA SE ŪTA UN MELI ĻA 
37. pants Protokola piem ērošana  
38. pants Īpašie nosac ījumi  
VIII SADA ĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
39. pants Protokola groz īšana  
PIELIKUMU SARAKSTS  
I pielikums Ievadpiez īmes sarakstam II pielikum ā 
II pielikums T ādu apstr ādes vai p ārstr ādes darb ību saraksts, kas j āveic attiec ībā uz nenoteiktas izcelsmes materi āliem, 
lai izgatavotais ražojums var ētu ieg ūt noteiktas izcelsmes statusu  
III pielikums P ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 paraugi un p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 piem ērošana  
IV pielikums Fakt ūrrēķina deklar ācijas teksts  
Kop īgās deklar ācijas  
Kop īgā deklar ācija par Andoras Firstisti  
Kop īgā deklar ācija par Sanmar īno Republiku  
Kop īgā deklar ācija par šaj ā protokol ā ietverto izcelsmes noteikumu p ārskat īšanuLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1995
I SADA ĻA 
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI  
1. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā protokol ā: 
a) "ražošana " ir jebk āda veida apstr āde vai p ārstr āde, tostarp mont āža vai īpašas darb ības;  
b) "materi āls" ir jebkura sast āvda ļa, izejviela, da ļa vai deta ļa utt., ko izmanto ražojuma ražošan ā; 
c) "ražojums " ir saražotais ražojums, pat ja v ēlāk to paredz ēts izmantot cit ā ražošanas oper ācij ā; 
d) "preces " ir gan materi āli, gan ražojumi;  
e) "muitas v ērtība" ir v ērtība, ko nosaka saska ņā ar 1994. gada Nol īgumu par Visp ārējās vienošan ās par tarifiem un 
tirdzniec ību VII panta īstenošanu ( "Nol īgums par muitas v ērtējumu "); 
f) "ražot āja cena " ir cena, ko par gatavo ražojumu maks ā ražot ājam Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā, kura uz ņēmum ā ir 
veikta ražojuma p ēdējā apstr āde vai p ārstr āde, ar noteikumu, ka cen ā ir ietverta visu izmantoto materi ālu v ērtība, 
atskaitot visus iekš ējos nodok ļus, ko atmaks ā vai kas ir j āatmaks ā, ja ieg ūto ražojumu eksport ē; 
g) "materi ālu v ērtība" ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu muitas v ērtība to import ēšanas laik ā vai, ja t ā nav 
zin āma un to nevar noskaidrot – pirm ā cena, kuru var noskaidrot un kura Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā samaks āta 
par šiem materi āliem;  
h) "noteiktas izcelsmes materi ālu v ērtība" ir materi ālu v ērtība k ā defin ēts k) apakšpunkt ā, ko piem ēro mutatis mutandis;  
i) "pievienot ā v ērtība" ir ražot āja (EXW) cena, no kuras atskait īta muitas v ērtība katram iek ļautajam materi ālam, kura 
izcelsme ir š ā protokola 3. un 4. pant ā min ētaj ā otr ā valst ī, vai, ja muitas v ērtība nav zin āma vai to nevar noskaidrot 
– pirm ā cena, kuru var noskaidrot un kura Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā samaks āta par šiem materi āliem;  
j) "noda ļas" un "poz īcijas" ir noda ļas un poz īcijas ( četrciparu kodi) nomenklat ūrā, kas veido pre ču aprakst īšanas un 
kod ēšanas harmoniz ēto sist ēmu, ko šaj ā protokol ā d ēvē par "harmoniz ēto sist ēmu" jeb "HS"; 
k) "klasific ēts" attiecas uz ražojuma vai materi āla klasific ēšanu konkr ētā poz īcij ā; 
l) "sūtījums " ir ražojumi, kurus viens eksport ētājs vienlaikus nos ūta vienam sa ņēm ējam vai uz kuriem attiecas vienots 
pārvad ājuma dokuments par to nos ūtīšanu no eksport ētāja sa ņēm ējam vai, ja š āda dokumenta nav, viens fakt ūrrēķins; 
m) "teritorijas " ietver teritori ālos ūde ņus.LV L 161/1996 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
II SADA ĻA 
JĒDZIENA  "NOTEIKTAS IZCELSMES RAŽOJUMI " DEFIN ĪCIJA  
2. pants  
Visp ārīgās pras ības 
1. Š ā nol īguma īstenošanas nol ūkos par Eiropas Savien ības izcelsmes ražojumiem uzskata š ādus ražojumus:  
a) ražojumus, kas ir piln īgi ieg ūti Eiropas Savien ībā š ā protokola 5. panta noz īm ē; 
b) Eiropas Savien ībā ieg ūtus ražojumus, kuru sast āvā ir materi āli, kas nav tur piln īgi ieg ūti, ja šie materi āli ir pietiekami 
apstr ādāti vai p ārstr ādāti Eiropas Savien ībā š ā protokola 6. panta noz īm ē. 
2. Š ā nol īguma īstenošanas nol ūkos par Ukrainas izcelsmes ražojumiem uzskata š ādus ražojumus:  
a) ražojumus, kas ir piln īgi ieg ūti Ukrain ā š ā protokola 5. panta noz īm ē; 
b) Ukrain ā ieg ūtus ražojumus, kuru sast āvā ir materi āli, kas nav tur piln īgi ieg ūti, ja šie materi āli ir pietiekami apstr ādāti 
vai p ārstr ādāti Ukrain ā š ā protokola 6. panta noz īm ē. 
3. pants  
Kumul ācija Eiropas Savien ībā 
Neskarot š ā protokola 2. panta 1. punkta noteikumus, ražojumus uzskata par Eiropas Savien ības izcelsmes ražojumiem, ja 
tie tur ir ieg ūti, iek ļaujot Ukrainas izcelsmes materi ālus saska ņā ar nol īgumam pievienoto protokolu par izcelsmes 
noteikumiem, ar nosac ījumu, ka Eiropas Savien ībā veikt ā apstr āde vai p ārstr āde p ārsniedz š ā protokola 7. pant ā aprak ­
stītās darb ības. Šiem materi āliem nav j ābūt pietiekami apstr ādātiem vai p ārstr ādātiem.  
4. pants  
Kumul ācija Ukrain ā 
Neskarot š ā protokola 2. panta 2. punkta noteikumus, ražojumus uzskata par Ukrainas izcelsmes ražojumiem, ja tie tur ir 
ieg ūti, iek ļaujot Eiropas Savien ības izcelsmes materi ālus saska ņā ar nol īgumam pievienoto protokolu par izcelsmes 
noteikumiem, ar nosac ījumu, ka Ukrain ā veikt ā apstr āde vai p ārstr āde p ārsniedz š ā protokola 7. pant ā aprakst ītās 
darb ības. Šiem materi āliem nav j ābūt pietiekami apstr ādātiem vai p ārstr ādātiem.  
5. pants  
Piln īgi ieg ūti ražojumi  
1. Š ādus ražojumus uzskata par piln īgi ieg ūtiem Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā: 
a) miner ālproduktus, kas ieg ūti no to zemes vai j ūras gultnes;  
b) tur nov āktus d ārze ņus; 
c) tur dzimušus un audz ētus dz īvus dz īvniekus;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1997
d) ražojumus, kas ieg ūti no tur audz ētiem dz īviem dz īvniekiem;  
e) tur med ībās vai zvej ā ieg ūtus ražojumus;  
f) j ūras zvejniec ības ražojumus un citus ražojumus, kas ar Eiropas Savien ības vai Ukrainas ku ģiem ieg ūti no j ūras ārpus 
to teritori ālajiem ūde ņiem;  
g) ražojumus, kas izgatavoti uz to p ārstr ādes ku ģiem vien īgi no f) apakšpunkt ā min ētā; 
h) lietotus priekšmetus, kas tur sav ākti un ir der īgi vien īgi izejmateri ālu ieg ūšanai, tostarp lietotas riepas, kuras der īgas 
vien īgi atjaunošanai vai lai t ās izmantotu k ā atkritumus;  
i) atkritumus un l ūžņus, kas radušies tur veikt ās ražošanas darb ībās; 
j) ražojumus, kas ieg ūti no j ūras gultnes vai j ūras dibena ārpus to teritori ālajiem ūde ņiem, ja t ām ir ties ības izmantot 
min ēto j ūras gultni vai j ūras dibenu;  
k) preces, ko tur ražo tikai no ražojumiem, kuri nor ādīti š ā punkta a) l īdz j) apakšpunkt ā. 
2. Termini  "to ku ģi" un "to p ārstr ādes ku ģi", kas min ēti š ā panta 1. punkta f) un g) apakšpunkt ā, attiecas tikai uz 
ku ģiem un p ārstr ādes ku ģiem:  
a) kas ir re ģistr ēti vai ir uzskait ē k ādā Eiropas Savien ības dal ībvalst ī vai Ukrain ā; 
b) kas ku ģo ar k ādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts vai Ukrainas karogu;  
c) kas vismaz 50 % apm ērā pieder k ādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts vai Ukrainas pilso ņiem vai uz ņēmumam, kura 
galvenais birojs atrodas k ādā no š īm valst īm, kura vad ītājs vai vad ītāji, direktoru padomes vai uzraudz ības padomes 
priekšs ēdētājs, k ā ar ī šādu padomju locek ļu liel ākā da ļa ir k ādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts vai Ukrainas pilso ņi, un 
turkl āt person ālsabiedr ību vai sabiedr ību ar ierobežotu atbild ību gad ījum ā vismaz puse no kapit āla pieder š īm valst īm 
vai valsts iest ādēm, vai min ēto valstu pilso ņiem;  
d) k ā kapteinis un virsnieki ir k ādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts vai Ukrainas pilso ņi 
un 
e) kam vismaz 75 % komandas ir k ādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts vai Ukrainas pilso ņi. 
6. pants  
Pietiekami apstr ādāti vai p ārstr ādāti ražojumi  
1. Š ā protokola 2. panta piem ērošanas nol ūkos ražojumus, kas nav piln īgi ieg ūti, uzskata par pietiekami apstr ādātiem 
vai p ārstr ādātiem, ja ir iev ēroti š ā protokola II pielikuma sarakst ā izkl āstītie nosac ījumi.  
Iepriekš min ētie nosac ījumi attiec ībā uz visiem šaj ā nol īgum ā ietvertajiem ražojumiem nor āda, k ā jāapstr ādā vai j āpārs­
trādā tādi nenoteiktas izcelsmes materi āli, kurus izmanto ražošan ā, un šos nosac ījumus piem ēro tikai t ādiem materi āliem. 
Tātad, ja ražojumu, kurš ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, izpildot sarakst ā min ētos nosac ījumus, izmanto cita 
ražojuma izgatavošan ā, nosac ījumi, kas piem ērojami ražojumam, kur ā tas ir ietverts, neattiecas uz šo izmantoto ražo ­
jumu, un netiek ņemti v ērā nenoteiktas izcelsmes materi āli, kas var b ūt izmantoti š ā ražojuma izgatavošan ā.LV L 161/1998 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2. Neatkar īgi no 1. punkta nenoteiktas izcelsmes materi ālus, ko saska ņā ar sarakst ā izkl āstītajiem nosac ījumiem neb ūtu 
jāizmanto ražojuma izgatavošan ā, tom ēr var izmantot, ja  
a) to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 10 % no ražojuma ražot āja cenas;  
b) piem ērojot šo punktu, attiec ībā uz nenoteiktas izcelsmes materi āliem netiek p ārsniegts neviens sarakst ā ietvertais 
maksim ālās v ērtības procentu ālais daudzums.  
Šo punktu nepiem ēro ražojumiem, kas ietilpst Harmoniz ētās sist ēmas 50.–63. noda ļā. 
3. Š ā panta 1. un 2. punktu piem ēro, iev ērojot š ā protokola 7. panta noteikumus.  
7. pants  
Nepietiekama apstr āde vai p ārstr āde 
1. Neskarot š ā panta 2. punktu un neatkar īgi no t ā, vai ir izpild ītas š ā protokola 6. panta pras ības, par nepietiekamu 
apstr ādi vai p ārstr ādi, lai ražojumam pieš ķirtu noteiktas izcelsmes ražojuma statusu, uzskata š ādas darb ības:  
a) darb ības, lai nodrošin ātu ražojumu saglab āšanu lab ā st āvokl ī, tos p ārvad ājot vai uzglab ājot; 
b) iepakojumu sadal īšana un komplekt ēšana;  
c) mazg āšana, t īrīšana; putek ļu, oks īdu, e ļļu, kr āsu vai citu segumu no ņemšana;  
d) tekstilmateri ālu gludin āšana vai pres ēšana;  
e) vienk āršas kr āsošanas un pul ēšanas darb ības;  
f) graudaugu un r īsu lob īšana, da ļēja vai piln īga balin āšana, pul ēšana un glaz ēšana;  
g) cukura iekr āsošana vai cukurgraudi ņu veidošana; da ļēja vai piln īga cukura samalšana;  
h) aug ļu, riekstu un d ārze ņu mizošana, kauli ņu iz ņemšana un lob īšana;  
i) asin āšana, vienk ārša sl īpēšana vai vienk ārša sadal īšana;  
j) sij āšana, š ķirošana, klasific ēšana, š ķirošana p ēc kvalit ātes, saska ņošana (ieskaitot priekšmetu komplektu veidošanu);  
k) vienk ārša iepild īšana pudel ēs, bundž ās, flakonos, maisos, k ārb ās vai kast ēs, piestiprin āšana pie kart ītēm vai pl āksn ēm, 
kā ar ī citas vienk āršas iepakošanas darb ības;  
l) uzrakstu, eti ķešu, logotipu un citu taml īdz īgu atš ķirības z īmju piestiprin āšana vai uzdruk āšana uz ražojumiem vai to 
iesai ņojuma;  
m) vienk ārša vien ādu vai daž ādu produktu sajaukšana, ieskaitot cukura sajaukšanu ar citu materi ālu; 
n) vienk ārša sast āvda ļu salikšana, lai ieg ūtu gatavu ražojumu, vai ražojumu izjaukšana pa da ļām; 
o) divu vai vair āku a) l īdz n) apakšpunkt ā nor ādīto darb ību apvienošana.  
p) dz īvnieku kaušana.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/1999
2. Nosakot, vai attiec ībā uz k ādu konkr ētu ražojumu veikt ās apstr ādes vai p ārstr ādes darb ības j āuzskata par nepietie ­
kam ām š ā panta 1. punkta noz īm ē, visas Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā attiec ībā uz šo ražojumu veikt ās darb ības izv ērtē 
kop ā. 
8. pants  
Kvalifik ācijas vien ība 
1. Kvalifik ācijas vien ība š ā protokola noteikumu piem ērošanai ir konkr ētais ražojums, ko uzskata par pamatvien ību, 
klasific ējot p ēc Harmoniz ētās sist ēmas nomenklat ūras. 
Tas noz īm ē, ka tad:  
a) ja ražojumu, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, saska ņā ar Harmoniz ēto sist ēmu klasific ē vien ā poz īcij ā, viss 
kopums veido kvalifik ācijas vien ību; 
b) ja vien ā sūtījum ā ir vair āki identiski ražojumi, kas Harmoniz ētaj ā sist ēm ā klasific ēti vien ā poz īcij ā, tad, piem ērojot š ā 
protokola noteikumus, katrs ražojums j āņem v ērā atseviš ķi. 
2. Ja saska ņā ar Harmoniz ētās sist ēmas 5. visp ārējo noteikumu iesai ņojumu klasific ē kop ā ar taj ā iesai ņoto ražojumu, 
tad izcelsmes noteikšanas nol ūkos iesai ņojumu un attiec īgo ražojumu uzskata par vienu veselu.  
9. pants  
Pal īgier īces, rezerves da ļas un darbar īki 
Pal īgier īces, rezerves da ļas un darbar īkus, ko nos ūta ar k ādu iek ārtu, maš īnu, aparat ūru vai transportl īdzekli un kas ietilpst 
parastaj ā apr īkojum ā un ir iek ļauti cen ā vai ar ī nav nor ādīti atseviš ķā fakt ūrrēķin ā, kop ā ar attiec īgo iek ārtu, maš īnu, 
aparat ūru vai transportl īdzekli uzskata par vienu veselu.  
10. pants  
Komplekti  
Uzskata, ka komplekti Harmoniz ētās sist ēmas 3. visp ārējā noteikuma noz īm ē ir ar noteiktu izcelsmi, ja visas to sast āv­
da ļas ir noteiktas izcelsmes ražojumi. Tom ēr, ja komplektu veido noteiktas un nenoteiktas izcelsmes ražojumi, tad 
uzskata, ka viss komplekts ir noteiktas izcelsmes, ja nenoteiktas izcelsmes ražojumu v ērtība nep ārsniedz 15 % no 
komplekta ražot āja cenas.  
11. pants  
Neitr ālie elementi  
Lai noteiktu to, vai ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums, nav j ānosaka izcelsme š ādām ražošanas proces ā izmanto ­
taj ām liet ām: 
a) ener ģijai un degvielai;  
b) iek ārtām un apr īkojumam;  
c) maš īnām un darbar īkiem;  
d) prec ēm, kuras nav iek ļautas un kuras nav paredz ēts iek ļaut galaražojuma sast āvā.LV L 161/2000 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
III SADA ĻA 
TERITORI ĀLĀS PRAS ĪBAS  
12. pants  
Teritori ālais princips  
1. Iz ņemot š ā protokola 3. un 4. pant ā un š ā panta 3. punkt ā paredz ēto, noteiktas izcelsmes statusa ieg ūšanas 
nosac ījumi, kas noteikti II sada ļā, Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā ir j āizpilda nep ārtraukti.  
2. Iz ņemot š ā protokola 3. un 4. pant ā paredz ēto, ja no Eiropas Savien ības vai Ukrainas uz citu valsti eksport ētas 
noteiktas izcelsmes preces nos ūta atpaka ļ, tad t ās j āuzskata par nenoteiktas izcelsmes prec ēm, ja vien muitas dienestiem 
nepier āda, ka:  
a) atpaka ļ nos ūtītās preces ir t ās pašas eksport ētās preces;  
un 
b) ar t ām nav veiktas nek ādas darb ības, iz ņemot darb ības, kas vajadz īgas, lai preces uztur ētu lab ā st āvokl ī, kam ēr t ās 
atrad ās attiec īgaj ā valst ī vai kam ēr t ās eksport ē. 
3. Noteiktas izcelsmes statusa ieg ūšanu saska ņā ar š ā protokola II sada ļas nosac ījumiem neietekm ē ārpus Eiropas 
Savien ības vai Ukrainas teritorijas veikta apstr āde vai p ārstr āde attiec ībā uz materi āliem, kas eksport ēti no Eiropas 
Savien ības vai Ukrainas un p ēc tam reimport ēti, ja:  
a) min ētie materi āli ir piln īgi ieg ūti Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā vai pirms eksport ēšanas apstr ādāti vai p ārstr ādāti vair āk 
nek ā paredz ēts š ā protokola 7. pant ā; 
un 
b) muitas dienestiem var pier ādīt, ka:  
i) reimport ētās preces ir ieg ūtas, apstr ādājot vai p ārstr ādājot eksport ētos materi ālus; 
un 
ii) pievienot ā v ērtība, kas ieg ūta ārpus Eiropas Savien ības vai Ukrainas teritorijas, piem ērojot š ā panta noteikumus, 
nep ārsniedz 10 % no t ā galaražojuma ražot āja cenas, kuram tiek pied ēvēts noteiktas izcelsmes statuss.  
4. Š ā panta 3. punkta nol ūkos noteiktas izcelsmes statusa ieg ūšanas nosac ījumus, kas izkl āstīti š ā protokola II sada ļā, 
nepiem ēro apstr ādei vai p ārstr ādei, kas veikta ārpus Eiropas Savien ības vai Ukrainas teritorijas. Tom ēr, ja š ā protokola II 
pielikuma sarakst ā noteikumu, kas paredz maksim ālo v ērtību visiem izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materi āliem, 
piem ēro, lai noteiktu galaražojuma noteiktas izcelsmes statusu, kop ējā v ērtība nenoteiktas izcelsmes materi āliem, kuri 
iestr ādāti attiec īgās puses teritorij ā, un kop ējā pievienot ā v ērtība, kas ieg ūta ārpus Eiropas Savien ības vai Ukrainas, 
piem ērojot š ā panta noteikumus, nep ārsniedz nor ādīto procentu ālo daudzumu.  
5. Š ā panta 3. un 4. punkta piem ērošanas nol ūkos tiek uzskat īts, ka  "kop ējā pievienot ā v ērtība" apz īm ē visas izmaksas, 
kas raduš ās ārpus Eiropas Savien ības vai Ukrainas teritorijas, ietverot tur iestr ādāto materi ālu v ērtību. 
6. Š ā panta 3. un 4. punkta noteikumus nepiem ēro ražojumiem, kas neatbilst š ā protokola II pielikuma sarakst ā 
izvirz ītajiem nosac ījumiem vai kas var tikt uzskat īti par pietiekami apstr ādātiem vai p ārstr ādātiem vien īgi tad, ja piem ēro 
šā protokola 6. panta 2. punkt ā noteikto visp ārējo pielaidi.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2001
7. Š ā panta 3. un 4. punkta noteikumus nepiem ēro ražojumiem, kas ietilpst Harmoniz ētās sist ēmas 50. l īdz 63. 
noda ļā. 
8. Š ā panta noteikumos paredz ēto apstr ādi vai p ārstr ādi, ko veic ārpus Eiropas Savien ības vai Ukrainas, veic saska ņā ar 
kārtību "izvešana p ārstr ādei" vai saska ņā ar l īdz īgu k ārtību. 
13. pants  
Tiešie p ārvad ājumi  
1. Nol īgum ā paredz ēto preferenci ālo rež īmu piem ēro tikai tiem ražojumiem, kuri atbilst š ā protokola pras ībām un 
kurus tieši p ārvad ā starp Eiropas Savien ību un Ukrainu. Ražojumus vien ā s ūtījum ā tom ēr var p ārvad āt caur cit ām 
teritorij ām, vai nu izvedot caur š īm teritorij ām vai īslaic īgi taj ās uzglab ājot, ar noteikumu, ka tie paliek tranz īta vai 
uzglab āšanas valsts muitas dienestu p ārraudz ībā un ar tiem neveic nek ādas citas darb ības k ā vien izkraušanu, atk ārtotu 
iekraušanu vai t ās darb ības, kas vajadz īgas, lai saglab ātu tos lab ā st āvokl ī. 
Noteiktas izcelsmes ražojumus var transport ēt pa cauru ļvadiem cauri teritorijai, kas nav Eiropas Savien ības vai Ukrainas 
teritorija.  
2. Import ētājas valsts muitas dienestiem sniedz pier ādījumus par to, ka 1. punkt ā izkl āstītie nosac ījumi ir izpild īti, 
uzr ādot:  
a) vienotu p ārvad āšanas dokumentu, kas aptver ce ļu no eksport ētājas valsts caur tranz īta valsti; vai  
b) tranz ītvalsts muitas dienestu izsniegtu sertifik ātu, 
i) sniedzot prec īzu ražojumu aprakstu,  
ii) nor ādot ražojumu izkraušanas un atk ārtotas iekraušanas dienu un, attiec īgā gad ījum ā, izmantoto ku ģu vai citu 
transporta l īdzek ļu nosaukumu  
un 
iii) apliecinot nosac ījumus, uz k ādiem ražojumi palikuši tranz īta valst ī, vai  
c) ja to nav, tad jebkurus citus pamatojuma dokumentus.  
14. pants  
Izst ādes 
1. Noteiktas izcelsmes ražojumiem, kas nos ūtīti izst ādīšanai cit ā valst ī, kura nav Eiropas Savien ība vai Ukraina, un kas 
pēc izst ādes p ārdoti import ēšanai Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā, import ējot piem ēro nol īguma noteikumus, ja muitas 
dienestiem var pier ādīt, ka:  
a) eksport ētājs ir nos ūtījis šos ražojumus no Eiropas Savien ības vai no Ukrainas uz valsti, kur ā notiek izst āde un ir tos tur 
izst ādījis; 
b) šis eksport ētājs ražojumus ir p ārdevis vai cit ādi no tiem atbr īvojies par labu k ādai personai Eiropas Savien ībā vai 
Ukrain ā;LV L 161/2002 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
c) ražojumi ir nos ūtīti izst ādes laik ā vai t ūlīt p ēc izst ādes t ādā st āvokl ī, k ādā tos nos ūtīja uz izst ādi; 
un 
d) ražojumi p ēc nos ūtīšanas uz izst ādi nav izmantoti citiem m ērķiem, iz ņemot demonstr ēšanu min ētaj ā izst ādē. 
2. Saska ņā ar š ā protokola V sada ļas noteikumiem j āizdod vai j āsagatavo izcelsmes apliecin ājums, un tas parastaj ā 
kārtībā jāiesniedz import ētājas valsts muitas dienestiem. Taj ā jānor āda izst ādes nosaukums un adrese. Vajadz ības gad ījum ā 
papildus var piepras īt dokument ārus pier ādījumus par izst ādīšanas nosac ījumiem.  
3. Š ā panta 1. punktu piem ēro vis ām tirdzniec ības, r ūpniec ības, lauksaimniec ības vai amatniec ības izst ādēm, gadatir ­
giem vai l īdz īgai publiskai izst ādīšanai, ja šo pas ākumu laik ā ražojumi paliek muitas uzraudz ībā un pas ākumus ner īko 
priv ātiem m ērķiem veikalos vai uz ņēmumu telp ās, lai p ārdotu ārvalstu ražojumus.  
IV SADA ĻA 
ATMAKSA VAI ATBR ĪVOJUMS  
15. pants  
Muitas nodok ļu atmaksas vai atbr īvojuma no muitas nodok ļiem aizliegums  
1. Par tiem nenoteiktas izcelsmes materi āliem, ko izmanto, ražojot Savien ības vai Ukrainas izcelsmes ražojumus, par 
kuriem saska ņā ar š ā protokola V sada ļas noteikumiem izsniegts vai sagatavots izcelsmes apliecin ājums, Eiropas Savien ībā 
vai Ukrain ā nevar sa ņemt nek ādu muitas nodok ļu atmaksu vai atbr īvojumu no muitas nodok ļiem.  
2. Š ā panta 1. punkt ā ietverto aizliegumu piem ēro visiem pas ākumiem, kas saist īti ar muitas nodevu vai l īdzv ērtīgas 
iedarb ības maks ājumu da ļēju vai piln īgu atmaksu, atvieglojumiem vai atbr īvojumiem, kuri Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā 
piem ērojami ražošan ā izmantotajiem materi āliem, ja š ādu atmaksu, atvieglojumus vai atbr īvojumus piem ēro tieši vai 
netieši, no š ādiem materi āliem ieg ūtos ražojumus eksport ējot, nevis tos atst ājot izmantošanai uz vietas.  
3. T ādu ražojumu eksport ētājam, kuriem ir izcelsmes apliecin ājums, j ābūt gatavam p ēc muitas dienestu piepras ījuma 
jebkur ā br īdī uzr ādīt visus attiec īgos dokumentus, kas apliecina to, ka nav sa ņemta nek āda atmaksa par attiec īgo 
ražojumu ražošan ā izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materi āliem un ka faktiski ir nomaks āti visi muitas nodok ļi 
vai l īdzv ērtīgi maks ājumi, kuri piem ērojami š ādiem materi āliem.  
4. Š ā panta 1. l īdz 3. punktu piem ēro ar ī iesai ņojumam š ā protokola 8. panta 2. punkta noz īm ē, piederumiem, 
rezerves da ļām un r īkiem š ā protokola 9. panta noz īm ē un ražojumiem komplekt ā š ā protokola 10. panta noz īm ē, ja 
šie priekšmeti ir nenoteiktas izcelsmes ražojumi.  
5. Š ā panta 1. l īdz 4. punkta noteikumus piem ēro vien īgi attiec ībā uz t ādu veidu materi āliem, uz kuriem attiecas 
nol īgums.  
V SADA ĻA 
IZCELSMES APLIECIN ĀJUMS  
16. pants  
Visp ārīgās pras ības 
1. Ievedot Ukrain ā Eiropas Savien ības izcelsmes ražojumus un Eiropas Savien ībā ievedot Ukrainas izcelsmes ražojumus, 
nol īguma noteikumus var izmantot tad, ja tiek iesniegts:  
a) p ārvad ājumu sertifik āts EUR.1, kura paraugs ir sniegts š ā protokola III pielikum ā vaiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2003
b) gad ījumos, kas paredz ēti š ā protokola 22. panta 1. punkt ā, deklar ācija ( "fakt ūrrēķina deklar ācija"), ko sagatavojis 
eksport ētājs fakt ūrrēķin ā, pavadz īm ē vai k ādā cit ā tirdzniec ības dokument ā, kur ā attiec īgie ražojumi ir pietiekami 
sīki aprakst īti, lai tos var ētu identific ēt; fakt ūrrēķina deklar ācijas teksts atrodams š ā protokola IV pielikum ā. 
2. Neatkar īgi no 1. punkta noteiktas izcelsmes ražojumiem š ā protokola noz īm ē 27. pant ā nor ādītajos gad ījumos 
piem ēro nol īgum ā paredz ētās priekšroc ības, neiesniedzot nek ādus iepriekš min ētos dokumentus.  
17. pants  
Pārvad ājumu sertifik āta EUR.1 izsniegšanas k ārtība 
1. P ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 izdod eksport ētājas valsts muitas dienesti p ēc eksport ētāja rakstiska pieteikuma vai, ja 
eksport ētājs uz ņemas atbild ību – p ēc vi ņa pilnvarota p ārst āvja rakstiska pieteikuma.  
2. Šaj ā nol ūkā eksport ētājs vai vi ņa pilnvarots p ārst āvis aizpilda gan p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, gan pieteikuma 
veidlapu, kuru paraugi ir III pielikum ā. Š īs veidlapas aizpilda vien ā no valod ām, kur ās ir sagatavots šis nol īgums, un 
saska ņā ar eksport ētājas valsts ties ību aktu noteikumiem. Ja tos raksta ar roku, lieto tinti un raksta druk ātiem burtiem. 
Ražojumu apraksts j āsniedz šim nol ūkam atv ēlētaj ā ail ē, neatst ājot nevienu tukšu rindu. Ja aile nav piln ībā aizpild īta, tad 
zem p ēdējās apraksta rindas j āievelk horizont āla l īnija, visu tukšo laukumu š ķērsām p ārsv ītrojot.  
3. Eksport ētājam, kas iesniedz pieteikumu p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 sa ņemšanai, j ābūt gatavam p ēc t ās ekspor ­
tētājas valsts muitas dienestu piepras ījuma, kur ā izdots p ārvad ājumu sertifik āts EUR.1, jebkur ā laik ā uzr ādīt visus attie ­
cīgos dokumentus, kas apliecina attiec īgo ražojumu noteiktas izcelsmes statusu, k ā ar ī atbilst ību cit ām š ā protokola 
pras ībām. 
4. P ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 izsniedz Eiropas Savien ības dal ībvalsts vai Ukrainas muitas dienesti, ja attiec īgo 
ražojumu var uzskat īt par Eiropas Savien ības vai Ukrainas izcelsmes ražojumu un ja tas atbilst cit ām š ā protokola 
pras ībām. 
5. Muitas dienesti, kas izdod p ārvad ājumu sertifik ātus EUR.1, veic visus vajadz īgos pas ākumus, lai p ārbaud ītu ražojumu 
noteiktas izcelsmes statusu un atbilst ību cit ām š ā protokola pras ībām. Šaj ā nol ūkā tiem ir ties ības piepras īt jebk ādus 
pier ādījumus un veikt eksport ētāja gr āmatved ības p ārbaudes vai citas p ārbaudes, ko tie uzskata par vajadz īgām. Tie ar ī 
pārliecin ās, ka š ā panta 2. punkt ā min ētās veidlapas ir pareizi aizpild ītas. Tie jo īpaši p ārbauda, vai ražojumu aprakstam 
atv ēlētā vieta ir aizpild īta t ā, lai neb ūtu iesp ējami nek ādi kr āpnieciski papildin ājumi.  
6. P ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 izsniegšanas dienu nor āda sertifik āta 11. ail ē. 
7. Muitas dienesti p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 izdod un dara pieejamu eksport ētājam, tikl īdz ir veikta vai nodro ­ 
šin āta faktisk ā eksport ēšana.  
18. pants  
Ar atpaka ļejošu sp ēku izdoti p ārvad ājumu sertifik āti EUR.1  
1. Neatkar īgi no š ā protokola 17. panta 7. punkta p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 iz ņēmuma k ārtā var izdot p ēc 
attiec īgo ražojumu eksporta, ja:  
a) tas eksport ēšanas br īdī nav izdots k ļūdu, net īšas bezdarb ības vai īpašu apst ākļu d ēļ 
vai 
b) ja muitas dienestiem pier āda, ka p ārvad ājumu sertifik āts EUR.1 bija izdots, bet import ējot tas netika pie ņemts tehnisku 
iemeslu d ēļ.LV L 161/2004 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2. Š ā panta 1. punkta piem ērošanai eksport ētājam pieteikum ā jānor āda to ražojumu eksport ēšanas vieta un diena, uz 
kuriem attiecas p ārvad ājumu sertifik āts EUR.1, k ā ar ī piepras ījuma iemesli.  
3. Muitas dienesti p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 var izdot ar atpaka ļejošu sp ēku tikai p ēc p ārbaudes, vai inform ācija 
eksport ētāja pieteikum ā atbilst inform ācijai atbilst īgajos dokumentos.  
4. Retrospekt īvi izsniegti p ārvad ājumu sertifik āti EUR.1 j āviz ē ar š ādu fr āzi ang ļu valod ā: 
"ISSUED RETROSPECTIVELY " 
5. Š ā panta 4. punkt ā min ēto atz īmi iek ļauj p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 ail ē "Piez īmes". 
19. pants  
Pārvad ājumu sertifik āta EUR.1 dublik āta izdošana  
1. Ja p ārvad ājumu sertifik āts EUR.1 ir nozagts, nozaud ēts vai izn īcin āts, eksport ētājs var v ērsties pie muitas dienestiem, 
kas sertifik ātu izdevuši, lai ieg ūtu dublik ātu, kuru sagatavo, pamatojoties uz to r īcībā esošiem eksporta dokumentiem.  
2. Š ādi izsniegtais dublik āts j āviz ē ar š ādu v ārdu ang ļu valod ā: 
"DUPLICATE " 
3. Š ā panta 2. punkt ā min ēto atz īmi iek ļauj p ārvad ājumu sertifik āta dublik āta EUR.1 ail ē "Piez īmes". 
4. Dublik āts, kur ā jānor āda ori ģin ālā p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 izdošanas datums, ir der īgs no dienas, kad izdots 
pārvad ājumu sertifik āta EUR.1 ori ģin āls. 
20. pants  
Pārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 izdošana, pamatojoties uz iepriekš izsniegtu vai sagatavotu izcelsmes 
apliecin ājumu  
Kad noteiktas izcelsmes ražojumi nodoti muitas dienestu uzraudz ībā Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā, izcelsmes apliecin ā­
juma ori ģin ālu var aizst āt ar vienu vai vair ākiem p ārvad ājumu sertifik ātiem EUR.1, lai visus vai da ļu no šiem ražojumiem 
nos ūtītu uz k ādu citu vietu Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā. P ārvad ājumu sertifik āta(-u) EUR.1 aizst ājēju izdod tas muitas 
dienests, k ā kontrol ē ir nodoti attiec īgie ražojumi.  
21. pants  
Uzskaites noš ķiršana  
1. Ja noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes identisku un savstarp ēji aizst ājamu materi ālu kr ājumu atseviš ķa 
glab āšana rada iev ērojamas izmaksas vai b ūtiskas gr ūtības, muitas dienesti p ēc ieinteres ēto personu rakstiska l ūguma var 
atļaut t ā saucam ās "uzskaites noš ķiršanas " metodes piem ērošanu konkr ēto kr ājumu p ārvald ībā. 
2. Ar šo metodi ir j āsp ēj nodrošin āt, ka ieg ūto ražojumu skaits, kas var tikt uzskat īts par  "noteiktas izcelsmes " 
ražojumiem, konkr ētā atskaites laikposm ā ir t āds pats, k āds tiktu ieg ūts, ja b ūtu veikta fiziska kr ājumu noš ķiršana.  
3. Muitas dienesti dr īkst pieš ķirt š ādu at ļauju, izvirzot nosac ījumus, k ādus tie atz īst par vajadz īgiem.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2005
4. Šo metodi fiks ē un piem ēro saska ņā ar visp ārējiem gr āmatved ības uzskaites principiem, ko piem ēro ražojuma 
ražošanas valst ī. 
5. Š ā atvieglojuma sa ņēm ējs p ēc vajadz ības var izdot vai piepras īt izcelsmes apliecin ājumus par to ražojumu 
daudzumu, kurus var uzskat īt par noteiktas izcelsmes ražojumiem. P ēc muitas dienestu piepras ījuma metodes izmantot ājs 
sniedz paskaidrojumu par to, k ā šie daudzumi tiek p ārvald īti. 
6. Muitas dienesti uzrauga at ļaujas izmantošanu un var to atsaukt jebkur ā gad ījum ā, kad sa ņēm ējs izmanto at ļauju 
nepiem ērot ā veid ā vai neizpilda jebkuru citu no šaj ā protokol ā izkl āstītajiem nosac ījumiem.  
22. pants  
Nosac ījumi fakt ūrr ēķina deklar ācijas sagatavošanai  
1. Š ā protokola 16. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā min ēto fakt ūrrēķina deklar āciju var sagatavot:  
a) atz īts eksport ētājs š ā protokola 23. panta noz īm ē 
vai 
b) jebkurš eksport ētājs attiec ībā uz t ādiem s ūtījumiem, kas sast āv no vienas vai vair ākām pak ām, kur ās ir noteiktas 
izcelsmes ražojumi ar kop ējo v ērtību l īdz EUR 6000.  
2. Fakt ūrrēķina deklar āciju var sast ādīt, ja attiec īgos ražojumus var uzskat īt par Eiropas Savien ības vai Ukrainas 
izcelsmes ražojumiem un ja tie atbilst p ārējām š ā protokola pras ībām. 
3. Eksport ētājam, kurš sagatavo fakt ūrrēķina deklar āciju, j ābūt gatavam p ēc eksport ētājas valsts muitas dienestu piepra ­
sījuma jebkur ā laik ā uzr ādīt visus attiec īgos dokumentus, kas apliecina ražojumu noteiktas izcelsmes statusu, k ā ar ī 
atbilst ību cit ām š ā protokola pras ībām. 
4. Eksport ētājs sagatavo fakt ūrrēķina deklar āciju, uzrakstot, uzspiežot vai uzdruk ājot uz fakt ūrrēķina, pavadz īmes vai 
cita tirdzniec ības dokumenta deklar āciju, kuras teksts iek ļauts š ā protokola IV pielikum ā, k ādā no min ētaj ā pielikum ā 
nor ādītaj ām valod ām un saska ņā ar eksport ētājas valsts iekšzemes ties ību aktu noteikumiem. Ja deklar āciju raksta ar roku, 
lieto tinti un raksta druk ātiem burtiem.  
5. Fakt ūrrēķina deklar ācij ā eksport ētājs parakst ās pašroc īgi. Tom ēr no atz īta eksport ētāja š ā protokola 23. panta 
noz īm ē neprasa, lai vi ņš parakst ītu š ādu deklar āciju, ja šis eksport ētājs iesniedz eksport ētājas valsts muitas dienestiem 
rakstisku apliecin ājumu, ka vi ņš uz ņemas pilnu atbild ību par jebkuru fakt ūrrēķina deklar āciju, kur ā vi ņš ir min ēts k ā 
dokumenta parakst ītājs. 
6. Eksport ētājs fakt ūrrēķina deklar āciju var sagatavot tad, kad attiec īgos ražojumus eksport ē, vai p ēc to eksporta, ja 
import ētājai valstij šo deklar āciju iesniedz ne v ēlāk k ā divus gadus p ēc to ražojumu importa, uz kuriem t ā attiecas.  
23. pants  
Atz ītais eksport ētājs 
1. Eksport ētājas valsts muitas dienesti fakt ūrrēķina deklar āciju var at ļaut sagatavot jebkuram eksport ētājam, turpm āk 
tekst ā – "atz ītais eksport ētājs", kas bieži veic t ādu ražojumu s ūtījumus, uz kuriem attiecas šis nol īgums, neatkar īgi no 
attiec īgo ražojumu v ērtības. Eksport ētājam, kurš v ēlas š ādu at ļauju sa ņemt, j āsniedz muitas dienestiem visas garantijas, kas 
vajadz īgas, lai var ētu p ārbaud īt ražojumu noteiktas izcelsmes statusu, k ā ar ī atbilst ību cit ām š ā protokola pras ībām.LV L 161/2006 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2. Muitas dienesti var pieš ķirt atz ītā eksport ētāja statusu uz nosac ījumiem, ko tie uzskata par vajadz īgiem izvirz īt. 
3. Muitas dienesti atz ītajam eksport ētājam pieš ķir muitas at ļaujas numuru, kas j ānor āda fakt ūrrēķina deklar ācij ā. 
4. Muitas dienesti p ārrauga, k ā atz ītais eksport ētājs izmanto at ļauju.  
5. Pieš ķirto at ļauju muitas dienesti jebkur ā laik ā var atsaukt. T ā rīkojas, ja atz ītais eksport ētājs vairs nesniedz š ā panta 
1. punkt ā min ētās garantijas, vairs neizpilda 2. punkt ā min ētos nosac ījumus vai cit ādi nepareizi izmanto šo at ļauju.  
24. pants  
Izcelsmes apliecin ājuma sp ēkā esam ība 
1. Izcelsmes apliecin ājums ir der īgs četrus m ēnešus no t ā izsniegšanas dienas eksport ētājā valst ī, un min ētaj ā laik ā tas 
jāiesniedz import ētājas valsts muitas dienestiem.  
2. Izcelsmes apliecin ājumus, ko import ētājas valsts muitas dienestiem iesniedz p ēc š ā panta 1. punkt ā nor ādītā 
iesniegšanas termi ņa, var pie ņemt, lai piem ērotu preferenci ālo rež īmu, ja dokumentus l īdz noteiktajam termi ņam iesniegt 
nav bijis iesp ējams k ādu ārk ārtas apst ākļu d ēļ. 
3. Citos nov ēlotas iesniegšanas gad ījumos import ētājas valsts muitas dienesti izcelsmes apliecin ājumus var pie ņemt, ja 
atbilst īgie ražojumi ir iesniegti pirms min ētā termi ņa beig ām. 
25. pants  
Izcelsmes apliecin ājuma iesniegšana  
Izcelsmes apliecin ājumus iesniedz import ētājas valsts muitas dienestiem saska ņā ar k ārtību, ko piem ēro attiec īgā valsts. 
Min ētie dienesti var piepras īt izcelsmes apliecin ājuma tulkojumu, k ā ar ī var piepras īt, lai kop ā ar importa deklar āciju tiktu 
iesniegts import ētāja pazi ņojums, ka ražojumi atbilst š ā nol īguma īstenošanai nepieciešamajiem nosac ījumiem.  
26. pants  
Import ēšana pa da ļām 
Ja p ēc import ētāja l ūguma un saska ņā ar import ētājas valsts muitas dienestu izvirz ītajiem nosac ījumiem izjauktus vai 
nesaliktus ražojumus Harmoniz ētās sist ēmas 2.a) visp ārējā noteikuma noz īm ē, kuri ietilpst Harmoniz ētās sist ēmas XVI un 
XVII ieda ļā vai poz īcij ā 7308 un 9406, import ē pa da ļām, tad vienotu šo ražojumu izcelsmes apliecin ājumu iesniedz 
muitas dienestiem, import ējot pirmo da ļu. 
27. pants  
Atbr īvojumi no izcelsmes apliecin ājuma  
1. Ražojumus, kurus viena priv ātpersona otrai p ārsūta s īkpak ās vai kuri ietilpst ce ļot āja person īgaj ā bag āžā, uzskata par 
noteiktas izcelsmes ražojumiem, un izcelsmes apliecin ājumu nepieprasa, ja šos ražojumus neimport ē tirdzniec ībai un ja ir 
deklar ēts, ka tie atbilst š ā protokola pras ībām, un ja nav šaubu par š ādas deklar ācijas ticam ību. Ja ražojumus s ūta pa pastu, 
šo deklar āciju var rakst īt uz muitas deklar ācijas CN22/CN23 veidlap ām vai uz pap īra lapas, ko pievieno min ētajam 
dokumentam.  
2. Imports, ko veic neregul āri un kas sast āv tikai no ražojumiem, kurus izmanto sa ņēm ēji, ce ļot āji vai vi ņu ģimenes 
locek ļi person īgām vajadz ībām, neuzskata par importu, kas paredz ēts tirdzniec ībai, ja no ražojumu kl āsta un daudzuma ir 
ac īmredzams, ka tie nav paredz ēti komerci ālam nol ūkam.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2007
3. Turkl āt šo ražojumu kop ējā v ērtība nedr īkst p ārsniegt 500 EUR attiec ībā uz s īkpak ām vai 1 200 EUR attiec ībā uz 
ražojumiem, kas ir ce ļot āja person īgā bag āža. 
28. pants  
Apliecinošie dokumenti  
Šā protokola 17. panta 3. punkt ā un 22. panta 3. punkt ā min ētie dokumenti, ko izmanto, lai pier ādītu, ka ražojumi, uz 
kuriem attiecas p ārvad ājumu sertifik āts EUR.1 vai fakt ūrrēķina deklar ācija, ir uzskat āmi par Eiropas Savien ības vai 
Ukrainas izcelsmes ražojumiem un atbilst p ārējām š ā protokola pras ībām, var cita starp ā ietvert:  
a) tiešus pier ādījumus darb ībām, ko eksport ētājs vai pieg ādātājs veicis, lai ieg ūtu attiec īgās preces, kas ņemti, piem ēram, 
no t ā p ārskatiem vai iekš ējās gr āmatved ības uzskaites;  
b) izmantoto materi ālu noteiktas izcelsmes statusu apliecinošus dokumentus, ko izdevusi vai sagatavojusi Eiropas Savie ­
nība vai Ukraina, kur šos dokumentus izmanto saska ņā ar iekšzemes ties ību aktiem;  
c) dokumentus, kas apliecina materi ālu apstr ādi vai p ārstr ādi Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā un kas izsniegti vai sagatavoti 
Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā, kur šos dokumentus izmanto saska ņā ar valsts ties ību aktiem;  
d) izmantoto materi ālu noteiktas izcelsmes statusu apliecinošus p ārvad ājumu sertifik ātus EUR.1 vai fakt ūrrēķina dekla ­
rācijas, kas izsniegtas vai sast ādītas Eiropas Savien ībā vai Ukrain ā saska ņā ar šo protokolu;  
e) atbilst īgus pier ādījumus par apstr ādi un p ārstr ādi, kas veikta ārpus Eiropas Savien ības vai Ukrainas, piem ērojot š ā 
protokola 12. pantu, apliecinot, ka min ētā panta pras ības ir izpild ītas. 
29. pants  
Izcelsmes apliecin ājuma un apliecinošo dokumentu saglab āšana  
1. Eksport ētājs, kurš iesniedz pieteikumu, lai sa ņemtu p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, š ā protokola 17. panta 3. punkt ā 
min ētos dokumentus glab ā vismaz tr īs gadus.  
2. Eksport ētājs, kurš sagatavo fakt ūrrēķina deklar āciju, š īs fakt ūrrēķina deklar ācijas kopiju un š ā protokola 22. panta 3. 
punkt ā min ētos dokumentus glab ā vismaz tr īs gadus.  
3. Eksport ētājas valsts muitas dienesti, kas izdod p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, š ā protokola 17. panta 2. punkt ā 
min ēto pieteikuma veidlapu glab ā vismaz tr īs gadus.  
4. Import ētājas valsts muitas dienesti tiem iesniegtos p ārvad ājumu sertifik ātus EUR.1 un fakt ūrrēķina deklar ācijas glab ā 
vismaz tr īs gadus.  
30. pants  
Neatbilst ība un form ālas k ļūdas 
1. Nelielu neatbilst ību atkl āšana starp izcelsmes apliecin ājum ā sniegto inform āciju un inform āciju dokumentos, kurus 
iesniedz muitas dienestiem, lai nok ārtotu formalit ātes saist ībā ar ražojumu import ēšanu, nepadara izcelsmes apliecin ājumu 
par sp ēkā neesošu ipso facto, ja noteiktaj ā k ārtībā ir atz īts, ka šis dokuments atbilst iesniegtajiem ražojumiem.LV L 161/2008 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
2. Izcelsmes apliecin ājumu nevar noraid īt ac īmredzamu form ālu k ļūdu, piem ēram, drukas k ļūdu, d ēļ, ja t ās nerada 
šaubas par šaj ā dokument ā sniegt ās inform ācijas pareiz ību. 
31. pants  
Euro izteikt ās summas  
1. Š ā protokola 22. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 27. panta 3. punkta noteikumu piem ērošanas nol ūkā tad, ja 
fakt ūrrēķini par ražojumiem nav euro, ik gadu katra attiec īgā valsts nosaka summas Eiropas Savien ības dal ībvalstu un 
Ukrainas val ūtā, kas ir l īdzv ērtīgas summ ām, kuras izteiktas euro.  
2. Uz s ūtījumu attiecas š ā protokola 22. panta 1. punkta b) apakšpunkta vai 27. panta 3. punkta noteikumi atbilst īgi 
val ūtai, kur ā fakt ūrrēķins ir izrakst īts, un par summu, ko noteikusi attiec īgā valsts.  
3. Summas, kas izmantojamas katr ā attiec īgaj ā valsts val ūtā, ir l īdzv ērtīgas t ām summ ām, kuras izteiktas euro p ēc 
kursa oktobra pirmaj ā darbdien ā. Summas l īdz 15. oktobrim pazi ņo Eiropas Komisijai un piem ēro no n ākam ā gada 1. 
janv āra. Eiropas Komisija attiec īgās summas pazi ņo vis ām attiec īgaj ām valst īm. 
4. Valsts var noapa ļot uz augšu vai uz leju summu, kas ieg ūta, euro izteiktu summu konvert ējot t ās val ūtā. Noapa ļot ā 
summa nedr īkst atš ķirties no konvert ējot ieg ūtās summas vair āk par pieciem procentiem. Valsts dr īkst saglab āt nemain īgu 
tās euro izteikt ās summas ekvivalentu valsts val ūtā, ja, veicot 3. punkt ā paredz ēto ikgad ējo korekciju, konvert ēšanas 
rezult ātā ieg ūtās summas valsts val ūtā pieaugums attiec ībā pret iepriekš ējo summas ekvivalentu valsts val ūtā pirms 
noapa ļošanas ir maz āks par 15 %. L īdzv ērtīgo summu valsts val ūtā var saglab āt nemain īgu, ja konvert ējot š ī līdzv ērtīgā 
summa samazin ātos. 
5. P ēc Eiropas Savien ības vai Ukrainas l ūguma euro izteikt ās summas p ārskata Muitas apakškomiteja. Veicot šo 
pārskat īšanu, Muitas apakškomiteja iev ēro v ēlam ību saglab āt attiec īgo ierobežojumu ietekmi re ālā izteiksm ē. Šim nol ūkam 
tā var pie ņemt l ēmumu main īt euro izteikt ās summas.  
VI SADA ĻA 
ADMINISTRAT ĪVĀS SADARB ĪBAS PAS ĀKUMI  
32. pants  
Savstarp ēja pal īdz ība 
1. Eiropas Savien ības dal ībvalstu un Ukrainas muitas dienesti ar Eiropas Komisijas starpniec ību cits citam pieg ādā to 
zīmogu nospiedumu paraugus, kurus tie izmanto, izdodot p ārvad ājumu sertifik ātus EUR.1, k ā ar ī ar to muitas dienestu 
adreses, kuri atbild par šo sertifik ātu un fakt ūrrēķina deklar āciju p ārbaudi.  
2. Lai nodrošin ātu pareizu š ā protokola piem ērošanu, Eiropas Savien ība un Ukraina ar savu kompetento muitas iest āžu 
starpniec ību pal īdz viena otrai, p ārbaudot p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 autentiskumu vai fakt ūrrēķinu deklar ācijas, k ā ar ī 
šajos dokumentos sniegt ās inform ācijas pareiz ību. 
33. pants  
Izcelsmes apliecin ājumu p ārbaude  
1. Turpm āku izcelsmes apliecin ājumu p ārbaudi veic izlases k ārtā vai ar ī gad ījumos, kad import ētājas valsts muitas 
dienestiem rodas pamatotas šaubas par š ādu dokumentu autentiskumu, attiec īgo ražojumu noteiktas izcelsmes statusu vai 
citu š ā protokola pras ību izpildi.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2009
2. Š ā panta 1. punkta noteikumu īstenošanas nol ūkā import ētājas valsts muitas dienesti atdod atpaka ļ eksport ētājas 
valsts muitas dienestiem p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1 un fakt ūrrēķinu, ja t āds iesniegts, fakt ūrrēķina deklar āciju vai šo 
dokumentu kopijas, vajadz ības gad ījum ā nor ādot p ārbaudes iemeslus. Lai pamatotu piepras ītās p ārbaudes nepieciešam ību, 
pārsūta visus ieg ūtos dokumentus un inform āciju, kas liecina, ka izcelsmes apliecin ājum ā sniegt ās zi ņas nav pareizas.  
3. P ārbaudi veic eksport ētājas valsts muitas dienesti. Šaj ā nol ūkā tiem ir ties ības piepras īt jebk ādus pier ādījumus un 
veikt eksport ētāja gr āmatved ības dokumentu p ārbaudes vai citas p ārbaudes, ko tie uzskata par vajadz īgām. 
4. Ja import ētājas valsts muitas dienesti nolemj attiec īgajiem eksport ētāja ražojumiem aptur ēt preferenci āla rež īma 
pieš ķiršanu, tad, gaidot p ārbaudes rezult ātus, tie import ētājam pied āvā ražojumus atbr īvot, veicot visus piesardz ības 
pas ākumus, ko tie atz īst par vajadz īgiem.  
5. Muitas dienesti, kas l ūdz veikt p ārbaudi, p ēc iesp ējas ātrāk tiek inform ēti par š īs p ārbaudes rezult ātiem. Šajos 
rezult ātos skaidri j ānor āda, vai dokumenti ir autentiski, vai attiec īgos ražojumus var uzskat īt par Eiropas Savien ības vai 
Ukrainas izcelsmes ražojumiem un vai tie atbilst p ārējām š ā protokola pras ībām. 
6. Ja pamatotu šaubu gad ījum ā desmit m ēnešu laik ā no p ārbaudes piepras īšanas dienas nav sa ņemta atbilde vai ar ī ja 
atbild ē netiek sniegta pietiekama inform ācija, lai noteiktu attiec īgā dokumenta autentiskumu vai ražojuma patieso izcel ­
smi, tie muitas dienesti, kuri iesniedza pras ību, noraida ties ības uz preferenc ēm (iz ņemot ārk ārtas apst ākļos). 
34. pants  
Str īdu izš ķiršana  
Ja saist ībā ar š ā protokola 33. pant ā noteiktaj ām p ārbaudes proced ūrām starp tiem muitas dienestiem, kuri piepras ījuši 
pārbaudi, un tiem, kas ir atbild īgi par attiec īgo p ārbaudi, rodas domstarp ības, kuras šie dienesti nevar atrisin āt, vai ja 
saist ībā ar š īm domstarp ībām ir nepieciešama š ā protokola interpret ācija, lietu nodod izskat īšanai Tirdzniec ības komitej ā. 
Str īdu izš ķiršana starp import ētāju un import ētājas valsts muitas dienestiem visos gad ījumos notiek saska ņā ar min ētās 
valsts ties ību aktiem.  
35. pants  
Sankcijas  
Jebkurai personai, kura sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kur ā ietverta nepareiza inform ācija, lai ražojumiem ieg ūtu 
preferenci ālu rež īmu, piem ēro sankcijas.  
36. pants  
Br īvās zonas  
1. Eiropas Savien ība un Ukraina veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka, transport ējot caur br īvo 
zonu to teritorij ā, ražojumi, ko tirgo, piem ērojot izcelsmes apliecin ājumu, netiek aizst āti ar cit ām prec ēm un ar tiem 
neveic citas darb ības, iz ņemot t ās, kas veiktas to saglab āšanas nol ūkā. 
2. Atk āpjoties no š ā panta 1. punkta, kad Eiropas Savien ības vai Ukrainas izcelsmes ražojumu ieved br īvaj ā zon ā k ā 
noteiktas izcelsmes ražojumu un tas tiek apstr ādāts vai p ārstr ādāts, p ēc eksport ētāja piepras ījuma attiec īgie dienesti 
noform ē jaunu p ārvad ājumu sertifik ātu EUR.1, ja veikt ā apstr āde vai p ārstr āde atbilst š ā protokola noteikumiem.LV L 161/2010 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
VII SADA ĻA 
SE ŪTA UN MELI ĻA 
37. pants  
Protokola piem ērošana  
1. Termins  "Eiropas Savien ība", kas lietots š ā protokola 2. pant ā, neietver Se ūtu un Meli ļu. 
2. Import ējot Se ūtā vai Meli ļā Ukrainas izcelsmes ražojumus, tiem visos aspektos piem ēro t ādu pašu muitas rež īmu k ā 
Eiropas Savien ības muitas teritorijas izcelsmes ražojumiem saska ņā ar Akta par Sp ānijas Karalistes un Portug āles Repub ­
likas pievienošanos Eiropas Kopien ām 2. protokolu. Ukraina pieš ķir to Se ūtas un Meli ļas izcelsmes ražojumu importam, 
uz kuriem attiecas šis nol īgums, t ādu pašu muitas rež īmu k ā tiem ražojumiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savien ībā un 
kurus import ē no Eiropas Savien ības.  
3. Piem ērojot š ā panta 2. punktu Se ūtas un Meli ļas izcelsmes ražojumiem, šo protokolu piem ēro mutatis mutandis, 
iev ērojot š ā protokola 38. pant ā min ētos īpašos nosac ījumus.  
38. pants  
Īpašie nosac ījumi  
1. Ja turpm āk uzskait ītie ražojumi ir tieši p ārvad āti saska ņā ar š ā protokola 13. panta noteikumiem, uzskata, ka:  
1) Se ūtas un Meli ļas izcelsmes ražojumi ir:  
a) Se ūtā un Meli ļā piln īgi ieg ūti ražojumi;  
b) Se ūtā un Meli ļā ieg ūti ražojumi, kuru ražošan ā izmantoti ražojumi, kas nav min ēti a) punkt ā, ja: 
i) min ētie ražojumi ir pietiekami apstr ādāti vai p ārstr ādāti š ā protokola 6. panta noz īm ē 
vai ja  
ii) šo ražojumu izcelsme ir Ukrain ā vai Eiropas Savien ībā ar nosac ījumu, ka to apstr āde vai p ārstr āde p ārsniedz š ā 
protokola 7. pant ā min ētās darb ības;  
2) Ukrainas izcelsmes ražojumi ir:  
a) Ukrain ā piln īgi ieg ūti ražojumi;  
b) Ukrain ā ieg ūti ražojumi, kuru ražošan ā izmantoti ražojumi, kas nav min ēti a) punkt ā, ja 
i) min ētie ražojumi ir pietiekami apstr ādāti vai p ārstr ādāti š ā protokola 6. panta noz īm ē 
vai ja  
ii) šo ražojumu izcelsme ir Se ūtā un Meli ļā vai Eiropas Savien ībā ar nosac ījumu, ka to apstr āde vai p ārstr āde 
pārsniedz š ā protokola 7. pant ā min ētās darb ības.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2011
2. Se ūtu un Meli ļu uzskata par vienotu teritoriju.  
3. Eksport ētājs vai vi ņa pilnvarot ā persona p ārvad ājumu sertifik āta EUR.1 2. ail ē vai fakt ūrrēķina deklar ācij ā ieraksta  
"Ukraina " un "Se ūta un Meli ļa". Turkl āt, ja ražojumu izcelsme ir Se ūtā un Meli ļā, to nor āda p ārvad ājumu sertifik āta EUR 1 
4. ail ē vai fakt ūrrēķina deklar ācij ā. 
4. Sp ānijas muitas dienesti ir atbild īgi par š ā protokola piem ērošanu Se ūtā un Meli ļā. 
VIII SADA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
39. pants  
Protokola groz īšana  
1. Muitas apakškomiteja var nolemt groz īt š ā protokola noteikumus.  
2. T āpat Muitas apakškomiteja p ēc Ukrainas pievienošan ās re ģion ālajai konvencijai par Eiropas un Vidusj ūras re ģiona 
preferenci āliem izcelsmes noteikumiem var nolemt aizst āt šaj ā protokol ā izkl āstītos izcelsmes noteikumus ar konvencij ā 
piem ērojamajiem izcelsmes noteikumiem.LV L 161/2012 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
I PIELIKUMS  
IEVADPIEZ ĪMES SARAKSTAM II PIELIKUM Ā 
1. piez īme 
Sarakst ā izkl āstīti nosac ījumi, saska ņā ar kuriem visi ražojumi ir uzskat āmi par pietiekami apstr ādātiem vai p ārstr ādātiem 
šā protokola 6. panta noz īm ē. 
2. piez īme 
2.1. Saraksta pirmaj ās div ās slej ās ir aprakst īts ieg ūtais ražojums. Pirmaj ā slej ā ir poz īcijas vai noda ļas numurs, ko 
izmanto Harmoniz ētaj ā sist ēm ā, bet otraj ā slej ā – š īs sist ēmas poz īcijas vai noda ļas nosaukum ā izmantoto pre ču 
apraksts. Saraksta 3. vai 4. slej ā ir noteikumi attiec ībā uz katru pirmaj ās div ās slej ās atrodamajiem ierakstiem. Dažos 
gad ījumos 1. slejas ieraksts s ākas ar  "ex", un tas noz īm ē, ka 3. vai 4. slejas noteikumi attiecas tikai uz š īs poz īcijas 
da ļu, k ā aprakst īts 2. slej ā. 
2.2. Ja 1. slej ā ir apvienoti vair āku poz īciju numuri vai dots noda ļas numurs un t āpēc ražojumu apraksts 2. slej ā ir 
visp ārin āts, tad 3. un 4. slejas noteikumi attiecas uz visiem ražojumiem, kas Harmoniz ētaj ā sist ēm ā klasific ēti 
attiec īgās noda ļas poz īcij ās vai jebkur ā no 1. slej ā uzskait ītaj ām poz īcij ām. 
2.3. Ja sarakst ā daž ādi noteikumi attiecas uz daž ādiem k ādas poz īcijas ražojumiem, tad katr ā ievilkum ā ir t ās poz īcijas 
da ļas apraksts, uz ko attiecas 3. vai 4. slejas noteikumi.  
2.4. Ja k ādam ierakstam pirmaj ās div ās slej ās ir paredz ēts k āds noteikums gan 3., gan 4. slej ā, eksport ētājs var izv ēlēties, 
kuru no tiem piem ērot. Ja 4. slej ā izcelsmes noteikums nav ierakst īts, piem ēro 3. slej ā ierakst īto noteikumu.  
3. piez īme 
3.1. Attiec ībā uz ražojumiem, kas ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu un kurus izmanto citu ražojumu izgatavošan ā, š ā 
protokola 6. panta noteikumus piem ēro neatkar īgi no t ā, vai min ētais statuss ieg ūts r ūpn īcā, kur ā ražojumu izmanto, 
vai ar ī cit ā rūpn īcā līgumsl ēdz ējas puses valst ī. 
Piem ērs 
8407. poz īcij ā iek ļauts dzin ējs, par kuru noteikumos nor ādīts, ka nezin āmas izcelsmes materi ālu, kurus dr īkst 
iestr ādāt, v ērtība nedr īkst p ārsniegt 40 % no ražot āja cenas, ir izgatavots no ex 7224. poz īcijas "citiem le ģētiem 
tēraudiem, kas iepriekš apstr ādāti ka ļot". 
Ja šis kalums Eiropas Savien ībā ir izkalts no nenoteiktas izcelsmes liet ņa, tad kalums jau ir ieguvis noteiktas izcelsmes 
statusu, pamatojoties uz to noteikumu sarakst ā, kurš attiecas uz poz īciju ex 7224. T ādā gad ījum ā, apr ēķinot dzin ēja 
vērtību, kalumu var uzskat īt par noteiktas izcelsmes kalumu neatkar īgi no t ā, vai kalums ražots taj ā paš ā rūpn īcā vai 
cit ā Eiropas Savien ības r ūpn īcā. T ādējādi, saskaitot kop ā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu v ērtību, ne ņem 
vērā nenoteiktas izcelsmes liet ņa v ērtību. 
3.2. Saraksta noteikums paredz vajadz īgās apstr ādes vai p ārstr ādes minimumu, un jebk āda papildu apstr āde vai p ārstr āde 
ar ī pieš ķir noteiktas izcelsmes statusu; un otr ādi, ja veikt ā apstr āde vai p ārstr āde nav pietiekama, noteiktas izcelsmes 
statusu nepieš ķir. T ādējādi, ja noteikum ā paredz ēts, ka konkr ētā izgatavošanas stadij ā var izmantot nenoteiktas 
izcelsmes materi ālus, š ādus materi ālus at ļauts izmantot agr ākās stadij ās, bet nav at ļauts izmantot v ēlākās stadij ās. 
3.3. Neskarot 3.2. piez īmi, ja noteikum ā paredz ēta "ražošana no jebkur ā poz īcij ā klasific ētiem materi āliem", tad var 
izmantot jebkuras poz īcijas materi ālus (ar ī materi ālus, kas ir paša ražojuma poz īcij ā un ir ar t ādu pašu aprakstu), 
tom ēr j āiev ēro visi īpašie ierobežojumi, kas noteikum ā var ētu b ūt ietverti.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2013
Tom ēr izteiciens  "ražošana no jebkur ā poz īcij ā klasific ētiem materi āliem, ietverot citus materi ālus, kas min ēti 
poz īcij ā …" vai "ražošana no jebkur ā poz īcij ā klasific ētiem materi āliem, ietverot citus materi ālus, kas min ēti paša 
ražojuma poz īcij ā" noz īm ē, ka var izmantot tikai visus materi ālus, kuri klasific ēti jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot tos, kuru 
apraksts ir t āds pats k ā saraksta 2. slej ā nor ādītajam ražojumam.  
3.4. Ja k ādā saraksta noteikum ā nor ādīts, ka ražojumu var izgatavot no vair āk nek ā viena materi āla, tas noz īm ē, ka var 
izmantot vienu vai vair ākus materi ālus. Tas nenoz īm ē, ka j āizmanto visi šie materi āli. 
Piem ērs 
Noteikum ā par audumiem, kas ietilpst poz īcij ā 5208 l īdz 5212, noteikts, ka var izmantot dab īgās š ķiedras un, cita 
starp ā, var izmantot ar ī ķīmiskos materi ālus. Tas nenoz īm ē, ka j āizmanto abi materi āli; var izmantot vienu vai otru, 
vai abu veidu materi ālus. 
3.5. Ja saraksta noteikum ā nor ādīts, ka ražojums j āizgatavo no konkr ēta materi āla, tad šis nosac ījums ac īmredzami 
neliedz izmantot citus materi ālus, kas tiem rakstur īgo īpaš ību d ēļ nevar atbilst šim noteikumam. (Skat īt ar ī 6.2. 
piez īmi saist ībā ar tekstilmateri āliem.)  
Piem ērs 
Noteikums par gataviem p ārtikas izstr ādājumiem, kas ietilpst poz īcij ā 1904, aizliedz izmantot graudaugus un to 
pārstr ādes produktus, tom ēr tas nenoz īm ē, ka nedr īkst izmantot miner ālsāļus, ķīmiskas vielas un citas piedevas, kas 
nav graudaugu produkti.  
Tom ēr tas neattiecas uz ražojumiem, kurus gan nevar izgatavot no konkr ētiem sarakst ā nor ādītajiem materi āliem, 
tom ēr var izgatavot no l īdz īgiem materi āliem agr ākā izgatavošanas stadij ā. 
Piem ērs 
Ja k ādu ex 62. noda ļā klasific ētu ap ģērba gabalu izgatavo no neaustas dr ānas, bet attiec īgās š ķiras pre ču ražošan ā 
atļauts izmantot tikai nenoteiktas izcelsmes dziju, nav iesp ējams s ākt ražošanu no neaustas dr ānas, pat ja neaustu 
dr ānu parasti nevar izgatavot no dzijas. Š ādos gad ījumos s ākotn ējam materi ālam parasti vajadz ētu b ūt pirmsdzijas, t. 
i., š ķiedras stadij ā. 
3.6. Ja k ādā š ā saraksta noteikum ā ir dotas divas maksim ālās procentu ālās v ērtības nenoteiktas izcelsmes materi āliem, 
kurus var izmantot, šos procentus nedr īkst skait īt kop ā. Citiem v ārdiem, visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes 
materi ālu maksim ālā v ērtība nedr īkst p ārsniegt augst āko procentu ālo v ērtību. Turkl āt nedr īkst p ārsniegt ar ī atseviš ķos 
procentu ālos daudzumus, kas attiecas uz konkr ētiem materi āliem.  
4. piez īme 
4.1. Sarakst ā izmantotais termins  "dabisk ās š ķiedras " attiecas uz š ķiedr ām, kas nav m āksl īgās vai sint ētisk ās š ķiedras. Šo 
terminu attiecina tikai uz pirmsv ērpšanas stadij ām, ieskaitot uz atlik ām, un, ja vien nav noteikts cit ādi, ar ī uz 
šķiedr ām, kas ir k ārstas, ķemm ētas vai cit ādi apstr ādātas, bet nav v ērptas.  
4.2. Termins  "dabisk ās š ķiedras " attiecas uz astriem poz īcij ā 0503, z īdu poz īcij ā 5002 un 5003, k ā ar ī vilnas š ķiedr ām 
un smalkiem vai rupjiem dz īvnieku matiem poz īcij ā 5101 l īdz 5105, kokvilnas š ķiedr ām poz īcij ā 5201 l īdz 5203, 
kā ar ī cit ām augu š ķiedr ām poz īcij ā 5301 l īdz 5305.  
4.3. Terminus  "tekstilmasa ", "ķīmiski materi āli" un "materi āli pap īra ražošanai " sarakst ā izmanto, lai aprakst ītu materi ālus, 
kuri nav klasific ēti 50.–63. noda ļā un kurus var izmantot m āksl īgu, sint ētisku vai pap īra š ķiedru vai pavedienu 
ražošanai.  
4.4. Terminu  "ķīmisk ās št āpe ļšķiedras " sarakst ā izmanto, lai atsauktos uz sint ētisku vai m āksl īgu pavedienu gr īsti, št āpe ļ­ 
šķiedr ām vai atlik ām, kas min ētas poz īcij ās no 5501 l īdz 5507.LV L 161/2014 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
5. piez īme 
5.1. Ja pie k āda ražojuma sarakst ā ir atsauce uz šo piez īmi, 3. slejas nosac ījumi neattiecas ne uz vienu tekstila pamat ­
materi ālu, ko izmanto š ā ražojuma izgatavošan ā, ja kop ā tie veido 10 % vai maz āk no visu izmantoto tekstila 
pamatmateri ālu kop ējā svara. (Skat īt ar ī 5.3. un 5.4. piez īmi).  
5.2. Tom ēr 5.1. piez īm ē min ēto ierobežojumu var piem ērot tikai jauktiem ražojumiem, kas izgatavoti no diviem vai 
vair ākiem tekstila pamatmateri āliem.  
Tekstila pamatmateri āli ir š ādi: 
— z īds, 
— vilna,  
— rupja dz īvnieku spalva,  
— smalka dz īvnieku spalva,  
— astri,  
— kokvilna,  
— materi āli pap īra ražošanai un pap īrs, 
— lini,  
— ka ņep āji, 
— džuta un citas l ūksnes tekstilš ķiedras,  
— sizals un citas agavju ģints augu tekstilš ķiedras,  
— kokosš ķiedra, abakas, r āmijas un citas augu tekstilš ķiedras,  
— sint ētiskie ķīmiskie pavedieni,  
— m āksl īgie ķīmiskie pavedieni,  
— str āvvadoši pavedieni,  
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no polipropil ēna, 
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no poliestera,  
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no poliam īda, 
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no poliakrilnitrila,  
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no poliim īda, 
— sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no politetrafluoretil ēna, 
— sint ētiskas ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no polifenil ēnsulf īda, 
— sint ētiskas ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no polivinilhlor īda, 
— citas sint ētisk ās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras,LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2015
— m āksl īgās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras no viskozes,  
— citas m āksl īgās ķīmisk ās št āpe ļšķiedras,  
— dzija, kas izgatavota no poliuret āna ar elast īgiem poli ētera segmentiem, ar vai bez pozamentiem,  
— dzija, kas izgatavota no poliuret āna ar elast īgiem poliestera segmentiem, ar vai bez pozamentiem,  
— ražojumi, kas iek ļauti poz īcij ā 5605 (metaliz ēta dzija), kuros iestr ādāta lente ar alum īnija folijas pild ījumu vai ar 
plastmasas k ārtas pild ījumu, ar alum īnija pulvera p ārkl ājumu vai bez t ā, kas platum ā nep ārsniedz 5 mm, kas ir 
iestiprin āta ar caursp īdīgu vai kr āsainu l īmi starp div ām plastmasas k ārtām, 
— citi poz īcij ā 5605 iek ļautie ražojumi.  
Piem ērs 
Poz īcijas 5205 dzija, kas izgatavota no poz īcijas 5203 kokvilnas š ķiedr ām un poz īcijas 5506 sint ētisk ām št āpe ļ­ 
šķiedr ām, ir jaukta dzija. T āpēc nenoteiktas izcelsmes sint ētisk ās št āpe ļšķiedras, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem 
(kuri paredz izgatavošanu no ķīmiskiem materi āliem vai tekstilmasas), var izmantot, ja vien to kopsvars nep ārsniedz 
10 % no dzijas svara.  
Piem ērs 
Poz īcijas 5112 vilnas audums, kas izgatavots no poz īcijas 5107 vilnas dzijas un poz īcijas 5509 št āpe ļšķiedru 
sint ētiskas dzijas, ir jaukts audums. T āpēc var izmantot sint ētisku dziju, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri 
paredz izgatavošanu no ķīmiskiem materi āliem vai tekstilmasas), vai vilnas dziju, kas neatbilst izcelsmes noteiku ­
miem (kuri paredz izgatavošanu no dab īgām š ķiedr ām, kas nav k ārstas, ķemm ētas vai cit ādi sagatavotas v ērpšanai), 
vai abas dzijas sajaukum ā, ja to kop ējais svars nep ārsniedz 10 % auduma svara.  
Piem ērs 
Poz īcijas 5802 audums ar š ūtām pl ūksn ām, kuru izgatavo no poz īcijas 5205 kokvilnas dzijas un no poz īcijas 5210 
kokvilnas auduma, ir jaukts ražojums tikai tad, ja kokvilnas audums pats par sevi ir jaukts audums, kas izgatavots no 
div ās atseviš ķās poz īcij ās klasific ētas dzijas, vai ar ī ja izmantot ā kokvilnas dzija ir jaukta.  
Piem ērs 
Ja konkr ētais audums ar š ūtām pl ūksn ām ir izgatavots no poz īcijas 5205 kokvilnas dzijas un no poz īcijas 5407 
sint ētiska auduma, tad izmantot ā dzija ac īmredzami ir divi atseviš ķi tekstila pamatmateri āli, un t ādējādi audums ar 
šūtām pl ūksn ām ir jaukts ražojums.  
5.3. Attiec ībā uz ražojumiem, kuru sast āvā ir "dzija, kas izgatavota no poliuret āna ar elast īgiem poli ētera segmentiem, ar 
vai bez pozamentiem ", pielaide attiec ībā uz šo dziju ir 20 %.  
5.4. Attiec ībā uz ražojumiem, kuros iestr ādāta "lente ar alum īnija folijas pild ījumu vai ar plastmasas k ārtas pild ījumu, ar 
alum īnija pulvera p ārkl ājumu vai bez t ā, kas platum ā nep ārsniedz 5 mm, kas ir iestiprin āta ar caursp īdīgu vai 
kr āsainu l īmi starp div ām plastmasas pl ēves k ārtām", pielaide attiec īgajai lentei ir 30 %.  
6. piez īme 
6.1. Ja pie k āda ražojuma sarakst ā ir atsauce uz šo piez īmi (iz ņemot oderes un starpoderes), tekstilmateri ālus, kas 
neatbilst saraksta 3. slejas noteikumam par attiec īgiem apdarin ātiem ražojumiem, var izmantot ar nosac ījumu, ka 
tie ir iek ļauti cit ā poz īcij ā nek ā ražojums un ka to v ērtība nep ārsniedz 8 % no ražojuma ražot āja cenas.LV L 161/2016 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
6.2. Neskarot 6.3. piez īmi, materi ālus, kas nav klasific ēti 50.–63. noda ļā, var br īvi izmantot tekstilizstr ādājumu ražošan ā, 
neatkar īgi no t ā, vai tajos ir vai nav tekstilmateri āli. 
Piem ērs 
Ja sarakst ā noteikums paredz, ka konkr ētam tekstilizstr ādājumam (piem ēram, biks ēm) j āizmanto dzija, tas neliedz 
izmantot met āla izstr ādājumus, piem ēram, pogas, jo pogas nav klasific ētas 50.–63. noda ļā. Š ā paša iemesla d ēļ nav 
liegts izmantot r āvējsl ēdz ējus, pat ja r āvējsl ēdz ējos parasti ir tekstilmateri āli. 
6.3. Ja j āpiem ēro procentu ālā daudzuma noteikums, apr ēķinot izmantoto nenoteiktas izcelsmes materi ālu v ērtību, ņem 
vērā to materi ālu v ērtību, kas nav klasific ēti 50.–63. noda ļā. 
7. piez īme 
7.1. Poz īcijas ex 2707, 2713 l īdz 2715, ex 2901, ex 2902 un ex 3403 nol ūkos " īpašie procesi " ir š ādi: 
a) vakuumdestil ācija;  
b) sekund ārā destil ēšana ar ļoti r ūpīgu frakcion ēšanu;  
c) krekings;  
d) riformings;  
e) ekstrakcija ar selekt īviem š ķīdin ātājiem;  
f) process, kas ietver visas š ādas darb ības: p ārstr āde ar koncentr ētu s ērsk ābi, oleumu vai s ēra anhidr īdu; neitraliz ācija 
ar s ārmu; atkr āsošana un att īrīšana ar dab īgi akt īvām zem ēm, aktiv ētām zem ēm, aktiv ētu kokogli vai boks ītu; 
g) polimeriz ācija;  
h) alkil ēšana;  
i) izomeriz ācija.  
7.2. Poz īcijas 2710, 2711 un 2712 nol ūkos " īpašie procesi " ir š ādi: 
a) vakuumdestil ācija;  
b) sekund ārā destil ēšana ar ļoti r ūpīgu frakcion ēšanu;  
c) krekings;  
d) riformings;  
e) ekstrakcija ar selekt īviem š ķīdin ātājiem;  
f) process, kas ietver visas š ādas darb ības: p ārstr āde ar koncentr ētu s ērsk ābi, oleumu vai s ēra anhidr īdu; neitrali ­
zācija ar s ārmu; atkr āsošana un att īrīšana ar dab īgi akt īvām zem ēm, aktiv ētām zem ēm, aktiv ētu kokogli vai 
boks ītu; 
g) polimeriz ācija;  
h) alkil ēšana;LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2017
i) izomeriz ācija;  
j) tikai attiec ībā uz smagaj ām e ļļām poz īcij ā ex 2710 – ats ērošana ar ūde ņradi, samazinot s ēra saturu apstr ādātos 
produktos vismaz par 85 % (metode ASTM D 1266-59 T);  
k) tikai attiec ībā uz poz īcijas 2710 ražojumiem – deparafin ēšana ar jebkuru pa ņēmienu, iz ņemot filtr āciju;  
l) tikai attiec ībā uz poz īcijas ex 2710 smagaj ām e ļļām – apstr āde ar ūde ņradi vair āk nek ā 20 b āru spiedien ā un 
temperat ūrā, kas ir augst āka par 250 °C, izmantojot katalizatoru, kas nav ats ērošanas katalizators, ūde ņradim 
darbojoties k ā akt īvajam ķīmisk ās reakcijas elementam. Poz īcijas ex 2710 zieže ļļu turpm āku apstr ādi ar ūde ņradi 
(piem ēram, att īrīšanu ar ūde ņradi vai atkr āsošanu), lai jo īpaši uzlabotu kr āsu vai stabilit āti, tom ēr neuzskata par 
specifisku procesu;  
m) tikai attiec ībā uz š ķidro kurin āmo poz īcij ā ex 2710 – destil ācija pie atmosf ēras spiediena, ja maz āk nek ā 30 % šo 
ražojumu tilpuma p ārtvaic ējas, ieskaitot zudumus, 300 °C temperat ūrā, izmantojot metodi ASTM D 86;  
n) tikai attiec ībā uz poz īcij ā ex 2710 ietvertaj ām smagaj ām e ļļām, kas nav g āze ļļas un degviele ļļas – apstr āde ar 
augstfrekvences elektrisko izl ādi; 
o) tikai attiec ībā uz neapstr ādātiem produktiem (iz ņemot vazel īnu, ozoker ītu, lign ītvasku vai k ūdras vasku, paraf īnu, 
kura e ļļas saturs nep ārsniedz 0,75 % no svara) poz īcij ā ex 2712 – att īrīšana no e ļļas, izmantojot frakcion ētu 
kristaliz āciju.  
7.3. Poz īciju ex 2707, 2713 l īdz 2715, ex 2901, ex 2902 un ex 3403 nol ūkos vienk āršas darb ības, piem ēram, t īrīšana, 
dekant ēšana, ats āļošana, ūdens atdal īšana, filtr ēšana, kr āsošana, mar ķēšana, s ēra satura ieg ūšana, sajaucot ražojumus 
ar daž ādu s ēra saturu, k ā ar ī jebkuru šo darb ību apvienojums vai l īdz īgas darb ības noteiktu izcelsmi nepieš ķir.LV L 161/2018 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
II PIELIKUMS  
TĀDU APSTR ĀDES VAI P ĀRSTR ĀDES DARB ĪBU SARAKSTS, KAS J ĀVEIC ATTIEC ĪBĀ UZ NENOTEIKTAS IZCELSMES 
MATERI ĀLIEM, LAI IZGATAVOTAIS RAŽOJUMS VAR ĒTU IEG ŪT NOTEIKTAS IZCELSMES STATUSU  
Nol īgums var neattiekties uz visiem sarakst ā min ētajiem ražojumiem. T ādēļ ir j āiepaz īstas ar p ārējiem nol īguma 
noteikumiem.  
HS poz īcija Ražojuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstr āde vai p ārstr āde, kas pieš ķir 
noteiktas izcelsmes statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
1. noda ļa Dz īvi dz īvnieki  Visi 1. noda ļas dz īvnieki ir 
piln īgi ieg ūti 
2. noda ļa Ga ļa un ēdami ga ļas subpro ­
dukti  Ražošana, kur ā visi izmantotie 
1. un 2. noda ļas materi āli ir 
piln īgi ieg ūti 
3. noda ļa Zivis un v ēžveid īgie, m īks ­
tmieši un citi ūdens bezmu ­
gurkaulnieki  Ražošana, kur ā visi izmantotie 
3. noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti 
ex 4. noda ļa Piena p ārstr ādes produkti; 
putnu olas, dab īgais medus; 
dz īvnieku izcelsmes p ārtikas 
produkti, kas citur nav min ēti 
vai iek ļauti; iz ņemot  Ražošana, kur ā visi izmantotie 
4. noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti 
0403  Pani ņas, r ūgušpiens un 
kr ējums, jogurts, kef īrs un citi 
ferment ēti vai sk ābpiena 
produkti, ar ī iebiezin āti vai ar 
cukura vai citu saldin ātāju 
piedevu, vai aromatiz ēti, vai ar 
aug ļiem, riekstiem vai kakao  Ražošana, kur ā 
— visi izmantotie 4. noda ļā 
klasific ētie materi āli ir 
piln īgi ieg ūti, 
— visa izmantot ā aug ļu sula 
(iz ņemot anan āsu, laima 
vai greipfr ūtu sulu), kas 
klasific ēta poz īcij ā 2009, ir 
noteiktas izcelsmes, un 
— izmantoto 17. noda ļā 
klasific ēto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 30 % no ražo ­
juma ražot āja cenas  
ex 5. noda ļa Dz īvnieku izcelsmes produkti, 
kas citur nav min ēti un 
iek ļauti; iz ņemot  Ražošana, kur ā visi izmantotie 
5. noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti 
ex 0502  Apstr ādāti m ājas c ūku vai 
mežac ūku sari un spalvas  Saru un spalvas mazg āšana, 
dezinfic ēšana, š ķirošana un 
iztaisnošanaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2019
(1) (2)  (3) vai (4)  
6. noda ļa Ve ģetējoši koki un citi augi; 
sīpoli, saknes utml. augu da ļas; 
nogriezti ziedi un dekorat īvi 
za ļumi  Ražošana, kur ā 
— visi izmantotie 6. noda ļā 
klasific ētie materi āli ir 
piln īgi ieg ūti, un 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
7. noda ļa Ēdami d ārze ņi un atseviš ķas 
saknes un bumbu ļi Ražošana, kur ā visi izmantotie 
7. noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti 
8. noda ļa Ēdami aug ļi un rieksti; citru ­
saug ļu vai melo ņu mizas  Ražošana, kur ā 
— visi izmantotie aug ļi un 
rieksti ir piln īgi ieg ūti, un 
— visu izmantoto 17. noda ļā 
klasific ēto materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 30 % no ražo ­
juma ražot āja cenas  
ex 9. noda ļa Kafija, t ēja, mate un garšvielas; 
izņemot  Ražošana, kur ā visi izmantotie 
9. noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti 
0901  Grauzd ēta vai negrauzd ēta 
kafija, ar vai bez kofe īna; 
kafijas pupi ņu čaumalas un 
apvalki; kafijas aizst ājēji, kas 
satur kafiju jebkur ā sam ērā ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem.  
0902  T ēja ar vai bez arom ātviel ām ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem.  
ex 0910  Garšvielu mais ījumi  ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem.  
10. noda ļa Graudaugu produkti  Ražošana, kur ā visi izmantotie 
10. noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti 
ex 11. noda ļa Miltr ūpniec ības produkti; 
iesals; cietes; inul īns; kviešu 
lipeklis; iz ņemot  Ražošana, kur ā visi graudaugi, 
ēdamie d ārze ņi, saknes un 
bumbu ļi, kas min ēti 0714. 
poz īcij ā, vai aug ļi ir piln īgi 
ieg ūti 
ex 1106  Milti, rupja maluma milti un 
pulveris no kalt ētiem, izlob ī­
tiem p ākšu d ārze ņiem, kas 
min ēti poz īcij ā 0713  Poz īcijas 0708 p ākšu d ārze ņu 
malšana un ž āvēšanaLV L 161/2020 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
12. noda ļa E ļļas augu s ēklas un e ļļas augu 
aug ļi; daž ādi graudi, s ēklas un 
aug ļi; augi r ūpniecisk ām vaja ­
dz ībām un ārstniec ības augi; 
salmi un rupj ā bar ība Ražošana, kur ā visi izmantotie 
12. noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti 
1301  Šellaka; dab īgie sve ķi, 
sve ķainas vielas, gumijas sve ķi 
un oleosve ķi (piem ēram, 
balzami)  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
poz īcij ā 1301 klasific ēto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
1302  Augu sulas un ekstrakti; 
pekt īnvielas, pektin āti un 
pekt āti; agars un p ārējie augu 
izcelsmes recin ātāji un biezi ­
nātāji, p ārveidoti vai nep ārvei ­
doti:  
– no augu valsts produktiem 
ieg ūti recin ātāji un biezin ā­
tāji, modific ēti Ražošana no nemodific ētiem 
recin ātājiem un biezin ātājiem  
– cit ādi Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
14. noda ļa Augu materi āli p īšanai; augu 
valsts produkti, kas citur nav 
min ēti un iek ļauti Ražošana, kur ā visi izmantotie 
14. noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti 
ex 15. noda ļa Dz īvnieku un augu tauki un 
eļļas un to š ķelšan ās produkti; 
gatavi p ārtikas tauki; dz īvnieku 
vai augu vaski; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
1501  C ūku tauki (ar ī kaus ēti tauki) 
un m ājputnu tauki, iz ņemot 
poz īcij ā 0209 vai 1503 min ē­
tos:  
– no kauliem un atkritumiem 
ieg ūti tauki  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ā 
0203, 0206 vai 0207 min ētos 
materi ālus vai poz īcij ā 0506 
min ētos kaulus  
– cit ādas Ražošana no c ūkga ļas vai 
cūkga ļas subproduktiem, kas 
min ēti poz īcij ā 0203 vai 0206, 
vai no m ājputnu ga ļas vai 
m ājputnu ga ļas subproduk ­
tiem, kas min ēti poz īcij ā 0207LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2021
(1) (2)  (3) vai (4)  
1502  Liellopu, aitu vai kazu tauki, 
izņemot poz īcij ā 1503 min ē­
tos  
– no kauliem un atkritumiem 
ieg ūti tauki  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ā 
0201, 0202, 0204 vai 0206 
min ētos materi ālus vai poz īcij ā 
0506 min ētos kaulus  
– cit ādas Ražošana, kur ā visi izmantotie 
2. noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti 
1504  Zivju vai j ūras z īdītāju tauki un 
eļļas vai to frakcijas, rafin ēti vai 
nerafin ēti, bet bez ķīmisk ā 
sast āva izmai ņām: 
– ciet ās frakcijas  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ieskaitot citus 
materi ālus poz īcij ā 1504  
– cit ādas Ražošana, kur ā visi izmantotie 
2. un 3. noda ļas materi āli ir 
piln īgi ieg ūti 
ex 1505  Rafin ēts lanol īns Ražošana no neapstr ādātiem 
vilnas taukiem, kas min ēti 
poz īcij ā 1505  
1506  Cit ādi dz īvnieku tauki un e ļļas 
un to frakcijas, rafin ētas vai 
nerafin ētas, bet bez ķīmisk ā 
sast āva izmai ņām: 
– ciet ās frakcijas  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ieskaitot citus 
materi ālus poz īcij ā 1506  
– cit ādas Ražošana, kur ā visi izmantotie 
2. noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti 
1507 l īdz 1515  Augu e ļļas un to frakcijas  
– Sojas, zemesriekstu, palmu, 
kopras, palmu kodolu, 
babas ū, tungas koka e ļļa un 
oitisiku e ļļa, miršu vasks un 
sumahu (Jap ānas) vasks, 
jojobas e ļļas frakcijas un 
eļļas tehnisk ām vai r ūpnie ­
cisk ām vajadz ībām, iz ņemot 
pārtikas produktu ražošanu  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliemLV L 161/2022 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
– ciet ās frakcijas, iz ņemot 
jojobas e ļļas ciet ās frakcijas  Ražošana no citiem poz īcij ā 
1507 l īdz 1515 ietvertajiem 
materi āliem  
– cit ādas Ražošana, kur ā visi izmantotie 
augu izcelsmes materi āli ir 
piln īgi ieg ūti 
1516  Dz īvnieku vai augu tauki un 
eļļas un to frakcijas, piln īgi vai 
da ļēji hidrogen ētas, esterific ē­
tas, p āresterific ētas vai elaidi ­
nētas, ar ī rafin ētas, bet t ālāk 
neapstr ādātas Ražošana, kur ā 
— visi izmantotie 2. noda ļā 
klasific ētie materi āli ir 
piln īgi ieg ūti, un 
— visi izmantotie augu mate ­
riāli ir piln īgi ieg ūti. Tom ēr 
var izmantot poz īcij ā 
1507, 1508, 1511 un 
1513 klasific ētos materi ā­
lus 
1517  Margar īns; p ārtikas mais ījumi 
vai p ārstr ādes produkti, kuri 
ieg ūti no dz īvnieku vai augu 
taukiem vai e ļļām, vai daž ādu 
šaj ā noda ļā uzskait īto tauku vai 
eļļu frakcij ām, kas nav p ārtikas 
tauki vai e ļļas vai to frakcijas, 
kuras iek ļautas poz īcij ā 1516  Ražošana, kur ā 
— visi izmantotie 2. un 4. 
noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti, un 
— visi izmantotie augu mate ­
riāli ir piln īgi ieg ūti. Tom ēr 
var izmantot poz īcij ā 
1507, 1508, 1511 un 
1513 klasific ētos materi ā­
lus 
16. noda ļa Ga ļas, zivju un v ēžveid īgo, 
m īkstmiešu vai citu ūdens 
bezmugurkaulnieku izstr ādā­
jumi  Ražošana 
— no 1. noda ļā klasific ētiem 
dz īvniekiem, un/vai 
— kur ā visi izmantotie 3. 
noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti 
ex 17. noda ļa Cukurs un konditorejas izstr ā­
dājumi no cukura; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 1701  Cukurniedru vai cukurbiešu 
cukurs un ķīmiski t īra saha ­
roze ciet ā veid ā ar aromatiz ē­
tāju vai kr āsvielas piedevu  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
17. noda ļas materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 30 % no ražojuma 
ražot āja cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2023
(1) (2)  (3) vai (4)  
1702  Cit ādi cukuri, ar ī ķīmiski t īra 
laktoze, maltoze, glikoze un 
fruktoze, ciet ā veid ā; cukura 
sīrupi bez arom ātisk ām un 
kr āsojoš ām piedev ām; m āksl ī­
gais medus, ar ī mais ījum ā ar 
dabisko medu; grauzd ēts 
cukurs:  
– ķīmiski t īra maltoze un 
fruktoze  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ieskaitot citus 
materi ālus poz īcij ā 1702  
– cit ādi cukuri ciet ā veid ā ar 
aromatiz ētāju vai kr āsvielu 
piedevu  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
17. noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
– cit ādas Ražošana, kur ā visi izmantotie 
materi āli ir noteiktas izcelsmes  
ex 1703  Melase, kas ieg ūta, ekstrah ējot 
vai rafin ējot cukuru, ar 
aromatiz ētāju vai kr āsvielas 
piedevu  Ražošana kur ā visu izmantoto 
17. noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
1704  Cukura konditorejas izstr ādā­
jumi (ieskaitot balto šokol ādi) 
bez kakao piedevas  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
18. noda ļa Kakao un kakao izstr ādājumi  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % 
no ražojuma ražot āja cenasLV L 161/2024 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
1901  Iesala ekstrakts; p ārtikas 
izstr ādājumi no miltiem, 
putraimiem, rupja maluma 
miltiem, cietes vai iesala 
ekstrakta, kas nesatur kakao 
vai piln īgi attaukot ā viel ā p ēc 
svara satur 40 % vai maz āk 
kakao un kas nav min ēti vai 
iek ļauti citur; p ārtikas izstr ā­
dājumi no poz īcijas 
0401–0404 prec ēm, kas 
nesatur kakao vai piln īgi 
attaukot ā viel ā satur kakao 
maz āk par 5 % no masas un 
kas nav min ēti vai iek ļauti 
citur:  
– iesala ekstrakts  Ražošana no 10. noda ļā 
min ētās lab ības  
– cit ādas Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
1902  M īklas (pastas) izstr ādājumi, ar ī 
termiski apstr ādāti vai ar 
pild ījumu (ga ļu vai citiem 
produktiem), vai cit ādi sagata ­
voti, k ā spageti, makaroni, 
nūdeles, skaidi ņas, klimpas, 
pelme ņi, pild īti makaroni; 
kuskuss, sagatavots vai nesa ­
gatavots  
– kas p ēc svara satur 20 % vai 
maz āk ga ļas, ga ļas subpro ­
duktu, zivju, v ēžveid īgo vai 
m īkstmiešu  Ražošana, kur ā visi izmantotie 
graudaugi un to p ārstr ādes 
produkti (iz ņemot cietos 
kviešus un to p ārstr ādes 
produktus) ir piln īgi ieg ūti 
– kas p ēc svara satur vair āk 
par 20 % ga ļas, ga ļas 
subproduktu, zivju, v ēžvei ­
dīgo vai m īkstmiešu  Ražošana, kur ā 
— visi izmantotie graudaugi 
un to p ārstr ādes produkti 
(iz ņemot cietos kviešus un 
to p ārstr ādes produktus) ir 
piln īgi ieg ūti, un 
— visi izmantotie 2. un 3. 
noda ļā iek ļautie materi āli ir 
piln īgi ieg ūtiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2025
(1) (2)  (3) vai (4)  
1903  Tapioka un t ās aizst ājēji, kas 
pagatavoti no cietes p ārslu, 
graudu, putraimu, atsiju vai 
taml īdz īgā veid ā Ražošana no jebkur ā poz īcij ā 
klasific ētajiem materi āliem, 
izņemot poz īcij ā 1108 klasifi ­
cēto kartupe ļu cieti  
1904  Gatavi p ārtikas produkti, kas 
ieg ūti, uzp ūšot vai apgrauz ­
dējot graudaugu produktus 
(piem ēram, kukur ūzas p ārslas); 
graudaugu produkti (iz ņemot 
kukur ūzu) graudu veid ā vai 
pārslu veid ā vai cit ādi p ārstr ā­
dātos graudos (iz ņemot miltus, 
putraimus un rupja maluma 
miltus), iepriekš termiski 
apstr ādāti vai cit ādi sagatavoti, 
kas citur nav min ēti un iek ļauti Ražošana 
— no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz ī­
cij ā 1806 klasific ētos, 
— kur ā visi izmantotie grau ­
daugi un milti (iz ņemot 
cietos kviešus un Zea 
indurata sugas š ķirņu 
kukur ūzu, k ā ar ī to atvasi ­
nājumus) ir piln īgi ieg ūti, 
un 
— kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
1905  Maize, m īklas izstr ādājumi, 
kūkas, cepumi un citi maizes 
izstr ādājumi ar kakao piedevu 
vai bez t ās; dievmaiz ītes, 
obl ātas farm ācijai, z īmogvafe ­
les, r īspap īrs un taml īdz īgi 
produkti  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot 11. 
noda ļā klasific ētos materi ālus 
ex 20. noda ļa D ārze ņu, aug ļu, riekstu vai citu 
augu da ļu izstr ādājumi; iz ņe­
mot  Ražošana, kur ā visi izmantotie 
dārze ņi, aug ļi vai rieksti ir 
piln īgi ieg ūti. 
ex 2001  Jamss, bat ātes un taml īdz īgas 
augu ēdam ās da ļas, kas p ēc 
svara satur 5 % vai vair āk 
cietes, sagatavoti vai konserv ēti 
ar eti ķi vai eti ķsk ābi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 2004 un 
ex 2005  Bez eti ķa vai eti ķsk ābes saga ­
tavoti vai konserv ēti kartupe ļi 
miltu, rupja maluma miltu vai 
pārslu veid ā Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
2006  Aug ļi, d ārze ņi, rieksti, aug ļu 
mizas un cit ādas augu da ļas, 
konserv ētas cukur ā (ž āvētas, 
glaz ētas vai iecukurotas)  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
17. noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % no 
ražojuma ražot āja cenasLV L 161/2026 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
2007  Džemi, aug ļu želejas, marme ­
lādes, aug ļu vai riekstu bieze ņi 
un aug ļu vai riekstu pastas, 
termiski apstr ādātas, ar cukura 
vai citu saldin ātāju piedevu vai 
bez t ās Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
ex 2008  –  Rieksti bez cukura vai spirta 
piedevas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes 0801., 
0802. un 1202. l īdz 1207. 
poz īcijas riekstu un e ļļas augu 
sēklu v ērtība p ārsniedz 60 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
– zemesriekstu sviests; mais ī­
jumi, kuros pamat ā ir grau ­
daugi; palmu kodoli; kuku ­
rūza Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
– cit ādi, iz ņemot aug ļus un 
riekstus, kas termiski apstr ā­
dāti cit ādi, nevis tvaic ējot vai 
vārot ūden ī, bez cukura 
piedevas, sald ēti Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
2009  Aug ļu sulas (ieskaitot v īnogu 
misu) un d ārze ņu sulas, 
neraudz ētas un bez spirta 
piedevas, ar ī ar cukura vai cita 
saldin ātāja piedevu  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
ex 21. noda ļa Daž ādi p ārtikas izstr ādājumi, 
izņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2027
(1) (2)  (3) vai (4)  
2101  Kafijas, t ējas un mates 
ekstrakti, esences un koncen ­
trāti un izstr ādājumi uz to 
bāzes vai uz kafijas, t ējas vai 
mates b āzes; grauzd ēti cigori ņi 
un citi grauzd ēti kafijas aizst ā­
jēji un to ekstrakti, esences un 
koncentr āti Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visi izmantotie cigo ­
riņi ir piln īgi ieg ūti 
2103  Gatavas m ērces un produkti to 
gatavošanai; garšvielu mais ī­
jumi un pikanto garšvielu 
mais ījumi; sinepju pulveris un 
gatavas sinepes:  
– Gatavas m ērces un produkti 
to gatavošanai; garšvielu 
mais ījumi un pikanto 
garšvielu mais ījumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot sinepju 
pulveri un gatavas sinepes  
– sinepju pulveris un gatavas 
sinepes  ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem.  
ex 2104  Gatavas zupas un buljoni un 
izstr ādājumi to pagatavošanai  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ā 
2002 l īdz 2005 klasific ētus 
sagatavotus vai konserv ētus 
dārze ņus 
2106  P ārtikas izstr ādājumi, kas nav 
min ēti vai iek ļauti citur  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
ex 22. noda ļa Dz ērieni, alkoholiski š ķidrumi 
un eti ķis; iz ņemot  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visas v īnogas vai no 
tām ieg ūti materi āli ir 
piln īgi ieg ūtiLV L 161/2028 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
2202  Ūdens, ieskaitot miner ālūde ņus 
un g āzētos ūde ņus, ar cukura 
vai citu saldin ātāju piedevu vai 
aromatiz ēts, un citi bezalko ­
holiskie dz ērieni, iz ņemot 
aug ļu un d ārze ņu sulas, kas 
iek ļautas poz īcij ā 2009  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto 17. 
noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 30 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— kur ā visa izmantot ā aug ļu 
sula (iz ņemot ananasu, 
laima un greipfr ūtu) ir ar 
noteiktu izcelsmi  
2207  Nedenatur ēts etilspirts ar spirta 
tilpumkoncentr āciju 80 tilp. % 
vai vair āk; etilspirts un citi 
jebkura stipruma spirti, dena ­
tur ēti Ražošana 
— no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz ī­
cij ā 2207 vai 2208 klasifi ­
cētos, un 
— kur ā visas izmantot ās 
vīnogas vai no v īnog ām 
atvasin ātie materi āli ir 
piln īgi ieg ūti vai, ja visi citi 
izmantotie materi āli ir 
noteiktas izcelsmes, l īdz 5 
tilp. % var izmantot araku  
2208  Nedenatur ēts etilspirts ar spirta 
tilpumkoncentr āciju maz āk 
nek ā 80 tilp. %; stiprie alko ­
holiskie dz ērieni, li ķieri un 
cit ādi alkoholiskie dz ērieni  Ražošana 
— no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz ī­
cij ā 2207 vai 2208 klasifi ­
cētos, un 
— kur ā visas izmantot ās 
vīnogas vai no v īnog ām 
atvasin ātie materi āli ir 
piln īgi ieg ūti vai, ja visi citi 
izmantotie materi āli ir 
noteiktas izcelsmes, l īdz 5 
tilp. % var izmantot araku  
ex 23. noda ļa P ārtikas r ūpniec ības atlikumi 
un atkritumi; gatava lopbar ība; 
izņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 2301  Va ļu rupja maluma milti; zivju 
vai v ēžveid īgo, m īkstmiešu un 
citu ūdens bezmugurkaulnieku 
milti, rupja maluma milti un 
granulas, neder īgi lietošanai 
pārtik ā Ražošana, kur ā visi izmantotie 
2. un 3. noda ļas materi āli ir 
piln īgi ieg ūtiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2029
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 2303  Kukur ūzas cietes ražošanas 
atliekas (iz ņemot koncentr ētus 
graudu m ērcēšanas š ķidrumus) 
ar prote īnu saturu sausn ā 
vair āk par 40 % no svara  Ražošana, kur ā visa izmantot ā 
kukur ūza ir piln īgi ieg ūta 
ex 2306  E ļļas rauši un citi ol īve ļļas 
ekstrakcijas cietie atlikumi ar 
ol īve ļļas saturu vair āk par 3 %  Ražošana, kur ā visas izman ­
tot ās ol īvas ir piln īgi ieg ūtas 
2309  Izstr ādājumi, kas izmantojami 
dz īvnieku bar ībā Ražošana, kur ā 
— visi izmantotie graudaugi, 
cukurs vai melase, ga ļa vai 
piens ir noteiktas izcel ­
smes, un 
— visi izmantotie 3. noda ļas 
materi āli ir piln īgi ieg ūti 
ex 24. noda ļa Tabaka un tabakas r ūpnieciski 
aizst ājēji; iz ņemot  Ražošana, kur ā visi izmantotie 
24. noda ļā klasific ētie materi āli 
ir piln īgi ieg ūti 
2402  Cig āri, Manilas cig āri, cigarilli 
un cigaretes no tabakas vai 
tabakas aizst ājējiem  Ražošana, kur ā p ēc svara 
vismaz 70 % izmantot ās neap ­
str ādātās tabakas vai tabakas 
atbirumu, kas klasific ēti poz ī­
cij ā 2401, ir ar noteiktu izcel ­
smi 
ex 2403  Sm ēķējam ā tabaka  Ražošana, kur ā p ēc svara 
vismaz 70 % izmantot ās neap ­
str ādātās tabakas vai tabakas 
atbirumu, kas klasific ēti poz ī­
cij ā 2401, ir ar noteiktu izcel ­
smi 
ex 25. noda ļa S āls; s ērs; zemes un akmens; 
apmešanas materi āli, ka ļķi un 
cements; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 2504  Att īrīts un malts dabiskais 
krist āliskais graf īts ar bag āti­
nātu oglek ļa saturu  Neatt īrīta krist ālisk ā graf īta 
bag ātin āšana ar oglekli, att īrī­ 
šana un malšana  
ex 2515  Marmors, tikai saz āģēts vai 
cit ādi sadal īts taisnst ūrveida 
(ietverot kvadr ātveida) blokos 
vai pl ātn ēs, ne biez āks par 
25 cm  Marmora (pat jau saz āģēta), 
kura biezums p ārsniedz 
25 cm, saz āģēšana vai cit āda 
sadal īšanaLV L 161/2030 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 2516  Gran īts, porf īrs, bazalts, smil ­ 
šakmens un cit ādi akme ņi 
pieminek ļiem vai b ūvniec ībai, 
kas saz āģēti vai cit ādi sadal īti 
taisnst ūrveida (ieskaitot kvad ­
rātveida) blokos vai pl ātn ēs, 
kuras nav biez ākas par 25 cm  Akmens z āģēšana vai sadal ī­ 
šana cit ādā veid ā no (ar ī jau 
saz āģēta) akmens blokiem, 
kuru biezums ir liel āks par 
25 cm  
ex 2518  Kars ēts dolom īts Nekars ēta dolom īta kars ēšana  
ex 2519  Drupin āts dab īgais magnija 
karbon āts (magnez īts) herm ē­
tiski nosl ēgtos konteineros un 
magnija oks īds, ar vai bez 
piemais ījumiem, un citi (pie ­
m ēram, kaus ētais magn ēzijs vai 
ar apdedzin āšanu piln īgi sa ķe­
pin āts (aglomer ēts) magn ēzijs)  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot dab īgo 
magnija karbon ātu (magnez ītu) 
ex 2520  Īpaši stomatolo ģijai sagatavotie 
ģipši Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 2524  Dab īgās azbesta š ķiedras  Ražošana no azbesta koncen ­
trāta 
ex 2525  Vizlas pulveris  Vizlas vai vizlas atkritumu 
malšana  
ex 2530  Kars ētas vai pulveriz ētas kr ās­
zemes  Kr āszemju kars ēšana vai 
malšana  
26. noda ļa R ūdas, s ārņi un pelni  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 27. noda ļa Miner ālais kurin āmais, miner ā­
leļļas un to p ārtvaices 
produkti; bitumenvielas; mine ­
rālvaski; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 2707  E ļļas, kur ās arom ātisko sast āv­
da ļu svars p ārsniedz nearom ā­
tisko sast āvda ļu svaru, analo ­ 
ģiskas miner āleļļām, kas 
ieg ūtas akme ņog ļu darvas 
augsttemperat ūras p ārtvaic ē, 
no kuru tilpuma vair āk par 
65 % p ārtvaic ējas 250 °C (to 
skait ā petrolspirta un benzola 
mais ījumi) izmantošanai par 
motordegvielu vai kurin āmo Att īrīšanas un/vai viens vai 
vair āki īpaši procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi 
izmantotie materi āli ir klasifi ­
cēti poz īcij ā, kas nav paša 
ražojuma poz īcija. Tom ēr var 
izmantot ar ī taj ā paš ā poz īcij ā 
klasific ētus materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2031
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 2709  Neapstr ādātas e ļļas, kas ieg ūtas 
no bitumenminer āliem  Destrukt īva bitumenmateri ālu 
destil ācija 
2710  Naftas e ļļas un no bitumena 
materi āliem ieg ūtas e ļļas, 
izņemot neapstr ādātas e ļļas; 
citur nemin ēti vai neiek ļauti 
pārstr ādes produkti, kas p ēc 
svara satur 70 % vai vair āk 
naftas e ļļas vai no bitumenmi ­
ner āliem ieg ūtas e ļļas, ja š īs 
eļļas ir p ārstr ādes produktu 
pamatsast āvda ļas; e ļļas atkri ­
tumi  Att īrīšanas un/vai viens vai 
vair āki īpaši procesi (  2 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi 
izmantotie materi āli ir klasifi ­
cēti poz īcij ā, kas nav paša 
ražojuma poz īcija. Tom ēr var 
izmantot ar ī taj ā paš ā poz īcij ā 
klasific ētus materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
2711  Naftas g āzes un citi g āzveida 
og ļūde ņraži Att īrīšanas un/vai viens vai 
vair āki īpaši procesi (  2 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi 
izmantotie materi āli ir klasifi ­
cēti poz īcij ā, kas nav paša 
ražojuma poz īcija. Tom ēr var 
izmantot ar ī taj ā paš ā poz īcij ā 
klasific ētus materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
2712  Naftas vazel īns; paraf īna vasks, 
mikrokrist āliskais naftas vasks, 
og ļu putek ļu vasks, ozoker īts, 
lign ītvasks, k ūdras vasks, cit ādi 
miner ālvaski un taml īdz īgi 
produkti, kas ieg ūti sint ēzē vai 
citos procesos, iekr āsoti vai 
nekr āsoti Att īrīšanas un/vai viens vai 
vair āki īpaši procesi (  2 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi 
izmantotie materi āli ir klasifi ­
cēti poz īcij ā, kas nav paša 
ražojuma poz īcija. Tom ēr var 
izmantot ar ī taj ā paš ā poz īcij ā 
klasific ētus materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenasLV L 161/2032 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
2713  Naftas kokss, naftas bitumens 
un cit ādas naftas e ļļu vai no 
bitumenmateri āliem ieg ūtu e ļļu 
pārstr ādes atliekas  Att īrīšanas un/vai viens vai 
vair āki īpaši procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi 
izmantotie materi āli ir klasifi ­
cēti poz īcij ā, kas nav paša 
ražojuma poz īcija. Tom ēr var 
izmantot ar ī taj ā paš ā poz īcij ā 
klasific ētus materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
2714  Dab īgais bitums un asfalts; 
bitumena sl āneklis vai degsl ā­
neklis un bitumena smilšak ­
mens; asfalt īti un asfalta ieži  Att īrīšanas un/vai viens vai 
vair āki īpaši procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi 
izmantotie materi āli ir klasifi ­
cēti poz īcij ā, kas nav paša 
ražojuma poz īcija. Tom ēr var 
izmantot ar ī taj ā paš ā poz īcij ā 
klasific ētus materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
2715  Bitumena mais ījumi uz dabisk ā 
asfalta, dabisk ā bituma, naftas 
bitumena, miner āldarvu vai 
miner āldarvu pi ķa b āzes (pie ­
m ēram, bitumena mastikas, 
asfalta/bitumena lakas)  Att īrīšanas un/vai viens vai 
vair āki īpaši procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi 
izmantotie materi āli ir klasifi ­
cēti poz īcij ā, kas nav paša 
ražojuma poz īcija. Tom ēr var 
izmantot ar ī taj ā paš ā poz īcij ā 
klasific ētus materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
ex 28. noda ļa Neorganisk ās ķīmisk ās vielas; 
dārgmet ālu, retzemju met ālu, 
radioakt īvo elementu vai 
izotopu organiskie un neorga ­
niskie savienojumi; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2033
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 2805  Mischmetall  Ražošana, kur ā izmanto elek ­
trol īzi vai termisku apstr ādi un 
kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
ex 2811  S ēra trioks īds Ražošana no s ēra dioks īda Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 2833  Alum īnija sulf āts Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 2840  N ātrija perbor āts Ražošana no n ātrija tetrabor āta 
pentahidr āta Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 2852  iekš ējo ēteru dz īvsudraba 
savienojumi un to halog ēn-, 
sulfo-, nitro- vai nitrozoatvasi ­
nājumi  ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem. Tom ēr visu 
izmantoto poz īcijas 2909 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
nukle īnsk ābju un to s āļu 
noteikta vai daž āda ķīmisk ā 
sast āva dz īvsudraba savieno ­
jumi; citi heterocikliskie savie ­
nojumi  ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem. Tom ēr visu 
izmantoto poz īcijas 2852, 
2932, 2933 un 2934 mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 29. noda ļa Organisk ās ķīmisk ās vielas; 
izņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2034 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 2901  Acikliskie og ļūde ņraži, kurus 
lieto ener ģijai vai k ā kurin āmo Att īrīšanas un/vai viens vai 
vair āki īpaši procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi 
izmantotie materi āli ir klasifi ­
cēti poz īcij ā, kas nav paša 
ražojuma poz īcija. Tom ēr var 
izmantot ar ī taj ā paš ā poz īcij ā 
klasific ētus materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
ex 2902  Cikl āni un cikl ēni (kas nav 
azul ēni), benzols, toluols, 
ksiloli, kurus izmanto ener ģijai 
vai k ā kurin āmo Att īrīšanas un/vai viens vai 
vair āki īpaši procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi 
izmantotie materi āli ir klasifi ­
cēti poz īcij ā, kas nav paša 
ražojuma poz īcija. Tom ēr var 
izmantot ar ī taj ā paš ā poz īcij ā 
klasific ētus materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
ex 2905  Š īs poz īcijas spirtu un etilspirta 
met ālu alkohol āti Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ietverot citus 
poz īcijas 2905 materi ālus. 
Tom ēr š īs poz īcijas met ālu 
alkohol ātus var izmantot, ja to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
2915  Pies ātin ātas aciklisk ās mono ­
karbonsk ābes un to anhidr īdi, 
halogen īdi, peroks īdi un 
peroksisk ābes; un to halog ēn-, 
sulfo-, nitro- vai nitrozoatvasi ­
nājumi  ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem. Tom ēr visu 
izmantoto poz īcijas 2915 un 
2916 materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 2932  –  iekš ējie ēteri un to haloge ­
nētie, sulfur ētie, nitr ētie un 
nitroz ētie atvasin ājumi  ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem. Tom ēr visu 
izmantoto poz īcijas 2909 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2035
(1) (2)  (3) vai (4)  
– cikliskie acet āli un iekš ējie 
pusacet āli, un to halogen ētie, 
sulfur ētie, nitr ētie vai nitro ­
zētie atvasin ājumi  ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem.  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
2933  Heterocikliskie savienojumi, 
kas satur tikai sl āpek ļa hete ­
roatomu(-s)  ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem. Tom ēr visu 
izmantoto poz īcijas 2932 un 
2933 materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
2934  Nukle īnsk ābes un to s āļi, ar ī ar 
nenoteiktu ķīmisko sast āvu; 
citi heterocikliskie savienojumi  ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem. Tom ēr visu 
izmantoto poz īcijas 2932, 
2933 un 2934 materi ālu 
vērtība nedr īkst p ārsniegt 20 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 2939  Mago ņu stiebru koncentr āti, 
kas p ēc svara satur ne maz āk 
kā 50 % alkalo īdu Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 30. noda ļa Farmaceitiskie produkti; iz ņe­
mot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3002  Cilv ēka asinis; dz īvnieku asinis, 
kas sagatavotas ārstniec ības, 
profilakses vai diagnostikas 
vajadz ībām; im ūnserumi un 
cit ādas asins frakcijas un 
modific ēti im ūnprepar āti, kuri 
ir vai nav ieg ūti biotehnolo ­ 
ģiskos procesos; vakc īnas, 
toks īni, mikroorganismu 
kult ūras (iz ņemot raugus) un 
taml īdz īgi produkti:  
– ražojumi, kas sast āv no 
div ām vai vair ākām sast āv­
da ļām, kas sajauktas ārstnie ­
cības vai profilakses vajadz ī­
bām, vai nejaukti ražojumi 
tām paš ām vajadz ībām, kas 
safas ēti nom ērītās dev ās vai 
iepakoti mazumtirdzniec ībai Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ietverot citus 
poz īcijas 3002 materi ālus. 
Tom ēr var izmantot paša 
ražojuma poz īcijas materi ālus, 
ja to kop ējā v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenasLV L 161/2036 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
– cit ādas  
– – cilv ēka asinis  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ietverot citus 
poz īcijas 3002 materi ālus. 
Tom ēr var izmantot paša 
ražojuma poz īcijas materi ālus, 
ja to kop ējā v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas  
– – dz īvnieku asinis, kas saga ­
tavotas terapijas vai profi ­
lakses vajadz ībām Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ietverot citus 
poz īcijas 3002 materi ālus. 
Tom ēr var izmantot paša 
ražojuma poz īcijas materi ālus, 
ja to kop ējā v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas  
– – asins frakcijas, citas nek ā 
im ūnserumi, hemoglob īns, 
asins globul īni un seruma 
globul īni Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ietverot citus 
poz īcijas 3002 materi ālus. 
Tom ēr var izmantot paša 
ražojuma poz īcijas materi ālus, 
ja to kop ējā v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas  
– – Hemoglob īns, asins globu ­
līni un seruma globul īni Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ietverot citus 
poz īcijas 3002 materi ālus. 
Tom ēr var izmantot paša 
ražojuma poz īcijas materi ālus, 
ja to kop ējā v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas  
– – cit ādas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ietverot citus 
poz īcijas 3002 materi ālus. 
Tom ēr var izmantot paša 
ražojuma poz īcijas materi ālus, 
ja to kop ējā v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2037
(1) (2)  (3) vai (4)  
3003 un 3004  Medikamenti (iz ņemot poz ī­
cij ās 3002, 3005, 3006 
min ētās preces):  
– ieg ūti no 2941. poz īcij ā 
min ētā amikac īna Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr poz īcij ā 3003 un 3004 
klasific ētos materi ālus var 
izmantot ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādas Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem. Tom ēr poz ī­
cij ā 3003 un 3004 klasifi ­
cētos materi ālus var 
izmantot ar noteikumu, ka 
to kop ējā v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3006  –  Farm ācijas atkritumi, kas 
preciz ēti š īs noda ļas 4.k 
piez īm ē Saglab ā ražojuma izcelsmi t ā 
sākotn ējā klasifik ācij ā 
– Sterili absorb ējošie un neab ­
sorb ējošie ķirur ģijas un 
stomatolo ģijas l īdzek ļi 
asi ņošanas aptur ēšanai:  
– no plastmasas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
39. noda ļas materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas5  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– no auduma  Ražošana no (7): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmisk ām št āpe ļšķied ām, 
kas nav 
kārstas, ķemm ētas vai 
cit ādi sagatavotas v ērpša ­
nai, 
vai 
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasasLV L 161/2038 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
– ier īces, kas paredz ētas 
stomas š ķidruma sav ākšanai  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 31. noda ļa M ēslošanas l īdzek ļi; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3105  Miner ālie vai ķīmiskie m ēslo ­ 
šanas l īdzek ļi, kas satur divus 
vai tr īs barojošus elementus: 
slāpekli, fosforu un k āliju; citi 
m ēslošanas l īdzek ļi; šaj ā noda ļā 
min ētie ražojumi tablet ēs vai 
taml īdz īgās form ās vai iepako ­
jumos, kuru bruto svars 
nep ārsneidz 10 kg, iz ņemot: 
— n ātrija nitr ātu 
— kalcija cianam īdu 
— k ālija sulf ātu 
— magnija k ālija sulf ātu Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem. Tom ēr var 
izmantot ar ī taj ā paš ā 
poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 32. noda ļa Miecvielu un kr āsu ekstrakti; 
tan īni un to atvasin ājumi; 
kr āsvielas, pigmenti un citas 
kr āsojošas vielas; kr āsas un 
lakas; špakte ļtepes, tepes un 
citas mastikas; tintes; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3201  Tan īni un to s āļi, ēteri, esteri 
un cit ādi atvasin ājumi  Ražošana no augu izcelsmes 
miecvielu ekstraktiem  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3205  Lakas; uz to b āzes izgatavotie 
prepar āti, kas min ēti š īs 
noda ļas 3. piez īm ē ( 3 ) Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot 3203., 
3204. un 3205. poz īcijas 
materi ālus. Tom ēr pie ļaujama 
ar ī poz īcijas 3205 materi ālu 
izmantošana ar nosac ījumu, ka 
to kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2039
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 33. noda ļa Ēterisk ās e ļļas un rezino īdi; 
parfim ērijas, kosm ētikas vai 
tualetes l īdzek ļi; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3301  Ēterisk ās e ļļas (att īrītas vai 
neatt īrītas no terp ēniem), 
ietverot konkr ēciju e ļļas un 
absol ūtās e ļļas; rezino īdi; 
ekstrah ēti oleosve ķi; ēterisko 
eļļu koncentr āti taukos, 
negaistoš ās e ļļās, vaskos un 
taml īdz īgās viel ās, kas ieg ūtas 
ar tvaiku absorb ēšanu vai 
macer āciju; terp ēnu blakuspro ­
dukti, kas palikuši p ēc ēterisko 
eļļu att īrīšanas no terp ēniem; 
ēterisko e ļļu ūdens destil āti un 
to ūdens š ķīdumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, tostarp no š īs 
poz īcijas citas  "grupas " ( 4 ) 
materi āliem. Tom ēr var 
izmantot ar ī paša ražojuma 
grupas materi ālus ar notei ­
kumu, ka to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 34. noda ļa Ziepes, organisk ās virsmakt īvās 
vielas, mazg āšanas l īdzek ļi, 
eļļošanas l īdzek ļi, m āksl īgi 
vaski, gatavi vaski, spodrin ā­ 
šanas vai t īrīšanas l īdzek ļi, 
sveces un l īdz īgi izstr ādājumi, 
veidošanas pastas, zobtehnikas 
vaski un izstr ādājumi zob ārs­
tniec ībai uz ģipša b āzes; iz ņe­
mot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3403  E ļļošanas l īdzek ļi, kuri p ēc 
svara satur maz āk nek ā 70 % 
naftas e ļļas vai e ļļas, kas 
ieg ūtas no bitumenminer āliem  Att īrīšanas un/vai viens vai 
vair āki īpaši procesi (  1 ) 
vai 
citas darb ības, kur ās visi 
izmantotie materi āli ir klasifi ­
cēti poz īcij ā, kas nav paša 
ražojuma poz īcija. Tom ēr var 
izmantot ar ī taj ā paš ā poz īcij ā 
klasific ētus materi ālus ar 
noteikumu, ka to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenasLV L 161/2040 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
3404  M āksl īgie un gatavie vaski:  
– uz paraf īna, naftas vasku, no 
bitumenminer āliem ieg ūto 
vasku b āzes, pul ējamais 
vasks vai z īmoglakas  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot: 
— hidrogeniz ētas e ļļas, kam ir 
poz īcij ā 1516 min ēto 
vasku īpaš ības, 
— tauksk ābes ar nenoteiktu 
ķīmisko sast āvu vai 
rūpnieciskie taukspirti, kam 
ir poz īcij ā 3823 min ēto 
vasku īpaš ības, un 
— poz īcijas 3404 materi āli. 
Tom ēr min ētos materi ālus var 
izmantot, ja to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 35. noda ļa Album īni; modific ētas cietes; 
līmes; fermenti; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3505  Dekstr īni un cita modific ēta 
ciete (piem ēram, uzbriedin āta 
vai esterific ēta ciete); l īmes uz 
cietes, dekstr īnu vai citas 
modific ētas cietes b āzes:  
– esterific ētas un ēterific ētas 
cietes  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ieskaitot citus 
materi ālus poz īcij ā 3505  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2041
(1) (2)  (3) vai (4)  
– cit ādas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ā 
1108 klasific ētos Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3507  Gatavi fermenti, kas citur nav 
min ēti vai iek ļauti Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
36. noda ļa Spr āgstvielas; pirotehniski 
izstr ādājumi; s ērkoci ņi; pirofori 
sakaus ējumi; konkr ēti degmai ­
sījumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 37. noda ļa Foto un kino preces; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3701  Neekspon ētas gaismjut īgas 
plakan ās fotoplates un foto ­
filmas no jebkuriem materi ā­
liem, iz ņemot pap īru, kartonu 
vai tekstilmateri ālu; neekspo ­
nētās gaismjut īgās plakan ās 
filmas momentfotogr āfijai, 
iepakotas vai neiepakotas:  
– iesai ņotas neekspon ētas 
gaismjut īgas filmas kr āsu 
momentfotogr āfijai Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot 3701. un 
3702. poz īcijas materi ālus. 
Tom ēr pie ļaujama ar ī poz īcijas 
3702 materi ālu izmantošana 
ar nosac ījumu, ka to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 30 % no 
ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot 3701. un 
3702. poz īcijas materi ālus. 
Tom ēr poz īcijas 3701 un 
3702 materi ālus var izmantot, 
ja to kop ējā v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2042 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
3702  Gaismjut īgas neekspon ētas 
fotofilmas ru ļļos, no jebkura 
materi āla, iz ņemot pap īru, 
kartonu vai tekstilmateri ālu; 
neekspon ētas gaismj ūtīgas 
filmas momentfotogr āfijai 
ru ļļos Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ā 
3701 un 3702 klasific ētos Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3704  Fotoplates, fotofilmas, fotopa ­
pīrs, kartons un tekstilmate ­
riāli, ekspon ēti, bet neatt īstīti Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ās 
3701 l īdz 3704 klasific ētos Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 38. noda ļa Daž ādi ķīmiski produkti; iz ņe­
mot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3801  –  koloid ālais graf īts e ļļas 
suspensij ā un puskoloid ālais 
graf īts; oglek ļa pastas elek ­
trodiem  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– graf īta pasta, kur ā ir vair āk 
nek ā 30 % no svara graf īta 
mais ījuma ar miner āleļļām Ražošana, kur ā visu izmantoto 
poz īcij ā 3403 klasific ēto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3803  Rafin ēta tale ļļa Neapstr ādātas tale ļļas rafin ē­ 
šana  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3805  Att īrīti sulf ātterpent īna spirti  Sulf ātterpent īna j ēlspirtu att īrī­ 
šana ar destil āciju vai rafin ē­ 
šanu  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3806  Esteru sve ķi Ražošana no sve ķsk ābēm Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3807  Koka pi ķis (koka darvas pi ķis) Koka darvas destil ācija Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2043
(1) (2)  (3) vai (4)  
3808  Insektic īdi, rodentic īdi, fungi ­
cīdi, herbic īdi, pretd īgšanas 
līdzek ļi un augšanas regulatori, 
dezinfic ējošie l īdzek ļi un 
taml īdz īgi produkti, iepako ­
jum ā vai safas ēti p ārdošanai 
mazumtirdzniec ībā vai prepa ­
rātu vai izstr ādājumu veid ā 
(piem ēram, ar s ēru apstr ādātas 
lentes, daktis, sveces un 
mušpap īrs) Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3809  Virsmas apstr ādes vielas, kr āsu 
nes ēji kr āsošanas pa ātrin āšanai 
vai kr āsu nostiprin āšanai un 
cit ādi izstr ādājumi un prepar āti 
(piem ēram, apret ūras un kodi ­
nātāji), kas izmantojami 
tekstilr ūpniec ībā, pap īra, ādas 
rūpniec ībā vai taml īdz īgās 
nozar ēs un kas citur nav 
min ēti vai iek ļauti Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3810  Met āla virsmu kodin āšanas 
prepar āti; kuš ņi un citi pal īg­
prepar āti m īkstlod ēšanai, ciet ­
lod ēšanai vai metin āšanai; 
pastas un pulveri m īkstlod ēša ­
nai, cietlod ēšanai un metin āša ­
nai, kuri sast āv no met āla un 
citiem materi āliem; prepar āti, 
ko izmanto k ā stie ņus vai 
serde ņus metin āšanas elektro ­
diem vai p ārkl ājumiem  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3811  Gatavi antidetonatori, oksid ā­
cijas inhibitori, p ārsve ķošan ās 
inhibitori, biezin ātāji, pretko ­
rozijas l īdzek ļi un cit ādas 
gatav ās piedevas miner āleļļām 
(ietverot benz īnu) vai citiem 
šķidrumiem, ko izmanto 
tādām paš ām vajadz ībām k ā 
miner āleļļas: 
– gatavas piedevas zieže ļļai, 
kas satur naftas e ļļas vai no 
bitumenminer āliem ieg ūtas 
eļļas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
poz īcij ā 3811 klasific ēto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2044 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
3812  Gatavie kau čuka vulkaniz ācijas 
pa ātrin ātāji; kau čuka vai plas ­
tmasas plastific ēšanas savieno ­
jumi, kas nav min ēti vai 
iek ļauti citur; antioksidanti un 
citi kau čuka un plastmasas 
stabiliz ēšanas savienojumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3813  Mais ījumi un l ādiņi ugunsdz ē­ 
šamiem apar ātiem; uzl ādēti 
ugunsdz ēsības apar āti Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3814  Salikta sast āva organiskie 
šķīdin ātāji un atš ķaid ītāji, kas 
citur nav min ēti un iek ļauti; 
gatavi sast āvi kr āsu un laku 
no ņemšanai  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3818  Le ģēti ķīmiskie elementi, kurus 
izmanto elektronik ā, disku, 
pl ātņu vai taml īdz īgās form ās; 
leģēti ķīmiskie savienojumi, 
kurus izmanto elektronik ā Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3819  Bremžu š ķidrumi un cit ādi 
gatavie š ķidrumi hidrauliska ­
jiem p ārvadiem, kas nesatur 
vai p ēc svara satur maz āk par 
70 % naftas e ļļas vai e ļļas, 
kuras ieg ūtas no bitumenmi ­
ner āliem  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3820  Gatavi pretaizsalšanas l īdzek ļi 
un atkaus ēšanas š ķidrumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3821  Gatavas barotnes mikroorga ­
nismu (ieskaitot v īrusus utml.), 
kā ar ī augu, cilv ēka vai dz īv­
nieku š ūnu kult ūru att īstīšanai 
vai uztur ēšanai  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3822  Diagnostikas vai laboratorijas 
rea ģenti uz pamatnes un 
gatavie diagnostikas vai labo ­
ratorijas rea ģenti uz pamatnes 
vai bez t ās, iz ņemot tos, kas 
iek ļauti poz īcij ā 3002 vai 
3006; sertific ēti standarta 
materi āli Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2045
(1) (2)  (3) vai (4)  
3823  R ūpniecisk ās vienv ērtīgās 
tauksk ābes; rafin ējot ieg ūtas 
sk ābās e ļļas; r ūpnieciskie alif ā­
tiskie spirti:  
– r ūpniecisk ās vienv ērtīgās 
tauksk ābes, rafin ējot ieg ūtas 
sk ābās e ļļas Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
– r ūpnieciskie alif ātiskie spirti  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ieskaitot citus 
materi ālus poz īcij ā 3823  
3824  Lietošanai gatavas saistvielas 
liet ņu veidn ēm un serde ņiem; 
ķīmijas vai saskarnozaru 
rūpniec ības ķīmiskie produkti 
un prepar āti (ar ī produkti un 
prepar āti, kas satur dab īgu 
produktu mais ījumus), kas nav 
min ēti vai iek ļauti citur:  
– š ādi š īs poz īcijas izstr ādā­
jumi: 
– – gatavas saistvielas liet ņu 
veidn ēm vai serde ņiem uz 
dab īgo sve ķu b āzes 
– – naft ēnsk ābes, to ūden ī 
neš ķīstošie s āļi un esteri 
– – sorb īts, iz ņemot poz īcij ā 
2905 min ēto Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– – naftas sulfon āti, iz ņemot 
sārmu met ālu, amonija vai 
etanolam īnu naftas sulfo ­
nātus; tiofen ētas sulfon ­
sk ābes un to s āļi no e ļļām, 
kas ieg ūtas no bitumen ­
miner āliem 
– – jonu apmai ņas materi āli 
(sve ķi) 
– – vakuumlampu g āzu 
absorb ētājiLV L 161/2046 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
– – s ārmains dzelzs oks īds 
gāzu att īrīšanai 
– – amonjaka š ķīdums ūden ī 
un izlietotais oks īds, kas 
ieg ūts akme ņog ļu g āzes 
att īrīšanas proces ā 
– – sulfonaft ēnsk ābes, to 
ūden ī neš ķīstošie s āļi un to 
esteri 
– – Fusela un Dipela e ļļa 
– – t ādu s āļu mais ījumi, 
kuriem ir daž ādi anjoni 
– – kop ējoš ās pastas uz žela ­
tīna b āzes, ar ī uz pap īra 
vai tekstila pamatnes  
– cit ādas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3901 l īdz 
3915  Polim ēri pirmform ās, plas ­
tmasas atkritumi, atgriezumi 
un atl ūzas; iz ņemot ex 3907 
un 3912 poz īciju, kam notei ­
kumi izkl āstīti zem āk: 
– papildu homopolimeriz ācijas 
izstr ādājumi, kuros atseviš ķs 
monom ērs svara zi ņā veido 
vair āk nek ā 99 % no kop ējā 
polim ēru satura  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās 
visu izmantoto 39. noda ļas 
materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas (  5 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
39. noda ļas materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas (  5 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2047
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 3907  –  kopolim ēri, kas izgatavoti no 
polikarbon ātiem un akrilnit ­
rila-butadi ēna-stirola kopoli ­
m ēra (ABS)  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot ar ī taj ā 
paš ā poz īcij ā klasific ētus mate ­
riālus ar noteikumu, ka to 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas (  5 ) 
– poliesteri  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
39. noda ļas materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas un/vai ražošana 
no tetrabrom-(bisfenola A) 
polikarbon āta 
3912  Celuloze un t ās ķīmiskie atva ­
sin ājumi pirmform ās, kas citur 
nav min ēti vai iek ļauti Ražošana, kur ā visu izmantoto 
paša ražojuma poz īcijas mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
3916 l īdz 
3921  Plastmasas pusfabrik āti un 
izstr ādājumi, iz ņemot ex 3916, 
ex 3917, ex 3920 un ex 3921 
poz īciju, kam noteikumi 
izkl āstīti zem āk: 
– plakani izstr ādājumi, kas 
apstr ādāti vair āk nek ā tikai 
ar virsmas apstr ādi vai 
sagriešanu form ās, iz ņemot 
taisnst ūrveida (ar ī kvadr āt­
veida); p ārējie izstr ādājumi, 
kas pak ļauti apstr ādei, kas 
nav tikai virsmas apstr āde Ražošana, kur ā visu izmantoto 
39. noda ļā klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādi: 
– – papildu homopolimeriz ā­
cijas izstr ādājumi, kuros 
atseviš ķs monom ērs svara 
ziņā veido vair āk nek ā 
99 % no kop ējā polim ēru 
satura  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās 
visu izmantoto 39. noda ļas 
materi ālu v ērtība nep ār­
sniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas (  5 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2048 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
– – cit ādas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
39. noda ļas materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas (  5 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3916 un 
ex 3917  Profili un caurules  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās 
visu izmantoto paša ražo ­
juma poz īcijas materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 20 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 3920  –  Jonom ēru loksnes vai pl ēves Ražošana no termoplastiskas 
da ļēja s āls, kas ir etil ēna un 
metakrilsk ābes kopolim ērs, 
da ļēji neitraliz ēts ar met āla 
joniem, galvenok ārt cinka un 
nātrija joniem  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– Re ģener ētās celulozes, polia ­
m īdu vai polietil ēna loksnes  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
paša ražojuma poz īcijas mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 20 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
ex 3921  Metaliz ēta plastmasas folija  Ražošana no caursp īdīgas 
poliesteru folijas, kas nav 
biez āka par 23 mikroniem (  6 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
3922 l īdz 
3926  Plastmasas izstr ādājumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 40. noda ļa Kau čuks un t ā izstr ādājumi; 
izņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 4001  Rievotas zo ļu gumijas 
slāņainas pl ātnes  Dab īgā kau čuka lokš ņu lami ­
nēšanaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2049
(1) (2)  (3) vai (4)  
4005  Kombin ētais nevulkaniz ētais 
kau čuks pirmform ās vai pl āt­
nēs, loksn ēs vai sloksn ēs Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība, iz ņemot 
dabisko kau čuku, nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
4012  Atjaunotas vai lietotas gumijas 
pneimatisk ās riepas; gumijas 
ciet ās vai pild ītās riepas, 
protektori un loka lentes:  
– atjaunotas gumijas pneima ­
tisk ās riepas, ciet ās vai 
pild ītās riepas  Lietotu riepu atjaunošana  
– cit ādas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ā 
4011 un 4012 klasific ētos 
ex 4017  Ciet ā kau čuka izstr ādājumi  Ražošana no ciet ā kau čuka 
ex 41. noda ļa J ēlādas (iz ņemot kažok ādas) un 
āda; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 4102  Aitu vai j ēru j ēlādas bez vilnas  Vilnas atdal īšana no aitu vai 
jēru ādām ar vilnu  
4104 l īdz 
4106  Miec ētas vai miec ētas un 
žāvētas ādas bez vilnas vai 
apmatojuma, š ķeltas vai 
neš ķeltas, bet t ālāk neapstr ā­
dātas Iepriekš miec ētu ādu atk ārtota 
miec ēšana 
vai 
Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
4107, 
4112 un 
4113  Pēc miec ēšanas vai miec ēšanas 
un izž āvēšanas t ālāk apstr ādāta 
āda, ieskaitot pergament ētu 
ādu bez apmatojuma, š ķelta 
vai neš ķelta, iz ņemot ādu, kas 
iek ļauta poz īcij ā 4114  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot mate ­
riālus poz īcij ā 4104 l īdz 4113  
ex 4114  Lak āda un lak ādas imit ācija; 
metaliz ēta āda Ražošana no poz īcijas 4104 
līdz 4106, 4107, 4112 vai 
4113 materi āliem, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
42. noda ļa Ādas izstr ādājumi; zirglietas un 
iej ūgi; ce ļojuma piederumi, 
rokassomas un taml īdz īgas 
preces; dz īvnieku zarnu izstr ā­
dājumi (iz ņemot z īdt ārpi ņa 
pavedienu)  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliemLV L 161/2050 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 43. noda ļa Kažok ādas un m āksl īgās kažo ­
kādas; to izstr ādājumi, iz ņe­
mot: iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 4302  Miec ētas vai apdarin ātas 
zv ērādas, saš ūtas:  
– pl āksnes, krusti un taml ī­
dz īgas formas  Nesaš ūtu miec ētu vai apdari ­
nātu ādu balin āšana vai kr āso ­ 
šana papildus to piegriešanai 
un saš ūšanai  
– cit ādas Ražošana no nesaš ūtām, 
miec ētām vai apdarin ātām 
kažok ādām 
4303  Ap ģērba gabali, ap ģērba 
piederumi un citi izstr ādājumi 
no kažok ādām Ražošana no nesaš ūtām 
miec ētām vai apdarin ātām 
poz īcij ā 4302 klasific ētām 
kažok ādām 
ex 44. noda ļa Koks un koka izstr ādājumi; 
kokogle; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 4403  Četrskald ņu brusas  Ražošana no neapstr ādātiem 
kokmateri āliem, ar ī bez mizas 
vai aplievas, vai rupji t ēstiem  
ex 4407  Garum ā saz āģēti vai š ķeldoti 
kokmateri āli, dr āzti vai lob īti, 
ēvel ēti vai ne ēvel ēti, sl īpēti vai 
nesl īpēti, saaudz ēti vai nesaau ­
dz ēti garum ā ar ķīļtap ām, 
biez āki par 6 mm  Ēvel ēšana, sl īpēšana vai saau ­
dz ēšana  
ex 4408  Loksnes finierim (ieskaitot 
loksnes, kas ieg ūtas, sadalot 
koka sakl ātņus) un sapl ākš ņa 
loksnes, ne biez ākas par 
6 mm, vai loksnes cit ādiem 
sakl ātņiem un citi garum ā 
saz āģēti kokmateri āli, lob īti vai 
mizoti, ar ī ēvel ēti, sl īpēti, 
savienoti vai saaudz ēti garum ā, 
ne biez āki par 6 mm  Savienošana, ēvel ēšana, sl īpē­ 
šana vai saaudz ēšana  
ex 4409  Kokmateri āli ar nep ārtrauktu 
profilu k ādā no mal ām vai 
virsm ām, ēvel ēti vai ne ēvel ēti, 
slīpēti vai nesl īpēti, saaudz ēti 
vai nesaaudz ēti garum ā: 
– sl īpēti vai saaudz ēti garum ā Sl īpēšana vai saaudz ēšana  
– noapa ļoti un fason ēti izstr ā­
dājumi  Noapa ļošana vai fason ēšanaLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2051
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 4410 l īdz 
ex 4413  Zāģmateri āli ar noapa ļot ām 
mal ām un nep ārtrauktu 
profilu, tostarp profil ētas l īstes 
un citi profil ēti d ēļi Noapa ļošana vai fason ēšana  
ex 4415  Koka l ādes, kastes, rede ļkastes, 
spoles un taml īdz īga tara  Ražošana no izm ēros nesaz ā­ 
ģētiem d ēļiem 
ex 4416  Mucas, muci ņas, kubli, toveri 
un cit ādi mucinieku darin ājumi 
un to da ļas no koka  Ražošana no skald ītiem mucu 
dēlīšiem, kas nav cit ādāk 
apstr ādāti, k ā tikai z āģēti div ās 
pamatvirsm ās 
ex 4418  –  namdaru un b ūvgaldnieku 
darin ājumi no koka  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot š ūnveida 
koka pane ļus, jumsti ņus un 
lubas  
– noapa ļoti un fason ēti izstr ā­
dājumi  Noapa ļošana vai fason ēšana  
ex 4421  S ērkoci ņu skali ņi; koka naglas 
vai tapas apaviem  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ā 
4409 klasific ētos savienotos 
kokmateri ālus 
ex 45. noda ļa Kor ķis un kor ķa izstr ādājumi; 
izņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
4503  Dabisk ā kor ķa izstr ādājumi  Ražošana no poz īcij ā 4501 
klasific ētā kor ķa 
46. noda ļa Izstr ādājumi no salmiem, 
esparto vai citiem pinamiem 
materi āliem; p īti trauki un 
pinumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
47. noda ļa Pap īra masa no koksnes vai 
cita celulozes š ķiedrmateri āla; 
pārstr ādāts (atkritumu un 
makulat ūras) pap īrs vai kartons  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 48. noda ļa Pap īrs un kartons; pap īra 
masas, pap īra vai kartona 
izstr ādājumi; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 4811  Pap īrs un kartons ru ļļos, 
loksn ēs vai vien īgi sagriezts  Ražošana no 47. noda ļā klasi ­
fic ētajiem materi āliem pap īra 
ražošanaiLV L 161/2052 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
4816  Koppap īrs, paškop ējošais 
pap īrs un citi kop ējoši vai 
att ēlu p ārnesoši pap īri 
(iz ņemot pap īru poz īcij ā 
4809), pap īrs trafaretspied ēm 
un ofsetplat ēm, iepakots kast ēs 
vai bez kast ēm Ražošana no 47. noda ļā klasi ­
fic ētajiem materi āliem pap īra 
ražošanai  
4817  Pap īra vai kartona aploksnes, 
slēgtas v ēstules, pastkartes bez 
zīm ējuma un sarakstes kart ītes; 
kārbas, pasta maisi ņi, kabatas 
portfe ļi un gr āmati ņas no 
pap īra vai kartona, pap īra 
kancelejas piederumu 
komplekti  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 4818  Tualetes pap īrs Ražošana no 47. noda ļā klasi ­
fic ētajiem materi āliem pap īra 
ražošanai  
ex 4819  Kastes, k ārbas, maisi, somas un 
cit āda tara no pap īra, kartona, 
celulozes vates vai celulozes 
šķiedru auduma  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 4820  V ēstu ļu bloki  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 4823  Cit āds pap īrs, kartons, celu ­
lozes vate un audums no 
celulozes š ķiedr ām, sagriezts 
pēc izm ēra vai formas  Ražošana no 47. noda ļā klasi ­
fic ētajiem materi āliem pap īra 
ražošanai  
ex 49. noda ļa Iespiestas gr āmatas, laikraksti, 
att ēli un citi poligr āfijas 
rūpniec ības izstr ādājumi; 
rokraksti, maš īnraksti un pl āni: 
izņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
4909  Iespiestas vai ilustr ētas 
pastkartes; iespiestas kart ītes ar 
person īgiem sveicieniem, v ēstī­
jumiem vai pazi ņojumiem, 
ilustr ētas vai neilustr ētas, ar 
aploksn ēm vai bez t ām, ar 
izrot ājumiem vai bez tiem  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ā 
4909 un 4911 klasific ētosLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2053
(1) (2)  (3) vai (4)  
4910  Vis ādi iespiesti kalend āri, 
ieskaitot kalend āru blokus:  
– p ārliekamie kalend āri, kam 
main āmais bloks nostipri ­
nāts uz pamata, iz ņemot 
pap īra vai kartona pamatu  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ā 
4909 un 4911 klasific ētos 
ex 50. noda ļa Z īds; iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 5003  Z īda atg ājas (ieskaitot t īšanai 
neder īgus kokonus, pavedienu 
atlikas un irdin ātas š ķiedras), 
kārstas vai ķemm ētas Zīda atg āju k āršana vai 
ķemm ēšana  
5004 l īdz 
ex 5006  Zīda dzija un dzija no z īda 
atlik ām Ražošana no (  7 ): 
— j ēlzīda vai z īda atlik ām, kas 
kārstas vai ķemm ētas vai 
kā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— cit ām dabiskaj ām š ķiedr ām, 
kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— materi āliem pap īra ražoša ­
nai 
5007  Audumi no z īda vai z īda 
atkritumiem  
– ar iestr ādātu gumijas pave ­
dienu  Ražošana no vienk ārtas 
dzijas (  7 ) 
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām,LV L 161/2054 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, 
kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— pap īra 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz 
div ām sagatavošanas vai 
apdares oper ācij ām (piem ēram, 
mazg āšana, balin āšana, merse ­
riz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr ādā­ 
šana pret saraušanos, gala 
apdare, dekat ēšana, pies ūcin ā­ 
šana, l āpīšana un mezglošana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā 
auduma v ērtība nep ārsniedz 
47,5 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 51. noda ļa Vilna, smalki vai rupji dz īv­
nieku mati; zirgu astru dzija 
un austs audums iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
5106 l īdz 
5110  Dzija no vilnas, smalkiem vai 
rupjiem dz īvnieku matiem vai 
zirgu astriem  Ražošana no (  7 ): 
— j ēlzīda vai z īda atlik ām, kas 
kārstas vai ķemm ētas vai 
kā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas 
vai k ā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— materi āliem pap īra ražoša ­
nai 
5111 l īdz 
5113  Audumi no vilnas, smalkiem 
vai rupjiem dz īvnieku matiem 
vai zirgu astriem:  
– ar iestr ādātu gumijas pave ­
dienu  Ražošana no vienk ārtas 
dzijas (  7 ) 
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas,LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2055
(1) (2)  (3) vai (4)  
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, 
kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— pap īra 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz 
div ām sagatavošanas vai 
apdares oper ācij ām (piem ēram, 
mazg āšana, balin āšana, merse ­
riz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr ādā­ 
šana pret saraušanos, gala 
apdare, dekat ēšana, pies ūcin ā­ 
šana, l āpīšana un mezglošana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā 
auduma v ērtība nep ārsniedz 
47,5 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 52. noda ļa Kokvilna; iz ņemot:  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
5204 l īdz 
5207  Kokvilnas dzija un šujamie 
diegi  Ražošana no (  7 ): 
— j ēlzīda vai z īda atlik ām, kas 
kārstas vai ķemm ētas vai 
kā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas 
vai k ā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— materi āliem pap īra ražoša ­
nai 
5208 l īdz 
5212  Kokvilnas audumi:  
– ar iestr ādātu gumijas pave ­
dienu  Ražošana no vienk ārtas 
dzijas (  7 ) 
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām,LV L 161/2056 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, 
kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— pap īra 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz 
div ām sagatavošanas vai 
apdares oper ācij ām (piem ēram, 
mazg āšana, balin āšana, merse ­
riz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr ādā­ 
šana pret saraušanos, gala 
apdare, dekat ēšana, pies ūcin ā­ 
šana, l āpīšana un mezglošana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā 
auduma v ērtība nep ārsniedz 
47,5 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 53. noda ļa P ārējās augu tekstilš ķiedras; 
pap īra pavedieni un audumi 
no pap īra pavedieniem; iz ņe­
mot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
5306 l īdz 
5308  Dzija no cit ām augu tekstil ­ 
šķiedr ām; pap īra pavediens  Ražošana no (  7 ): 
— j ēlzīda vai z īda atlik ām, kas 
kārstas vai ķemm ētas vai 
kā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas 
vai k ā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— materi āliem pap īra ražoša ­
nai 
5309 l īdz 
5311  Pārējo augu tekstilš ķiedru 
audumi; audumi no pap īra 
pavedieniem  
– ar iestr ādātu gumijas pave ­
dienu  Ražošana no vienk ārtas 
dzijas (  7 ) 
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— džutas dzijas,LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2057
(1) (2)  (3) vai (4)  
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, 
kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— pap īra 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz 
div ām sagatavošanas vai 
apdares oper ācij ām (piem ēram, 
mazg āšana, balin āšana, merse ­
riz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr ādā­ 
šana pret saraušanos, gala 
apdare, dekat ēšana, pies ūcin ā­ 
šana, l āpīšana un mezglošana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā 
auduma v ērtība nep ārsniedz 
47,5 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
5401 l īdz 
5406  Dzija, monopavediens un diegi 
no m āksl īgiem pavedieniem  Ražošana no (  7 ): 
— j ēlzīda vai z īda atlik ām, kas 
kārstas vai ķemm ētas vai 
kā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas 
vai k ā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— materi āliem pap īra ražoša ­
nai 
5407 un 5408  Audumi no sint ētisko pave ­
dienu dzijas:  
– ar iestr ādātu gumijas pave ­
dienu  Ražošana no vienk ārtas 
dzijas (  7 ) 
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām,LV L 161/2058 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, 
kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— pap īra 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz 
div ām sagatavošanas vai 
apdares oper ācij ām (piem ēram, 
mazg āšana, balin āšana, merse ­
riz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr ādā­ 
šana pret saraušanos, gala 
apdare, dekat ēšana, pies ūcin ā­ 
šana, l āpīšana un mezglošana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā 
auduma v ērtība nep ārsniedz 
47,5 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
5501 l īdz 
5507  Ķīmisk ās št āpe ļšķiedras  Ražošana no ķīmiskiem mate ­
riāliem vai tekstilmasas  
5508 l īdz 
5511  Ķīmisko št āpe ļšķiedru dzija un 
šujamie diegi  Ražošana no (  7 ): 
— j ēlzīda vai z īda atlik ām, kas 
kārstas vai ķemm ētas vai 
kā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas 
vai k ā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— materi āliem pap īra ražoša ­
nai 
5512 l īdz 
5516  Audumi no ķīmisko št āpe ļ­ 
šķiedru pavedieniem:  
– ar iestr ādātu gumijas pave ­
dienu  Ražošana no vienk ārtas 
dzijas (  7 ) 
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām,LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2059
(1) (2)  (3) vai (4)  
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, 
kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— pap īra 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz 
div ām sagatavošanas vai 
apdares oper ācij ām (piem ēram, 
mazg āšana, balin āšana, merse ­
riz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr ādā­ 
šana pret saraušanos, gala 
apdare, dekat ēšana, pies ūcin ā­ 
šana, l āpīšana un mezglošana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā 
auduma v ērtība nep ārsniedz 
47,5 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 56. noda ļa Vate, filcs un neaustie mate ­
riāli; speci ālā dzija; auklas, 
tauvas, virves, troses un to 
izstr ādājumi; iz ņemot  Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— materi āliem pap īra ražoša ­
nai 
5602  T ūba un filcs, impregn ēts vai 
neimpregn ēts, ar p ārkl ājumu 
vai bez t ā, lamin ēts vai nela ­
min ēts 
– adatota t ūba un filcs  Ražošana no (  7 ): 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, vai 
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas 
Tom ēr: 
— poz īcij ā 5402 klasific ēto 
polipropil ēna pavedienu, 
— poz īcij ā 5503 vai 5506 
klasific ētās polipropil ēna 
šķiedras, vai 
— poz īcij ā 5501 klasific ētās 
polipropil ēna pavedienu 
gr īstes,LV L 161/2060 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
kur ām viena pavediena vai 
šķiedras line ārais bl īvums nav 
liel āks par 9 deciteksiem, var 
izmantot, ja to v ērtība nep ār­
sniedz 40 % no ražojuma 
ražot āja cenas.  
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— m āksl īgaj ām kaze īna 
štāpe ļšķiedr ām, vai 
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas  
5604  Gumijas pavedieni un kordi, ar 
tekstilmateri ālu p ārkl ājumu; 
tekstilpavedieni, lentes un 
taml īdz īgi poz īcijas 5404 vai 
5405 izstr ādājumi, impregn ēti, 
apvalkoti, ar p ārkl ājumu vai 
caursl āņoti ar gumiju vai plas ­
tmas ām: 
– gumijas pavedieni un auklas 
ar tekstilmateri ālu p ārkl ā­
jumu  Ražošana no gumijas pavedie ­
niem vai aukl ām, kas nav 
pārkl ātas ar tekstilmateri ālu 
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas 
vai k ā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— materi āliem pap īra ražoša ­
nai 
5605  Metaliz ēti pavedieni, dekorat īvi 
vai nedekorat īvi, der īgi k ā 
tekstilpavedieni, lentes vai 
taml īdz īgi izstr ādājumi, kas 
iek ļauti poz īcij ā 5404 vai 
5405, kombin ēti ar met āla 
pavedienu, lentes vai p ūdera 
veid ā vai p ārkl āti ar met ālu Ražošana no (  7 ): 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, 
kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— materi āliem pap īra ražoša ­
naiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2061
(1) (2)  (3) vai (4)  
5606  Pozamenta pavedieni, lentes 
un taml īdz īgi izstr ādājumi, kas 
iek ļauti poz īcij ā 5404 vai 
5405, dekorat īvie pavedieni 
(iz ņemot poz īcij ā 5605 
min ētos un dekorat īvos pave ­
dienus no astriem); šenilpave ­
dieni (ar ī šenilpavedieni no 
pūkām); cilpainie pavedieni  Ražošana no (  7 ): 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, 
kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajiem materi āliem 
vai tekstilmasas, vai 
— materi āliem pap īra ražoša ­
nai 
57. noda ļa Pakl āji un cit ādas tekstilmate ­
riālu gr īdsegas:  
– no adatota filca  Ražošana no (  7 ): 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, vai 
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas 
Tom ēr: 
— poz īcij ā 5402 klasific ēto 
polipropil ēna pavedienu, 
— poz īcij ā 5503 vai 5506 
klasific ētās polipropil ēna 
šķiedras, vai 
— poz īcij ā 5501 klasific ētās 
polipropil ēna pavedienu 
gr īstes, 
kur ām viena pavediena vai 
šķiedras line ārais bl īvums nav 
liel āks par 9 deciteksiem, var 
izmantot, ja to v ērtība nep ār­
sniedz 40 % no ražojuma 
ražot āja cenas. 
Džutas audumu var izmantot 
kā oder ējumu  
– no cit āda filca  Ražošana no (  7 ): 
— dab īgaj ām š ķiedr ām, kas 
nav k ārstas vai ķemm ētas 
vai k ā cit ādi sagatavotas 
vērpšanai, 
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasasLV L 161/2062 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas vai 
džutas dzijas, 
— sint ētisk ā vai m āksl īgā 
pavediena dzijas, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, vai 
— ķīmiskaj ām št āpe ļšķiedr ām, 
kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai. 
Džutas audumu var izmantot 
kā oder ējumu  
ex 58. noda ļa Speci āli audumi; tekstildr ānas 
ar š ūtām pl ūksn ām; mež ģīnes; 
gobel ēni; apdares materi āli; 
izšuvumi, iz ņemot  
– savienojum ā ar gumijas 
pavedienu  Ražošana no vienk ārtas 
dzijas (  7 ) 
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— m āksl īgaj ām št āpe ļšķied ­
rām, kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz 
div ām sagatavošanas vai 
apdares oper ācij ām (piem ēram, 
mazg āšana, balin āšana, merse ­
riz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr ādā­ 
šana pret saraušanos, gala 
apdare, dekat ēšana, pies ūcin ā­ 
šana, l āpīšana un mezglošana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā 
auduma v ērtība nep ārsniedz 
47,5 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2063
(1) (2)  (3) vai (4)  
5805  Ar rok ām darin āti Gobelins, 
Flanders, Aubusson, Beauvais 
un taml īdz īgi gobel ēni un 
izš ūti gobel ēni (piem ēram, 
petit point, krustd ūrienu 
tehnik ā), apdarin āti vai neap ­
darin āti Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
5810  Izšuvumi gabalos, lent ēs vai 
atseviš ķu izšuvumu veid ā Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
5901  Tekstilmateri āli, sve ķoti vai 
cietin āti, lietojami gr āmatu 
vāku izgatavošanai vai taml ī­
dz īgiem m ērķiem; pausau ­
dums; sagatavots (iepriekš 
apstr ādāts) audekls gleznoša ­
nai; st īvdr ēbe un taml īdz īgi 
stīvin āti tekstilmateri āli, ko 
parasti lieto cepuru pamatn ēm Ražošana no dzijas  
5902  Riepu kordaudumi no augstas 
stipr ības neilona vai citu 
poliam īdu, poliesteru vai 
viskozes pavedieniem:  
– kuru sast āvā p ēc svara ir ne 
vair āk k ā 90 % tekstilmate ­
riāla Ražošana no dzijas  
– cit ādas Ražošana no ķīmiskiem mate ­
riāliem vai tekstilmasas  
5903  Tekstilmateri āli, iz ņemot poz ī­
cij ā 5902 iek ļautos, impreg ­
nēti, pies ūcin āti, p ārkl āti vai 
lamin ēti ar plastmas ām Ražošana no dzijas 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz 
div ām sagatavošanas vai 
apdares oper ācij ām (piem ēram, 
mazg āšana, balin āšana, merse ­
riz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr ādā­ 
šana pret saraušanos, gala 
apdare, dekat ēšana, pies ūcin ā­ 
šana, l āpīšana un mezglošana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā 
auduma v ērtība nep ārsniedz 
47,5 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2064 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
5904  P ēc formas piegriezts vai 
nepiegriezts linolejs; gr īdas 
segumi ar tekstilmateri āla 
pamatni, p ēc formas piegriezti 
vai nepiegriezti  Ražošana no dzijas (  7 ) 
5905  Tapetes no tekstilmateri āliem:  
– impregn ēti, pies ūcin āti vai 
lamin ēti ar gumiju, plas ­
tmasu vai citiem materi āliem  Ražošana no dzijas  
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— m āksl īgaj ām št āpe ļšķied ­
rām, kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz 
div ām sagatavošanas vai 
apdares oper ācij ām (piem ēram, 
mazg āšana, balin āšana, merse ­
riz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr ādā­ 
šana pret saraušanos, gala 
apdare, dekat ēšana, pies ūcin ā­ 
šana, l āpīšana un mezglošana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā 
auduma v ērtība nep ārsniedz 
47,5 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
5906  Gumijoti tekstilmateri āli, 
izņemot poz īcij ā 5902 iek ļau ­
tās: 
– Trikot āžas dr ānas Ražošana no (  7 ): 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— m āksl īgaj ām št āpe ļšķied ­
rām, kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, vaiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2065
(1) (2)  (3) vai (4)  
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas  
– citus audumus, kas izgata ­
voti no sint ētisk ās š ķiedras, 
kuras sast āvāpēc svara ir 
vair āk nek ā 90 % tekstilma ­
teri āla Ražošana no ķīmiskiem mate ­
riāliem  
– cit ādas Ražošana no dzijas  
5907  Tekstilmateri āli, kas impreg ­
nēti, apvalkoti vai p ārkl āti ar 
iepriekš nemin ētiem pa ņēmie ­
niem; apgleznoti audekli te ātru 
dekor ācij ām, darbn īcu fona 
dekor ācij ām vai taml īdz īgi Ražošana no dzijas 
vai 
apdruk āšana kop ā ar vismaz 
div ām sagatavošanas vai 
apdares oper ācij ām (piem ēram, 
mazg āšana, balin āšana, merse ­
riz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr ādā­ 
šana pret saraušanos, gala 
apdare, dekat ēšana, pies ūcin ā­ 
šana, l āpīšana un mezglošana), 
kur izmantot ā neapdruk ātā 
auduma v ērtība nep ārsniedz 
47,5 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
5908  Austas, p ītas vai ad ītas tekstil ­
daktis lamp ām, petrolejas 
lamp ām, š ķiltav ām, svec ēm vai 
taml īdz īgiem izstr ādājumiem; 
gāzes lukturu kv ēltīkli ņi un 
cauru ļveida trikot āža g āzes 
deg ļiem, impregn ēti vai neim ­
pregn ēti: 
– g āzes lukturu kv ēltīkli ņi, 
impregn ēti Ražošana no cauru ļveida 
trikot āžas g āzes deg ļiem  
– cit ādas Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
5909 l īdz 
5911  Tekstilizstr ādājumi r ūpnieciskai 
lietošanai:  
– pul ēšanas diski vai gredzeni, 
izņemot no poz īcij ā 5911 
klasific ētā filca  Ražošana no poz īcij ā 6310 
klasific ētās dzijas vai audumu 
atlikumiem vai lupat āmLV L 161/2066 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
– audumi, ko parasti izmanto 
pap īra ražošan ā vai citiem 
tehniskiem nol ūkiem, savelti 
vai nesavelti, impregn ēti vai 
neimpregn ēti, p ārkl āti vai 
nep ārkl āti, cauru ļveida vai 
vien ā gabal ā ar vienk ārtas 
vai daudzk ārtu š ķēru un/vai 
audu pavedieniem, vai ar ī 
gludi austie audumi ar 
daudzk ārtu š ķēru un/vai 
audu pavedieniem, kas 
klasific ēti poz īcij ā 5911  Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— š ādiem materi āliem: 
– – politetrafluoroetil ēna pave ­
diena (  8 ), 
– – k ārtotiem poliam īda pave ­
dieniem, kas ir p ārkl āti 
impregn ējot vai p ārkl āti ar 
poliam īda sve ķiem, 
– – arom ātisko poliam īdu 
sint ētisk ās tekstila š ķiedras 
dzijas, ieg ūta no m-fenil īn­
diam īna un izoft āliskas 
sk ābes polikondens ācijas,  
– – politetrafluoroetil ēna 
monopavediena (  8 ), 
– – poli-p-fenilena tereftala ­
m īda sint ētisko tekstil ­ 
šķiedru dzijas, 
– – stikla š ķiedru pavedieniem, 
kas p ārkl āti ar fenola 
sve ķiem un caurš ūti ar 
akrila diegiem (  8 ), 
– – kopoliestera monopavedie ­
niem, kas ieg ūti no polies ­
tera un tereftalsk ābes 
sve ķiem un no 1,4-ciklo ­
heks āndietanola un izoftal ­
sk ābes, 
– – dabiskaj ām š ķiedr ām, 
– – m āksl īgaj ām št āpe ļšķied ­
rām, kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, vai 
– – ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas  
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— m āksl īgaj ām št āpe ļšķied ­
rām, kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, vaiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2067
(1) (2)  (3) vai (4)  
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas  
60. noda ļa Trikot āžas dr ānas Ražošana no (  7 ): 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— m āksl īgaj ām št āpe ļšķied ­
rām, kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas  
61. noda ļa Trikot āžas ap ģērbi un ap ģērba 
piederumi:  
– ieg ūti, sašujot kop ā vai cit ādi 
sastiprinot divus vai vair ākus 
trikot āžas auduma gabalus, 
kas ir vai nu sagriezts 
form ās, vai ražots tieši 
nepieciešamaj ā form ā Ražošana no dzijas (  7 ) ( 9 ) 
– cit ādas Ražošana no (  7 ): 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— m āksl īgaj ām št āpe ļšķied ­
rām, kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas  
ex 62. noda ļa Ap ģērba gabali un ap ģērba 
piederumi, kas nav no trikot ā­ 
žas; iz ņemot  Ražošana no dzijas (  7 ) ( 9 ) 
ex 6202, 
ex 6204, 
ex 6206, 
ex 6209 un 
ex 6211  Izš ūti sieviešu, meite ņu un 
zīdai ņu ap ģērbi un z īdai ņu 
ap ģērbu piederumi  Ražošana no dzijas (  9 ) 
vai 
ražošana no neizš ūta auduma, 
ja izmantot ā neizš ūtā auduma 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
ražojuma ražot āja cenas (  9 )LV L 161/2068 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 6210 un 
ex 6216  ugunsiztur īgs apr īkojums no 
audumiem ar aluminiz ēta 
poliestera folijas p ārkl ājumu  Ražošana no dzijas (  9 ) 
vai 
ražošana no neapvalkota 
auduma, ja izmantot ā neap ­
valkot ā auduma v ērtība nep ār­
sniedz 40 % no ražojuma 
ražot āja cenas (  9 ) 
6213 un 
6214  Kabatlakati, šalles, lakati, 
kaklauti, manti ļas, pl īvuri un 
taml īdz īgi izstr ādājumi:  
– izš ūtas Ražošana no nebalin ātas vien ­
kārtas dzijas (  7 ) ( 9 ) 
vai 
ražošana no neizš ūta auduma, 
ja izmantot ā neizš ūtā auduma 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
ražojuma ražot āja cenas (  9 ) 
– cit ādas Ražošana no nebalin ātas vien ­
kārtas dzijas (  7 ) ( 9 ) 
vai 
apdarin āšana, kam seko 
apdruk āšana kop ā ar vismaz 
div ām sagatavošanas vai 
apstr ādes darb ībām (piem ēram, 
mazg āšana, balin āšana, merse ­
riz ācija, termofiks ēšana, uzk ār­ 
šana, kalandr ēšana, apstr āde 
pret saraušanos, gal īgā apdare, 
degad ēšana, pies ūcin āšana, 
lāpīšana un apcirpšana), ja visu 
izmantoto poz īciju 6213 un 
6214 neapdruk āto pre ču 
vērtība nep ārsniedz 47,5 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
6217  P ārējie gatavie ap ģērba piede ­
rumi; ap ģērba gabalu vai 
ap ģērba piederumu da ļas, 
izņemot t ās, kas iek ļautas 
poz īcij ā 6212:  
– izš ūtas Ražošana no dzijas (  9 ) 
vaiLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2069
(1) (2)  (3) vai (4)  
ražošana no neizš ūta auduma, 
ja izmantot ā neizš ūtā auduma 
vērtība nep ārsniedz 40 % no 
ražojuma ražot āja cenas (  9 ) 
– ugunsiztur īgs apr īkojums no 
audumiem ar aluminiz ēta 
poliestera folijas p ārkl ājumu  Ražošana no dzijas (  9 ) 
vai 
ražošana no neapvalkota 
auduma, ja izmantot ā neap ­
valkot ā auduma v ērtība nep ār­
sniedz 40 % no ražojuma 
ražot āja cenas (  9 ) 
– piegrieztas starpoderes 
apkakl ēm un aproc ēm Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādas Ražošana no dzijas (  9 ) 
ex 63. noda ļa Cit ādi gatavie tekstilizstr ādā­
jumi; komplekti; valk āts 
ap ģērbs un lietoti tekstilizstr ā­
dājumi; lupatas; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
6301 l īdz 
6304  Segas, ce ļot āju pledi, gultasve ļa 
u. c.; aizkari u. c.; citi izstr ā­
dājumi m ājas apr īkojumam:  
– no filca, neaust ām dr ānām Ražošana no (  7 ): 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, vai 
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas  
– cit ādi: 
– – izš ūtas Ražošana no nebalin ātas vien ­
kārtas dzijas (  9 ) ( 10 ) 
vaiLV L 161/2070 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
ražošana no neizš ūta auduma 
(iz ņemot trikot āžas audumu), 
ar nosac ījumu, ka izmantot ā 
neizš ūtā auduma v ērtība 
nep ārsniedz 40 % no ražojuma 
ražot āja cenas  
– – cit ādas Ražošana no nebalin ātas vien ­
kārtas dzijas (  9 ) ( 10 ) 
6305  Maisi un p ārvalki, ko izmanto 
pre ču iepakošanai  Ražošana no (  7 ): 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, 
— m āksl īgaj ām št āpe ļšķied ­
rām, kas nav k ārstas vai 
ķemm ētas vai k ā cit ādi 
sagatavotas v ērpšanai, vai 
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas  
6306  Brezents, audekla nojumes un 
sauljumi; teltis; buras laiv ām, 
vējdēļiem vai sauszemes bur ā­ 
šanas l īdzek ļiem; t ūrisma 
piederumi:  
– no neaust ām dr ānām Ražošana no (  7 ) ( 9 ): 
— dabiskaj ām š ķiedr ām, vai 
— ķīmiskiem materi āliem vai 
tekstilmasas  
– cit ādas Ražošana no nebalin ātas vien ­
kārtas dzijas (  7 ) ( 9 ) 
6307  Cit ādi gatavie izstr ādājumi, 
ieskaitot ap ģērba piegrieztnes  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
6308  Komplekti, kas sast āv no 
auduma vai dzijas gabaliem, ar 
piederumiem vai bez tiem, 
pārkl āju, gobel ēnu, izš ūtu 
galdautu, salvešu vai taml ī­
dz īgu tekstilizstr ādājumu izga ­
tavošanai, iepakoti mazum ­
tirdzniec ībai Katram priekšmetam no 
komplekta j āatbilst noteiku ­
miem, kas uz to attiektos, ja 
tas neb ūtu ietverts komplekt ā. 
Tom ēr pie ļaujama ar ī neno ­
teiktas izcelsmes ražojumu 
iek ļaušana, ja to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 15 % no ražojuma 
ražot āja cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2071
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 64. noda ļa Apavi, getras un taml īdz īgi 
izstr ādājumi; šo izstr ādājumu 
da ļas; iz ņemot  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot no 
pazolei piestiprin ātām apavu 
virs ām, vai cit ām zoles sast āv­
da ļām no poz īcijas 6406  
6406  Apavu da ļas (ar ī virsas, 
piestiprin ātas vai nepiestipri ­
nātas zol ēm, kas nav ārējās 
zoles); iz ņemamas starpzoles, 
pap ēžu spilventi ņi un l īdz īgi 
izstr ādājumi; getras, stulpi ņi un 
taml īdz īgi izstr ādājumi un to 
da ļas Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 65. noda ļa Galvassegas un to da ļas; iz ņe­
mot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
6505  Trikot āžas cepures un cit ādas 
mež ģīņu, filca un citu tekstil ­
materi ālu galvassegas, kas 
izgatavotas no viena gabala 
(bet ne no sloksn ēm), oder ētas 
vai neoder ētas, ar apdari vai 
bez apdares; daž āda materi āla 
tīkli ņi matiem, oder ēti vai 
neoder ēti, ar apdari vai bez 
apdares  Ražošana no dzijas vai tekstil ­ 
šķiedr ām (  9 ) 
ex 66. noda ļa Lietussargi, saulessargi, spie ķi, 
spie ķsēdek ļi, p ātagas, pletnes 
un to da ļas; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
6601  Lietussargi un saulessargi 
(ieskaitot spie ķveida lietussar ­
gus, d ārza saulessargus un 
taml īdz īgus izstr ādājumus)  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
67. noda ļa Apstr ādātas spalvas un d ūnas 
un izstr ādājumi no spalv ām un 
dūnām, m āksl īgas pu ķes; 
m āksl īgie ziedi; ražojumi no 
cilv ēku matiem  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 68. noda ļa Akmens, ģipša, cementa, 
azbesta, vizlas vai taml īdz īgu 
materi ālu izstr ādājumi; iz ņe­
mot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 6803  Dabisk ā vai aglomer ētā 
slānek ļa izstr ādājumi  Ražošana no apstr ādāta 
slānek ļa 
ex 6812  Izstr ādājumi no azbesta; 
izstr ādājumi no mais ījumiem 
uz azbesta b āzes vai azbesta 
un magnija karbon āta b āzes ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem.LV L 161/2072 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 6814  Izstr ādājumi no vizlas, 
ieskaitot aglomer ētu vai re ģe­
ner ētu vizlas, uz pap īra, 
kartona vai cita materi āla 
pamatnes  Ražošana no apstr ādātas vizlas 
(ieskaitot aglomer ētu vai re ģe­
ner ētu vizlu)  
69. noda ļa Keramikas izstr ādājumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 70. noda ļa Stikls un stikla izstr ādājumi; 
izņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 7003, 
ex 7004 un 
ex 7005  Stikls ar neatstarojošu virsmu  Ražošana no poz īcij ā 7001 
klasific ētiem materi āliem  
7006  Stikls, kas klasific ēts poz īcij ās 
7003, 7004 vai 7005, izliekts, 
slīpētām mal ām, grav ēts, urbts, 
emalj ēts vai cit ādi apstr ādāts, 
bet bez ietvara vai citu mate ­
riālu apdares:  
– stikla pl āksne, p ārkl āta ar 
pl ānu dielektrisku p ārkl ā­
jumu, pusvad ītāju kategorij ā 
saska ņā ar SEMII standar ­
tiem (  11 ) Ražošana no poz īcij ā 7006 
klasific ētās nep ārkl āta stikla 
pl āksnes  
– cit ādas Ražošana no poz īcij ā 7001 
klasific ētiem materi āliem  
7007  Nepl īstošais stikls, kas sast āv 
no r ūdīta vai lamin ēta stikla  Ražošana no poz īcij ā 7001 
klasific ētiem materi āliem  
7008  Daudzk ārtaini stikla izolatori  Ražošana no poz īcij ā 7001 
klasific ētiem materi āliem  
7009  Stikla spogu ļi, ier ām ēti vai 
neier ām ēti, ieskaitot atpaka ļ­
skata spogu ļus Ražošana no poz īcij ā 7001 
klasific ētiem materi āliem  
7010  Baloni, pudeles, flakoni, 
burkas, kr ūzes, stikla pudel ītes 
zālēm, ampulas un citi stikla 
trauki pre ču transport ēšanai 
vai iepakošanai; stikla aizb āžņi, 
vāki un citi aizv ākošanas 
izstr ādājumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem 
vai 
stikla izstr ādājumu griešana, ar 
nosac ījumu, ka izmantoto 
negriezto stikla izstr ādājumu 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2073
(1) (2)  (3) vai (4)  
7013  Stikla galda un virtuves trauki, 
tualetes, kancelejas piederumi, 
izstr ādājumi m ājas iek ārto ­
jumam vai taml īdz īgi izstr ādā­
jumi (iz ņemot izstr ādājumus, 
kas min ēti poz īcij ā 7010 vai 
7018)  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem 
vai 
stikla izstr ādājumu griešana, ar 
nosac ījumu, ka izmantoto 
negriezto stikla izstr ādājumu 
kop ējā v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas 
vai 
ar rok ām veidotu stikla trauku 
apgleznošana (iz ņemot apglez ­
nošanu ar z īdspiedes pa ņēmie ­
nu), ja ar rok ām veidotu stikla 
trauku kop ējā v ērtība nep ār­
sniedz 50 % no ražojuma 
ražot āja cenas  
ex 7019  Stikla š ķiedras izstr ādājumi 
(iz ņemot pavedienus)  Ražošana no: 
— nekr āsot ām sloksn ēm, 
rovingiem vai cirst ās 
šķiedras, vai 
— stikla vates  
ex 71. noda ļa Dabiskas vai kultiv ētas p ērles, 
dārgakme ņi un pusd ārgak ­
me ņi, d ārgmet āli, ar d ārgme ­
tālu pla ķēti met āli un to 
izstr ādājumi; bižut ērija; mon ē­
tas; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 7101  Dabisk ās vai kultiv ētās p ērles, 
šķirotas un uz laiku sav ērtas 
ērtākai transport ēšanai  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 7102, 
ex 7103 un 
ex 7104  Apstr ādāti d ārgakme ņi vai 
pusd ārgakme ņi (dabiskie, 
sint ētiskie vai re ģener ētie) Ražošana no neapstr ādātiem 
dārgakme ņiem vai pusd ārgak ­
me ņiem 
7106, 
7108 un 
7110  Dārgmet āli: 
– neapstr ādāti Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ā 
7106, 7108 un 7110 klasifi ­
cētos 
vaiLV L 161/2074 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
elektrol ītiska, termiska vai 
ķīmiska poz īcij ā 7106, 7108 
vai 7110 klasific ēto d ārgme ­
tālu atdal īšana 
vai 
poz īcij ā 7106, 7108 vai 7110 
klasific ēto d ārgmet ālu sakaus ē­ 
šana sav ā starp ā vai ar paras ­
tajiem met āliem  
– da ļēji apstr ādāti vai pulver ­
veid ā Ražošana no neapstr ādātiem 
dārgmet āliem  
ex 7107, 
ex 7109 un 
ex 7111  Parastie met āli, pla ķēti ar 
dārgmet āliem, da ļēji apstr ādāti Ražošana no neapstr ādātiem 
met āliem, kas pla ķēti ar 
dārgmet āliem  
7116  Izstr ādājumi no dabisk ām vai 
kultiv ētām p ērlēm, dabiskiem, 
sint ētiskiem vai re ģener ētiem 
dārgakme ņiem vai pusd ārgak ­
me ņiem Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
7117  Bižut ērija Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem 
vai 
ražošana no parasto met ālu 
deta ļām, kas nav pla ķētas vai 
pārkl ātas ar d ārgmet āliem, ja 
visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
ex 72. noda ļa Dzelzs un t ērauds; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
7207  Dzelzs vai nele ģētā tērauda 
pusfabrik āti Ražošana no materi āliem, kas 
klasific ēti poz īcij ā 7201, 7202, 
7203, 7204 vai 7205  
7208 l īdz 
7216  Plakani dzelzs vai nele ģētā 
tērauda velv ējumi, stie ņi, le ņķi, 
profili un fasonprofili  Ražošana no poz īcij ā 7206 
min ētajiem liet ņiem vai cit ām 
pirmform ām 
7217  Dzelzs vai nele ģētā tērauda 
stieples  Ražošana no poz īcij ā 7207 
klasific ētiem materi āliemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2075
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 7218, 
7219 to 
7222  Pusfabrik āti, plakani ner ūsējoš ā 
tērauda velv ējumi, stie ņi, le ņķi, 
profili un fasonprofili  Ražošana no poz īcij ā 7218 
min ētajiem liet ņiem vai cit ām 
pirmform ām 
7223  Ner ūsējoš ā tērauda stieple  Ražošana no poz īcij ā 7218 
klasific ētiem materi āliem  
ex 7224, 
7225 to 
7228  Pārējo le ģēto t ēraudu pusfabri ­
kāti, plakanie velm ējumi, stie ņi 
un loksnes, neregul āri sat īti 
ru ļļos; le ņķi, fasonprofili un 
speci ālie profili no cita le ģēta 
tērauda; le ģētā vai nele ģētā 
tērauda dobi stie ņi urbšanai  Ražošana no 7206., 7218. vai 
7224. poz īcij ā min ētajiem 
liet ņiem vai cit ām pirmfor ­
m ām 
7229  Citu le ģēto t ēraudu stieples  Ražošana no poz īcij ā 7224 
klasific ētiem materi āliem  
ex 73. noda ļa Dzelzs vai t ērauda izstr ādā­
jumi; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 7301  Rievkonstrukcijas  Ražošana no poz īcij ā 7206 
klasific ētiem materi āliem  
7302  Dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi 
dzelzce ļiem un tramvaju 
ce ļiem: sliedes, pretsliedes un 
zobain ās sliedes, p ārmiju slie ­
des, sliežu mezgla kruste ņi, 
pārmiju stie ņi un cit ādi š ķēr­
ssavienojumi, gulš ņi, uzlikt ņi, 
palikt ņi, ķīļi, balstpalik ņi, 
sliežu āķskr ūves, atbalsta pl āk­
snes un savilkt ņi un citas 
deta ļas sliežu savienošanai un 
nostiprin āšanai  Ražošana no poz īcij ā 7206 
klasific ētiem materi āliem  
7304, 
7305 un 
7306  Dzelzs (iz ņemot čugunu) vai 
tērauda lielu un mazu izm ēru 
caurules un dobie profili  Ražošana no materi āliem, kas 
klasific ēti poz īcij ā 7206, 7207, 
7218 vai 7224  
ex 7307  No vair ākām da ļām sast āvošu 
lielu un mazu izm ēru cauru ļ­
vadu armat ūra no ner ūsējoša 
tērauda (ISO Nr. X5CrNiMo 
1712)  Sagatavju apvirpošana, 
urbšana, izr īvēšana, griešana, 
atgrat ēšana un sl īpēšana, ar 
nosac ījumu, ka izmantoto 
sagatavju kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 35 % no ražojuma 
ražot āja cenasLV L 161/2076 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
7308  Met ālkonstrukcijas (iz ņemot 
poz īcij ā 9406 iek ļaut ās salie ­
kam ās b ūvkonstrukcijas) un to 
da ļas (piem ēram, tilti un to 
sekcijas, sl ūžu v ārti, tor ņi, 
rež ģu konstrukcijas, jumti, 
jumta konstrukcijas, durvis un 
logi un to r āmji, durvju sliek ­ 
šņi, sl ēģi, balustr ādes, balsti un 
kolonnas) no dzelzs vai 
tērauda; dzelzs vai t ērauda 
pl āksnes, stie ņi, le ņķi, profili, 
fasonprofili, caurules un taml ī­
dz īgi izstr ādājumi, kas sagata ­
voti izmantošanai konstrukci ­
jās Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr nedr īkst izmantot 
poz īcij ā 7301 klasific ētos 
metin ātos le ņķus, profilus un 
fasonprofilus  
ex 7315  Pretsl īdes ķēdes Ražošana, kur ā visu izmantoto 
poz īcij ā 7315 klasific ēto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 74. noda ļa Varš un t ā izstr ādājumi; iz ņe­
mot  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
7401  Vara kuš ņi; cementvarš 
(nogulsn ēts varš)  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
7402  Nerafin ēts varš; vara anodi 
elektrol ītiskai rafin ēšanai  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
7403  Rafin ēts varš un vara sakaus ē­
jumi, neapstr ādāti: 
– rafin ēts varš  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
– vara sakaus ējumi un rafin ēts 
varš, kas satur citus elemen ­
tus Ražošana no neapstr ādāta 
rafin ētā vara, vara atlikumiem 
un l ūžņiem 
7404  Vara atgriezumi un l ūžņi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2077
(1) (2)  (3) vai (4)  
7405  Vara ligat ūras Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 75. noda ļa Ni ķelis un t ā izstr ādājumi, 
izņemot: iz ņemot  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
7501 l īdz 7503  Ni ķeļa kuš ņi, ni ķeļa oks īda 
agflomer āti un cit ādi ni ķeļa 
metalur ģijas starpprodukti; 
neapstr ādāts ni ķelis; ni ķeļa 
atgriezumi un l ūžņi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 76. noda ļa Alum īnijs un t ā izstr ādājumi, 
izņemot: iz ņemot  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
7601  Neapstr ādāts alum īnijs Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas 
vai 
ražošana, termiski vai elektro ­
lītiski apstr ādājot nele ģēto 
alum īniju vai alum īnija atgrie ­
zumus un l ūžņus 
7602  Alum īnija atgriezumi un l ūžņi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliemLV L 161/2078 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 7616  Alum īnija izstr ādājumi, 
izņemot stiep ļu pinumus, 
rež ģus, sietus, žogus, arma ­
tūras audumus un l īdz īgus 
izstr ādājumus (tostarp bezgalu 
lentes), kas izgatavoti no 
alum īnija stiepl ēm, un valc ēta 
alum īnija Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem. Tom ēr pie ļau ­
jama stiep ļu pinumu, 
rež ģu, sietu, žogu, arma ­
tūras audumu un l īdz īgu 
materi ālu (tostarp bezgalu 
lentes), kas izgatavoti no 
alum īnija stiepl ēm, vai ar ī 
valc ēta alum īnija izmanto ­ 
šana, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
77. noda ļa Rezerv ēta iesp ējamiem HS 
papildin ājumiem n ākotn ē 
ex 78. noda ļa Svins un t ā izstr ādājumi; iz ņe­
mot  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
7801  Neapstr ādāts svins:  
– rafin ēts svins  Ražošana no j ēlsvina liet ņos 
vai cita negatava svina  
– cit ādas Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr nedr īkst izmantot 
poz īcij ā 7802 klasific ētos 
atkritumus un l ūžņus 
7802  Svina atkritumi un l ūžņi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 79. noda ļa Cinks un t ā izstr ādājumi; 
izņemot  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2079
(1) (2)  (3) vai (4)  
7901  Neapstr ādāts cinks  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr nedr īkst izmantot 
poz īcij ā 7902 klasific ētos 
atkritumus un l ūžņus 
7902  Cinka atkritumi un l ūžņi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 80. noda ļa Alva un t ās izstr ādājumi, iz ņe­
mot  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8001  Neapstr ādāta alva  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr nedr īkst izmantot 
poz īcij ā 8002 klasific ētos 
atkritumus un l ūžņus 
8002 un 
8007  Alvas atkritumi un l ūžņi; cit ādi 
alvas izstr ādājumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
81. noda ļa P ārējie parastie met āli; met āl­
keramika; to izstr ādājumi  
– p ārējie apstr ādātie parastie 
met āli; to izstr ādājumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
paša ražojuma poz īcijas mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 50 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
– cit ādas Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 82. noda ļa Parasto met ālu instrumenti, 
darbar īki, griešanas r īki, 
karotes un dakši ņas; to da ļas 
no parastajiem met āliem; 
izņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliemLV L 161/2080 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
8206  Divu vai vair āku nosaukumu 
darbar īku, kas iek ļauti poz īcij ās 
8202 l īdz 8205, komplekti, 
iepakoti p ārdošanai mazum ­
tirdzniec ībā Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot mate ­
riālus poz īcij ās 8202 l īdz 
8205. Tom ēr ir pie ļaujama 
8202.–8205. poz īcij ā min ēto 
darbar īku pievienošana 
komplektiem, ja to kop ējā 
vērtība nep ārsniedz 15 % no 
komplekta ražot āja cenas  
8207  Main āmie instrumenti (ar 
meh ānisku piedzi ņu vai bez 
tās) rokas darbar īkiem vai 
darbmaš īnām (piem ēram, 
pres ēšanai, štanc ēšanai, cauru ­
mošanai, v ītņgriešanai, v ītņur ­
bšanai, urbšanai, izvirpošanai, 
caurvilkšanai, fr ēzēšanai, 
virpošanai vai skr ūvju ieskr ū­
vēšanai), ieskaitot presformas 
met ālu vilkšanai vai pres ēšanai, 
un instrumenti klinšu vai 
grunts urbšanai  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8208  Naži un asme ņi maš īnām vai 
meh ānisk ām ier īcēm Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8211  Naži ar z āģveida vai cit ādiem 
griez ējasme ņiem (ar ī koku 
pot ējamie naži), iz ņemot 
nažus, kas klasific ēti poz īcij ā 
8208  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr pie ļaujama no parast ā 
met āla izgatavotu nažu 
asme ņu un spalu izmantošana  
8214  Citi griez ējizstr ādājumi (pie ­
m ēram, matu griešanas maš ī­
nas, lieli miesnieku naži vai 
virtuves naži ga ļas griešanai, 
kap ājamie naži, pap īrnaži); 
manik īra un pedik īra 
komplekti un instrumenti 
(ieskaitot nagu v īles) Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot rokturus 
no parastajiem met āliem  
8215  Karotes, dakši ņas, pav ārn īcas, 
putu karotes, toršu l āpsti ņas, 
zivju naži, sviesta naži, cukura 
standzi ņas un taml īdz īgi 
virtuves un galda piederumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot rokturus 
no parastajiem met āliem  
ex 83. noda ļa Daž ādi parasto met ālu izstr ā­
dājumi; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliemLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2081
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 8302  Cit ādas pier īces, stiprin ājumi 
un taml īdz īgi izstr ādājumi 
izmantošanai ēkās un autom ā­
tiskie durvju aizv ērēji Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot citus 
poz īcij ā 8302 klasific ētos 
materi ālus, ja to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 20 % no ražojuma 
ražot āja cenas  
ex 8306  Parast ā met āla statuetes un citi 
dekorat īvi izstr ādājumi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot citus 
poz īcij ā 8306 klasific ētos 
materi ālus, ja to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 30 % no ražojuma 
ražot āja cenas  
ex 84. noda ļa Kodolreaktori, katli, meh ā­
nismi un meh ānisk ās ier īces; to 
da ļas, iz ņemot: iz ņemot  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8401  Kodoldegvielas elementi  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi ā­
liem (  12 ) Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8402  Ūdens tvaika vai cit ādi tvaika 
katli (iz ņemot centr ālapkures 
karst ā ūdens katlus, kas sp ēj 
ražot ar ī zemspiediena tvaiku); 
ūdens p ārkars ēšanas katli  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8403 un 
ex 8404  Centr ālapkures katli, iz ņemot 
poz īcij ā 8402 min ētos, un 
centr ālapkures katlu pal īgie ­
kārtas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ā 
8403 un 8404 klasific ētos Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8406  Ūdens tvaika un cit ādas tvaika 
turb īnas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2082 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
8407  Dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes 
motori ar divpus ējiem vai 
rot ējošiem virzu ļiem Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8408  Kompresijaizdedzes iekšdedzes 
virzu ļdzin ēji (d īze ļi un 
pusd īze ļi) Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8409  Deta ļas, kas paredz ētas vien īgi 
vai galvenok ārt dzin ējiem, kas 
iek ļauti poz īcij ās 8407 un 
8408  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8411  Turboreakt īvie dzin ēji, turbo ­
propelleru dzin ēji un cit ādas 
gāzturb īnas Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8412  Cit ādi dzin ēji un motori  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8413  Rotors ūkņi Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8414  R ūpniec ībā izmantojamie 
ventilatori, gaisa p ūtēji un 
taml īdz īgi Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2083
(1) (2)  (3) vai (4)  
8415  Gaisa kondicion ēšanas iek ārtas, 
kam ir ventilators ar motoru 
un ier īces gaisa mitruma un 
temperat ūras main īšanai; 
ieskaitot apar ātus, kuros 
mitrumu atseviš ķi neregul ē Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8418  Ledusskapji, sald ētavas un citas 
dzes ēšanas vai sald ēšanas 
iek ārtas, elektriskas vai cita 
veida; siltums ūkņi, iz ņemot 
gaisa kondicion ēšanas iek ārtas 
poz īcij ā 8415  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas un 
— kur ā visu izmantoto neno ­
teiktas izcelsmes materi ālu 
vērtība nep ārsniedz visu 
izmantoto noteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8419  Iek ārtas kokapstr ādes, pap īra 
masas, pap īra un kartona 
rūpniec ībai Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās 
visu izmantoto paša ražo ­
juma poz īcijas materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 25 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8420  Kalandri un cit ādas velmju 
(ru ļļu) maš īnas, iz ņemot 
maš īnas met ālam un stiklam, 
un to cilindri  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās 
visu izmantoto paša ražo ­
juma poz īcijas materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 25 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2084 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
8423  Iek ārtas sv ēršanai (iz ņemot 
svarus ar 0,05 g un liel āku 
precizit āti), ar ī svari, kas apg ā­
dāti ar ier īcēm masas kontrolei 
vai apr ēķin āšanai; jebkura 
veida svaru atsvari  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8425 l īdz 
8428  Iek ārtas celšanai, p ārvietošanai, 
iekraušanai un izkraušanai  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš noteiktaj ās robež ās 
visu izmantoto poz īcij ā 
8431 klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8429  Pašg ājēji buldozeri, buldozeri 
ar main āmu v ērstuvi, autogrei ­
deri, plan ētāji, skr ēperi, meh ā­
nisk ās l āpstas, ekskavatori, 
vienkausa kr āvēji, bliet ēšanas 
maš īnas un ce ļa velt ņi 
– ce ļa velt ņi Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādas Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš noteiktaj ās robež ās 
visu izmantoto poz īcij ā 
8431 klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2085
(1) (2)  (3) vai (4)  
8430  Citas maš īnas un meh ānismi 
grunts, miner ālu un r ūdu 
pārvietošanai, plan ēšanai, 
profil ēšanai, rakšanai, izstr ādā­ 
šanai, bliet ēšanai, bl īvēšanai, 
izņemšanai un urbšanai; 
iek ārtas p āļu dz īšanai un 
iek ārtas p āļu izvilkšanai; sniega 
arkli un sniega rotort īrītāji Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš noteiktaj ās robež ās 
visu izmantoto poz īcij ā 
8431 klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8431  Deta ļas, kas paredz ētas vien īgi 
vai galvenok ārt ce ļa velt ņiem Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8439  Iek ārtas pap īra masas ražošanai 
no celulozes š ķiedrmateri āliem 
vai pap īra vai kartona ražo ­ 
šanai vai apdarei  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās 
visu izmantoto paša ražo ­
juma poz īcijas materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 25 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8441  Citas iek ārtas pap īra masas, 
pap īra vai kartona izstr ādā­
jumu ražošanai, tostarp visda ­ 
žādākās maš īnas pap īra vai 
kartona griešanai  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās 
visu izmantoto paša ražo ­
juma poz īcijas materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 25 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8443  Printeri biroja tehnikai (piem ē­
ram, autom ātisk ās datu 
apstr ādes iek ārtām, teksta 
apstr ādes iek ārtām u.c.)  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2086 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
8444 l īdz 
8447  Šaj ās poz īcij ās min ētās iek ārtas 
izmantošanai tekstilr ūpniec ībā Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8448  Pal īgier īces izmantošanai poz ī­
cij ās 8444 un 8445 min ētaj ās 
maš īnās Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8452  Šujmaš īnas, iz ņemot poz īcij ā 
8440 min ētās broš ēšanas 
maš īnas; skap īši, pamatnes un 
pārsegi, kas īpaši paredz ēti 
šujmaš īnām; šujmaš īnu adatas:  
– šujmaš īnas (tikai sl ēgd ūrie ­
nam), kuru korpusa masa 
nep ārsniedz 16 kg bez 
motora vai 17 kg ar motoru  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, 
— visu to izmantoto neno ­
teiktas izcelsmes materi ālu 
vērtība, kuri izmantoti 
galvi ņu (bez motora) salik ­ 
šan ā, nep ārsniedz visu 
izmantoto noteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtību, un 
— diega nostiepuma regul ētā­
jam, izš ūšanas un zigzaga 
meh ānismiem ir noteikta 
izcelsme  
– cit ādas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8456 l īdz 
8466  Darbgaldi un iek ārtas, k ā ar ī to 
deta ļas un piederumi poz īcij ās 
8456 l īdz 8466  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8469 l īdz 
8472  Biroja iek ārtas (piem ēram, 
rakst āmmaš īnas, kalkulatori, 
autom ātisk ās datu apstr ādes 
iek ārtas, kop ēšanas un pavai ­
rošanas, skavošanas iek ārtas)  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2087
(1) (2)  (3) vai (4)  
8480  Met ālliešanas veidkastes; koki ļu 
pl ātnes; liešanas veidu ļi; 
veidnes met ālam (iz ņemot 
liet ņu veidnes), met ālu karb ī­
diem, stiklam, neorganiskiem 
materi āliem, gumijai vai plas ­
tmasai  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8482  Lod īšu vai rull īšu gult ņi Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8484  Starplikas un salaidumi no 
met āla loksn ēm savienojum ā 
ar citu materi ālu vai no div ām 
un vair ākām met āla k ārtām; 
starpliku un taml īdz īgu savie ­
nojumu komplekti un sorti ­
menti ar atš ķirīgu sast āvu, kas 
iesai ņoti maisi ņos, aploksn ēs 
vai cit ā līdz īgā iesai ņojum ā; 
meh ānisk ās plombas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8486  — darbgaldi daž ādu materi ālu 
apstr ādei, no ņemot tos ar 
lāzeru vai citu gaismas vai 
fotonu staru k ūli, ultras ­
ka ņu, elektrisko izl ādi, 
elektro ķīmiskos, jonu stara 
vai plazmas loka procesos, 
un to deta ļas un piederumi 
— met ālapstr ādes darbgaldi 
(ieskaitot preses) met ālu 
liekšanai, loc īšanai, iztais ­
nošanai, izl īdzin āšanai, to 
deta ļas un piederumi 
— darbgaldi akmens, kerami ­
kas, betona, azbestcementa 
un taml īdz īgu miner ālma ­
teri ālu, k ā ar ī stikla 
aukstajai apstr ādei, to 
deta ļas un piederumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2088 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
— izz īm ēšanas instrumenti, 
kas pieskait āmi att ēlu 
ģener ēšanas aparat ūrai, 
kuru izmanto masku vai 
tīklu ražošanai no substr ā­
tiem ar fotorezista p ārkl ā­
jumu; to da ļas un piede ­
rumi  
– iesmidzin āšanas un kompre ­
sijas tipa veidnes  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– iek ārtas celšanai, p ārvietoša ­
nai, iekraušanai un izkrauša ­
nai Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš noteiktaj ās robež ās 
visu izmantoto poz īcij ā 
8431 klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8487  Daž ādu maš īnu un meh ānismu 
da ļas, kam nav elektrotehnisko 
kabe ļuzmavu, izolatoru, spo ļu, 
kontaktu vai cit ādu elektroteh ­
nisko deta ļu un kas citur šaj ā 
noda ļā nav min ētas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 85. noda ļa Elektroier īces un elektroie ­
kārtas un to deta ļas; ska ņu 
ierakst īšanas un atska ņošanas 
aparat ūra, telev īzijas att ēla un 
ska ņas ierakst īšanas un repro ­
duc ēšanas aparat ūra un š ādu 
izstr ādājumu deta ļas un piede ­
rumi; iz ņemot  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8501  Elektromotori un ģeneratori 
(iz ņemot ģeneratoriek ārtas)  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2089
(1) (2)  (3) vai (4)  
— iepriekš noteiktaj ās robež ās 
visu izmantoto poz īcij ā 
8503 klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  
8502  Elektro ģeneratoru iek ārtas un 
rot ējošie p ārveidot āji Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās 
visu poz īcijas 8501 un 
8503 izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8504  Str āvas padeves ier īces datu 
autom ātisk ās apstr ādes maš ī­
nām Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8517  Cita aparat ūra balss, att ēlu vai 
citu datu p ārraidei vai uztver ­ 
šanai, ar ī bezvadu t īklos (pie ­
m ēram, viet ējos t īklos vai 
tīklos plaš ā teritorij ā), iz ņemot 
pārraides vai uztveršanas 
aparat ūru poz īcij ā 8443, 8525, 
8527 vai 8528  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8518  Mikrofoni un to stat īvi; 
korpusos iemont ēti vai neie ­
mont ēti ska ļru ņi; zemfrek ­
vences elektriskie pastiprin ātāji; 
elektroier īces ska ņas pastipri ­
nāšanai  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2090 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
8519  Ska ņas ierakst īšanas vai atska ­ 
ņošanas apar āti Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8521  Videoieraksta vai video repro ­
duc ēšanas aparat ūra, ar ska ņo­
tāju vai bez t ā Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8522  Da ļas un piederumi, kas 
piem ēroti lietošanai vien īgi vai 
galvenok ārt kop ā ar poz īcij ās 
8519–8521 min ēto aparat ūru Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8523  –  neierakst īti diski, lentes, 
energoneatkar īgas datu 
glab āšanas ier īces un citi 
datu nes ēji ska ņas vai citu 
par ādību ierakst īšanai, ta ču 
izņemot 37. noda ļā min ētos 
izstr ādājumus;  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– ierakst īti diski, lentes, ener ­
goneatkar īgas datu glab ā­ 
šanas ier īces un citi datu 
nes ēji ska ņas vai citu par ā­
dību ierakst īšanai, ta ču 
izņemot 37. noda ļā min ētos 
izstr ādājumus  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš noteiktaj ās robež ās 
visu izmantoto poz īcij ā 
8523 klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2091
(1) (2)  (3) vai (4)  
– disku izgatavošanas matricas 
un veidnes, ta ču iz ņemot 37. 
noda ļā min ētos izstr ādāju­
mus;  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš noteiktaj ās robež ās 
visu izmantoto poz īcij ā 
8523 klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– bezkontakta kartes un  
"viedkartes " ar div ām vai 
vair ākām elektroniskaj ām 
integr ālaj ām sh ēm ām Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– "viedkartes " ar vienu elek ­
tronisko integr ālo sh ēmu Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās 
visu poz īcijas 8541 un 
8542 izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas 
vai 
dif ūzija, kur ā integr ālās sh ēmas 
tiek veidotas uz pusvad ītāja 
substr āta, selekt īvi ievadot 
vajadz īgo le ģējošo piedevu, 
samont ētas vai nesamont ētas 
un/vai test ētas vai netest ētas 
valst īs, kas nav min ētas 3. un 
4. pant ā Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2092 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
8525  Radiofonijas vai telev īzijas 
raidaparat ūra, kas ietver vai 
neietver uztveršanas, ska ņas 
ierakst īšanas vai atska ņošanas 
aparat ūru; telev īzijas kameras, 
digit ālās fotokameras un 
videokameras  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8526  Radiolok ācijas, radionavig ācijas 
aparat ūra un t ālvad ības 
radioaparat ūra Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8527  Radiofonijas, radiotelefona vai 
radiotelegr āfa sakaru uztv ērē­
japarat ūra, kas atrodas vai 
neatrodas vien ā korpus ā ar 
ska ņas ierakst īšanas vai atska ­ 
ņošanas aparat ūru vai pulk ­
steni  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8528  –  monitori un projektori, 
izņemot telev īzijas uztv ērē­
japarat ūru, ko izmanto tikai 
vai galvenok ārt autom ātisk ās 
datu apstr ādes sist ēm ās no 
poz īcijas 8471  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2093
(1) (2)  (3) vai (4)  
– citi monitori un projektori 
bez telev īzijas uztveršanas 
ier īces; telev īzijas uztv ērējie ­
rīce, kur ā ietilpst vai neie ­
tilpst radiouztv ērēji, ska ņu 
vai video ierakst īšanas vai 
atska ņošanas aparat ūra Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8529  Deta ļas, kas piem ērotas lieto ­ 
šanai vien īgi vai galvenok ārt 
kop ā ar aparat ūru poz īcij ās 
8525–8528:  
– piem ērotas lietošanai vien īgi 
vai galvenok ārt kop ā ar 
video ierakst īšanas vai 
reproduc ēšanas aparat ūru Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– piem ērotas lietošanai tikai 
vai galvenok ārt kop ā ar 
monitoriem un projekto ­
riem, iz ņemot telev īzijas 
uztv ērējaparat ūru, kuras tikai 
vai galvenok ārt izmanto 
autom ātisk ās datu apstr ādes 
sist ēm ās no poz īcijas 8471  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādi Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2094 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
8535  elektroaparat ūra str āvas iesl ēg­ 
šanai, p ārtraukšanai, aizsar ­
dz ībai vai piesl ēgšanai elektris ­
kajam t īklam pie sprieguma, 
kas p ārsniedz 1 000 V  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš noteiktaj ās robež ās 
visu izmantoto poz īcij ā 
8538 klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8536  –  elektroaparat ūra str āvas 
iesl ēgšanai, p ārtraukšanai, 
aizsardz ībai vai piesl ēgšanai 
elektriskajam t īklam pie 
sprieguma, kas nep ārsniedz 
1000 V  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš noteiktaj ās robež ās 
visu izmantoto poz īcij ā 
8538 klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– optisko š ķiedru uzmavas, 
optisko š ķiedru k ūļi vai 
kabe ļi 
– – no plastmasas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– – no keramikas  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
– – no vara  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2095
(1) (2)  (3) vai (4)  
8537  Elektriskai kontrolei vai elek ­
trības sadalei paredz ētas pultis, 
pane ļi, konsoles, stendi, 
korpusi un citas pamatnes, kas 
apr īkotas ar diviem vai vair ā­
kiem poz īciju 8535 un 8536 
apar ātiem, ieskaitot t ās ier īces 
vai apar ātus, kas min ētas 90. 
noda ļā, un ciparu kontroles 
apar ātus, kas ir cit ādi nek ā 
poz īcijas 8517 komut ācijas 
apar āti Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš noteiktaj ās robež ās 
visu izmantoto poz īcij ā 
8538 klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8541  Diodes, tranzistori un citas 
līdz īgas pusvad ītāju ier īces, 
izņemot sagataves, kas nav 
iesl ēgtas mikrosh ēm ā Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8542  Elektronisk ās integr ālās sh ēmas  
– monol ītas integr ālās sh ēmas  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās 
visu poz īcijas 8541 un 
8542 izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas 
vai 
dif ūzija, kur ā integr ālās sh ēmas 
tiek veidotas uz pusvad ītāja 
substr āta, selekt īvi ievadot 
vajadz īgo le ģējošo piedevu, 
samont ētas vai nesamont ētas 
un/vai test ētas vai netest ētas 
valst īs, kas nav min ētas 3. un 
4. pant ā Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2096 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
– daudzkrist ālu integr ālās 
sh ēmas, kas ir iek ārtu vai 
apar ātu sast āvda ļas, kas šaj ā 
noda ļā citur nav min ētas vai 
iek ļautas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādi Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās 
visu poz īcijas 8541 un 
8542 izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8544  Izol ēti vadi (ietverot emalj ētus 
vai anod ētus), kabe ļi (ieskaitot 
koaksi ālos kabe ļus) un citi 
izol ēti elektr ības vad ītāji ar vai 
bez savienot ājiem; optisk ās 
šķiedras kabe ļi, kas izgatavoti 
no atseviš ķām š ķiedr ām 
aizsargapvalkos, samont ēti vai 
nesamont ēti ar elektr ības vad ī­
tājiem, ar kabe ļuzmav ām vai 
bez t ām Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8545  Ogles elektrodi, ogles sukas, 
loka lampas ogle, ogle bate ­
rij ām un cit ādi elektrotehnik ā 
lietojamie izstr ādājumi no 
graf īta vai citiem oglek ļa 
veidiem, ar met ālu vai bez t ā Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8546  Elektroizolatori no jebkura 
materi āla Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8547  Vien īgi no izol ācijas materi āla 
izgatavoti elektrisko maš īnu, 
ier īču un iek ārtu izol ācijas 
piederumi, neskaitot mont āžai 
paredz ētās met āla da ļas (pie ­
m ēram, v ītņotas ligzdas), 
izņemot izolatorus, kas iek ļauti 
poz īcij ā 8546; ar izol ācijas 
materi ālu apvilkta parast ā 
met āla elektroizol ācijas 
caurules un to savienot ājele ­
menti  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2097
(1) (2)  (3) vai (4)  
8548  –  Galvanisko elementu, galva ­
nisko bateriju un elektrisko 
akumulatoru atkritumi un 
lūžņi; izlietoti galvaniskie 
elementi, izlietotas galva ­
nisk ās baterijas un izlietoti 
elektriskie akumulatori; 
maš īnu un iek ārtu elektrisk ās 
da ļas, kas citur šaj ā noda ļā 
nav min ētas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– elektronisk ās mikrosh ēmas  Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš min ētaj ās robež ās 
visu poz īcijas 8541 un 
8542 izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 86. noda ļa Dzelzce ļa vai tramvaju loko ­
mot īves, ritošais sast āvs un to 
da ļas; dzelzce ļa vai tramvaju 
ce ļa apr īkojums un t ā deta ļas; 
visu veidu meh ānisk ās (ietverot 
elektromeh ānisk ās) satiksmes 
signaliz ācijas iek ārtas; iz ņemot  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8608  Dzelzce ļa vai tramvaju ce ļa 
apr īkojums un t ā deta ļas; 
meh ānisk ās (ieskaitot elektro ­
meh ānisk ās) signaliz ācijas 
iek ārtas, iek ārtas kust ības 
droš ības vai vad ības nodroši ­
nāšanai uz dzelzce ļa, tramvaju 
ce ļiem, autoce ļiem, iekš ējiem 
ūdensce ļiem, st āvviet ās, ost ās 
vai lidlaukos; to da ļas Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 87. noda ļa Transportl īdzek ļi, iz ņemot 
dzelzce ļa vai tramvaju ritošo 
sast āvu, un to da ļas un piede ­
rumi; iz ņemot  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2098 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
8709  Ar pacelšanas un p ārvietošanas 
ier īcēm neapr īkoti pašg ājēji 
kravas transport ētāji, kurus 
izmanto r ūpn īcās, noliktav ās, 
ost ās vai lidost ās kravu 
pārvad āšanai nelielos att ālu ­
mos; vilc ēji, k ādus izmanto uz 
dzelzce ļa staciju peroniem; to 
da ļas Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8710  Tanki un citas motoriz ētās 
kaujas bru ņumaš īnas, ar 
bru ņojumu vai bez t ā, to 
deta ļas un piederumi  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8711  Motocikli (ieskaitot mop ēdus) 
un motovelosip ēdi, ar ī ar 
blakusv āģi; blakusv āģi 
– ar abvirzienu iekšdedzes 
virzu ļdzin ēju, kura cilindra 
(darba) tilpums:  
– – nep ārsniedz 50 cm  3 Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
20 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– – p ārsniedz 50 cm  3 Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2099
(1) (2)  (3) vai (4)  
– cit ādas Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8712  Divrite ņi bez lod īšu gult ņiem Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, iz ņemot poz īcij ā 
8714 klasific ētos Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8715  B ērnu rati ņi un to da ļas Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8716  Piekabes un puspiekabes; cit ādi 
transportl īdzek ļi bez meh ā­
nisk ās piedzi ņas; to da ļas Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 88. noda ļa Gaisa ku ģi, kosmosa ku ģi un 
to da ļas; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 8804  Rot ējošie izplet ņi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ieskaitot citus 
materi ālus poz īcij ā 8804  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
8805  Aparat ūra un ier īces gaisa 
ku ģu palaišanai; ier īces gaisa 
ku ģu uztveršanai uz kl āja un 
taml īdz īgs apr īkojums; lidot āju 
zemes trenažieri; to da ļas Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2100 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
89. noda ļa Ku ģi, laivas un citi peldl īdzek ļi Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr nedr īkst izmantot 
poz īcij ā 8906 klasific ētos 
korpusus  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 90. noda ļa Optisk ās ier īces un aparat ūra, 
foto un kino ier īces un apara ­
tūra, m ērier īces un kontrolie ­
rīces un aparat ūra, prec īzijas 
instrumenti un iek ārtas, medi ­
cīnas un ķirur ģiski instrumenti 
un aparat ūra; to da ļas un 
piederumi; iz ņemot  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9001  Optisk ā š ķiedra un optisk ās 
šķiedras gr īstes; optisk ās 
šķiedras kabe ļi, iz ņemot tos, 
kas iek ļauti poz īcij ā 8544; 
loksnes un pl ātnes no polari ­
zācijas materi āla; l ēcas (ietverot 
kontaktl ēcas), prizmas, spogu ļi 
un citi optiskie elementi no 
daž ādiem materi āliem, nesa ­
mont ēti, iz ņemot š ādus 
elementus no optiski neap ­
str ādāta stikla  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9002  L ēcas, prizmas, spogu ļi un citi 
optiskie elementi no jebkura 
materi āla, iestiprin āti, ja tie ir 
instrumentu vai ier īču da ļas vai 
piederumi, iz ņemot taml ī­
dz īgus elementus no optiski 
neapstr ādāta stikla  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9004  Brilles, aizsargbrilles un taml ī­
dz īgi kori ģējoši, aizsarg ājoši vai 
cit ādi izstr ādājumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 9005  Binok ļi, monokul āri, cit ādi 
optiskie teleskopi un to stipri ­
nājumi; citas astronomij ā 
izmantojamas ier īces un to 
stiprin ājumi, iz ņemot ier īces, 
ko izmanto radioastronomij ā Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas un  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2101
(1) (2)  (3) vai (4)  
— kur ā visu izmantoto neno ­
teiktas izcelsmes materi ālu 
vērtība nep ārsniedz visu 
izmantoto noteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtību 
ex 9006  Fotoapar āti (iz ņemot kinoka ­
meras); zibspuldzes, iz ņemot 
elektriski darbin āmas zibspul ­
dzes  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas un 
— kur ā visu izmantoto neno ­
teiktas izcelsmes materi ālu 
vērtība nep ārsniedz visu 
izmantoto noteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9007  Kinokameras un kinoprojektori 
ar ska ņas ierakst īšanas vai 
atska ņošanas iek ārtām vai bez 
tām Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas un 
— kur ā visu izmantoto neno ­
teiktas izcelsmes materi ālu 
vērtība nep ārsniedz visu 
izmantoto noteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9011  Kombin ēti optiskie mikros ­
kopi, ieskaitot mikroskopus 
mikrofotogr āfijai, mikrofilm ē­ 
šanai vai mikroprojic ēšanai  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas un 
— kur ā visu izmantoto neno ­
teiktas izcelsmes materi ālu 
vērtība nep ārsniedz visu 
izmantoto noteiktas izcel ­
smes materi ālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2102 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 9014  Cit ādi navig ācijas instrumenti 
un ier īces Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9015  Kartogr āfijas (ieskaitot foto ­
grammetriju), hidrogr āfijas, 
okeanogr āfijas, hidrolo ģijas, 
meteorolo ģijas vai ģeofizikas 
ier īces un instrumenti, iz ņemot 
kompasus; t ālm ēri Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9016  Svari ar 0,05 g vai liel āku 
jut ību, ar atsvariem vai bez 
tiem  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9017  Ras ēšanas, iez īm ēšanas vai 
skait ļošanas instrumenti un 
ier īces (piem ēram, ras ēšanas 
maš īnas, pantogr āfi, transpor ­
tētāji, rasetnes, logaritmiskie 
line āli, diska kalkulatori u. c.); 
rokas instrumenti line āro 
izm ēru m ērīšanai (piem ēram, 
m ērlatas, m ērlentes, mikro ­
metri, kalibri), kas citur šaj ā 
noda ļā nav min ēti Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9018  Medic īnas, ķirur ģijas, zob ārs­
tniec ības vai veterin ārijas 
instrumenti un ier īces, ieskaitot 
scintigr āfijas aparat ūru, cit āda 
elektrisk ā medic īnas aparat ūra 
un ier īces redzes p ārbaudei:  
– zob ārstniec ības kr ēsli 
komplekt ā ar zob ārstniec ības 
iek ārtām vai sp ļaujamtrau ­
kiem  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
materi āliem, ieskaitot citus 
materi ālus poz īcij ā 9018  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādas Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2103
(1) (2)  (3) vai (4)  
9019  mehanoterapijas ier īces; 
mas āžas apar āti; psiholo ģisko 
testu aparat ūra profesionali ­
tātes noteikšanai; ozona tera ­
pijas, sk ābek ļa terapijas, aero ­
solterapijas, m āksl īgās elpin ā­ 
šanas aparat ūra vai cit āda 
ārstniecisk ā aparat ūra elpo ­ 
šanas ce ļu ārst ēšanai  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9020  Cit ādi elpošanas apar āti un 
gāzmaskas, iz ņemot aizsar ­
gmaskas bez meh ānisk ām 
deta ļām un main āmiem 
filtriem  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
25 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9024  Maš īnas un ier īces materi ālu 
(piem ēram, met ālu, koksnes, 
tekstilmateri ālu, pap īra, plas ­
tmasu) ciet ības, stipr ības, 
saspiežam ības, elast ības vai 
citu meh ānisko īpaš ību 
pārbaudei:  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9025  Bl īvumm ēri un taml īdz īgas 
šķidrum ā iegremd ējamas ier ī­
ces, termometri, pirometri, 
barometri, higrometri un psih ­
rometri, ar re ģistr ācijas 
kontrolier īcēm vai bez t ām, k ā 
ar ī jebkuri šo ier īču apvieno ­
jumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9026  Ier īces un aparat ūra š ķidrumu 
vai g āzu pat ēriņa, l īme ņa, 
spiediena vai citu main īgo 
lielumu m ērīšanai vai kontrolei 
(piem ēram, pat ēriņa m ērītāji, 
līme ņa r ādītāji, manometri, 
siltuma skait ītāji), iz ņemot 
instrumentus un aparat ūru, kas 
iek ļauti poz īcij ā 9014, 9015, 
9028 vai 9032  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2104 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
9027  Fizik ālās vai ķīmisk ās anal īzes 
ier īces un aparat ūra (piem ē­
ram, polarimetri, refraktometri, 
spektrometri, g āzes vai d ūmu 
analizatori); ier īces un apara ­
tūra viskozit ātes, porain ības, 
izplešan ās, virsmas spraiguma 
u. tml. m ērīšanai vai kontrolei; 
ier īces un aparat ūra siltuma, 
ska ņas vai apgaismojuma 
m ērīšanai vai kontrolei 
(ieskaitot eksponometrus); 
mikrotomi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9028  Saražot ās vai pat ērējam ās 
gāzes, š ķidruma vai elektr ības 
skait ītāji, ietverot attiec īgos 
kalibr ējošos skait ītājus:  
– da ļas un piederumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādas Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9029  Apgriezienu m ērītāji, ieguves 
m ērītāji, taksometri, hodo ­
metri, pedometri un taml ī­
dz īgas ier īces; spidometri un 
tahometri, iz ņemot tos, kas 
iek ļauti poz īcij ā 9014 vai 
9015; stroboskopi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9030  Osciloskopi, spektrometri un 
citi instrumenti un apar āti 
elektrisko lielumu m ērīšanai 
vai kontrolei, iz ņemot poz ī­
cijas 9028 ier īces; ier īces un 
aparat ūra alfa, beta, gamma, 
rentgena, kosmisk ā vai cita 
joniz ējoš ā starojuma m ērīšanai 
vai konstat ēšanai  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2105
(1) (2)  (3) vai (4)  
9031  M ērīšanas vai kontroles ier īces, 
pal īgier īces un iek ārtas, kas 
citur šaj ā noda ļā nav min ētas 
vai iek ļautas; profilprojektori  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9032  Autom ātisk ās regul ēšanas vai 
vad ības ier īces un aparat ūra Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9033  90. noda ļā min ēto maš īnu, 
ier īču, instrumentu vai apara ­
tūras da ļas un piederumi, kas 
citur šaj ā noda ļā nav min ēti vai 
ietverti  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 91. noda ļa Pulkste ņi un to deta ļas; iz ņe­
mot  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9105  Cit ādi pulkste ņi Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9109  Pulkste ņu meh ānismi, kas nav 
līdzn ēsājami, sakomplekt ēti un 
samont ēti Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materi ālu v ērtība 
nep ārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes mate ­
riālu v ērtību Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV L 161/2106 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
9110  Pabeigti nesamont ēti vai da ļēji 
samont ēti sakomplekt ēti pulk ­
ste ņmeh ānismi (meh ānismu 
komplekti); samont ēti neno ­
komplekt ēti pulkste ņmeh ā­
nismi; pulkste ņu vai rokas 
pulkste ņu meh ānismu sagata ­
ves Ražošana, kur ā 
— visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 40 % 
no ražojuma ražot āja 
cenas, un 
— iepriekš noteiktaj ās robež ās 
visu izmantoto poz īcij ā 
9114 klasific ēto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 10 % 
no ražojuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9111  L īdzn ēsājamo pulkste ņu 
korpusi un to deta ļas Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9112  Korpusi stacion āriem pulkste ­ 
ņiem un taml īdz īgi korpusi 
citiem š ās noda ļas izstr ādāju­
miem un to da ļas Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9113  L īdzn ēsājamo pulkste ņu 
siksni ņas, lentes, rokasspr ādzes 
un to da ļas: 
– no parast ā met āla, ar ī zelt ītas 
vai sudrabotas, vai no 
met āla, kas pla ķēts ar 
dārgmet ālu Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
– cit ādas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
92. noda ļa M ūzikas instrumenti; to da ļas 
un piederumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2107
(1) (2)  (3) vai (4)  
93. noda ļa Iero či un mun īcija; to da ļas un 
piederumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 94. noda ļa M ēbeles; gultas piederumi, 
matra či, matra ču pamati, 
polster ējumi un taml īdz īgi 
pild īti m ājas apr īkojuma 
izstr ādājumi; lampas un 
apgaismes piederumi, kas citur 
nav min ēti un iek ļauti; izgais ­
motas izk ārtnes, tablo un 
taml īdz īgi izstr ādājumi; salie ­
kam ās b ūvkonstrukcijas; iz ņe­
mot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 9401 un 
ex 9403  M ēbeles no parastajiem met ā­
liem, kas satur nepolster ētu 
kokvilnas audumu, kura svars 
ir 300 g/m  2 vai maz āks Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem 
vai 
Ražošana no kokvilnas 
auduma, kas jau ir gatavs 
lietošanai kop ā ar poz īcij ā 
9401 vai 9403 min ētajiem 
materi āliem, ja: 
— auduma v ērtība nep ār­
sniedz 25 % no ražojuma 
ražot āja cenas, un 
— visi p ārējie izmantotie 
materi āli ir noteiktas izcel ­
smes un nav klasific ēti 
poz īcij ā 9401 vai 9403  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
40 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9405  Lampas un apgaismes piede ­
rumi, ieskaitot prožektorus, 
starmešus un to da ļas, kas citur 
nav min ētas un iek ļautas; 
apgaismotas z īmes, izk ārtnes 
un l īdz īgi izstr ādājumi, kuros 
atrodas past āvīgs fiks ēts 
gaismas avots, to deta ļas, kas 
nav min ētas vai ietvertas citur  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9406  Saliekam ās b ūvkonstrukcijas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 95. noda ļa Rota ļlietas, sp ēles un sporta 
piederumi; to da ļas un piede ­
rumi, iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliemLV L 161/2108 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 9503  Cit ādas rota ļlietas; samazin āti 
mode ļi ("m ērog ā") un taml ī­
dz īgi izklaidei paredz ēti 
mode ļi, kust īgi vai nekust īgi; 
visu veidu moza īkm īklas  Ražošana 
— no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma 
poz īciju, klasific ētiem 
materi āliem, un 
— kur ā visu izmantoto mate ­
riālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 9506  Golfa n ūjas un to deta ļas Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot rupji 
apstr ādātas sagataves golfa 
nūju galvi ņu izgatavošanai  
ex 96. noda ļa Daž ādi izstr ādājumi; iz ņemot  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
ex 9601 un 
ex 9602  Izstr ādājumi no dz īvnieku, 
augu vai miner ālu izcelsmes 
materi āliem griešanai  Ražošana, kur ā izmanto  
"apstr ādātos" materi ālus grie ­ 
šanai, kas ietilpst taj ā paš ā 
poz īcij ā, kur ā ražojums  
ex 9603  Slotas un sukas (iz ņemot zaru 
slotas un taml īdz īgas birst ītes, 
kā ar ī otas, kas izgatavotas no 
caunu vai v āveru sariem), ar 
roku darbin āmi meh āniskie 
bezmotora gr īdas t īrītāji, 
kr āsot āju spilventi ņi un 
veltn īši, gumijas skr āpji un 
beržam ās sukas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
50 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
9605  Ce ļojuma komplekti, ko 
izmanto personiskai higi ēnai, 
šūšanai, dr ēbju vai apavu t īrī­ 
šanai  Katram priekšmetam no 
komplekta j āatbilst noteiku ­
miem, kas uz to attiektos, ja 
tas neb ūtu ietverts komplekt ā. 
Tom ēr pie ļaujama ar ī neno ­
teiktas izcelsmes ražojumu 
iek ļaušana, ja to kop ējā v ērtība 
nep ārsniedz 15 % no ražojuma 
ražot āja cenas  
9606  Pogas, spiedpogas, spraudpo ­
gas, pogu veidnes un citas šo 
izstr ādājumu da ļas; pogu saga ­
taves  Ražošana 
no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša ražojuma poz īciju, klasi ­
fic ētiem materi āliem, un 
kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenasLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2109
(1) (2)  (3) vai (4)  
9608  Lod īšu pildspalvas; rakst āmie 
un mar ķieri ar filca vai cita 
poraina materi āla smaili; 
stilogr āfi un cita veida pild ­
spalvas; kop ēšanas spalvas; 
pildz īmu ļi ar spiežot vai skr ū­
vējot izb īdāmu serdi; spalvas ­
kāti, z īmu ļturi un taml īdz īgas 
preces; to deta ļas (ar ī uzga ļi un 
piespraudes), iz ņemot poz īcij ā 
9609 min ētās Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem. 
Tom ēr var izmantot rakst ām ­
spalvas vai to smailos galus, 
kas ir paša ražojuma poz īcij ā 
9612  Rakst āmmaš īnu lentes vai 
taml īdz īgas lentes, kas pies ūci­
nātas ar tinti vai cit ādi apstr ā­
dātas un paredz ētas nospie ­
dumu ieg ūšanai, spol ītēs, 
kaset ēs vai bez t ām; ar tinti 
pies ūcin āti vai nepies ūcin āti 
zīmogspilveni kast ītēs vai bez 
tām Ražošana 
no jebkur ā poz īcij ā, iz ņemot 
paša ražojuma poz īciju, klasi ­
fic ētiem materi āliem, un 
kur ā visu izmantoto materi ālu 
vērtība nep ārsniedz 50 % no 
ražojuma ražot āja cenas  
ex 9613  Š ķiltavas ar pjezoaizdedzi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
poz īcij ā 9613 klasific ēto 
materi ālu v ērtība nep ārsniedz 
30 % no ražojuma ražot āja 
cenas  
ex 9614  P īpes un p īpju galvi ņas Ražošana no rupji apstr ādātām 
sagatav ēm 
97. noda ļa M ākslas darbi, kolekciju 
priekšmeti un senlietas  Ražošana no jebkur ā poz īcij ā, 
izņemot paša ražojuma poz ī­
ciju, klasific ētiem materi āliem  
( 1 ) Īpašos nosac ījumus attiec ībā uz " īpašiem procesiem " skat īt 7.1. un 7.3. ievadpiez īm ē. 
( 2 ) Īpašos nosac ījumus attiec ībā uz " īpašiem procesiem " skat īt 7.2. ievadpiez īm ē. 
( 3 ) 32. noda ļas 3. piez īm ē teikts, ka tie ir prepar āti, ko izmanto jebkura materi āla kr āsošanai vai k ā sast āvda ļas kr āsvielu ražošan ā, ja tie 
nav klasific ēti k ādā cit ā 32. noda ļas poz īcij ā. 
( 4 ) Poz īcijas da ļa, kas atdal īta no p ārējā teksta ar semikolu, uzskat āma par  "grupu ". 
( 5 ) Ja ražojumi sast āv no materi āliem, kuri klasific ēti gan poz īcij ā 3901 l īdz 3906, gan poz īcij ā 3907 l īdz 3911, tad šis ierobežojums 
attiecas tikai uz to materi ālu grupu, kas ražojum ā svara zi ņā ir domin ējoš ā. 
( 6 ) Par ļoti caursp īdīgām uzskat āmas š ādas folijas: folijas, kuru optiskais bl āvums – to m ērot ar ASTM-D 1003-16 Gardnera nefelometru 
(t.i., bl āvuma koeficients) – ir maz āks nek ā 2 %. 
( 7 ) Īpašos nosac ījumus attiec ībā uz ražojumiem, kas izgatavoti no vair ākiem tekstilmateri āliem, skat īt 5. ievadpiez īm ē. 
( 8 ) Šo materi ālu var izmantot tikai t ādu audumu izgatavošan ā, ko izmanto pap īra ražošanas iek ārtās. 
( 9 ) Skat īt 6. ievadpiez īmi. 
( 10 ) Attiec ībā uz neelast īgiem vai negumijotiem trikot āžas izstr ādājumiem, kas ieg ūti, sašujot vai savienojot ad ītus vai tambor ētus dr ānas 
gabalus (piegrieztus vai ad ītus p ēc formas), skat īt 6. ievadpiez īmi. 
( 11 ) SEMII – Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated. 
( 12 ) Šo noteikumu piem ēro l īdz 31.12.2005.LV L 161/2110 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
III PIELIKUMS  
PĀRVAD ĀJUMU SERTIFIK ĀTA EUR.1 PARAUGI UN P ĀRVAD ĀJUMU SERTIFIK ĀTA EUR.1 PIEM ĒROŠANA  
Nor ādījumi par veidlapas iespiešanu  
1. Veidlapas izm ērs ir 210 × 297 mm; at ļauta pielaide l īdz - 5 mm vai + 8 mm no veidlapas augstuma. Izmantotajam 
pap īram j ābūt baltam, izm ēriem atbilst īgam rakst āmpap īram, kas nesatur meh ānisko celulozi un k ā svars nav maz āks 
par 25 g/m  2 . Taj ā ir iespiests za ļš gijoš ēts fona raksts, kas viltojumus ar meh āniskiem vai ķīmiskiem l īdzek ļiem padara 
acij paman āmus.  
2. L īgumsl ēdz ēju pušu kompetent ās iest ādes var patur ēt ties ības pašas iespiest veidlapas vai uztic ēt t ās iespiest atz ītai 
tipogr āfijai. P ēdējā gad ījum ā uz katras veidlapas j ābūt nor ādei par š ādu apstiprin ājumu. Uz katras veidlapas j ābūt 
tipogr āfijas nosaukumam un adresei vai z īmei, p ēc kuras tipogr āfiju var identific ēt. Veidlap ā ar ī jābūt iespiestam vai 
ierakst ītam k ārtas numuram, p ēc kura veidlapu var identific ēt.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2111
LV L 161/2112 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2113
LV L 161/2114 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2115
LV L 161/2116 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
IV PIELIKUMS  
FAKT ŪRR ĒĶINA DEKLAR ĀCIJAS TEKSTS  
Fakt ūrrēķina deklar ācija, kuras teksts sniegts zem āk, j āsagatavo saska ņā ar zemsv ītras piez īm ēm. Zemsv ītras piez īmes nav 
jāatveido.  
Teksts sp āņu valod ā 
El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n  o … (  1 )) declara que, salvo 
indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial … (  2 ). 
Teksts čehu valod ā 
Vývozce výrobk ů uvedených v tomto dokumentu ( číslo povolení … (  1 )) prohlašuje, že krom ě z řeteln ě ozna čených, mají 
tyto výrobky preferen ční p ůvod v … (  2 ). 
Teksts d āņu valod ā 
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (  1 )), erklærer, at 
varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (  2 ). 
Teksts v ācu valod ā 
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (  1 )) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, 
erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte … (  2 ) Ursprungswaren sind.  
Teksts igau ņu valod ā 
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. … (  1 )) deklareerib, et need tooted on … (  2 ) 
sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.  
Teksts grie ķu valod ā 
Ο εξαγωγέας  των προϊόντων  που καλύπτονται  από το παρόν  έγγραφο  (άδεια  τελωνείου  υπ'αριθ . … (  1 )) δηλώνει  ότι, εκτός  εάν 
δηλώνεται  σαφώς  άλλως , τα προϊόντα  αυτά  είναι  προτιμησιακής  καταγωγής  … (  2 ). 
Teksts ang ļu valod ā 
The exporter of the products covered by this document (customs authorization No … (  1 )) declares that, except where 
otherwise clearly indicated, these products are of … (  2 ) preferential origin.  
Teksts fran ču valod ā 
L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière n  o … (  1 )) déclare que, sauf indication 
claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle … (  2 )). 
Teksts it āļu valod ā 
L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. … (  1 )) dichiara che, salvo 
indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (  2 ). 
Teksts latviešu valod ā 
Šaj ā dokument ā ietverto ražojumu eksport ētājs (muitas at ļauja nr. … (  1 )), deklar ē – ja vien nav skaidri noteikts sav ādāk, 
šiem ražojumiem ir preferenci āla izcelsme … (  2 ).LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2117
Teksts lietuviešu valod ā 
Šiame dokumente išvardint ų preki ų eksportuotojas (muitinès liudijimo Nr … (  1 )) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, 
tai yra … (  2 ) preferencinès kilmés prekés.  
Teksts ung āru valod ā 
A jelen okmányban szerepl ő áruk export őre (vámfelhatalmazási szám: … (  1 )) kijelentem, hogy eltér ő jelzés hianyában az 
áruk kedvezményes … (  2 ) származásúak.  
Teksts maltiešu valod ā 
L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. … (  1 )) jiddikjara li, ħlief fejn indikat 
b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ ori ġini preferenzjali … (  2 ). 
Teksts n īderlandiešu valod ā 
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (  1 )), verklaart dat, 
behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële … oorsprong zijn (  2 ). 
Teksts po ļu valod ā 
Eksporter produktów obj ętych tym dokumentem (upowa żnienie w ładz celnych nr … (  1 )) deklaruje, że z wyj ątkiem gdzie 
jest to wyra źnie okre ślone, produkty te maj ą … (  2 ) preferencyjne pochodzenie.  
Teksts portug āļu valod ā 
O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n  o . … (  1 )), declara 
que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (  2 ). 
Teksts slov ēņu valod ā 
Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št … (  1 )) izjavlja, da, razen če ni druga če jasno 
navedeno, ima to blago preferencialno … (  2 ) poreklo.  
Teksts slov āku valod ā 
Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente ( číslo povolenia … (  1 )) vyhlasuje, že okrem zrete ľne ozna čených, majú 
tieto výrobky preferen čný pôvod v … (  2 ). 
Teksts somu valod ā 
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o … (  1 )) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole 
selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … alkuperätuotteita (  2 ). 
Teksts zviedru valod ā 
Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. … (  1 )) försäkrar att dessa varor, 
om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (  2 ). 
Teksts bulg āru valod ā 
Износителят  на продуктите , обхванати  от този  документ  (митническо  разрешение  № … (  1 )) декларира , че освен  кьдето  е 
отбелязано  друго , тези  продукти  са с … преференциален  произход  ( 2 ). 
Teksts rum āņu valod ā 
Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autoriza ția vamal ă nr. … (  1 )) declar ă că, exceptând cazul în care 
în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferen țial ă … (  2 ).LV L 161/2118 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Teksts horv ātu valod ā 
Izvoznik proizvoda obuhva ćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. … (  1 )) izjavljuje da su, osim ako je druk čije 
izri čito navedeno, ovi proizvodi … (  2 ) preferencijalnog podrijetla.  
Teksts ukrai ņu valod ā 
Експортер  продукц iї, на яку поширюється  цей документ  (митний  дозв iл № … (  1 )), заявляє , що за винятком  випадк iв, де це 
явно  зазначено , цi товари  є товарами  преференц iйного  походження  … (  2 ) 
............................................................................................................................... ........................................................................................... (  3 ) 
(Мiсце та дата ) 
............................................................................................................................... ........................................................................................... (  4 ) 
(Пiдпис  експортера , додатково  прiзвище  та iм’я особи , яка пiдписала  декларац iю, має бути  зазначено  розб iрливо ) 
___________  
( 1 ) Якщо  оформлення  декларац iї здiйснюється  уповноваженим  експортером , номер  митного  уповноваження  повинен  бути  зазначений  у 
цьому  мiсцi. Якщо  оформлення  декларац iї здiйснюється  не уповноваженим  експортером , слова  в дужках  залишаються  без заповненням  
або залишається  вiльне  мiсце. 
( 2 ) Зазначається  походження  продукт iв. Якщо  декларац iя стосується  усiх продукт iв або їх частини  походженням  з Сеути  та Мел iльї. то 
експортер  повинен  чiтко зазначити  це в документах , вiдпов iдно до яких  здiйснюється  оформлення  декларац iї, за допомогою  символу  
"CM". 
( 3 ) Цi свiдчення  можуть  не зазначатись , якщо  iнформац iя мiститься  безпосередньо  в документ i. 
( 4 ) У випадку , коли  не вимагається  пiдпис  експортера , звiльнення  вiд пiдпису  також  передбачає  й звiльнення  вiд зазначення  прiзвища  та 
iм’я пiдписуючої  особиLV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2119
Kop īgā deklar ācija par Andoras Firstisti  
1. Andoras Firstistes izcelsmes ražojumus, kas klasific ēti Harmoniz ētās sist ēmas 25.–97. noda ļā, Ukraina pie ņem k ā 
Eiropas Savien ības izcelsmes ražojumus š ā nol īguma noz īm ē. 
2. Min ēto ražojumu izcelsmes statusa noteikšanai mutatis mutandis piem ēro 1. protokolu.  
Kop īgā deklar ācija par Sanmar īno Republiku  
1. Sanmar īno Republikas izcelsmes ražojumus Ukraina pie ņem k ā Eiropas Savien ības izcelsmes ražojumus š ā nol īguma 
noz īm ē. 
2. Min ēto ražojumu izcelsmes statusa noteikšanai mutatis mutandis piem ēro 1. protokolu.  
Kop īgā deklar ācija par 1. protokol ā ietverto izcelsmes noteikumu p ārskat īšanu  
1. Puses vienojas p ārskat īt šaj ā protokol ā ietvertos izcelsmes noteikumus un apspriest vajadz īgos groz ījumus p ēc k ādas 
puses piepras ījuma un jebkur ā gad ījum ā ne v ēlāk k ā p ēc pieciem gadiem p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. Šaj ā 
apspriešan ā puses ņem v ērā tehnolo ģiju, ražošanas procesu un visu citu faktoru att īstību, tostarp notiekošas izcelsmes 
noteikumu reformas, kas var ētu b ūt par pamatu š ā protokola noteikumu groz īšanai.  
2. Š ā protokola II pielikumu piel āgo saska ņā ar periodiskaj ām izmai ņām Harmoniz ētaj ā sist ēm ā.LV L 161/2120 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
II PROTOKOLS  
par savstarp ēju administrat īvo atbalstu muitas jaut ājumos  
1. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā protokol ā: 
a) "muitas ties ību akti " ir jebkuri ties ību akti vai reglament ējoši noteikumi, kas piem ērojami pušu teritorij ās un kas 
reglament ē pre ču importu, eksportu, tranz ītu un to pak ļaušanu jebkuram citam muitas rež īmam vai proced ūrai, 
ietverot aizlieguma, ierobežojuma un kontroles pas ākumus;  
b) "piepras ījuma iesniedz ēja iest āde" ir kompetenta p ārvaldes iest āde, kuru šim m ērķim izraudz ījusi k āda puse un kura 
pieprasa pal īdz ību, pamatojoties uz šo protokolu;  
c) "piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde" ir kompetenta p ārvaldes iest āde, kuru šim m ērķim izraudz ījusi k āda puse un kura 
sa ņem pal īdz ības piepras ījumu, pamatojoties uz šo protokolu;  
d) "personas dati " ir visa inform ācija, kas attiecas uz identific ēto vai identific ējamo personu;  
e) "muitas ties ību aktu p ārk āpums " ir jebkurš šo ties ību aktu p ārk āpums vai p ārk āpuma m ēģin ājums.  
2. pants  
Darb ības joma  
1. Puses pal īdz viena otrai savas kompetences jom ās t ādā veid ā un saska ņā ar t ādiem nosac ījumiem, k ā izkl āstīts šaj ā 
protokol ā, lai nodrošin ātu muitas ties ību aktu pareizu piem ērošanu, jo īpaši, nov ēršot, izmekl ējot un apkarojot muitas 
ties ību aktu p ārk āpumus.  
2. Šaj ā protokol ā paredz ētā pal īdz ība muitas liet ās attiecas uz vis ām pušu p ārvaldes iest ādēm, kuras ir kompetentas š ā 
protokola piem ērošan ā. Tas neskar noteikumus, kas regul ē savstarp ējo pal īdz ību krimin ālliet ās. Tas ar ī neaptver infor ­
m āciju, kas ieg ūta, īstenojot pilnvaras p ēc tiesu iest āžu piepras ījuma, iz ņemot gad ījumus, kad š ādas iest ādes ir at ļāvušas 
sniegt šo inform āciju.  
3. Šis protokols neattiecas uz pal īdz ību nodok ļu, nodevu vai soda naudas atg ūšanai.  
3. pants  
Pal īdz ība p ēc piepras ījuma  
1. P ēc piepras ījuma iesniedz ējas iest ādes l ūguma piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde sniedz tai visu attiec īgo inform āciju, kas 
var ētu tai ļaut nodrošin āt pareizu muitas ties ību aktu piem ērošanu, ieskaitot inform āciju par konstat ētaj ām vai pl ānotaj ām 
darb ībām, kuras ir vai var ētu b ūt muitas ties ību aktu p ārk āpumi.  
2. P ēc piepras ījuma iesniedz ējas iest ādes l ūguma piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde tai pazi ņo: 
a) vai preces, kas eksport ētas no k ādas puses teritorijas, ir atbilstoši import ētas otras puses teritorij ā, vajadz ības gad ījum ā 
nor ādot prec ēm piem ēroto muitas proced ūru; 
b) vai preces, kas import ētas k ādas puses teritorij ā, ir atbilstoši eksport ētas no otras puses teritorijas, vajadz ības gad ījum ā 
nor ādot prec ēm piem ēroto muitas proced ūru.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2121
3. P ēc piepras ījuma iesniedz ējas iest ādes l ūguma piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde saska ņā ar savu ties ību aktu noteiku ­
miem veic pas ākumus, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu īpašu uzraudz ību p ār: 
a) fizisk ām vai juridisk ām person ām, par kur ām ir pamats uzskat īt, ka t ās ir vai ir bijušas iesaist ītas darb ībās, ar ko 
pārk āpj muitas ties ību aktus;  
b) viet ām, kur ir izveidoti vai var tikt izveidoti pre ču kr ājumi t ādā veid ā, ka ir pamats uzskat īt, ka š īs preces paredz ēts 
izmantot darb ībās, ar kur ām p ārk āpj muitas ties ību aktus;  
c) prec ēm, kas tiek vai var tikt transport ētas t ādā veid ā, ka ir pamats uzskat īt, ka š īs preces paredz ēts izmantot darb ībās, 
ar kur ām p ārk āpj muitas ties ību aktus;  
d) transportl īdzek ļiem, kas tiek vai var tikt izmantoti t ādā veid ā, ka ir pamats uzskat īt, ka tos paredz ēts izmantot 
darb ībām, ar kur ām p ārk āpj muitas ties ību aktus.  
4. pants  
Nepl ānota pal īdz ība 
Puses p ēc savas ierosmes un saska ņā ar savu ties ību aktu noteikumiem sniedz viena otrai pal īdz ību, ja t ās uzskata, ka š āda 
pal īdz ība vajadz īga pareizai muitas ties ību aktu piem ērošanai, jo īpaši sniedzot ieg ūto inform āciju par:  
— darb ībām, kas ir vai š ķiet esam muitas ties ību aktu p ārk āpums un par ko otrai pusei var ētu b ūt interese;  
— jauniem muitas ties ību aktu p ārk āpumu veikšanai izmantotiem l īdzek ļiem vai metod ēm; 
— prec ēm, par kur ām zin āms, ka t ās saist ītas ar muitas ties ību aktu p ārk āpumiem;  
— fizisk ām vai juridisk ām person ām, par kur ām ir pamats uzskat īt, ka t ās ir vai ir bijušas iesaist ītas darb ībās, ar ko 
pārk āpj muitas ties ību aktus;  
— transportl īdzek ļiem, par kuriem ir pamats uzskat īt, ka tie tikuši izmantoti, tiek izmantoti vai var ētu tikt izmantoti 
darb ībās, ar ko p ārk āpj muitas ties ību aktus.  
5. pants  
Pieg āde un pazi ņošana  
Sa ņēmusi piepras ījuma iesniedz ējas iest ādes l ūgumu, piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde saska ņā ar tai piem ērojamajiem ties ību 
aktiem veic visus vajadz īgos pas ākumus, lai  
— pieg ādātu visus dokumentus vai  
— pazi ņotu visus l ēmumus,  
ko pie ņēmusi piepras ījuma iesniedz ēja iest āde un kas ietilpst š ā protokola darb ības jom ā, sa ņēm ējam, kurši uzturas vai 
veic uz ņēm ējdarb ību piepras ījuma sa ņēm ējas iest ādes teritorij ā. 
Piepras ījumus par dokumentu pieg ādi vai l ēmumu pazi ņošanu noform ē rakstveid ā piepras ījuma sa ņēm ējas iest ādes 
ofici ālaj ā valod ā vai valod ā, kas min ētajai iest ādei ir pie ņemama.LV L 161/2122 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
6. pants  
Pal īdz ības piepras ījumu veids un saturs  
1. Piepras ījumus saska ņā ar šo protokolu sagatavo rakstveid ā. Tiem pievieno dokumentus, kas vajadz īgi, lai izpild ītu 
piepras ījumu. Ja ir vajadz īga steidzama pal īdz ība, var pie ņemt mutiskus pal īdz ības l ūgumus, bet tie ir nekav ējoties 
jāapliecina rakstveid ā. 
2. Saska ņā ar š ā panta 1. punktu iesniegtajos piepras ījumos nor āda š ādu inform āciju:  
a) piepras ījuma iesniedz ēja iest āde; 
b) piepras ītais pas ākums;  
c) piepras ījuma m ērķis un pamatojums;  
d) ties ību vai normat īvie akti un citi saist ītie juridiskie elementi;  
e) iesp ējami prec īzas un piln īgas nor ādes par fizisk ām un juridisk ām person ām, uz ko attiecas izmekl ēšana;  
f) kopsavilkums par attiec īgajiem faktiem un jau veikto izmekl ēšanu.  
3. Piepras ījumus iesniedz piepras ījuma sa ņēm ējas iest ādes ofici ālaj ā valod ā vai valod ā, kas min ētajai iest ādei ir pie ņe­
mama. Š ī pras ība neattiecas uz dokumentiem, ko pievieno piepras ījumam saska ņā ar š ā panta 1. punktu.  
4. Ja piepras ījums neatbilst iepriekš izkl āstītaj ām form ālaj ām pras ībām, var l ūgt to labot vai papildin āt; tikm ēr var veikt 
droš ības pas ākumus.  
7. pants  
Piepras ījumu izpilde  
1. Lai izpild ītu pal īdz ības piepras ījumu, piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde p ēc piepras ījuma iesniedz ējas iest ādes l ūguma 
savas kompetences un pieejamo resursu ietvaros sniedz t ās r īcībā jau esošu inform āciju, veic atbilstošu administrat īvu 
izmekl ēšanu par darb ībām, kas ir vai kas piepras ījuma iesniedz ējai iest ādei š ķiet esam muitas ties ību aktu p ārk āpums, k ā 
ar ī liek veikt š ādas izmekl ēšanas.  
Piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde vai administrat īvā iest āde, pie kuras t ā v ēršas, veic administrat īvas izmekl ēšanas, darbojoties 
tā, it k ā tā rīkotos pati sav ā v ārd ā vai p ēc citas iest ādes piepras ījuma sav ā valst ī. 
Piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde nos ūta piepras ījuma iesniedz ējai iest ādei š ādi veikto administrat īvo izmekl ēšanu rezult ātus. 
2. Ja piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde nav pareiz ā iest āde pal īdz ības piepras ījuma izpildei, t ā nos ūta piepras ījumu 
kompetentajai iest ādei un cenšas pan ākt š īs iest ādes sadarbošanos. T ādā gad ījum ā š ā protokola noteikumus mutatis 
mutandis piem ēro šai p ēdējai iest ādei. Par to inform ē piepras ījuma iesniedz ēju iest ādi. 
3. Pal īdz ības piepras ījumus izpilda saska ņā ar piepras ījuma sa ņēm ējas puses ties ību aktiem.  
4. Vienojoties piepras ījuma iesniedz ējai iest ādei un piepras ījuma sa ņēm ējai iest ādei un iev ērojot p ēdējās noteiktos 
nosac ījumus, piepras ījuma iesniedz ējas iest ādes nor īkotas amatpersonas var b ūt kl āt 1. punkt ā min ētaj ās administrat īvaj ās 
izmekl ēšan ās un var piek ļūt t ām paš ām telp ām un tiem pašiem dokumentiem k ā piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde, lai ieg ūtu 
inform āciju, kas attiecas uz darb ībām, kuras ir vai var b ūt muitas ties ību aktu p ārk āpums, un kas piepras ījuma iesniedz ējai 
iest ādei vajadz īga š ā protokola nol ūkos.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2123
8. pants  
Inform ācijas sniegšanas veids  
1. Piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde piepras ījuma iesniedz ējai iest ādei izmekl ēšanas rezult ātus pazi ņo rakstveid ā, iesniedzot 
ar ī visus attiec īgos dokumentus, apliecin ātas kopijas u.c.  
2. Š ī inform ācija var b ūt datoriz ētā veid ā, ja vien piepras ījuma iesniedz ēja iest āde nenor āda cit ādi. 
3. Dokumentu ori ģin ālus p ēc piepras ījuma nos ūta tikai tajos gad ījumos, ja ar apliecin ātām kopij ām nepietiek. Šos 
ori ģin ālus iesp ējami īsā laik ā nodod atpaka ļ. 
9. pants  
Iz ņēmumi attiec ībā uz pien ākumu sniegt pal īdz ību 
1. Pal īdz ību var atteikt vai var sniegt tikai tad, ja ir izpild īti konkr ēti nosac ījumi vai pras ības, gad ījumos, kad k āda puse 
uzskata, ka pal īdz ība saska ņā ar šo protokolu:  
a) apdraud ētu Ukrainas vai k ādas Eiropas Savien ības dal ībvalsts, kurai tiek piepras īts sniegt pal īdz ību saska ņā ar šo 
protokolu, suverenit āti vai  
b) var ētu apdraud ēt sabiedrisko k ārtību, droš ību vai citas b ūtiskas intereses jo īpaši š ā protokola 10. panta 2. punkt ā 
min ētajos gad ījumos, vai  
c) atkl ātu k ādus r ūpnieciskus, komerci ālus vai profesion ālus nosl ēpumus, ko aizsarg ā likums.  
2. Piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde var atlikt pal īdz ības sniegšanu uz v ēlāku laiku, pamatojot atlikšanu ar to, ka š āda 
pal īdz ības sniegšana trauc ēs notiekošai izmekl ēšanai, krimin ālvaj āšanai vai tiesved ībai. T ādā gad ījum ā piepras ījuma sa ņē­
m ēja iest āde apspriežas ar piepras ījuma iesniedz ēju iest ādi, lai noteiktu, vai pal īdz ību var sniegt saska ņā ar t ādiem 
noteikumiem vai nosac ījumiem, k ādus var izvirz īt piepras ījuma sa ņēm ēja iest āde. 
3. Ja piepras ījuma iesniedz ēja iest āde l ūdz pal īdz ību, kuru t ā pati nesp ētu sniegt, ja š āda pal īdz ība tai tiktu l ūgta, t ā sav ā 
piepras ījum ā v ērš uzman ību uz šo faktu. Piepras ījuma sa ņēm ējai iest ādei j āizlemj, k ā atbild ēt uz š ādu piepras ījumu.  
4. Gad ījumos, kas min ēti š ā panta 1. un 2. punkt ā, piepras ījuma sa ņēm ējas iest ādes l ēmums un t ā pamatojums 
jāpazi ņo piepras ījuma iesniedz ējai iest ādei bez kav ēšan ās. 
10. pants  
Inform ācijas apmai ņa un konfidencialit āte 
1. Visa inform ācija, kas jebk ādā veid ā sniegta saska ņā ar šo protokolu, ir konfidenci āla vai ierobežota izmantojuma 
inform ācija atkar ībā no katr ā pus ē piem ērojamajiem noteikumiem. Uz to attiecas pien ākums glab āt dienesta nosl ēpumu 
un aizsardz ība, ko attiecina uz l īdz īgu inform āciju saska ņā ar attiec īgajiem t ās puses ties ību aktiem, kura ir to sa ņēmusi, 
un attiec īgajiem noteikumiem, kas piem ērojami ES puses iest ādēm. 
2. Ar personas datiem var apmain īties tikai tad, ja puse, kura tos sa ņem, ap ņemas nodrošin āt šiem datiem pien ācīgu 
aizsardz ības l īmeni saska ņā ar standartiem un juridiskajiem instrumentiem, kas min ēti š ā nol īguma III sada ļas "Tiesiskums, 
br īvība un droš ība" 15. pant ā. 
3. Saska ņā ar šo protokolu ieg ūtas inform ācijas izmantošanu tiesved ībā vai administrat īvajos procesos attiec ībā uz 
muitas ties ību aktu p ārk āpumiem uzskata par izmantošanu š ā protokola m ērķiem. T āpēc puses savus pier ādījumu 
fiks ējumos, zi ņojumos un liec ībās, k ā ar ī procesos un aps ūdz ībās, kas celtas ties ās, k ā pier ādījumus var izmantot saska ņā 
ar š ā protokola noteikumiem ieg ūto inform āciju un izskat ītos dokumentus. Par š ādu izmantošanu pazi ņo kompetentajai 
iest ādei, kas ir sniegusi attiec īgo inform āciju vai pieš ķīrusi piek ļuves ties ības attiec īgajiem dokumentiem.LV L 161/2124 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
4. Ieg ūto inform āciju izmanto tikai š ā protokola m ērķiem. Ja k āda no Pus ēm v ēlas izmantot š ādu inform āciju citiem 
m ērķiem, tai no inform ācijas sniedz ējas iest ādes j āsa ņem iepriekš ēja rakstveida piekrišana. Uz šo izmantojumu tad 
attiecina jebk ādus min ētās iest ādes noteiktus ierobežojumus.  
11. pants  
Eksperti un liecinieki  
Pieš ķirto pilnvaru robež ās piepras ījuma sa ņēm ējas iest ādes amatpersonu var pilnvarot b ūt par ekspertu vai liecinieku 
tiesved ībā vai administrat īvā proced ūrā, kas attiecas uz šaj ā protokol ā ietvertajiem jaut ājumiem, un iesniegt attiec īgus 
priekšmetus, dokumentus vai apstiprin ātas to kopijas, kuras var ētu b ūt vajadz īgas attiec īgaj ās liet ās. Uzaicin ājum ā konkr ēti 
jānor āda, uz kuru tiesas vai administrat īvo iest ādi amatpersona tiek aicin āta, k ādos jaut ājumos un saist ībā ar k ādu 
ieņemamo amatu vai kvalifik āciju amatpersona tiks uzklaus īta. 
12. pants  
Pal īdz ības izmaksas  
Puses atsak ās no vis ām savstarp ējām pras ībām atl īdzin āt izmaksas, kas raduš ās saist ībā ar šo protokolu, iz ņemot, attiec īgā 
gad ījum ā, izmaksas par ekspertiem un lieciniekiem, k ā ar ī tulkiem un tulkot ājiem, kuri nav nodarbin āti valsts civildienest ā. 
13. pants  
Īstenošana  
1. Š ā protokola īstenošanu uztic, no vienas puses, Ukrainas centr ālajam muitas dienestam un, no otras puses, attiec īgi 
Eiropas Komisijas kompetentajiem dienestiem un Eiropas Savien ības dal ībvalstu muitas dienestiem. Tie lemj par visiem š ā 
protokola piem ērošanai vajadz īgajiem praktiskajiem pas ākumiem un proced ūrām, ņemot v ērā sp ēkā esošos noteikumus, 
jo īpaši datu aizsardz ības jom ā. Tie var ieteikt kompetentaj ām iest ādēm groz ījumus, kurus saska ņā ar to viedokli vajadz ētu 
izdar īt šaj ā protokol ā. 
2. Puses apmain ās ar sarakstiem, kuros ir to attiec īgās š ā protokola īstenošanai pien ācīgi pilnvarot ās iest ādes, un 
atjaunina tos.  
3. Puses savstarp ēji apspriežas un p ēc tam inform ē viena otru par s īki izstr ādātajiem īstenošanas noteikumiem, kas 
pie ņemti saska ņā ar š ā protokola noteikumiem.  
14. pants  
Citi nol īgumi  
1. Ņemot v ērā Eiropas Savien ības un t ās dal ībvalstu attiec īgās kompetences un neskarot š ā panta 2. punkta noteiku ­
mus, š ā protokola noteikumi:  
— neskar pušu pien ākumus k ādos citos starptautiskos nol īgumos vai konvencij ās, ieskaitot divpus ējus nol īgumus par 
savstarp ēju pal īdz ību, kas ir nosl ēgti vai var tikt nosl ēgti starp atseviš ķām dal ībvalst īm un Ukrainu;  
— ir uzskat āmi par papildinošiem t ādiem nol īgumiem par savstarp ējo pal īdz ību, kas ir nosl ēgti vai var tikt nosl ēgti starp 
atseviš ķām dal ībvalst īm un Ukrainu;  
— neizsl ēdz plaš āku savstarp ēju pal īdz ību, ko var pieš ķirt atbilst īgi š ādiem nol īgumiem, un  
— neietekm ē Eiropas Savien ības noteikumus, kas reglament ē Eiropas Komisijas kompetento dienestu un Eiropas Savie ­
nības dal ībvalstu muitas dienestu apmain īšanos ar visu inform āciju, kas ieg ūta saska ņā ar šo protokolu un kas var ētu 
interes ēt Eiropas Savien ībai.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2125
2. Š ā protokola noteikumiem ir priekšroka attiec ībā pret jebkuru divpus ēju nol īgumu par savstarp ēju pal īdz ību, kas ir 
nosl ēgts vai var tikt nosl ēgts starp atseviš ķām Eiropas Savien ības dal ībvalst īm un Ukrainu, cikt āl š ādu nol īgumu noteikumi 
ir pretrun ā š ā protokola noteikumiem.  
15. pants  
Apspriešan ās 
Par jaut ājumiem attiec ībā uz š ā protokola piem ērojam ību puses savstarp ēji apspriežas, risinot šo jaut ājumu Muitas 
apakškomitej ā, kas izveidota saska ņā ar š ā nol īguma IV sada ļas 5. noda ļas (Muita un tirdzniec ības veicin āšana) 83. pantu.LV L 161/2126 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
III PROTOKOLS  
par pamatnol īgumu starp eiropas savien ību un ukrainu par visp ārējiem principiem ukrainas dal ībai 
savien ības programm ās 
AR ŠO PUSES VIENOJAS Š ĀDI: 
1. pants  
Ukrainai ir at ļauts piedal īties vis ās pašreiz ējās un turpm ākās Savien ības programm ās, kas ir atv ērtas Ukrainas l īdzdal ībai, 
saska ņā ar min ēto programmu attiec īgajiem pie ņemšanas noteikumiem.  
2. pants  
Ukraina sniedz finanšu ieguld ījumu Savien ības visp ārējā budžet ā atbilst īgi īpašaj ām programm ām, kur ās Ukraina piedal ās. 
3. pants  
Ukrainas p ārst āvjiem ir at ļauts piedal īties k ā nov ērot ājiem un saist ībā ar jaut ājumiem, kuri attiecas uz Ukrainu, p ārvald ības 
komitej ās, kas atbild īgas par to programmu uzraudz ību, kur ās Ukraina veic finanšu ieguld ījumu.  
4. pants  
Projektiem un iniciat īvām, ko iesniedz Ukrainas dal ībnieki, iesp ēju robež ās piem ēro tos pašus nosac ījumus, noteikumus 
un proced ūras, kas attiecas uz konkr ētaj ām programm ām un tiek piem ērotas dal ībvalst īm. 
5. pants  
Konkr ētus noteikumus un nosac ījumus par Ukrainas l īdzdal ību katr ā atseviš ķā programm ā, jo īpaši maks ājamo finanšu 
ieguld ījumu, k ā ar ī zi ņošanas un nov ērtēšanas proced ūras, nosaka Saprašan ās memorand ā starp Komisiju un Ukrainas 
kompetentaj ām iest ādēm, balstoties uz attiec īgo programmu noteiktajiem krit ērijiem.  
Ja Ukraina piesak ās Savien ības ārējai pal īdz ībai, lai piedal ītos k ādā noteikt ā Savien ības programm ā, pamatojoties uz 3. 
pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz visp ārējos 
noteikumus Eiropas kaimi ņattiec ību un partner ības instrumenta izveidošanai, vai saska ņā ar jebkuru l īdz īgu regulu, ar 
kuru paredz Savien ības ārējo pal īdz ību Ukrainai un ko var pie ņemt n ākotn ē, nosac ījumus, kas reglament ē to, k ā Ukraina 
izmanto Savien ības ārējo pal īdz ību, nosaka finans ēšanas l īgum ā, iev ērojot jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1638/200620. pantu.  
6. pants  
Atbilst īgi Padomes Regulai (EK,  Euratom ) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. j ūnijs) par Finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas 
Kopienu visp ārējam budžetam, katr ā saprašan ās memorand ā, kurš nosl ēgts saska ņā ar 5. pantu, nosaka, ka finanšu 
kontroli vai rev īzijas vai citas p ārbaudes, tostarp administrat īvu izmekl ēšanu, veiks Komisija, Eiropas Rev īzijas pal āta 
un Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai, vai t ās tiks veiktas ar šo iest āžu at ļauju.  
Izstr ādā detaliz ētus noteikumus par finanšu kontroli un rev īzij ām, administrat īvajiem pas ākumiem, sankcij ām un 
piedzi ņu, kas ļauj Komisijai, Eiropas Birojam kr āpšanas apkarošanai un Eiropas Rev īzijas pal ātai pieš ķirt t ādas pilnvaras, 
kas ir l īdzv ērtīgas to pilnvar ām attiec ībā uz atbalsta sa ņēm ējiem vai l īgumsl ēdz ējiem, kas veic uz ņēm ējdarb ību Savien ībā. 
7. pants  
Šo protokolu piem ēro, kam ēr sp ēkā ir šis nol īgums.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2127
Katra Puse var šo protokolu denons ēt, par to rakstveid ā pazi ņojot otrai Pusei. Šis protokols zaud ē sp ēku sešus m ēnešus 
pēc š āda pazi ņojuma dienas.  
Protokola izbeigšana p ēc jebkuras Puses denons ēšanas neietekm ē p ārbaudes un kontroles, kas attiec īgā gad ījum ā jāveic 
saska ņā ar 5. un 6. pant ā paredz ētajiem noteikumiem.  
8. pants  
Ne v ēlāk k ā tr īs gadus p ēc š ā protokola sp ēkā st āšan ās dienas un turpm āk ik p ēc trim gadiem abas Puses var p ārskat īt š ā 
protokola īstenošanu, pamatojoties uz Ukrainas faktisko l īdzdal ību Savien ības programm ās.LV L 161/2128 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Kop īga deklar ācija 
Eiropas Savien ība (turpm āk – "ES") atg ādina par pien ākumu valst īm, kuras ir izveidojušas muitas savien ību ar ES, saska ņot 
savu tirdzniec ības politiku ar ES tirdzniec ības politiku un daž ām no š īm valst īm – nosl ēgt preferen ču nol īgumus ar t ām 
valst īm, kam ir preferen ču nol īgums ar ES.  
Tādēļ Puses ņem v ērā, ka Ukraina s āk sarunas ar t ām valst īm, 
a) kuras ir izveidojušas muitas savien ību ar ES un  
b) uz kuru ražojumiem neattiecas tarifa koncesijas atbilst īgi šim nol īgumam,  
lai nosl ēgtu divpus ēju nol īgumu, ar ko izveido br īvās tirdzniec ības zonu saska ņā ar GATT  XXIV pantu (t ādējādi aptverot 
faktiski visu tirdzniec ību). Ukraina s āk sarunas iesp ējami dr īz, lai min ētais nol īgums st ātos sp ēkā iesp ējami dr īz p ēc š ā 
nol īguma st āšan ās sp ēkā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2129
NOBEIGUMA AKTS  
pēc samita starp Eiropas Savien ību un t ās dal ībvalst īm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, 
attiec ībā uz asoci ācijas nol īgumu  
Brisel ē 2014. gada 21. mart ā notika samits starp Eiropas Savien ību un t ās dal ībvalst īm, no vienas puses, un Ukrainu, no 
otras puses.  
Pārst āvji no:  
BE ĻĢIJAS KARALISTES,  
BULG ĀRIJAS REPUBLIKAS,  
ČEHIJAS REPUBLIKAS,  
DĀNIJAS KARALISTES,  
VĀCIJAS FEDERAT ĪVĀS REPUBLIKAS,  
IGAUNIJAS REPUBLIKAS,  
ĪRIJAS,  
GRIE ĶIJAS REPUBLIKAS,  
SP ĀNIJAS KARALISTES,  
FRANCIJAS REPUBLIKAS,  
HORV ĀTIJAS REPUBLIKAS,  
IT ĀLIJAS REPUBLIKAS,  
KIPRAS REPUBLIKAS,  
LATVIJAS REPUBLIKAS,  
LIETUVAS REPUBLIKAS,  
LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTES,  
UNG ĀRIJAS,  
MALTAS REPUBLIKAS,  
NĪDERLANDES KARALISTES,  
AUSTRIJAS REPUBLIKAS,  
POLIJAS REPUBLIKAS,  
PORTUG ĀLES REPUBLIKAS,  
RUM ĀNIJAS,  
SLOV ĒNIJAS REPUBLIKAS,LV L 161/2130 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
SLOV ĀKIJAS REPUBLIKAS,  
SOMIJAS REPUBLIKAS,  
ZVIEDRIJAS KARALISTES,  
LIELBRIT ĀNIJAS UN ZIEME ĻĪRIJAS APVIENOT ĀS KARALISTES,  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS,  
no vienas puses, un  
UKRAINAS,  
no otras puses,  
kas piedal ās samit ā (turpm āk "parakst ītāji"), 
ir parakst ījuši š ādu politisku noteikumu tekstu, kas izkl āstīts pielikum ā pievienotaj ā Asoci ācijas nol īgum ā starp Eiropas 
Savien ību un Eiropas Atomener ģijas kopienu un to dal ībvalst īm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (turpm āk 
"nol īgums "): 
1. Preambula  
2. 1. pants  
3. I, II un VII sada ļa 
Parakst ītāji apstiprina savu ap ņemšanos parakst īt un nosl ēgt nol īguma III, IV, V un VI sada ļu, kuras kop ā ar p ārējo 
nol īgumu veido vienotu instrumentu. Min ētaj ā nol ūkā parakst ītāji konsult ēsies sav ā starp ā, izmantojot diplom ātiskos 
kan ālus, lai noteiktu piem ērotu datumu, kad organiz ēt parakst ītāju san āksmi, vai veiktu jebk ādu citu šim m ērķim 
vajadz īgu darb ību. 
Parakst ītāji vienojas, ka 486. panta 4. punkts par nol īguma provizorisku piem ērošanu ir piem ērojams attiec īgaj ām 
nol īguma da ļām, iev ērojot šo Nobeiguma aktu.  
Brisel ē, 2014. gada 21. mart ā.LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2131
Voor het Koninkrijk België  
Pour le Royaume de Belgique  
Für das Königreich Belgien
  
Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse 
Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.  
Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région 
wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.  
Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft , die 
Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.  
За Република  България
  
Za Českou republiku
  
For Kongeriget Danmark
  
Für die Bundesrepublik Deutschland
LV L 161/2132 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Eesti Vabariigi nimel
  
Thar cheann Na hÉireann  
For Ireland
  
Για την Ελληνική  Δημοκρατία
  
Por el Reino de España
  
Pour la République française
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2133
Za Republiku Hrvatsku
  
Per la Repubblica italiana
  
Για την Κυπριακή  Δημοκρατία
  
Latvijas Republikas v ārd ā –
 
Lietuvos Respublikos vardu
LV L 161/2134 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
Pour le Grand-Duché de Luxembourg
  
Magyarország részér ől
 
Għar-Repubblika ta’ Malta
  
Voor het Koninkrijk der Nederlanden
  
Für die Republik Österreich
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2135
W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
  
Pela República Portuguesa
  
Pentru România
  
Za Republiko Slovenijo
  
Za Slovenskú republiku
  
Suomen tasavallan puolesta  
För Republiken Finland
LV L 161/2136 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 29.5.2014.
För Konungariket Sveriges
  
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
  
За Европейския  съюз  
Por la Unión Europea  
Za Evropskou unii  
For Den Europæiske Union  
Für die Europäische Union  
Euroopa Liidu nimel  
Για την Ευρωπαϊκή  Ένωση  
For the European Union  
Pour l'Union européenne  
Za Europsku uniju  
Per l'Unione europea  
Eiropas Savien ības v ārd ā – 
Europos S ąjungos vardu  
Az Európai Unió részér ől 
Għall-Unjoni Ewropea  
Voor de Europese Unie  
W imieniu Unii Europejskiej  
Pela União Europeia  
Pentru Uniunea European ă 
Za Európsku úniu  
Za Evropsko unijo  
Euroopan unionin puolesta  
För Europeiska unionen
  
За Україну
LV 29.5.2014. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 161/2137