V PIELIKUMS

INDONĒZIJAS KOKMATERIĀLU LIKUMĪGUMA NODROŠINĀŠANAS SISTĒMA

1. Ievads

Mērķis: nodrošināt apliecinājumu, ka apaļkoku un koka izstrādājumu ieguve, transportēšana, apstrāde, pārstrāde un pārdošana atbilst visiem attiecīgajiem Indonēzijas normatīvajiem un administratīvajiem aktiem.

Būdama nelikumīgas mežizstrādes un nelegāli iegūtu kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecības apkarošanas priekšpulkā, Indonēzija 2001. gada septembrī Bali uzņēma Austrumāzijas ministru konferenci par meža tiesību aktu ieviešanu un pārvaldību (FLEG), kurā tika sagatavota Deklarācija par meža tiesību aktu ieviešanu un pārvaldību (Bali deklarācija). Kopš tā laika Indonēzija ir saglabājusi vadošo lomu starptautiskajā sadarbībā nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanā.

Kā viens no starptautiskajiem centieniem šo jautājumu risināšanā jāmin tas, ka arvien lielāks skaits patērētājvalstu ir apņēmušās veikt pasākumus, lai savos tirgos nepieļautu tirdzniecību ar nelikumīgiem kokmateriāliem, savukārt ražotājvalstis ir apņēmušās izveidot mehānismu, kas nodrošina to koka izstrādājumu likumīgumu. Ir svarīgi ieviest uzticamu sistēmu, lai garantētu kokmateriālu un koka izstrādājumu ieguves, transportēšanas, apstrādes, pārstrādes un tirdzniecības likumīgumu.

Indonēzijas kokmateriālu likumīguma nodrošināšanas sistēma (TLAS) sniedz apliecinājumu, ka Indonēzijā saražotie un apstrādātie kokmateriāli un koka izstrādājumi nāk no likumīgiem avotiem un pilnībā atbilst attiecīgajiem Indonēzijas normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, jo to pārbauda neatkarīga revīzija un uzrauga pilsoniskā sabiedrība.

1.1. Indonēzijas normatīvie un administratīvie akti, kas veido TLAS pamatu

Ar Indonēzijas noteikumiem “Standarti un vadlīnijas attiecībā uz ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas efektivitātes novērtēšanu un kokmateriālu likumīguma pārbaudi valsts un privātajos mežos” (Mežsaimniecības ministra noteikumi P.38/Menhut-II/2009) ir izveidota TLAS. TLAS ietver arī ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas shēmu, un tās mērķis ir uzlabot pārvaldību meža nozarē, apturēt nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistīto kokmateriālu tirdzniecību, nodrošināt Indonēzijas koka izstrādājumu uzticamību un uzlabot to tēlu.

TLAS ir turpmāk norādītie elementi.

1. Likumīguma standarti

2. Piegādes ķēdes kontrole

3. Pārbaudes procedūras

4. Licenču izdošanas shēma

5. Uzraudzība

TLAS ir pamatsistēma, ko izmanto, lai apliecinātu to kokmateriālu un koka izstrādājumu likumīgumu, kuri saražoti Indonēzijā un paredzēti eksportam uz Savienību un citiem tirgiem.

1.2. TLAS izveide – process, kurā piedalās daudzas ieinteresētās personas

Kopš 2003. gada plašs Indonēzijas mežsaimniecībā ieinteresēto personu loks ir aktīvi iesaistījies TLAS izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā, tādējādi panākot labāku procesa pārskatāmību, pārredzamību un ticamību. 2009. gadā procesā, kurā piedalās daudzas ieinteresētās personas, tika izstrādāti Mežsaimniecības ministra noteikumi P.38/Menhut-II/2009, kam sekoja Meža izmantošanas ģenerāldirektorāta tehniskās vadlīnijas Nr. 6/VI-SET/2009 un Nr. 02/VI-BPPHH/2010, kuras pēc tam tika pārskatītas ar Mežsaimniecības ministra noteikumiem P.68/Menhut-II/2011, P.45/Menhut-II/2012, P.42/Menhut-II/2013 un Meža izmantošanas ģenerāldirektorāta tehniskajām vadlīnijām P.8/VI-SET/2011 un P.8/VI-BPPHH/2012.

Balstoties uz TLAS sākotnējā īstenošanā gūto pieredzi, kopīgā novērtējuma rezultātiem, kas veikts saskaņā ar šā nolīguma VIII pielikumu, un dažādu ieinteresēto personu ieteikumiem, noteikumus procesā, kurā piedalās daudzas ieinteresētās personas, vēlreiz pārskatīja un pieņēma Mežsaimniecības ministra noteikumus P.43/Menhut-II/2014 (2014. gada jūnijā) un P.95/Menhut-II/2014 (2014. gada decembrī), kā arī Meža izmantošanas ģenerāldirektorāta tehniskās vadlīnijas Nr.P.14/VI-BPPHH/2014 (2014. gada decembrī) un Nr. P.1/VI-BPPHH/2015 (2015. gada janvārī) (turpmāk “TLAS vadlīnijas”).

TLAS īstenošanas gaitā visu ieinteresēto personu iesaistīšanas process turpināsies.

2. TLAS darbības joma

Indonēzijas saimnieciskā meža resursus var vispārīgi iedalīt divos īpašuma veidos: valsts meži un privātie meži/zemes. Valsts meži sastāv no saimnieciskajiem mežiem, kuros notiek ilgtermiņā stabila kokmateriālu ieguve saskaņā ar vairākiem atļauju veidiem, un meža teritorijām, kuras var pārveidot izmantošanai ar mežsaimniecību nesaistītām vajadzībām, piemēram, apdzīvotu vietu vai lauksaimniecības plantāciju ierīkošanai. TLAS piemērošana valsts mežos un privātajos mežos/zemēs ir aprakstīta II pielikumā.

TLAS aptver kokmateriālus un koka izstrādājumus, kas iegūti saskaņā ar visiem atļauju veidiem, kā arī darbības, kuras veic visi kokmateriālu tirgotāji, koksnes apstrādes un pārstrādes uzņēmumi, eksportētāji un importētāji.

TLAS aptver koka izstrādājumus, kas paredzēti vietējiem un starptautiskiem tirgiem. Pārbauda visu Indonēzijas ražotāju, apstrādes un pārstrādes uzņēmumu un tirgotāju darbības likumīgumu, arī to, kuri apgādā vietējo tirgu.

TLAS ir noteikta prasība, ka importētie kokmateriāli un koka izstrādājumi ir jāatmuito un tiem jāatbilst Indonēzijas importa noteikumiem. Šie noteikumi paredz, ka importētiem kokmateriāliem un koka izstrādājumiem jābūt pievienotiem dokumentiem un citiem pierādījumiem, kas apliecina kokmateriālu likumīgumu ieguves valstī. Visi Indonēzijā importētie kokmateriāli un koka izstrādājumi ir jāiekļauj piegādes ķēdē, kuras kontroles pilnībā atbilst visiem attiecīgajiem Indonēzijas normatīvajiem un administratīvajiem aktiem.

Daži koka izstrādājumi var saturēt otrreizējas izejvielas. Īpašās likumīguma prasības otrreizēji izmantotai koksnei ir aprakstītas likumīguma standartos un TLAS vadlīnijās.

Konfiscētus kokmateriālus drīkst pārdot tikai izmantošanai vietējā tirgū, izņemot konfiscētus kokmateriālus, kas iegūti aizsargājamā mežā, – šādi kokmateriāli ir jāiznīcina. Ikvienam uzņēmumam, kas saņem konfiscētus kokmateriālus, ir jāīsteno pasākumi, lai nošķirtu konfiscētos kokmateriālus no citām izejvielām, un pienācīgi jāinformē atbilstības novērtēšanas struktūra (CAB), kura nekavējoties veic īpašo revīziju, lai nodrošinātu, ka šie kokmateriāli nenonāk eksporta piegādes ķēdē. Konfiscētiem kokmateriāliem nedrīkst izdot eksporta licenci.

Izmaiņas no iezemiešu mežiem nākušu kokmateriālu izmantošanas un/vai administrēšanas procedūrās, lai varētu īstenot Konstitucionālās tiesas lēmumu (MK) Nr. 35/PUU-X/2012, tiks ieviestas pēc attiecīgo īstenošanas tiesību aktu pieņemšanas.

Stingri rūpējas, lai tranzītā esošie kokmateriāli un koka izstrādājumi nekādā ziņā nenonāktu publiskotajās galvenajās muitas zonās (PCA). Tas nozīmē, ka tranzītā esošie kokmateriāli nenonāk PCA un līdz ar to neiekļūst piegādes ķēdēs Indonēzijā. Tranzītā esošiem kokmateriāliem neizdod eksporta licenci.

2.1. TLAS likumīguma standarti

TLAS pamatā ir konkrēti kokmateriālu likumīguma standarti, kas aptver visu veidu kokmateriālu avotus (atļaujas un saimnieciskās darbības veicēji) un visas saimnieciskās darbības veicēju darbības. Šie standarti un to pārbaudes vadlīnijas ir noteiktas II pielikumā.

TLAS ietver arī “Standartus un pamatnostādnes par ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas (SFM) efektivitātes novērtēšanu”. Ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas novērtēšanā, kurā izmanto SFM standartu, pārbauda arī to, vai revidējamais ievēro attiecīgos TLAS likumīguma kritērijus. Atļaujas turētāji, kas darbojas saimnieciskā meža zonās valstij piederošās zemēs (pastāvīgas meža platības), ievēro gan attiecīgos likumīguma, gan SFM standartus. Tie var izvēlēties vispirms izpildīt likumīguma standartu, tomēr beigu beigās tiem ir jāievēro gan likumīguma standarti, gan ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas standarti ne vēlāk kā dienā, kad beidzas sākotnējās likumīguma sertifikācijas termiņš.

3. Kokmateriālu piegādes ķēdes kontrole

Atļaujas turētājs (ja piešķirtas koncesijas) vai zemes īpašnieks (ja tā ir privātā zeme), vai uzņēmums (ja tie ir tirgotāji, apstrādes un pārstrādes uzņēmumi un eksportētāji) pierāda, ka ikviens posms to piegādes ķēdē tiek kontrolēts un dokumentēts, kā noteikts Mežsaimniecības ministra noteikumos P.30/Menhut-II/2012, P.41/Menhut-II/2014 un P.42/Menhut-II/2014 (turpmāk “noteikumi”). Šajos noteikumos prasīts, lai provinces un rajona mežniecības amatpersonas katrā piegādes ķēdes posmā veiktu pārbaudes uz vietas un apstiprinātu dokumentus, kurus iesnieguši atļaujas turētāji, zemes īpašnieki vai apstrādes un pārstrādes uzņēmumi.

Operatīvās kontroles galvenie dokumenti katrā piegādes ķēdes posmā ir apkopoti 1. diagrammā.

Visiem sūtījumiem piegādes ķēdē jābūt pievienotiem attiecīgajiem transporta dokumentiem, kuros norādīts, vai materiālam ir derīgs SVLK sertifikāts vai tas deklarēts kā likumīgs ar piegādātāja atbilstības deklarāciju (SDoC), vai iegūts no konfiscētiem avotiem. Jebkāda kokmateriālu vai koka izstrādājumu sūtījuma īpašniekam vai pārzinim ikkatrā piegādes ķēdes posmā jāreģistrē, vai šis sūtījums ir SVLK sertificēts vai deklarēts kā likumīgs ar piegādātāja atbilstības deklarāciju, vai iegūts no konfiscēta avota. Ja sūtījums satur kādus konfiscētus kokmateriālus, sūtījuma īpašniekam vai pārzinim ir jāpiemēro efektīva sistēma, lai pārbaudīti likumīgas izcelsmes kokmateriālus un koka izstrādājumus nošķirtu no konfiscētiem kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, un jākārto uzskaite, kurā izcelsmes avoti tiek nodalīti.

Saimnieciskās darbības veicējiem piegādes ķēdē ir noteikta prasība kārtot uzskaiti par saņemtajiem, uzglabātajiem, apstrādātajiem/pārstrādātajiem un piegādātajiem kokmateriāliem un koka izstrādājumiem. Uzskaitei jābūt pietiekamai, lai pēc tam būtu iespējams veikt kvantitatīvo datu salīdzināšanu starp piegādes ķēdes posmiem un viena posma robežās. Šādus datus dara pieejamus provinces un rajona mežniecības amatpersonām, lai tās veiktu salīdzināšanu. Šā pielikuma papildinājumā ir sīkāk izskaidrots, kādas ir galvenās darbības un procedūras, ieskaitot salīdzināšanu, katrā piegādes ķēdes posmā un kāda ir CAB loma piegādes ķēdes integritātes novērtēšanā.

1. diagramma

Piegādes ķēdes kontrole un galvenie dokumenti, kas vajadzīgi katrā piegādes ķēdes posmā, kur tiek salīdzināti dati.

4. Likumīguma pārbaudes un eksporta licenču izdošanas institucionālā struktūra

4.1. Ievads

Indonēzijas TLAS pamatojas uz pieeju, kura pazīstama kā “licenču izdošana saimnieciskās darbības veicējam” un kurai ir daudz kopīgu iezīmju ar produktu vai meža apsaimniekošanas sertifikācijas sistēmām. Indonēzijas Mežsaimniecības ministrija ieceļ vairākas atbilstības novērtēšanas struktūras (Lembaga Penilai/LP un Lembaga Verifikasi/LV), kuras tā pilnvaro pārbaudīt kokmateriālu ražotāju, tirgotāju, apstrādes un pārstrādes uzņēmumu un eksportētāju (turpmāk “saimnieciskās darbības veicēji”) darbību likumīgumu.

Indonēzijas Valsts akreditācijas struktūra (KAN) akreditē atbilstības novērtēšanas struktūras (CAB). Ar CAB līgumu slēdz saimnieciskās darbības veicēji, kuri vēlas, lai to darbības tiktu sertificētas kā likumīgas. CAB ir jādarbojas saskaņā ar ISO/IEC 17065 vadlīnijām. Par revīzijas rezultātiem tās ziņo revidējamajam un Mežsaimniecības ministrijai. Ziņojumu kopsavilkumi ir publiski pieejami.

CAB pārbauda, vai revidējamais saimnieciskās darbības veicējs darbojas saskaņā ar Indonēzijas likumīguma definīciju, kas iekļauta II pielikumā, tostarp efektīvi veic kontroles, lai nepieļautu nezināmas izcelsmes kokmateriālu nonākšanu piegādes ķēdē. Ja konstatē, ka revidējamais, kas darbojas valsts mežos vai ir liels uzņēmums (pirmapstrādes uzņēmums, kura jauda pārsniedz 6 000 m3/gadā, vai tālākapstrādes uzņēmums, kura ieguldījums pārsniedz 500 miljonus IDR), noteikumus ievēro, tam izdod SVLK likumīguma sertifikātu, kas ir derīgs 3 (trīs) gadus. Šajā periodā CAB veic ikgadējus pārraudzības apmeklējumus, lai pārliecinātos, ka noteikumi vēl aizvien tiek ievēroti. Ja revidējamie ir mazi uzņēmumi (pirmapstrādes uzņēmumi, kuru jauda nesasniedz 6 000 m3/gadā, vai tālākapstrādes uzņēmumi, kuru ieguldījums nesasniedz 500 miljonus IDR), likumīguma sertifikāta derīguma termiņš ir 6 (seši) gadi; ja saimnieciskās darbības veicējs darbojas privātos mežos/zemēs, derīguma termiņš ir 10 (desmit) gadi. Tādā gadījumā CAB pārraudzības apmeklējumus veic katru otro gadu (reizi divos gados).

Saimnieciskās darbības veicēji privātos mežos/zemēs, ģimenes uzņēmumi, amatnieki, pirmapstrādes uzņēmumi, kas apstrādā tikai kokmateriālus no privātiem mežiem/zemēm un nevar tos tieši eksportēt, reģistrētas bāzes (kas tirgojas ar kokmateriāliem vai apstrādātiem/pārstrādātiem kokmateriāliem, kuri iegūti tikai no privātiem mežiem/zemēm vai “Perum Perhutani”SVLK sertificētā saimnieciskajā darbībā) un importētāji var izmantot piegādātāja atbilstības deklarāciju, lai pierādītu savu kokmateriālu un koka izstrādājumu likumīgumu, tāpēc CAB to revīziju neveic (sk. 5.3. sadaļu).

LV darbojas arī kā licenču izdevējas iestādes. Tās pārbauda eksportētāju SVLK sertifikāta derīgumu un eksporta reģistrāciju, un eksportētāja deklarēto datu (mēneša bilances) saskanību, pirms izdod eksporta licences V-Legal dokumentu vai FLEGT licenču formā. Tas nozīmē, ka I pielikumā ietverto koka izstrādājumu eksports bez eksporta licences ir aizliegts. Šiem nosacījumiem atbilstošajam eksportam uz Eiropas Savienību tiek izdotas FLEGT licences, savukārt eksportam uz citurieni – V-Legal dokumenti.

TLAS vadlīnijās noteikts, ka pilsoniskās sabiedrības grupām, privātpersonām un kopienām ir tiesības uzraudzīt TLAS īstenošanu uz vietas. Šādi neatkarīgi uzraudzītāji drīkst novērtēt darbību atbilstību likumīguma definīcijas prasībām un revīzijas un licenču izdošanas procesu atbilstību TLAS prasībām, kā arī iesniegt sūdzību CAB, licenču izdevējām iestādēm, KAN un Mežsaimniecības ministrijai.

2. diagramma

Saikne starp dažādām struktūrām, kas iesaistītas TLAS īstenošanā

4.2. Atbilstības novērtēšanas struktūras/Licenču izdevējas iestādes

Atbilstības novērtēšanas struktūras (CAB) ieņem nozīmīgu vietu Indonēzijas sistēmā. Tās pilnvaro Mežsaimniecības ministrija, un atsevišķi saimnieciskās darbības veicēji ar tām slēdz līgumus par atsevišķu saimnieciskās darbības veicēju ražošanas, apstrādes, pārstrādes un tirdzniecības darbību likumīguma pārbaudi piegādes ķēdē, arī par piegādes ķēdes integritātes pārbaudi.

Ir divu veidu CAB: i) novērtēšanas struktūras (Lembaga Penilai/LP), kas veic meža apsaimniekošanas vienību (FMU) darbības revīziju valsts mežos, izmantojot ilgtspējas standartus un likumīguma standartu prasības, un ii) pārbaudes struktūras (Lembaga Verifikasi/LV), kas veic FMU, kokrūpniecības uzņēmumu, tirgotāju un eksportētāju revīziju, izmantojot likumīguma standartus.

Lai nodrošinātu to, ka minētās revīzijas, kurās pārbauda II pielikumā izklāstīto likumīguma standartu ievērošanu, notiek visaugstākajā kvalitātē, LP un LV ir jāizstrādā vajadzīgās vadības sistēmas, kas attiecas uz kompetenci, konsekvenci, objektivitāti, pārredzamību, un novērtēšanas procesa prasības, kas izklāstītas ISO/IEC 17065. Šīs prasības ir norādītas TLAS vadlīnijās. Indonēzijas Valsts akreditācijas struktūra (KAN) akreditē atbilstības novērtēšanas struktūras (CAB).

LV var darboties arī kā licenču izdevējas iestādes. Šajā gadījumā LV izdod eksporta licences, kas attiecas uz koka izstrādājumiem, kuri paredzēti starptautiskiem tirgiem. Attiecībā uz ārpussavienības tirgiem licenču izdevējas iestādes izdod V-Legal dokumentus, un attiecībā uz Savienības tirgu tiek izdotas FLEGT licences saskaņā ar IV pielikumā izklāstītajām prasībām. Detalizētas procedūras V-Legal dokumenta vai FLEGT licences izdošanai eksporta sūtījumiem ir aprakstītas TLAS vadlīnijās. LP nevar darboties kā licenču izdevējas iestādes un neizdod eksporta licences.

Visiem CAB vai licenču izdevēju iestāžu revidentiem ir jābūt reģistrētiem un ar derīgu kompetences sertifikātu, ko izsniegusi Profesionālās sertifikācijas struktūra (Lembaga Sertifikasi Profesi – LSP). LSP izvērtēs visus iespējamos revidenta pārkāpumus, par kuriem tai ir paziņots, un var atsaukt minētā revidenta kompetences sertifikātu.

4.3. Akreditācijas struktūra

Indonēzijas Valsts akreditācijas struktūra (Komite Akreditasi Nasional, KAN) ir neatkarīga akreditācijas struktūra, kas izveidota ar Valdības noteikumiem (Peraturan Pemerintah/PP) 102/2000 par Valsts standartizāciju un Prezidenta dekrētu (Keputusan Presiden/Keppres) 78/2001 par Valsts akreditācijas komiteju. Tā darbojas saskaņā ar ISO/IEC 17011 (Vispārējās prasības akreditācijas institūcijām, kuras akreditē atbilstības novērtēšanas institūcijas). Tā ir izstrādājusi iekšējus TLAS atbalsta dokumentus LP un LV akreditācijai.

Klusā okeāna akreditācijas kooperācija (PAC) un Starptautiskais akreditācijas forums (IAF) ir starptautiski atzinuši KAN, lai tā akreditētu sertifikācijas struktūras, kas veic kvalitātes vadības sistēmu, vides pārvaldības sistēmu un produktu sertifikāciju. KAN ir atzinušas arī Āzijas Klusā okeāna laboratoriju akreditācijas kooperācija (APLAC) un Starptautiskā laboratoriju akreditācijas kooperācija (ILAC).

2009. gada 14. jūlijāKAN parakstīja Saprašanās memorandu ar Mežsaimniecības ministriju par akreditācijas pakalpojumu sniegšanu TLAS vajadzībām. Tādējādi tā ir atbildīga par CAB akreditēšanu, lai nodrošinātu, ka CAB pastāvīgi atbilst standartam ISO/IEC 17065.

Ikviena ieinteresētā puse, tostarp saimnieciskās darbības veicēji un neatkarīgie uzraudzītāji, var KAN iesniegt sūdzības par LP vai LV darbību.

4.4. Revidējamie

Revidējamie ir saimnieciskās darbības veicēji, kuriem veic likumīguma pārbaudi. To vidū ir meža apsaimniekošanas vienības (koncesionāri vai kokmateriālu ieguves atļaujas turētāji, kopienai vai ciemam piešķirtas meža izmantošanas atļaujas turētāji, privātie meža/zemes īpašnieki), reģistrētas kokmateriālu bāzes, kokrūpniecības uzņēmumi, reģistrēti neražojoši eksportētāji. Meža apsaimniekošanas vienībām un kokrūpniecības uzņēmumiem ir jāievēro piemērojamais likumīguma standarts. Eksporta vajadzībām kokrūpniecības uzņēmumiem un reģistrētiem neražojošiem eksportētājiem ir jāievēro prasības, kas saistītas ar eksporta licenču izdošanu. TLAS ļauj revidējamajiem iesniegt LP vai LV pārsūdzību attiecībā uz revīzijas norisi vai rezultātiem.

4.5. Neatkarīgs uzraudzītājs

Pilsoniskajai sabiedrībai ir būtiska nozīme TLAS neatkarīgajā uzraudzībā. Pilsoniskās sabiedrības grupām, privātpersonām un kopienām, kas darbojas kā neatkarīgie uzraudzītāji, ir tiesības novērtēt un ziņot, vai darbības atbilst likumīguma prasībām, kā arī ziņot par akreditēšanas, pārbaužu un licenču izdošanas darbībām. Neatkarīgā uzraudzītāja konstatējumus var izmantot arī periodiskajā novērtēšanā (PE), kas ir paredzēta šajā nolīgumā (VI pielikums).

Ja tiek konstatēts pārkāpums, kas saistīts ar saimnieciskās darbības veicēja likumīgumu, neatkarīgais uzraudzītājs sūdzības iesniedz tieši attiecīgajai LP vai LV. Ja uzskata, ka LP vai LV uz sūdzību nav pienācīgi reaģējusi, neatkarīgais uzraudzītājs var iesniegt ziņojumu KAN un valdībai. Ja sūdzības ir par eksporta licenču izdošanu, neatkarīgais uzraudzītājs var sūdzību iesniegt tieši licenču izdevējai iestādei vai Mežsaimniecības ministrijai.

4.6. Valdība

Mežsaimniecības ministrija (2014. gada oktobrī Mežsaimniecības ministriju apvienoja ar Vides ministriju, un tagad tā ir Vides un mežsaimniecības ministrija) reglamentē TLAS un pilnvaro akreditētās LP veikt SFM novērtējumu un LV veikt likumīguma pārbaudi.

Mežsaimniecības ministrija arī pilnvaro LV izdot eksporta licences (V-Legal dokumentus/FLEGT licences).

Mežsaimniecības ministrija ir izdevusi vairākas vadlīnijas, kurās noteiktas prasības saistībā ar pārbaudēm un licenču izdošanu. Šajās vadlīnijās ietverti arī noteikumi par to, kā Mežsaimniecības ministrija kontrolē LV veiktās pārbaudes, un noteikts, ar kādām procedūrām ministrija pilnvaro un pārrauga LV licenču izdošanas darbības.

Bez tam Mežsaimniecības ministrija izveido ad-hoc darba grupu, kuras uzdevums ir atsevišķi izmeklēt visus paziņotos pārkāpumus saistībā ar likumīguma sertifikāta un/vai V-Legal dokumenta/FLEGT licences izdošanu. Darba grupas sastāvs ir atkarīgs no paziņotā pārkāpuma rakstura. Tajā var ietilpt dažādu valdības aģentūru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. Pamatojoties uz darba grupas konstatējumiem un ieteikumiem, Mežsaimniecības ministrija var atsaukt CAB piešķirto pilnvarojumu, kā rezultātā CAB nekavējoties izbeidz veikt pārbaudes un izdot licences.

Mežsaimniecības ministrija arī nekavējoties atsauks CAB piešķirto pilnvarojumu, ja KAN ir pieņēmusi lēmumu par akreditācijas anulēšanu (kuras iemesls ir, piemēram, KAN ikgadējā pārraudzība pār CAB konstatētais). CAB var iesniegt pārsūdzību KAN, bet ne ministrijai.

Mežsaimniecības ministrija arī reglamentē Licenču informācijas nodaļu (LIU) – informācijas pārvaldības struktūru, kas validē informāciju par V-Legal dokumentu/FLEGT licenču izdošanu. LIU ir atbildīga par vispārēju informācijas apmaiņu par TLAS, un tā saņem un glabā attiecīgos datus un informāciju par likumīguma sertifikātu un V-Legal dokumentu/FLEGT licenču izdošanu. Šī struktūra arīdzan sniedz atbildes uz tirdzniecības partneru kompetento iestāžu un ieinteresēto personu jautājumiem. LUI arī pārvalda uz pienācīgas pārbaudes principiem balstīto importa rekomendācijas procedūru, izmantojot tiešsaistes sistēmu SILK.

Bez tam Mežsaimniecības ministrija kontrolē valdības tehnisko pārraugu (Wasganis) un uzņēmuma tehnisko darbinieku (Ganis) reģistrāciju. Wasganis uzdevums ir pārraudzīt un kontrolēt apaļkoku uzmērīšanu. Šie darbinieki arī noslēdz obligātos transporta dokumentus un salīdzina datus (sīkāku informāciju sk. šā pielikuma papildinājumā). Ganis sagatavo ražošanas un transporta dokumentus par visu produkciju no valsts mežiem. Ganis var arī aizpildīt obligātos transporta dokumentus, ja Wasganis vairāk nekā 48 stundas atrodas prombūtnē. Gan Wasganis, gan Ganis ir reģistrēti Mežsaimniecības ministrijā. Katru gadu Mežsaimniecības ministrija šos darbiniekus oficiāli novērtē.

5. Likumīguma pārbaude

5.1. Ievads

Indonēzijas kokmateriālus uzskata par likumīgiem, ja to izcelsme un ražošanas process, kā arī sekojošās apstrādes, pārstrādes, transportēšanas un tirdzniecības darbības ir pārbaudītas un atzītas par atbilstošām visiem piemērojamajiem Indonēzijas normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kā izklāstīts II pielikumā. CAB veic atbilstības novērtēšanu, lai pārliecinātos par noteikumu ievērošanu. Lai samazinātu apgrūtinājumu privāto mežu īpašniekiem, kā arī tirgotājiem un ģimenes uzņēmumiem/amatniekiem, kas ir pilnībā atkarīgi no privātīpašumā esošiem/privāti izmantotiem mežiem (privātās zemes atļauja), šādiem saimnieciskās darbības veicējiem ir atļauts skaidri noteiktos gadījumos izdot piegādātāja atbilstības deklarāciju kā alternatīvu SVLK sertifikācijas iegūšanai (sīkāku informāciju sk. 5.2. punktā).

5.2. Likumīguma pārbaudes process, ko veic CAB

Saskaņā ar ISO/IEC 17065 un TLAS vadlīnijām likumīguma pārbaudes process sastāv no šādiem elementiem.

Pieteikuma iesniegšana un līguma slēgšana. Saimnieciskās darbības veicējs iesniedz CAB pieteikumu, kurā noteikts pārbaudes tvērums, ziņas par saimnieciskās darbības veicēju un cita vajadzīgā informācija. Pirms pārbaudes uzsākšanas starp saimnieciskās darbības veicēju un CAB ir jānoslēdz līgums, kurā izklāstīti pārbaudes nosacījumi.

Pārbaudes plāns. Pēc pārbaudes līguma parakstīšanas CAB sagatavo pārbaudes plānu, kurš ietver revīzijas komisijas izveidi, pārbaudes programmu un darba grafiku. Plānu nosūta revidējamajam, attiecīgajai provinces mežsaimniecības iestādei un citām attiecīgām provinces un reģionālām iestādēm, un vienojas par pārbaudes datumiem. Šo informāciju laikus dara pieejamu neatkarīgajiem uzraudzītājiem un sabiedrībai, par to paziņojot CAB un Mežsaimniecības ministrijas tīmekļa vietnēs un/vai plašsaziņas līdzekļos un/vai vēstulēs.

Pārbaude. Pārbaudes revīzija sastāv no trim posmiem: i) revīzijas atklāšanas sanāksmes un koordinēšanas, ii) dokumentu pārbaudes un novērošanas uz vietas, un iii) revīzijas noslēguma sanāksmes.

— Revīzijas atklāšanas sanāksme un koordinēšana. Koordinēšana ar attiecīgajām reģionālajām, provinces un rajona iestādēm, lai tās informētu par revīzijas plāniem un no šīm iestādēm ievāktu sākotnējo informāciju. CAB var izplatīt informāciju un iedibināt saziņu ar attiecīgajiem CSO, lai papildinātu sākotnējo informāciju. CAB revīzijas atklāšanas sanāksmē ar revidējamo pārrunā revīzijas mērķi, tvērumu, grafiku un metodiku, lai revidējamais varētu uzdot jautājumus par pārbaudes darbību metodēm un norisi.

— Dokumentu pārbaude un novērošana uz vietas. Lai savāktu pierādījumus par to, vai revidējamais ievēro Indonēzijas TLAS prasības, CAB pārbauda revidējamā sistēmas un procedūras, attiecīgos dokumentus un ierakstus. CAB veic pārbaudes uz vietas, lai pārliecinātos par prasību ievērošanu, tostarp savus konstatējumus salīdzina ar oficiālu inspekcijas ziņojumu konstatējumiem. CAB pārbauda arī revidējamā kokmateriālu izsekojamības sistēmu, lai pārliecinātos, ka ir pierādījumi, ka likumīguma prasībām atbilst visi kokmateriāli, kas nonāk piegādes ķēdē.

— Revīzijas noslēguma sanāksme. Revidējamajam dara zināmus pārbaudes rezultātus, jo īpaši neatbilstības, kas varētu būt konstatētas. Revidējamais var uzdot jautājumus par pārbaudes rezultātiem un sniegt skaidrojumus par CAB uzrādītajiem pierādījumiem.

Ziņošana un lēmuma pieņemšana. Revīzijas komisija sagatavo pārbaudes ziņojumu, ievērojot Mežsaimniecības ministrijas norādīto struktūru. Ar ziņojumu, kurā iekļauts visu konstatēto neatbilstību apraksts un pieņemtais lēmums par sertifikāciju, revidējamo iepazīstina četrpadsmit kalendāra dienu laikā pēc revīzijas noslēguma sanāksmes, un CAB ziņojumu iesniedz Mežsaimniecības ministrijai.

Revīzijas komisijas konstatējumus izmanto galvenokārt tam, lai CAB varētu pieņemt lēmumu par pārbaudes revīzijas iznākumu. CAB pieņem lēmumu par to, vai, pamatojoties uz revīzijas komisijas sagatavoto pārbaudes ziņojumu, tiek izdots likumīguma sertifikāts.

Neatbilstību gadījumos CAB neizdod likumīguma sertifikātu, tādējādi nepieļaujot kokmateriālu nonākšanu pārbaudīti likumīgu kokmateriālu piegādes ķēdē. Kad neatbilstība ir novērsta, saimnieciskās darbības veicējs var atkārtoti iesniegt lūgumu veikt likumīguma pārbaudi.

Pārkāpumus, kurus CAB atklājusi pārbaudes laikā, paziņo Mežsaimniecības ministrijai, un atbildīgās iestādes pārkāpumus izskata administratīvi vai tiesā. Ja saimnieciskās darbības veicēju tur aizdomās par noteikumu pārkāpumu, valsts, provinces vai rajona iestādes var nolemt apturēt tā darbības.

Likumīguma sertifikāta izdošana un atkārtota sertificēšana. CAB izdod likumīguma sertifikātu, ja tā uzskata, ka revidējamais pilnībā atbilst visiem likumīguma standarta rādītājiem (un tam ir visi kontroldokumenti), tostarp noteikumiem par kokmateriālu piegādes ķēdes kontroli.

CAB jebkurā laikā var ziņot Mežsaimniecības ministrijai par izdotajiem, grozītajiem, apturētajiem un anulētajiem sertifikātiem, un reizi trijos mēnešos tā sagatavo ziņojumu. Mežsaimniecības ministrija pēc tam šos ziņojumus publicē savā tīmekļa vietnē.

Atkarībā no tā, kāda veida atļauja revidējamam ir, likumīguma sertifikāts ir derīgs trīs līdz desmit gadus, un pēc tam ir jāveic saimnieciskās darbības veicēja revīzija atkārtotas sertificēšanas nolūkos. Atkārtoto sertificēšanu veic, pirms ir beidzies sertifikāta derīguma termiņš.

Pārraudzība. Atkarībā no tā, kāda veida atļauja revidējamam ir, saimnieciskās darbības veicēji, kuriem ir likumīguma sertifikāts, reizi gadā vai reizi divos gados ir pakļauti pārraudzībai, kurā ievēro iepriekš aprakstītos pārbaudes principus. CAB pārraudzību var veikt arī agrāk, nekā plānots, ja pārbaudes tvērums ir paplašināts.

Pārraudzības komisija sagatavo pārraudzības ziņojumu. Ziņojuma kopiju, kurā iekļauts visu konstatēto neatbilstību apraksts, iesniedz Mežsaimniecības ministrijai. Ja pārraudzības gaitā tiek konstatētas neatbilstības, likumīguma sertifikātu aptur vai anulē.

Īpašas revīzijas. Saimnieciskās darbības veicējiem, kam ir likumīguma sertifikāts, ir pienākums ziņot CAB par visām būtiskajām izmaiņām īpašumtiesībās, struktūrā, vadībā un darbībās, kas sertifikāta derīguma periodā var ietekmēt likumīguma kontroļu kvalitāti. CAB var veikt īpašas revīzijas, lai izmeklētu sūdzības vai strīdus, ko iesnieguši izskatīšanai neatkarīgi uzraudzītāji, valsts iestādes vai citas ieinteresētās personas, vai pēc tam, kad saņemts saimnieciskās darbības veicēja ziņojums par izmaiņām, kas ietekmē likumīguma kontroļu kvalitāti. CAB īpašās revīzijas veic arī tad, ja saimnieciskās darbības veicējs paziņo, ka ir nodomājis strādāt ar konfiscētiem kokmateriāliem.

5.3. Likumīguma pārbaude, izmantojot piegādātāja atbilstības deklarāciju (SDoC) un iekšējās pārbaudes

Piegādātāja atbilstības deklarācija, kuras pamatā ir SNI/ISO 17050, ir “pašdeklarācija”, kā definēts ISO/IEC 17000, t. i., pēc izvērtēšanas sniegts pirmās personas apliecinājums, ka ir pierādīta specifisku prasību izpilde.

SDoC var izmantot i) privāto mežu īpašnieki, ii) reģistrētas kokmateriālu bāzes (tikai tādas kokmateriālu bāzes, kas kokmateriālus saņem tikai no privātiem mežiem/zemēm vai saņem SVLK sertificētus kokmateriālus no “Perum Perhutani”), iii) ģimenes uzņēmumi/amatnieki, iv) pirmapstrādes un tālākapstrādes uzņēmumi, kas apstrādā/pārstrādā tikai kokmateriālus no privātiem mežiem/zemēm un kam nav eksporta atļaujas. SDoC piemēro a) kokmateriāliem no privātiem mežiem/zemēm, b) kokmateriāliem no ataudzējamiem ceļmalu un kapsētu kokiem, c) otrreizēji izmantotiem kokmateriāliem un kokmateriāliem no nojauktām būvēm, un d) importētiem kokmateriāliem vai koka izstrādājumiem.

SDoC satur informāciju par piegādātāju, izstrādājumiem un to avotiem, transporta dokumentu, izstrādājumu saņēmēju un izdošanas datumu. Privātu mežu īpašnieku SDoC ietver arī pierādījumus par īpašumtiesībām uz zemi, no kuras kokmateriāli nākuši. SDoC pievieno transporta dokumentam saskaņā ar kokmateriālu administrēšanas noteikumiem. Detalizētas procedūras SDoC licences izdošanai un attiecīgajām pārbaudēm ir aprakstītas TLAS vadlīnijās.

SDoC saņēmējs no privātiem mežiem iekšējās pārbaudes par SDoC deklarējamās informācijas pareizību veic un dokumentē pirms pirkuma līguma parakstīšanas un vismaz reizi gadā pēc līguma parakstīšanas. Kokmateriālu bāzu izdotajos SDoC ietverto informāciju SDoC saņēmējs (pirmapstrādes vai tālākapstrādes uzņēmumi) pārbauda ik pēc trim mēnešiem, lai nodrošinātu koku izcelsmes izsekojamību. To pārbauda CAB saņēmēja SVLK revīzijas gaitā, proti, izskatīdama dokumentāciju (ja saņēmējs ir SVLK sertificēts). Bez tam Mežsaimniecības ministrija var pēc nejaušības principa veikt inspekcijas, un šim uzdevumam var nolīgt arī kompetentas trešās personas. Ja ir krāpšanas un pārkāpumu pazīmes, Mežsaimniecības ministrija var īpaši inspicēt saimnieciskās darbības veicēju, kas izmanto SDoC.

Visu tādu koka izstrādājumu izcelsmei, uz ko attiecas V-Legal dokuments vai FLEGT licence, ir jānāk no SVLK sertificētas vai SDoC piegādes ķēdes. Kokmateriāli un koka izstrādājumi, uz ko attiecas SDoC, nevar tieši nonākt starptautiskajos tirgos. Piekļuve starptautiskajiem tirgiem ir iespējama tikai ar SVLK sertificēta saimnieciskās darbības veicēja starpniecību.

5.4. Importēto kokmateriālu un koka izstrādājumu likumīguma pārbaude

Tirdzniecības ministrijas noteikumos 78/M-DAG/PER/10/2014 paredzēts, ka importētiem kokmateriāliem un koka izstrādājumiem ir nepieciešami pierādījumi, kas apliecina kokmateriālu likumīgumu ieguves valstī. Tāpēc SDoC veidlapu izmanto arī importa vajadzībām. Tikai reģistrēti importētāji (tirgotāji) un pārstrādātāji drīkst importēt kokmateriālus un/vai koka izstrādājumus Indonēzijā. Šiem saimnieciskās darbības veicējiem ir jāveic importēto kokmateriālu un/vai koka izstrādājumu padziļināta izpēte, lai līdz minimuma samazinātu risku, ka Indonēzijas piegādes ķēdē nonāk nelikumīgi iegūti kokmateriāli. Deklarācijas veidlapā ir jānorāda šādas ziņas: izstrādājumu HS kodi, pavadzīmes, ieguves valstis, izcelsmes valsts, pierādījumi par kokmateriālu likumīgumu un eksporta osta. Padziļinātās izpētes procedūrā ietilpst datu vākšana, riska analīze un riska mazināšana. Procedūras veic, izmantojot Mežsaimniecības ministrijas tiešsaistes sistēmu SILK. Pēc tam, kad ministrija ir novērtējusi katru saimnieciskās darbības veicēja īstenotās padziļinātās izpētes procedūru, tā izdod importa rekomendāciju Tirdzniecības ministrijai.

Importētāja revīzijas gaitā CAB izvērtē izmantotās padziļinātās izpētes sistēmas dokumentāciju. Detalizētas procedūras padziļinātās izpētes sistēmai un attiecīgajām pārbaudēm ir aprakstītas TLAS vadlīnijās.

5.5. Valdības atbildība par prasību izpildi

Mežsaimniecības ministrija, kā arī provinces un rajona mežniecības ir atbildīgas par kokmateriālu piegādes ķēžu kontroli un saistīto dokumentu (t. i., gada darba plānu, koku gāšanas pārskatu, apaļkoku bilances pārskatu, transporta dokumentu, apaļkoku/izejvielu/apstrādāto/pārstrādāto izstrādājumu bilances pārskatu un produkcijas uzskaites lapu) pārbaudi. Ja konstatētas neatbilstības, mežniecības amatpersonas var neapstiprināt kontroles dokumentus un tādējādi apturēt darbību.

Mežniecības amatpersonu vai neatkarīgu uzraudzītāju konstatētos pārkāpumus dara zināmus CAB, un tā pēc pārbaudes var apturēt vai anulēt izdoto likumīguma sertifikātu. Mežniecības amatpersonas var veikt piemērotus pēcpasākumus saskaņā ar regulatīvajām procedūrām.

Mežsaimniecības ministrija saņem arī pārbaudes ziņojumu kopijas un pēcākos pārraudzības un īpašās revīzijas ziņojumus, ko sagatavojusi CAB. Par pārkāpumiem, kurus konstatējusi CAB, mežniecības amatpersonas vai neatkarīgi uzraudzītāji, iesaistītās puses paziņo cita citai un tos izskata administratīvi un tiesā. Ja saimnieciskās darbības veicēju tur aizdomās par noteikumu pārkāpumu, valsts, provinces vai rajona iestādes var nolemt apturēt tā darbības. CAB nekavējoties atsauc likumīguma sertifikātus, ja likumīguma standarta prasības vairs netiek ievērotas.

Mežsaimniecības ministrija izveido ad-hoc darba grupu, kuras uzdevums ir atsevišķi izpētīt un izmeklēt visus paziņotos pārkāpumus saistībā ar likumīguma sertifikāta un/vai V-Legal dokumenta/FLEGT licences izdošanu.

6. FLEGT licences izdošana

Indonēzijā likumīgu koka izstrādājumu eksporta licence ir pazīstama kā “V-Legal dokuments”. Tā ir eksporta licence, kas apliecina, ka eksportētie koka izstrādājumi atbilst Indonēzijas likumīguma standarta prasībām, kas izklāstītas II pielikumā, un ka tie nāk no piegādes ķēdes, kurā ir nodrošinātas pienācīgas kontroles pret tādu kokmateriālu iekļūšanu, par kuriem nav pārliecības, ka to izcelsme ir likumīga. V-Legal dokumentu izdod LV, kas darbojas kā licenču izdevējas iestādes (LA), un to izmanto kā FLEGT licenci sūtījumiem uz Savienību, kad puses ir vienojušās sākt FLEGT licencēšanas sistēmas darbību.

Detalizētas procedūras FLEGT licenču/V-Legal dokumentu izdošanai un attiecīgajām pārbaudēm ir aprakstītas TLAS vadlīnijās.

Mežsaimniecības ministrija ir izveidojusi Licenču informācijas nodaļu, kas uztur elektronisku datubāzi, kurā glabā visu V-Legal dokumentu/FLEGT licenču un LA neatbilstības ziņojumu kopijas. Licenču informācijas nodaļa piešķir Savienības kompetentajām iestādēm tiešsaistes piekļuvi savai datubāzei. Ja rodas jautājumi par konkrētas FLEGT licences autentiskumu, pilnīgumu un derīgumu, Savienības kompetentā iestāde varēs pārbaudīt licences informāciju, izmantojot tiešsaistes datubāzi SILK. Lai saņemtu plašāku informāciju, Savienības kompetentās iestādes var sazināties ar Licenču informācijas nodaļu, kas savukārt vajadzības gadījumā sazināsies ar attiecīgo LA.

V-Legal dokumentu/FLEGT licenci izdod vietā, kurā tiek sagatavots sūtījums pirms tā eksportēšanas. Procedūra ir šāda.

6.1. LA, kura ir noslēgusi līgumu ar eksportētāju, izdod V-Legal dokumentu/FLEGT licenci par eksportējamo koka izstrādājumu sūtījumu.

6.2. Eksportētāja iekšējā izsekojamības sistēma nodrošina kokmateriālu likumīguma pierādījumus eksporta licences izdošanas vajadzībām. Eksportētāja iekšējā izsekojamības sistēmai jāaptver visi iepriekšējie piegādes ķēdes posmi.

6.3. Lai tiktu izdots V-Legal dokuments/FLEGT licence, visiem eksportētāja piegādes ķēdē iesaistītajiem piegādātājiem, kuru kokmateriāli ietilpst sūtījumā, jābūt derīgam likumīguma vai SFM sertifikātam vai SDoC.

6.4. Lai iegūtu V-Legal dokumentu/FLEGT licenci, saimnieciskās darbības veicējam jābūt reģistrētam eksportētājam (ETPIK turētājam), kam ir derīgs likumīguma sertifikāts. ETPIK turētājs iesniedz LA pieteikumu un pievieno tam turpmāk norādītos dokumentus, lai pierādītu, ka izstrādājuma ražošanā izmantotie kokmateriāli ir iegūti tikai no pārbaudīti likumīgiem avotiem (SVLK sertifikāts vai SDoC deklarācija): 6.4.1. apkopoti transporta dokumenti par visiem kokmateriāliem/izejvielām, ko rūpnīca saņēmusi kopš pēdējās revīzijas (ne vairāk kā par divpadsmit mēnešiem), un 6.4.2. apkopoti kokmateriālu/izejvielu bilances pārskati un apstrādātu kokmateriālu bilances pārskati kopš pēdējās revīzijas (ne vairāk kā par divpadsmit mēnešiem).

6.5. Pēc tam LA veic šādas pārbaudes darbības. 6.5.1. Saimnieciskās darbības veicēja likumīguma sertifikāta un ETPIK reģistrācijas derīguma pārbaude, izmantojot LA pašas datubāzi un SILK. 6.5.2. Datu salīdzināšana, pamatojoties uz apkopotajiem transporta dokumentiem, kokmateriālu/izejvielu bilances pārskatiem un apstrādātu kokmateriālu bilances pārskatiem. 6.5.3. Lietderīgā iznākuma kontrole katram izstrādājumu veidam (tikai pirmapstrādes uzņēmumi), pamatojoties uz kokmateriālu/izejvielu bilances pārskata un apstrādātu kokmateriālu bilances pārskata analīzi. 6.5.4. Vajadzības gadījumā pēc datu salīdzināšanas LA var veikt apmeklējumu uz vietas, lai pārliecinātos par atbilstību informācijai, kas jānorāda V-Legal dokumentā/FLEGT licencē. To var darīt, izlases veidā pārbaudot eksporta sūtījumus un inspicējot rūpnīcas vai kokmateriālu bāzes darbību un uzskaiti.

6.6. Pārbaudes rezultāts 6.6.1. Ja ETPIK turētājs ievēro likumīguma un piegādes ķēdes prasības, LA izdod V-Legal dokumentu/FLEGT licenci IV pielikumā noteiktajā formātā. 6.6.2. ETPIK turētājs, kas atbilst iepriekš minētajām prasībām, drīkst izmantot atbilstības marķējumu (V-Legal zīmi) uz izstrādājumiem un/vai iepakojuma. Nacionālās vadlīnijas par atbilstības marķējuma izmantošanu ir aprakstītas TLAS vadlīnijās. 6.6.3. Ja ETPIK turētājs neatbilst likumīguma un piegādes ķēdes prasībām, V-Legal dokumenta/FLEGT licences vietā LA izdod neatbilstības ziņojumu. Ja ir izdots neatbilstības ziņojums, tiek apturēta visu attiecīgo kokmateriālu un/vai koka izstrādājumu aprite. 6.6.4. Ja sūtījuma konfigurācija mainās, pirms tas atstāj eksporta ostu (piem., mainās galamērķis, tilpums, suga, kā noteikts TLAS vadlīnijās), tad eksportētājam ir jāprasa licenču izdevējai iestādei atcelt sākotnējo eksporta licenci un izsniegt jaunu. Licenču izdevējai iestādei ir jāinformē LUI par visām atceltajām eksporta licencēm. 6.6.5. Ja saimnieciskās darbības veicējs ir ļaunprātīgi izmantojis vai falsificējis likumīguma sertifikātus un/vai eksporta licences, Mežsaimniecības ministrija uzliek sodu, kā noteikts piemērojamos normatīvajos aktos.

6.7. LA rīkojas šādi. 6.7.1. Divdesmit četru stundu laikā pēc lēmuma pieņemšanas nosūta Mežsaimniecības ministrijai V-Legal dokumenta/FLEGT licences vai neatbilstības ziņojuma kopiju. 6.7.2. Reizi trijos mēnešos iesniedz Mežsaimniecības ministrijai, nosūtot kopijas Tirdzniecības ministrijai un Rūpniecības ministrijai, visaptverošu ziņojumu un publicē kopsavilkuma ziņojumu, kurā norādīts izdoto V-Legal dokumentu/FLEGT licenču skaits, kā arī konstatēto neatbilstību skaits un veids.

7. Uzraudzība

Indonēzijas TLAS ir paredzēta uzraudzība, kurā iesaistās pilsoniskā sabiedrība (neatkarīga uzraudzība). Lai sistēma būtu vēl stabilāka attiecībā uz FLEGT-VPA, ir paredzēti arī periodiski novērtējumi.

Pilsoniskā sabiedrība veic neatkarīgu uzraudzību, lai novērtētu saimnieciskās darbības veicēju, LP, LV un LA atbilstību Indonēzijas TLAS prasībām, tostarp akreditācijas standartiem un pamatnostādnēm. Šajā kontekstā pilsoniskā sabiedrība ir Indonēzijas tiesību subjekti, tostarp NVO, kopienas un Indonēzijas pilsoņi.

Periodisko novērtējumu mērķis ir nodrošināt neatkarīgu apliecinājumu tam, ka Indonēzijas TLAS darbojas kā paredzēts, tādējādi paaugstinot izdoto FLEGT licenču ticamību. Periodiskajos novērtējumos izmanto neatkarīgas novērošanas konstatējumus un ieteikumus. Periodisko novērtējumu darba uzdevumi ir izklāstīti VI pielikumā.