Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par to, lai provizoriski piemērotu vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā



Oficiālais Vēstnesis L 155 , 22/06/2010 Lpp. 0010 - 0018



Vienošanās attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā 1. Ar šo dokumentu aizstāj 2001. gada 25. janvāra provizorisko vienošanos ("2001. gada vienošanās") un pagaidu vienošanos pārveido par galīgu apņemšanos sadarboties zobenzivs krājumu ilgtermiņa saglabāšanā un pārvaldībā Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā. 2. Vienošanās paredzēta, lai mierīgā ceļā atrisinātu ar zobenzivju zvejniecību saistītos strīdus [1], kas šobrīd risinās starp Čīli un Eiropas Kopienu (tagad Eiropas Savienība jeb ES) un ir iesniegti izskatīšanai Starptautiskajā Jūras tiesību tribunālā (ITLOS) un Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO). 3. Ar šo Puses oficiāli apstiprina, ka šī vienošanās ir pamats zobenzivs krājumu saglabāšanai Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, to pārvaldībai un sadarbībai šajā jomā. 4. ES un Čīles Divpusējā zinātniskā un tehniskā komiteja (BSTC) joprojām ir kontaktpunkts jautājumos, kas ir kopīgās interesēs, attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu un, lai pēc iespējas pastiprinātu zinātnisko un tehnisko sadarbību, tai ir šādas pilnvaras: a) kalpot par forumu apmaiņai ar informāciju par zobenzivs krājumiem un ES un Čīles zvejas darbībām un citu informāciju, kas vajadzīga, lai pieņemtu lēmumus saglabāšanas un pārvaldības jomā; b) regulāri novērtēt krājumu stāvokli, novērot zvejniecības tendences un novērtēt ietekmi uz sugām, kas nav mērķsugas, un uz jūras ekosistēmu; c) pārskatīt esošos saglabāšanas pasākumus un sniegt ieteikumus par iespējamiem jauniem pasākumiem, tostarp par piezvejas noteikumiem; d) ņemot vērā darba programmu, identificēt prioritātes pētniecības jomā un izstrādāt papildu programmas, tostarp protokolus par datu vākšanu; e) apmainīties ar informāciju un veicināt videi nekaitīgu un rentablu zvejas rīku izmantošanu; f) pirms BSTC sanāksmes apmainīties ar nozvejas un zvejas piepūles datiem, kas aptver visus attiecīgo flotu segmentus Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā; g) apsvērt turpmākas zinātniskās, tehniskās vai administratīvās sadarbības iespējas. 5. BSTC sasauc ārkārtas sanāksmē (TIMING), lai uzsāktu darbu saistībā ar tās pilnvarām, ņemot vērā šādus mērķus un principus, par kuriem Puses vienojušās: a) zobenzivs nozveju Puses veic tādā apjomā, lai krājumi tiktu saglabāti maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā vai tuvu tam, un tādā veidā, kas atbilst mērķim nodrošināt šo resursu ilgtspējību, kā arī aizsargāt jūras ekosistēmu; b) krājumu izplatību, telpisko struktūru un dinamiku uzrauga Čīles un ES zvejas kuģi, kuru zinātniskie novērojumi tiek veikti saskaņā ar apstiprinātajiem pētniecības parametriem, kas paredzēti, lai izstrādātu pārliecinošus novērtējumus un pēc tam ieviestu atbilstošus pārvaldības pasākumus; c) ieviestajām datu vākšanas sistēmām jābūt uzticamām, ātrām un saderīgām ar zobenzivs zvejniecības prasībām un apmēriem; d) Puses saglabā pašreizējo zobenzivs zvejniecības apjomu, kas izteikts ar pašreizējo kuģu skaitu vai agrāko maksimālo kuģu skaitu, kas darbojās Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, lai nodrošinātu zobenzivs krājumu ilgtspējību. 6. Pušu saistības joprojām ir turpināt pilnveidot saikni starp šo divpusējo sadarbību un daudzpusējām apspriedēm, ko atbalsta ES un Čīle. 7. Pašreizējās daudzpusējās apspriedēs jāpiedalās visiem Klusā okeāna dienvidaustrumu daļas zobenzivs zvejniecības dalībniekiem un uzaicinātajiem novērotājiem no esošajām organizācijām, kam ir likumīgas intereses zobenzivs zvejniecībā. 8. ES un Čīle saglabā apņemšanos reāli veicināt daudzpusēju sadarbību attiecībā uz šo krājumu saglabāšanu un pārvaldību to biotopā un ekosistēmā, kā arī migrācijas areālā. 9. Puses pienācīgi ņem vērā pasākumus, kas uzsākti daudzpusējā līmenī, un cenšas veicināt tiem līdzīgas saglabāšanas un pārvaldības iniciatīvas reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, kuru dalībnieces tās ir, lai nodrošinātu zobenzivs zvejniecības ilgtspējīgu attīstību. 10. Šajā sakarā Puses cenšas veicināt to, lai citi zobenzivs zvejniecības dalībnieki ievērotu iepriekš minētos principus un mērķus, jo īpaši attiecībā uz pašreizējo zvejas apjomu saglabāšanu. 11. Saskaņā ar iepriekš minētajiem principiem un ņemot vērā darba programmu, kuru BSTC patlaban izstrādā, Puses definē vispārīgu protokolu, lai analizētu, apstrādātu un novērtētu Pušu zvejas kuģu ievākto informāciju. Šāda protokola mērķis ir noteikt krājumu stāvokli telpas un laika izteiksmē, izpētot to sastāvu un bioloģiskās īpašības, kā arī to biotopus, lai palielinātu Pušu informētību, turklāt ņemot vērā varbūtējo zvejniecības ietekmi uz krājumu ekosistēmas elementiem, saistītajām vai atkarīgajām sugām un prasības attiecībā uz vides ietekmējuma un nelabvēlīgas ietekmes mazināšanu uz putniem, bruņurupučiem un haizivīm, kā arī barības ķēdēm un fizisko vidi Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā. 12. Puses deklarē, ka saskaņā ar šo vienošanos uz to zvejas kuģiem neattiecas īpaši saglabāšanas pasākumi, kas paredz nozvejoto sugu minimālo izmēru. 13. Tomēr Puses piemēro piesardzīgu pieeju, kurā ņem vērā nozvejas bioloģiskās īpašības, un, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, tiecas turpmāk izstrādāt un piemērot alternatīvus pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka zvejas darbības nerada nepieņemamas ietekmes risku attiecībā uz jutīgajiem jūras vides biotopiem. 14. Puses apstiprina, ka to kuģiem ir šādi pienākumi: a) vienmēr izmantot darba kārtībā esošas kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS), kas saistītas ar karoga valsti; b) regulāri sniegt datus par kuģu tipu, nozveju, zvejas piepūli katrā apgabalā un laikposmā, un ar šiem datiem Pusēm jāapmainās pirms BSTC sanāksmēm; c) sniegt un saņemt informāciju par videi nekaitīgiem un rentabliem zvejas rīkiem; d) ievākt datus, kas vajadzīgi, lai sagatavotu BSTC novērtējumus par zobenzivs zvejniecības dinamiku un stāvokli Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kā arī citu saglabāšanas un pārvaldības nolūkiem vajadzīgu informāciju. 15. Puses vienojas, ka piekļuve apstiprinātajām Čīles ostām tiek dota ES kuģiem, kuri zvejo zobenzivis saskaņā ar mērķiem, ko šī vienošanās paredz attiecībā uz pašreizējo zvejas piepūli, nozvejas apjomiem, kuri saglabā krājumus maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā vai tuvu tam, un kas ir saskanīgi ar mērķi nodrošināt minēto resursu ilgtspējību un ar uzraudzības un informācijas apmaiņas noteikumiem. 16. Šīs vienošanās I pielikumā noteikta piekļuves kārtība, lai apstiprinātajās Čīles ostās veiktu izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī. 17. Puses kopīgi informēs ITLOS par izlīguma panākšanu, kuras rezultātā Puses ir vienojušās izbeigt tiesvedību (ITLOS Lieta Nr. 7) un pieprasīt tribunālam sagatavot pavēli par lietas izbeigšanu, un uzdodot sekretāram svītrot šo lietu no lietu saraksta. Tā kā Puses ir vienojušās pārtraukt ITLOS tiesvedību, kas ir tiešas sekas tam, ka tās strīdā ir panākušas izlīgumu, tās pieprasīs tribunālam reģistrēt šo faktu un attiecīgajā pavēlē par tiesvedības pārtraukšanu vai tās pielikumā norādīt izlīguma noteikumus. 18. Turklāt Puses informē PTO ģenerāldirektoru, ka ir pārtraukta ITLOS uzsāktā obligātā strīda izšķiršanas procedūra (Lieta Nr. 7), un viņam paziņo panāktās vienošanās nosacījumus, izsakot Pušu lēmumu neatsākt PTO vienošanās par strīda izšķiršanu saistībā ar Lietu DS 193 strīda izšķiršanas procedūru par attiecīgo VVTT pantu piemērošanu to ES kuģu tranzītam, pārkraušanai citā kuģī un piekļuvi Čīles ostām tirdzniecības nolūkā, kas zvejo zobenzivis. 19. Puses ir vienojušās attiecībā uz šo Vienošanos piemērot noteikumus par izvairīšanos no strīda un strīda izšķiršanu, kas izklāstīti VIII daļā Nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, kas stājās spēkā 2003. gada 1. februārī. 20. Šī vienošanās stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. 21. Puses ir vienojušās provizoriski piemērot 15. punktu pēc parakstīšanas un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī. 22. Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, kas ir šīs vienošanās depozitārs. 23. No dienas, kad vienošanās ir stājusies spēkā, šī vienošanās aizstāj provizorisko vienošanos, kuru Puses parakstīja 2001. gada 25. janvārī. Eiropas Savienības vārdā Čīles Republikas vārdā [1] ITLOS Lieta Nr. 7 un PTO Lieta Nr. 19. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS i) Lai īstenotu Vienošanos, 45 dienas pirms BSTC sanāksmēm, kas minētas Vienošanās 4. punktā, Puses apmainās ar kuģu sarakstiem, kuros norāda šādus datus: 1. kuģa vārds; 2. radioizsaukuma signāls; 3. SJO reģistrācijas numurs (ja ir); 4. kuģa īpašnieka vārds, uzvārds vai nosaukums un sīkākas ziņas (valstspiederība, adrese); 5. kuģa karoga valsts; 6. kopējais garums (m); 7. automātiskās pozicionēšanas sistēmas izgatavotājs un modelis, kā arī tai atbilstošās piekrastes stacijas (LES) identifikācijas kods un nosaukums; 8. kontaktpersona karoga valstī un Eiropas Komisijā (vārds, uzvārds, atrašanās vieta). ii) ES kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kurš vēlas ievest kuģi apstiprinātā Čīles ostā, vismaz 72 stundas pirms paredzētās ienākšanas ostā, izmantojot šeit pievienoto A veidlapu, par šo nodomu paziņo Čīles kompetentajām iestādēm. iii) Čīles kompetentās iestādes elektroniskā vai citā veidā 24 stundu laikā oficiāli apstiprina, ka piekļuve ir atļauta un ka var notikt izkraušana vai pārkraušana citā kuģī. iv) Saskaņā ar 14. panta a) punktu ikreiz, kad ES kuģi ceļā uz ostu ienāk Čīles EEZ, tie nekavējoties ar savas karoga valsts zvejas uzraudzības centra (FMC) starpniecību nosūta satelītsignālu uz Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante. VMS sistēmas pamata ziņojumi jāsūta reizi 60 minūtēs. v) Pirmajā BSTC sanāksmē Čīlei ir pienākums paziņot savas EEZ koordinātas. vi) Ja Čīles kompetentajām iestādēm ir nopietns pamats uzskatīt, ka iepriekš minētā informācija, kuru tai sniedzis ES zvejas kuģis, ir nepareiza, šā kuģa karoga valsts kompetentās iestādes pēc kompetento Čīles iestāžu pieprasījuma dara pieejamu minētā kuģa navigācijas maršrutu. Šādā gadījumā Čīle tūlīt ziņo karoga valstij un Eiropas Komisijai par to, ka vēlas konsultēties ar attiecīgajām iestādēm. vii) Laikā, kad notiek izkraušana vai pārkraušana citā kuģī, kompetento Čīles iestāžu norīkotie inspektori var pārbaudīt dokumentus, zvejas žurnālu, zvejas rīkus un uz kuģa paturēto nozveju. Šāda inspekcija norisinās tā, lai lieki neaizkavētu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, un šīm divām darbībām iespēju robežās būtu jābeidzas 24 stundu laikā pēc ierašanās ostā. Pirms inspekcijas sākuma inspektoriem jāuzrāda kuģa kapteinim atbilstošs identifikācijas dokuments, kas apliecina inspektora statusu. viii) Čīles kompetentās iestādes nodrošina to, ka ostas inspekcijas rezultātus vienmēr iesniedz kuģa kapteinim pārskatīšanai un parakstīšanai un ka inspektors aizpilda un paraksta inspekcijas ziņojumu. Inspicētā kuģa kapteinim ir iespēja papildināt ziņojumu ar saviem komentāriem un vajadzības gadījumā sazināties ar attiecīgajām karoga valsts iestādēm, jo sevišķi tad, ja ir nopietnas grūtības saprast ziņojuma saturu. ix) Čīles kompetentās iestādes nodrošina to, ka inspicētā kuģa kapteinis saņem inspekcijas ziņojuma kopiju paturēšanai uz kuģa un ka ziņojuma kopiju saņem arī inspicētā kuģa karoga valsts kompetentās iestādes. x) Kuģa kapteiņi drīkst lemt, ko darīt ar kuģa gūto nozveju. xi) Saskaņā ar 15. un 16. punktu ES kuģi izmantos šādas apstiprinātās ostas: Arika, Antofagasta un Puntaarenasa. xii) Apstiprinātajās ostās atļauts veikt tikai šādas darbības: 1. zobenzivju nozvejas izkraušana; 2. zobenzivju nozvejas pārkraušana citā kuģī; 3. kuģa krājumu papildināšana; 4. kuģa remonts. Iepriekš minētais neskar iespēju ES kuģiem saņemt tiesības uz piekļuvi citām piemērotām Čīles ostām, ja piekļuvi dod Čīles iestādes un tikai kuģa remonta vajadzībām. Saistībā ar kuģa pārtikas krājumu papildināšanu, smērvielu, degvielas un iepakojuma piegādi, uz kuģa veiktu nozvejas apstrādi vai citām ikdienas darbībām, kā arī izmaiņām apkalpes sastāvā, kuģis tos drīkst uzņemt tikai tad, ja tas nepieciešams šā kuģa darbībai; aizliegts uzņemt materiālus un apkalpes locekļus, kas paredzēti citiem zvejas kuģiem. Šie noteikumi nav spēkā ārkārtas un force majeure situācijās. xiii) Čīles kompetentās iestādes liegs ieeju ostā tiem ES kuģiem, kas nav izpildījuši iepriekš minētās prasības. Piekļuves aizliegums būtu jāpamato, un aizlieguma iemesli tūlīt oficiāli jāpaziņo kuģa kapteinim, karoga valstij un Eiropas Komisijai. Šādus piekļuves aizlieguma gadījumus Puses apspriež nākamajā BSTC sanāksmē, un tikmēr attiecīgajam kuģim ir liegta piekļuve Čīles ostām. xiv) Pēc jebkuras Puses pieprasījuma var tikt sasaukta BSTC ārkārtas sanāksme, lai tajā apspriestu jebkādus ar Vienošanās īstenošanu saistītus jautājumus. A VEIDLAPA INFORMĀCIJA, KURU KUĢI SNIEDZ, PIRMS TIE LŪDZ ATĻAUJU IENĀKŠANAI OSTĀ 1. Osta, kurā plānots ienākt 2. Paredzamais ienākšanas datums un laiks 3. Nolūks(-i) 4. Kuģa vārds 5. Karoga valsts 6. Kuģa tips 7. Starptautiskais radioizsaukuma signāls 8. Kuģa kontaktinformācija 9. Kuģa īpašnieks(-i) 10. Kuģu reģistra apliecība 11. SJO kuģa identifikators, ja ir 12. Ārējie identifikatori, ja ir 13. Kuģa gabarīti Garums Platums Iegrime 14. Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība 15. Kopējā nozveja uz kuģa Suga Produkta sagatavošanas veids Nozvejas apgabals Daudzums 16. Izkraujamā nozveja Suga Daudzums 17. Nozveja ostā veiktai pārkraušanai citā kuģī Suga Daudzums 18. Nozvejas galamērķis Čīle Cits galamērķis +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- B PIELIKUMS MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA Nr. 177/2009 Čīles pārstāvniecība Eiropas Savienībā apliecina cieņu Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātam, un tai ir tas gods atsaukties uz ziņojumu, par ko Eiropas Komisija un Čīle panākušas vienošanos divpusējā tehnisko konsultāciju sanāksmē, kura notika 2009. gada 5. un 6. oktobrī Ņujorkā un kura bija veltīta jautājumam par zobenzivīm Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā. Attiecībā uz ziņojuma I pielikuma xi) punktu Čīle lūdz Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu izdarīt grozījumus Čīles apstiprināto ostu sarakstā, kā izklāstīts ziņojumā. Tālab ar šo Čīles pārstāvniecība informē Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu, ka jaunās apstiprinātās ostas ir Arika, Antofagasta un Puntaarena. Čīles pārstāvniecība Eiropas Savienībā lūdz Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu pievērst uzmanību minētajai informācijai un pieņemt visdziļākos cieņas apliecinājumus. Briselē, 2009. gada 23. novembrī Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātam Brisele -------------------------------------------------- Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par to, lai provizoriski piemērotu vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā A. Eiropas Savienības vēstule Godātais kungs/Cienītā kundze! Man ir gods atsaukties uz Eiropas Savienības un Čīles sarunām, kas 2008. gada 15. un 16. oktobrī norisinājās Briselē un kuru rezultātā ir panākta vienošanās attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā (turpmāk "Vienošanās"), kā arī uz divpusējām tehniskām konsultācijām, kas norisinājās 2009. gada 5. un 6. oktobrī Ņujorkā. Eiropas Savienība ir sākusi iekšējās procedūras, lai noslēgtu Vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kas tika panākta 2008. gada 15.– 16. oktobrī, tostarp detalizēto I pielikumu, par kuru vienojās 2009. gada 5.– 6. oktobrī. Līdz šo procedūru pabeigšanai Eiropas Savienība provizoriski piemēro Vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kas tika panākta 2008. gada 15.– 16. oktobrī, tostarp detalizēto I pielikumu, par kuru vienojās 2009. gada 5. un 6. oktobrī un kas tika papildināts ar Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu. Turpmāk minētie dokumenti un informācija ir šā nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā neatņemama sastāvdaļa. a) Vienošanās, kas panākta 2008. gada 15.– 16. oktobrī Briselē un kas grozīta ar: b) detalizēto vienošanās I pielikumu, par kuru vienojās divpusējo tehnisko konsultāciju laikā 2009. gada 5.– 6. oktobrī Ņujorkā; c) Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu, ar ko apstiprina to ES kuģu, kuri tāljūras apgabalos Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā zvejo zobenzivis, piekļuvi Čīles ostām Arikai, Antofagastai un Puntaarenai saistībā ar iepriekš b) punktā minētā pielikuma xi) punktu. d) Divpusējās tehniskās un zinātniskās komitejas pirmā sanāksme notiks ne vēlāk par 2011. gada 1. janvāri. Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet šīs vēstules saņemšanu un apliecināsiet, ka šī vēstule un Jūsu atbilde uz to ir uzskatāma par Nolīgumu starp Čīli un Eiropas Savienību, lai provizoriski piemērotu Vienošanos saskaņā ar noteikumiem, kas iekļauti iepriekš minētajos dokumentos. Šo nolīgumu piemēro no nākamās dienas pēc tam, kad ir saņemta Jūsu atbilde. Godātais kungs/cienītā kundze, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus. Eiropas Savienības vārdā – priekšsēdētājs B. Čīles Republikas vēstule Godātais kungs/Cienītā kundze! Man ir tas gods apstiprināt, ka esmu saņēmis Jūsu vēstuli ar šodienas datumu, kuras saturs ir šāds: "Man ir tas gods atsaukties uz Eiropas Savienības un Čīles sarunām, kas 2008. gada 15.un 16. oktobrī norisinājās Briselē un kuru rezultātā ir panākta vienošanās attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā (turpmāk "Vienošanās"), kā arī uz divpusējām tehniskām konsultācijām, kas norisinājās 2009. gada 5. un 6. oktobrī Ņujorkā. Eiropas Savienība ir sākusi iekšējās procedūras, lai noslēgtu Vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kas tika panākta 2008. gada 15.– 16. oktobrī, tostarp detalizēto I pielikumu, par kuru vienojās 2009. gada 5.– 6. oktobrī. Līdz šo procedūru pabeigšanai Eiropas Savienība provizoriski piemēro Vienošanos attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kas tika panākta 2008. gada 15.– 16. oktobrī, tostarp detalizēto I pielikumu, par kuru vienojās 2009. gada 5.– 6. oktobrī un kas tika papildināts ar Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu. Turpmāk minētie dokumenti un informācija ir šā nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā neatņemama sastāvdaļa. a) Vienošanās, kas panākta 2008. gada 15.– 16. oktobrī Briselē un kas grozīta ar: b) detalizēto vienošanās I pielikumu, par kuru vienojās divpusējo tehnisko konsultāciju laikā 2009. gada 5.– 6. oktobrī Ņujorkā; c) Čīles 2009. gada 23. novembra verbālnotu, ar ko apstiprina to ES kuģu, kuri tāljūras apgabalos Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā zvejo zobenzivis, piekļuvi Čīles ostām Arikai, Antofagastai un Puntaarenai saistībā ar iepriekš b) punktā minētā pielikuma xi) punktu. d) Divpusējās tehniskās un zinātniskās komitejas pirmā sanāksme notiks ne vēlāk par 2011. gada 1. janvāri. Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet šīs vēstules saņemšanu un apliecināsiet, ka šī vēstule un Jūsu atbilde uz to ir uzskatāma par Nolīgumu starp Čīli un Eiropas Savienību, lai provizoriski piemērotu Vienošanos saskaņā ar noteikumiem, kas iekļauti iepriekš minētajos dokumentos. Šo nolīgumu piemēro no nākamās dienas pēc tam, kad ir saņemta Jūsu atbilde." Man ir gods apstiprināt, ka Jūsu vēstule un šī atbilde ir uzskatāma par Nolīgumu starp Čīli un Eiropas Savienību. Godātais kungs/cienītā kundze, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus. Čīles Republikas vārdā – priekšsēdētājs -------------------------------------------------- PIELIKUMS VIENOŠANĀS ATTIECĪBĀ UZ ZOBENZIVS KRĀJUMU SAGLABĀŠANU KLUSĀ OKEĀNA DIENVIDAUSTRUMU DAĻĀ 1. Ar šo dokumentu aizstāj 2001. gada 25. janvāra provizorisko vienošanos ("2001. gada vienošanās") un pagaidu vienošanos pārveido par galīgu apņemšanos sadarboties zobenzivs krājumu ilgtermiņa saglabāšanā un pārvaldībā Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā. 2. Vienošanās paredzēta, lai mierīgā ceļā atrisinātu ar zobenzivju zvejniecību saistītos strīdus [1], kas šobrīd risinās starp Čīli un Eiropas Kopienu (tagad Eiropas Savienība jeb ES) un ir iesniegti izskatīšanai Starptautiskajā Jūras tiesību tribunālā (ITLOS) un Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO). 3. Ar šo Puses oficiāli apstiprina, ka šī vienošanās ir pamats zobenzivs krājumu saglabāšanai Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, to pārvaldībai un sadarbībai šajā jomā. 4. ES un Čīles Divpusējā zinātniskā un tehniskā komiteja (BSTC) joprojām ir kontaktpunkts jautājumos, kas ir kopīgās interesēs, attiecībā uz zobenzivs krājumu saglabāšanu, un, lai pēc iespējas pastiprinātu zinātnisko un tehnisko sadarbību, tai ir šādas pilnvaras: a) kalpot par forumu apmaiņai ar informāciju par zobenzivs krājumiem un ES un Čīles zvejas darbībām un citu informāciju, kas vajadzīga, lai pieņemtu lēmumus saglabāšanas un pārvaldības jomā; b) regulāri novērtēt krājumu stāvokli, novērot zvejniecības tendences un novērtēt ietekmi uz sugām, kas nav mērķsugas, un uz jūras ekosistēmu; c) pārskatīt esošos saglabāšanas pasākumus un sniegt ieteikumus par iespējamiem jauniem pasākumiem, tostarp par piezvejas noteikumiem; d) ņemot vērā darba programmu, identificēt prioritātes pētniecības jomā un izstrādāt papildu programmas, tostarp protokolus par datu vākšanu; e) apmainīties ar informāciju un veicināt videi nekaitīgu un rentablu zvejas rīku izmantošanu; f) pirms BSTC sanāksmes apmainīties ar nozvejas un zvejas piepūles datiem, kas aptver visus attiecīgo flotu segmentus Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā; g) apsvērt turpmākas zinātniskās, tehniskās vai administratīvās sadarbības iespējas. 5. BSTC sasauc ārkārtas sanāksmē (TIMING), lai uzsāktu darbu saistībā ar tās pilnvarām, ņemot vērā šādus mērķus un principus, par kuriem Puses vienojušās: a) zobenzivs nozveju Puses veic tādā apjomā, lai krājumi tiktu saglabāti maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā vai tuvu tam, un tādā veidā, kas atbilst mērķim nodrošināt šo resursu ilgtspējību, kā arī aizsargāt jūras ekosistēmu; b) krājumu izplatību, telpisko struktūru un dinamiku uzrauga Čīles un ES zvejas kuģi, kuru zinātniskie novērojumi tiek veikti saskaņā ar apstiprinātajiem pētniecības parametriem, kas paredzēti, lai izstrādātu pārliecinošus novērtējumus un pēc tam ieviestu atbilstošus pārvaldības pasākumus; c) ieviestajām datu vākšanas sistēmām jābūt uzticamām, ātrām un saderīgām ar zobenzivs zvejniecības prasībām un apmēriem; d) Puses saglabā pašreizējo zobenzivs zvejniecības apjomu, kas izteikts ar pašreizējo kuģu skaitu vai agrāko maksimālo kuģu skaitu, kas darbojās Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, lai nodrošinātu zobenzivs krājumu ilgtspējību. 6. Pušu saistības joprojām ir turpināt pilnveidot saikni starp šo divpusējo sadarbību un daudzpusējām apspriedēm, ko atbalsta ES un Čīle. 7. Pašreizējās daudzpusējās apspriedēs jāpiedalās visiem Klusā okeāna dienvidaustrumu daļas zobenzivs zvejniecības dalībniekiem un uzaicinātajiem novērotājiem no esošajām organizācijām, kam ir likumīgas intereses zobenzivs zvejniecībā. 8. ES un Čīle saglabā apņemšanos reāli veicināt daudzpusēju sadarbību attiecībā uz šo krājumu saglabāšanu un pārvaldību to biotopā un ekosistēmā, kā arī migrācijas areālā. 9. Puses pienācīgi ņem vērā pasākumus, kas uzsākti daudzpusējā līmenī, un cenšas veicināt tiem līdzīgas saglabāšanas un pārvaldības iniciatīvas reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, kuru dalībnieces tās ir, lai nodrošinātu zobenzivs zvejniecības ilgtspējīgu attīstību. 10. Šajā sakarā Puses cenšas veicināt to, lai citi zobenzivs zvejniecības dalībnieki ievērotu iepriekš minētos principus un mērķus, jo īpaši attiecībā uz pašreizējo zvejas apjomu saglabāšanu. 11. Saskaņā ar iepriekš minētajiem principiem un ņemot vērā darba programmu, kuru BSTC patlaban izstrādā, Puses definē vispārīgu protokolu, lai analizētu, apstrādātu un novērtētu Pušu zvejas kuģu ievākto informāciju. Šāda protokola mērķis ir noteikt krājumu stāvokli telpas un laika izteiksmē, izpētot to sastāvu un bioloģiskās īpašības, kā arī to biotopus, lai palielinātu Pušu informētību, turklāt ņemot vērā varbūtējo zvejniecības ietekmi uz krājumu ekosistēmas elementiem, saistītajām vai atkarīgajām sugām un prasības attiecībā uz vides ietekmējuma un nelabvēlīgas ietekmes mazināšanu uz putniem, bruņurupučiem un haizivīm, kā arī barības ķēdēm un fizisko vidi Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā. 12. Puses deklarē, ka saskaņā ar šo vienošanos uz to zvejas kuģiem neattiecas īpaši saglabāšanas pasākumi, kas paredz nozvejoto sugu minimālo izmēru. 13. Tomēr Puses piemēro piesardzīgu pieeju, kurā ņem vērā nozvejas bioloģiskās īpašības, un, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, tiecas turpmāk izstrādāt un piemērot alternatīvus pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka zvejas darbības nerada nepieņemamas ietekmes risku attiecībā uz jutīgajiem jūras vides biotopiem. 14. Puses apstiprina, ka to kuģiem ir šādi pienākumi: a) vienmēr izmantot darba kārtībā esošas kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS), kas saistītas ar karoga valsti; b) regulāri sniegt datus par kuģu tipu, nozveju, zvejas piepūli katrā apgabalā un laikposmā, un ar šiem datiem Pusēm jāapmainās pirms BSTC sanāksmēm; c) sniegt un saņemt informāciju par videi nekaitīgiem un rentabliem zvejas rīkiem; d) ievākt datus, kas vajadzīgi, lai sagatavotu BSTC novērtējumus par zobenzivs zvejniecības dinamiku un stāvokli Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā, kā arī citu saglabāšanas un pārvaldības nolūkiem vajadzīgu informāciju. 15. Puses vienojas, ka piekļuve apstiprinātajām Čīles ostām tiek dota ES kuģiem, kuri zvejo zobenzivis saskaņā ar mērķiem, ko šī vienošanās paredz attiecībā uz pašreizējo zvejas piepūli, nozvejas apjomiem, kuri saglabā krājumus maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā vai tuvu tam, un kas ir saskanīgi ar mērķi nodrošināt minēto resursu ilgtspējību un ar uzraudzības un informācijas apmaiņas noteikumiem. 16. Šīs vienošanās I pielikumā noteikta piekļuves kārtība, lai apstiprinātajās Čīles ostās veiktu izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī. 17. Puses kopīgi informēs ITLOS par izlīguma panākšanu, kuras rezultātā Puses ir vienojušās izbeigt tiesvedību (ITLOS Lieta Nr. 7) un pieprasīt tribunālam sagatavot pavēli par lietas izbeigšanu, un uzdodot sekretāram svītrot šo lietu no lietu saraksta. Tā kā Puses ir vienojušās pārtraukt ITLOS tiesvedību, kas ir tiešas sekas tam, ka tās strīdā ir panākušas izlīgumu, tās pieprasīs tribunālam reģistrēt šo faktu un attiecīgajā pavēlē par tiesvedības pārtraukšanu vai tās pielikumā norādīt izlīguma noteikumus. 18. Turklāt Puses informē PTO ģenerāldirektoru, ka ir pārtraukta ITLOS uzsāktā obligātā strīda izšķiršanas procedūra (Lieta Nr. 7), un viņam paziņo panāktās vienošanās nosacījumus, izsakot Pušu lēmumu neatsākt PTO vienošanās par strīda izšķiršanu saistībā ar Lietu DS 193 strīda izšķiršanas procedūru par attiecīgo VVTT pantu piemērošanu to ES kuģu tranzītam, pārkraušanai citā kuģī un piekļuvi Čīles ostām tirdzniecības nolūkā, kas zvejo zobenzivis. 19. Puses ir vienojušās attiecībā uz šo Vienošanos piemērot noteikumus par izvairīšanos no strīda un strīda izšķiršanu, kas izklāstīti VIII daļā Nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, kas stājās spēkā 2003. gada 1. februārī. 20. Šī vienošanās stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. 21. Puses ir vienojušās provizoriski piemērot 15. punktu pēc parakstīšanas un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī. 22. Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, kas ir šīs vienošanās depozitārs. 23. No dienas, kad vienošanās ir stājusies spēkā, šī vienošanās aizstāj provizorisko vienošanos, kuru Puses parakstīja 2001. gada 25. janvārī. I PIELIKUMS i) Lai īstenotu Vienošanos, 45 dienas pirms BSTC sanāksmēm, kas minētas Vienošanās 4. punktā, Puses apmainās ar kuģu sarakstiem, kuros norāda šādus datus: 1. kuģa vārds; 2. radioizsaukuma signāls; 3. SJO reģistrācijas numurs (ja ir); 4. kuģa īpašnieka vārds, uzvārds vai nosaukums un sīkākas ziņas (valstspiederība, adrese); 5. kuģa karoga valsts; 6. kopējais garums (m); 7. automātiskās pozicionēšanas sistēmas izgatavotājs un modelis, kā arī tai atbilstošās piekrastes stacijas (LES) identifikācijas kods un nosaukums; 8. kontaktpersona karoga valstī un Eiropas Komisijā (vārds, uzvārds, atrašanās vieta). ii) ES kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kurš vēlas ievest kuģi apstiprinātā Čīles ostā, vismaz 72 stundas pirms paredzētās ienākšanas ostā, izmantojot šeit pievienoto A veidlapu, par šo nodomu paziņo Čīles kompetentajām iestādēm. iii) Čīles kompetentās iestādes elektroniskā vai citā veidā 24 stundu laikā oficiāli apstiprina, ka piekļuve ir atļauta un ka var notikt izkraušana vai pārkraušana citā kuģī. iv) Saskaņā ar 14. panta a) punktu ikreiz, kad ES kuģi ceļā uz ostu ienāk Čīles EEZ, tie nekavējoties ar savas karoga valsts zvejas uzraudzības centra (FMC) starpniecību nosūta satelītsignālu uz Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante. VMS sistēmas pamata ziņojumi jāsūta reizi 60 minūtēs. v) Pirmajā BSTC sanāksmē Čīlei ir pienākums paziņot savas EEZ koordinātas. vi) Ja Čīles kompetentajām iestādēm ir nopietns pamats uzskatīt, ka iepriekš minētā informācija, kuru tai sniedzis ES zvejas kuģis, ir nepareiza, šā kuģa karoga valsts kompetentās iestādes pēc kompetento Čīles iestāžu pieprasījuma dara pieejamu minētā kuģa navigācijas maršrutu. Šādā gadījumā Čīle tūlīt ziņo karoga valstij un Eiropas Komisijai par to, ka vēlas konsultēties ar attiecīgajām iestādēm. vii) Laikā, kad notiek izkraušana vai pārkraušana citā kuģī, kompetento Čīles iestāžu norīkotie inspektori var pārbaudīt dokumentus, zvejas žurnālu, zvejas rīkus un uz kuģa paturēto nozveju. Šāda inspekcija norisinās tā, lai lieki neaizkavētu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, un šīm divām darbībām iespēju robežās būtu jābeidzas 24 stundu laikā pēc ierašanās ostā. Pirms inspekcijas sākuma inspektoriem jāuzrāda kuģa kapteinim atbilstošs identifikācijas dokuments, kas apliecina inspektora statusu. viii) Čīles kompetentās iestādes nodrošina to, ka ostas inspekcijas rezultātus vienmēr iesniedz kuģa kapteinim pārskatīšanai un parakstīšanai un ka inspektors aizpilda un paraksta inspekcijas ziņojumu. Inspicētā kuģa kapteinim ir iespēja papildināt ziņojumu ar saviem komentāriem un vajadzības gadījumā sazināties ar attiecīgajām karoga valsts iestādēm, jo sevišķi tad, ja ir nopietnas grūtības saprast ziņojuma saturu. ix) Čīles kompetentās iestādes nodrošina to, ka inspicētā kuģa kapteinis saņem inspekcijas ziņojuma kopiju paturēšanai uz kuģa un ka ziņojuma kopiju saņem arī inspicētā kuģa karoga valsts kompetentās iestādes. x) Kuģa kapteiņi drīkst lemt, ko darīt ar kuģa gūto nozveju. xi) Saskaņā ar 15. un 16. punktu ES kuģi izmantos šādas apstiprinātās ostas: Arika, Antofagasta un Puntaarenasa. xii) Apstiprinātajās ostās atļauts veikt tikai šādas darbības: 1. zobenzivju nozvejas izkraušana; 2. zobenzivju nozvejas pārkraušana citā kuģī; 3. kuģa krājumu papildināšana; 4. kuģa remonts. Iepriekš minētais neskar iespēju ES kuģiem saņemt tiesības uz piekļuvi citām piemērotām Čīles ostām, ja piekļuvi dod Čīles iestādes un tikai kuģa remonta vajadzībām. Saistībā ar kuģa pārtikas krājumu papildināšanu, smērvielu, degvielas un iepakojuma piegādi, uz kuģa veiktu nozvejas apstrādi vai citām ikdienas darbībām, kā arī izmaiņām apkalpes sastāvā, kuģis tos drīkst uzņemt tikai tad, ja tas nepieciešams šā kuģa darbībai; aizliegts uzņemt materiālus un apkalpes locekļus, kas paredzēti citiem zvejas kuģiem. Šie noteikumi nav spēkā ārkārtas un force majeure situācijās. xiii) Čīles kompetentās iestādes liegs ieeju ostā tiem ES kuģiem, kas nav izpildījuši iepriekš minētās prasības. Piekļuves aizliegums būtu jāpamato, un aizlieguma iemesli tūlīt oficiāli jāpaziņo kuģa kapteinim, karoga valstij un Eiropas Komisijai. Šādus piekļuves aizlieguma gadījumus Puses apspriež nākamajā BSTC sanāksmē, un tikmēr attiecīgajam kuģim ir liegta piekļuve Čīles ostām. xiv) Pēc jebkuras Puses pieprasījuma var tikt sasaukta BSTC ārkārtas sanāksme, lai tajā apspriestu jebkādus ar Vienošanās īstenošanu saistītus jautājumus. A VEIDLAPA INFORMĀCIJA, KURU KUĢI SNIEDZ, PIRMS TIE LŪDZ ATĻAUJU IENĀKŠANAI OSTĀ 1. Osta, kurā plānots ienākt 2. Paredzamais ienākšanas datums un laiks 3. Nolūks(-i) 4. Kuģa vārds 5. Karoga valsts 6. Kuģa tips 7. Starptautiskais radioizsaukuma signāls 8. Kuģa kontaktinformācija 9. Kuģa īpašnieks(-i) 10. Kuģu reģistra apliecība 11. SJO kuģa identifikators, ja ir 12. Ārējie identifikatori, ja ir 13. Kuģa gabarīti Garums Platums Iegrime 14. Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība 15. Kopējā nozveja uz kuģa Suga Produkta sagatavošanas veids Nozvejas apgabals Daudzums 16. Izkraujamā nozveja Suga Daudzums 17. Nozveja ostā veiktai pārkraušanai citā kuģī Suga Daudzums 18. Nozvejas galamērķis Čīle Cits galamērķis +++++ TIFF +++++ B PIELIKUMS MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA Nr. 177/2009 Čīles pārstāvniecība Eiropas Savienībā apliecina cieņu Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātam, un tai ir tas gods atsaukties uz ziņojumu, par ko Eiropas Komisija un Čīle panākušas vienošanos divpusējā tehnisko konsultāciju sanāksmē, kura notika 2009. gada 5. un 6. oktobrī Ņujorkā un kura bija veltīta jautājumam par zobenzivīm Klusā okeāna dienvidaustrumu daļā. Attiecībā uz ziņojuma I pielikuma xi) punktu Čīle lūdz Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu izdarīt grozījumus Čīles apstiprināto ostu sarakstā, kā izklāstīts ziņojumā. Tālab ar šo Čīles pārstāvniecība informē Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu, ka jaunās apstiprinātās ostas ir Arika, Antofagasta un Puntaarena. Čīles pārstāvniecība Eiropas Savienībā lūdz Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātu pievērst uzmanību minētajai informācijai un pieņemt visdziļākos cieņas apliecinājumus. Briselē, 2009. gada 23. novembrī Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātam Brisele [1] ITLOS Lieta Nr. 7 un PTO Lieta Nr. 19. --------------------------------------------------