PROTOKOLS
par 1991. gada Alpu Konvencijas piem ērošanu ener ģijas jom ā
Protokols “Ener ģija”
Preambula
VĀCIJAS FEDERAT ĪVĀREPUBLIKA,
AUSTRIJAS REPUBLIKA,FRANCIJAS REPUBLIKA,ITĀLIJAS REPUBLIKA,
LIHTEN ŠTEINAS FIRSTISTE,
MONAKO FIRSTISTE,
SLOV ĒNIJAS REPUBLIKA,
ŠVEICES KONFEDER ĀCIJA,
kāarī
EIROPAS KOPIENASASKA ŅĀ AR misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardz ību (Alpu Konvencija) par
Alpu vides visp ārējas aizsardz ības un ilgtsp ējīgas att īstības politikas nodro šināšanu,
IZPILDOT saist ības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta,
APZINOTIES t ādu ener ģijas ra žošanas, pieg ādes un izmanto šanas veidu noz īmi, kas saudz ēdabu un ainavu un ir
savienojami ar vides aizsardz ību un veicin ātu ener ģijas taup īšanas pas ākumus,
IEVĒROJOT nepiecie šamību samazin āt siltumn īcas efektu veicino šugāzu emisiju ar īAlpu telp āun t ādējādi iev ērot
Apvienoto N āciju Organiz ācijas Visp ārējās konvencijas par klimata p ārmai ņām saist ības,
PĀRLIECIN ĀTAS par to, ka nepiecie šams harmoniz ēt ekonomisk ās intereses un ekolo ģijas pras ības,
APZINOTIES to, ka Alpu videi ir īpaša noz īme Eiropas kart ēun t āģeomorfisk ānozīmēveido klimata, ūdens, ve ģetācijas,
faunas, ainavas un kult ūras dabas mantojumu, kas ir gan vienots, gan daudzveid īgs, un augstie kalni, ielejas un Alpu
pakāje ir vides vien ības, kuru aizsarg āšana nav tikai Alpu valstu pien ākums,
APZINOTIES to, ka Alpi ir ne tikai dz īves un darba vieta viet ējiem iedz īvotājiem, bet tiem ir ar īļoti liela noz īmeārpus
Alpiem eso šām teritorij ām, jo tie ir tranz īta re ģions ne tikai Eiropas pasa žieru un pre čupārvad ājumiem, bet ar īstarptau-
tiskiem ener ģijas pieg ādes t īkliem,LV L 337/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 22.12.2005.
ŅEMOT V ĒRĀAlpu telpas vides jut ību, it īpaši ener ģijas ra žošanas, transport ēšanas un lieto šanas jom ā, kas atrodas
mijiedarb ībāar dabas aizsardz ības aspektiem, teritorijas labiek ārtošanu un augsnes izmanto šanu,
ŅEMOT V ĒRĀto, ka past āv vides aizsardz ības riski, it īpaši iesp ējamās klimata p ārmai ņas cilv ēka darb ības rezult ātā,i r
nepiecie šams piev ērstīpašu uzman ību cie šajām sait ēm starp cilv ēka ekonomiskaj ām un soci ālajām darb ībām un ekosis-
tēmu saglab āšanu, kas prasa Alpu telpai piem ērotus un daudzveid īgus pas ākumus, kop īgi vienojoties ar viet ējiem iedz ī-
votājiem, politiskaj ām instit ūcijām un ekonomiskaj ām un soci ālajām organiz ācijām,
PĀRLIECIN ĀTAS par to, ka viet ējiem iedz īvotājiem j ābūts p ējīgiem noteikt savu soci ālās, kult ūras un ekonomisk ās
attīstības pl ānu un piedal īties t āīsteno šanāpastāvošajos institucion ālajos ietvaros,
PĀRLIECIN ĀTAS, ka da žas probl ēmas var tikt atrisin ātas tikai p ārrobe žu ietvaros un prasa kop īgus pas ākumus no Alpu
valst īm un tie ši iesaist ītajām viet ējāmp a švaldībām,
PĀRLIECIN ĀTAS par to, ka ener ģijas nodro šinājums ir noz īmīgs ekonomisk ās un soci ālās att īstības faktors gan Alpu
telpā, gan ārpus t ās,
APZINOTIES t ādu ekonomikas instrumentu t ālākas izmanto šanas un att īstības noz īmi, pateicoties kuriem var ētu lab āk
ņemt v ērāpaties ās izmaksas ener ģijas cenas apr ēķinos,
PĀRLIECIN ĀTAS par to, ka Alpu telpa ilgsto ši apmierina ener ģijas piepras ījumu Eirop āun ka tai pa šai–bez pietieka-
miem dzeram āūdens resursiem –nepiecie šami pietiekami ener ģētiskie resursi, lai uzlabotu iedz īvotāju dz īves apst ākļus un
celtu ekonomisko produktivit āti,
PĀRLIECIN ĀTAS par to, ka Alpu telpai ir īpaši noz īmīga loma Eiropas valstu ener ģētisko sist ēmu savstarp ējāsasaist ē,
PĀRLIECIN ĀTAS par to, ka Alpu telp āracion ālas ener ģijas izmanto šanas pas ākumi un ilgtsp ējīgaūdens un kokmateri ālu
resursu izmanto šana nacion ālās ekonomikas ietvaros veicina ener ģētiskāpiepras ījuma apmierin āšanu, un biomasas un
saules ener ģijas izmanto šanai ir pieaugo ša noz īme,
IR VIENOJU ŠĀS PAR TURPM ĀKO.
I NODA ĻA
VISP ĀRĪGIE NOTEIKUMI
1. pants
Mērķi
Līgumsl ēdzējas puses ap ņemas izveidot visp ārējos nosac ījumus
un veikt pas ākumus, lai ekonom ētu ener ģiju ra žošanas, trans-
porta, pieg ādes un izmanto šanas jom āun teritori ālajās robe žās
lietotu ener ģiju saska ņāar Alpu Konvenciju, īstenojot ilgstp ējīgu
attīstību ener ģijas jom ā, kas b ūtu savienojama ar specifiskajiem
Alpu telpas ierobe žojumiem; to darot, L īgumsl ēdzējas puses dos
nozīmīgu ieguld ījumu iedz īvotāju un vides aizsardz ībā, dabas
resursu un klimata saglab āšanā.
2. pants
Visp ārējās saist ības
1. Saska ņāaršo protokolu, L īgumsl ēdzējas puses izvirza
mērķi:a) saska ņot ener ģijas taup īšanas pl ānošanu ar visp ārējo Alpu
telpas visp ārējo labiek ārtošanas pl ānu;
b) piel āgot ener ģijas ra žošanas, transporta un pieg ādes sist ēmas
ar m ērķi uzlabot Alpu telpas infrastrukt ūras sist ēmu, ņemot
vērāvides aizsardz ības pras ības;
c) ierobe žot ener ģētiskas izcelsmes iedarb ību uz vidi, uzlabojot
pakalpojumu snieg šanu ener ģijas gala lietot ājiem un
pieņemot, cik iesp ējams, šādus pas ākumus:
—ener ģijas pat ēriņa samazin āšanu, izmantojot efekt īvākas
tehnolo ģijas,
—plašāku atliku šāener ģijas pat ēriņa noseg šanu ar atjauno-
jamas ener ģijas avotiem,
—pastāvošo iek ārtu uzlabo šanu, lai ra žotu ener ģiju no
neatjaunojamas ener ģijas avotiem;LV 22.12.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 337/37
d) ierobe žot negat īvo ener ģētikas infrastrukt ūras iedarb ību uz
vidi un ainavu, ieskaitot to, kas attiecas uz atkritumu apsaim-nieko šanu, pie ņemot aizsardz ības pas ākumus jaunaj ām
infrastrukt ūrām un, ja nepiecie šams, veicot past āvošo iek ārtu
uzlabo šanu.
2. Gad ījumā, ja tiek veidotas jaunas, lielas infrastrukt ūras vai
ievērojami palielin āta eso šās infrastrukt ūras jauda, L īgumsl ē-
dzējas puses saska ņāar sp ēkāesošajiem ties ību aktiem izv ērtē
to iedarb ību uz Alpu vidi un nov ērtēto sekas no soci ālāun
ekonomisk āviedok ļa atbilst īgi 12. pantam. Ja šiem projektiem
var b ūtpārrobe žu sekas, Puses atz īst nepiecie šamību konsult ē-
ties starptautisk ālīmen ī.
3. T ās sav āener ģētikas politik āņem v ērāto, ka Alpu telp ā
lietojami atjaunojamas ener ģijas avoti un veicina savstarp ēju
sadarb ībušīs jomas programmu att īstīšanā.
4. L īgumsl ēdzējas puses aizsarg āaizsarg ājamās vietas ar
buferzon ām, citas aizsarg ājamas zonas un klusas zonas, k āarī
dabas un ainavas zi ņāneaizskaramas zonas; t ās uzlabo ener ģē-
tikas infrastrukt ūru, vadoties no da žādiem ievainojam ības, tole-
rances un boj ājumu l īmeņiem Alpu ekosist ēmā.
5. L īgumsl ēdzējas puses apzin ās to, ka piem ērota p ētījumu
un att īstības politika, kas atspogu ļojas aizsardz ības un uzlabo-
šanas pas ākumos, var dot iev ērojamu ieguld ījumu Alpu aizsar-
dzībāpret ener ģētikas infrastrukt ūru iedarb ību uz vidi. Puses
veicina p ētniecisko un att īstības darb ību šai virzien āun
apmain ās ar svar īgākajiem rezult ātiem.
6. L īgumsl ēdzējas puses sadarbojas, lai ener ģijas jom āattīstītu
metodes, ar kur ām lab āk iesp ējams ņemt v ērāpaties ās izmaksas.
3. pants
Atbilst ība starptautiskaj ām ties ību norm ām un cit ām
nost ādnēm
1. Šā protokola izstr ādāšana notiek saska ņā ar sp ēkā
esošajām starptautiskaj ām ties ību norm ām, it īpaši Alpu
Konvenciju un sast ādītajiem protokoliem t ās piem ērošanā,kā
arīspēkāesošajām starptautiskaj ām vieno šanām.2. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas ņemt v ērāš ā protokola
mērķus cit ās sav ās nost ādnēs,īpaši teritorijas labiek ārtošanas
jomāun re ģionālajāattīstībā, transporta, zemkop ības un me žko-
pības, k āarītūrisma nozar ēs, lai izvair ītos no negat īvām vai
pretrun īgām sek ām Alpu telp ā.
4. pants
Vietējo pa švaldību piedal īšanās
1. Past āvošajos institucion ālajos ietvaros katra L īgumsl ēdzēja
puse nosaka lab āko koordin ācijas un sadarb ības l īmeni starp
instit ūcijām un tie ši iesaist ītajām viet ējāmp a švaldībām, lai veici-
nātu to atbild ības solidarit āti, proti, izmantojot un att īstot siner-
ģiju ener ģētikas politikas īsteno šanāAlpu telp ā,kāarīveicot no
tās izrieto šos pas ākumus.
2. Tie ši iesaist ītās viet ējāsp a švaldības ir neat ņemama sast āv-
daļašīs politikas un pas ākumu da žādās sagatavo šanas un īste-
nošanas f āzēs, iev ērojot vi ņu atbild ību sp ēkāesošajos institucio-
nālajos ietvaros.
3. L īgumsl ēdzējas puses veicina tie ši iesaist īto instit ūciju
starptautisko sadarb ību, risinot ar ener ģiju un vidi saist ītās
probl ēmas, ar nol ūku veicin āt vienotu risin ājumu mekl ēšanu
kopīgām probl ēmām.
II NODA ĻA
SPECIFISKIE PAS ĀKUMI
5. pants
Ener ģijas taup īšana un racion āla ener ģijas izmanto šana
1. Alpu telpa prasa specifiskus pas ākumus ener ģijas taup ī-
šanā,tās pieg ādēun racion ālāizmanto šanā;šiem pas ākumiem
jāņem v ērā:
a) ener ģijas pat ēriņštiek sadal īts pla šāteritorij ā, kas ir ļoti
dažāda p ēctās atra šanās augstuma, sezonas un t ūrisma
prasībām;
b) viet ēju atjaunojamas ener ģijas avotu pieejam ība;
c) atmosf ēras izme šuīpašās sekas baseinos un ielej āst o
ģeomorfolo ģiskānovietojuma d ēļ.
2. L īgumsl ēdzējas puses raug ās, lai uzlabotu vides savienoja-
mību ar ener ģijas izmanto šanu un īpaši veicin ātu taup īgu un
racion ālu ener ģijas izmanto šanu, it īpaši attiec ībāuz ra žošanas
procesiem, sabiedriskajiem pakalpojumiem un lielaj ām viesn īcu
infrastrukt ūrām, k āarītransporta iek ārtām, sporta un atp ūtas
darb ībām.LV L 337/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 22.12.2005.
3. T ās veic pas ākumus un izstr ādānoteikumus šādās jom ās:
a)ēku izol ācijas uzlabo šana un siltuma pieg ādes sist ēmu efek-
tivitāte;
b) apkures iek ārtu rentabilit āte, ventil ācija un kondicion ēšana;
c) termisko iek ārtu periodiska kontrole un nepiecie šamības
gadījumāpiesārņojošo izme šu samazin āšana;
d) ener ģijas taup īšana, pateicoties modern ām tehnolo ģijām
ener ģijas izmanto šanāun p ārveido šanā;
e) individu ālie siltuma un silt āūdens izmaksu apr ēķini;
f) jaunu ēku pl ānošana un att īstīšana, izmantojot tehnolo ģijas
ar mazu ener ģijas pat ēriņu;
g) kop ēju/viet ēju ener ģētikas un klimatisko projektu izstr ādā-
šana un atbalst īšana saska ņāar 2. panta 1.c da ļāparedz ēta-
jiem pas ākumiem;
h)ēku ener ģētiskāuzlabo šana renov ācijas laik āun vidi saudz ē-
jošu apkures sist ēmu izmanto šanas veicin āšana.
6. pants
Atjaunojamas ener ģijas resursi
1. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas savu finansi ālo resursu
robe žās veicin āt un izmantot atjaunojamas ener ģijas avotus,
kas atbilst vides un ainavas aizsardz ības pras ībām.
2. T ās veicina ar ītādu decentraliz ētu iek ārtu izmanto šanu
atjaunojamas ener ģijas avotu izmanto šanākāūdens, saule un
biomasa.
3. L īgumsl ēdzējas puses veicina atjaunojam ās ener ģijas
resursus, pat kombin ācijāar past āvošo tradicion ālo pieg ādi.
4. L īgumsl ēdzējas puses īpaši veicina racion āluūdens un
kokmateri ālu izmanto šanu, kas izriet no ilgtsp ējīgas kalnu
mežu apsaimnieko šanas ener ģijas ra žošanai.7. pants
Hidroelektrisk āener ģija
1. L īgumsl ēdzējas puses nodro šina ekolo ģiskās funkcijas
ūdenstec ēs un ainavas veselumu ar t ādiem atbilst īgiem pas āku-
miem k āminim ālācaurpl ūduma noteik šana, normu izstr ādā-
šana m ākslīgoūdens l īmeņus v ārstību samazin āšanai un garan-
tijas faunas migr ācijai jaunu hidroelektrocentr āļub ūvēšanas
gadījumāun, ja iesp ējams, jau eso šajās hidroelektrostacij ās.
2. L īgumsl ēdzējas puses var veikt pas ākumus ar m ērķi
uzlabot past āvošo hidroelektrostaciju konkur ētspēju, iev ērojot
to dro šības normas un vides aizsardz ības normas.
3. Turkl āttāsa pņemas saglab ātūdens re žīmu dzeram āūdens
ieguvei paredz ētajās zon ās, viet ās, kas aizsarg ātas ar bufer-
zonām, cit ās aizsarg ājamās un miera zon ās, kāarīdabas un
ainavas zi ņāneskart ās zon ās.
4. L īgumsl ēdzējas puses iesaka atjaunot pamest ās hidroelek-
trostacijas t āvietā, lai celtu jaunas. 1. da ļas noteikumi par ūdens
ekosist ēmu saglab āšanu un cit ām attiec īgajām sist ēmām piem ē-
rojami ar īpastāvošo hidroelektrostaciju darb ības atjauno šanai.
5. L īgumsl ēdzējas puses var saska ņāar nacion ālajiem ties ību
aktiem izskat īt, kādāveidātās var likt samaks āt gala pat ērētā-
jiem par Alpu resursiem ar atbilsto šām tirgus cen āmu nk ādā
mērāvispārējās interes ēs viet ējo iedz īvotāju sniegtie pakalpojumi
var tikt taisn īgāveidākompens ēti.
8. pants
Ener ģija no fosilajiem energones ējiem
1. L īgumsl ēdzējas puses garant ēto, ka jaunaj ās siltumiek ārtās
ar fosilo energones ēju izmanto šanu elektroener ģijas un/vai
siltumener ģijas ra žošanātiks izmantotas lab ākās pieejam ās
metodes. Alpu telp āesošajās iek ārtāsLīgumsl ēdzējas puses
iespēju robe žās ierobe žo izme šu daudzumu, pieprasot piem ē-
rotu tehnolo ģiju un/vai degvielu izmanto šanu.
2. L īgumsl ēdzējas puses p ārbauda tehnisko un ekonomisko
īstenojam ību, k āarīsavienojam ību ar vidi, aizvietojot siltumie-
kārtas, kas izmanto fosilos energones ējus, ar iek ārtām, kas
izmanto atjaunojamas ener ģijas avotus un decentraliz ētas
iekārtas.
3. L īgumsl ēdzējas puses pie ņem pas ākumus, kas racion ālākai
ener ģijas izmanto šanai veicina ko ģener āciju.LV 22.12.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 337/39
4. Robe žzonāsLīgumsl ēdzējas puses iesp ēju robe žās veic
izme šu un imisijas kontroles sist ēmu harmoniz ēšanu un savie-
nošanu.
9. pants
Kodolener ģija
1. L īgumsl ēdzējas puses starptautisko konvenciju ietvaros
apņemas apmain īties ar visa veida inform āciju par kodolener-
ģijas un cit ām kodoliek ārtām, kuras var vai var ētu izrais īt sekas
Alpu telp ā, lai ilgtermi ņāaizsarg ātu iedz īvotāju vesel ību, faunu,
floru, biocenozi, to vidi un mijiedarb ību.
2. Bez tam L īgumsl ēdzējas puses iesp ēju robe žāspārrauga
vides radioaktivit ātes uzraudz ības sist ēmu saska ņošanu un savie-
nošanu.
10. pants
Ener ģijas transports un pieg āde
1. Vis ās past āvošajās infrastrukt ūrāsLīgumsl ēdzējas puses
seko to racionaliz ācijai un uzlabo šanai, ņemot v ērāvides aizsar-
dzības pras ības un, proti, nepiecie šamību saglab ātļoti jut īgās
ekosist ēmas un ainavu, tai pat laik āun nepiecie šamības gad ī-
jumāveicot iedz īvotāju un Alpu vides aizsardz ības darb ības.
2. Ja piegulo šajās teritorij ās tiek b ūvētas elektroener ģijas
transporta l īnijas un elektrostacijas, k āarīnaftas un g āzes
pārvadi, ieskaitot s ūknēšanas un kompresijas stacijas un iek ārtas,
kam ir liela noz īme no vides aizsardz ības viedok ļa, Līgumsl ē-
dzējas puses izstr ādāvisa veida nepiecie šamos pas ākumus, lai
mazin ātu trauc ējumu iedz īvotājiem un videi, ja iesp ējams,
izmantojot jau past āvošāsbūves un l īnijas.
3. Attiec ībāuz elektroener ģijas transporta l īnijāmL īgumsl ē-
dzējas puses īpašiņem v ērāaizsarg ājamo zonu ar to bufer-
zonām noz īmi, citas aizsarg ājamās un klusas zonas, k āarīno
dabas un ainavas viedok ļa neskart ās zonas, k āarīputnu popu-
lācijas.
11. pants
Dabisk ās vides atjauno šana un in ženiertehniskie darbi
Līgumsl ēdzējas puses sp ēkāesošajos normat īvajos aktos pare-
dzētajos projektos un p ētījumos par sek ām uz vidi iestr ādā
teritorijas dabisk ās vides atjauno šanas iesp ējas un paredz ūdens-krātuvēs, kur veikti komun ālās vai priv ātās celtniec ības darbi
ener ģētikas jom āar ietekmi uz vidi un ekosist ēmām Alpu
telpā, izmantot, cik iesp ējams, vidi saudz ējošas in ženiertehnolo-
ģijas.
12. pants
Ietekmes uz vidi nov ērtēšana
1. L īgumsl ēdzējas puses sp ēkāesošo nacion ālo ties ību
normu, starptautisko konvenciju un nol īgumu ietvaros veic
iepriek šēju nov ērtējumu ietekmei uz vidi, k ādu atst ās jebkur š
energoiek ārtu projekts, kas min ētsšāprotokola 7., 8., 9. un
10. punkt āun jebkuras šop a šu iek ārtu b ūtiskas p ārveides.
2. L īgumsl ēdzējas puses atz īst par iesp ējamu pie ņemt cik
iespējams lab ākās pieejam ās tehnikas, lai nov ērstu vai mazin ātu
ietekmi uz vidi, paredzot pamestu, vides pras ībām neatbilsto šu
iekārtu nojauk šanu.
13. pants
Saska ņošana
1. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas iepriek šēji konsult ēties par
ietekmi uz vidi projektos, kam var b ūtpārrobe žu sekas.
2. Attiec ībāuz projektiem, kam var b ūtpārrobe žu sekas,
iesaist ītāmL īgumsl ēdzējām pus ēm nepiecie šams lietder īgālaikā
formul ēt savus apsv ērumus, kuri tiks atbilsto šiņemti v ērā
atļauju izsnieg šanas f āzē.
14. pants
Papildu pas ākumi
Līgumsl ēdzējas puses var veikt papildu pas ākumus šajāproto-
kolāminētajiem ener ģijas un ilgstp ējīgas att īstības sakar ā.
III NODA ĻA
PĒTĪJUMI, APM ĀCĪBA UN INFORM ĀCIJA
15. pants
Pētījumi un nov ērošana
1. L īgumsl ēdzējas puses cie šāsadarb ībāunņemot v ērājau
iegūtos rezult ātus da žādos nacion ālajos un starptautiskajos
līmeņos veicina un saska ņopētījumus un sistem ātisku nov ēro-
šanu, lai īstenotu šāprotokola m ērķus, it īpaši attiec ībāuz
metod ēm, anal īzes un nov ērtēšanas krit ērijiem par ietekmi uz
dabu un klimatu, k āarīspecifiskaj ām tehnolo ģijām ener ģijas
taup īšanai un t ās racion ālai izmanto šanai Alpu telp ā.LV L 337/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 22.12.2005.
2. T āsņem v ērāšopētījumu rezult ātus ener ģētiskās politikas
mērķu vai pas ākumu defin ēšanāun p ārbaud īšanā,kāarīsavā
apm ācības un tehnisk ās pal īdzības darb ībāvietējāmērogāiedzī-
votāju, ekonomisko operatoru un viet ējo pa švaldību interes ēs.
3. L īgumsl ēdzējas puses p ārrauga, lai p ētījumu un sist ēmā-
tiskās nov ērošanas nacion ālie rezult āti tiktu integr ēti kop ējā
pastāvīgānovērošanas un inform ācijas sist ēmāun b ūtu pieejami
sabiedr ībai eso šajos institucion ālajos ietvaros.
16. pants
Apm ācība un inform ācija
1. L īgumsl ēdzējas puses veicina s ākotn ējo un t ālāko apm ā-
cību, k āarīsabiedr ības inform ēšanu par šāprotokola m ērķiem,
pasākumiem un to īsteno šanu.
2. T ās veicina it īpaši izgl ītības t ālāku att īstību, t ālākizgl ītību,
kāarītehnisko pal īdzību ener ģētikas jom ā, ieskaitot vides, dabas
un klimata aizsardz ību.
IV NODA ĻA
ĪSTENO ŠANA, KONTROLE UN NOV ĒRTĒŠANA
17. pants
Īsteno šana
Līgumsl ēdzējas puses ap ņemas p ārraudz īt, lai šis protokols tiktu
īstenots, izmantojot piem ērotus pas ākumus past āvošajos institu-
cion ālajos ietvaros.
18. pants
Saist ību iev ērošanas kontrole
1. L īgumsl ēdzējas puses regul āri zi ņo Past āvīgajai komisijai
par veiktajiem pas ākumiem šāprotokola īsteno šanā.Z iņojumos
skarts ar ījautājums par veikto pas ākumu efektivit āti. Alpu
konference nosaka šoz iņojumu periodiskumu.
2. Past āvīgākomisija izskata šos zi ņojumus, lai p ārbaud ītu,
vai L īgumsl ēdzējas puses ir izpild ījušas savus no protokola izrie-
tošos pien ākumus. T āvar pras īt papildu inform āciju atbilst ī-
gajāmL īgumsl ēdzējām pus ēm un mekl ēt citus inform ācijas
avotus.3. Past āvīgāKomisija raksta zi ņojumu par L īgumsl ēdzēju
pušu pien ākumu iev ērošanu, kas izriet no šāprotokola, adre-
sējot to Alpu konferencei.
4. Alpu konference pie ņem zin āšanai šoz i ņojumu. Ja t ā
konstat ēizvair īšanos no pien ākumiem, t āvar izstr ādāt reko-
mend ācijas.
19. pants
Noteikumu efektivit ātes nov ērtēšana
1. L īgumsl ēdzējas puses regul āri izskata un nov ērtēš ā proto-
kola noteikumu efektivit āti. Ja tas nepiecie šams protokola m ērķu
sasnieg šanai, t ās izstr ādānepiecie šamos groz ījumus eso šajā
protokol ā.
2. Past āvošajos institucion ālajos ietvaros šai nov ērtēšanātiek
iesaist ītas pa švaldības. Iesp ējams konsult ēties ar šajājomā
aktīvām nevalstiskaj ām organiz ācijām.
V NODA ĻA
NOSL ĒGUMA NOTEIKUMI
20. pants
Alpu Konvencijas un protokola savstarp ējāsaist ība
1. Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols t ās 2. panta
un citu atbilst īgu konvencijas pantu noz īmē.
2. Neviena valsts nevar k ļūt par L īgumsl ēdzēju pusi, ja nav
parakst ījusi Alpu Konvenciju. Jebkura Alpu Konvencijas denon-
sēšana ir l īdzvērtīgašāprotokola denons ēšanai.
3. Kad Alpu konference apsprie žuzšo protokolu attieco šos
jautājumus, balso šanāvar piedal īties vien īgišāprotokola L īgum-
slēdzējas puses.
21. pants
Parakst īšana un ratific ēšana
1. Šo protokolu var parakst īt no 1998. gada 16. oktobra
valstis, kas parakst ījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena,
un no 1998. gada 16. novembra to var parakst īt Austrijas
Republik ākādepozit ārijā.LV 22.12.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 337/41
2. Šis protokols st ājas sp ēkāLīgumsl ēdzējām pus ēm, kas
izteiku šas savu piekri šanu uz ņemties protokola saist ības, tr īs
mēnešus p ēc datuma, kur ātrīs valstis b ūs iesniegu šas savu rati-
ficēšanas, pie ņemšanas vai aprob ācijas instrumentu.
3. L īgumsl ēdzējām pus ēm, kas v ēlāk izteiks savu piekri šanu
uzņemties protokola saist ības, protokols st ājas sp ēkātrīs
mēnešus p ēc datuma, kur ātiek iesniegs ratific ēšanas, pie ņem-
šanas vai aprob ācijas instruments. P ēcšāprotokola groz ījumu
stāšanāss p ēkā, jebkura jauna protokola L īgumsl ēdzēja puse
kļūst par t āda protokola L īgumsl ēdzēju pusi, k āds tas ir ar
groz ījumiem.
22. pants
Piezīmes
Depozit ārijs vis ām valst īm, kas min ētas preambul ā, un Eiropas
Kopienai attiec ībāuzšo protokolu dara zin āmus:a) visus parakstus;
b) ratifik ācijas, pie ņemšanas vai aprob ācijas instrumenta iesnieg-
šanas;
c) visus sp ēkāstāšanās datumus;
d) visus L īgumsl ēdzēju vai parakst ītāju izteiktos pazi ņojumus;
e) visu L īgumsl ēdzēju pu šu pazi ņotas denons ēšanas, ieskaitot to
datumu.
To apliecinot, attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušasšo
protokolu.
Sastādīts Bled ā1998. gada 16. oktobr īfranču, vācu, it āliešuu n
slovēņu valod āar vien ādu juridisko sp ēku vien āeksempl ārā, kas
glabājas Valsts arh īvāAustrijas Republik ā. Depozit ārijs nodod
apstiprin ātas kopijas vis ām parakst ītājām pus ēm.LV L 337/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 22.12.2005.