LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 29/3

PADZIĻINĀTS PARTNERĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses

SATURS

NOSAUKUMS

PREAMBULA

I SADAĻA ŠĀ NOLĪGUMA VISPĀRĪGIE PRINCIPI UN MĒRĶI

II SADAĻA POLITISKAIS DIALOGS, SADARBĪBA ĀRPOLITIKAS UN DROŠĪBAS POLITIKAS JOMĀ

III SADAĻA TIRDZNIECĪBA UN DARĪJUMDARBĪBA

1. NODAĻA PREČU TIRDZNIECĪBA

2. NODAĻA MUITA

3. NODAĻA TEHNISKIE ŠĶĒRŠĻI TIRDZNIECĪBAI

4. NODAĻA SANITĀRIE UN FITOSANITĀRIE JAUTĀJUMI

5. NODAĻA PAKALPOJUMU TIRDZNIECĪBA UN UZŅĒMĒJDARBĪBAS VEIKŠANA

1. IEDAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

2. IEDAĻA UZŅĒMĒJDARBĪBAS VEIKŠANA UN PĀRROBEŽU PAKALPOJUMU SNIEGŠANA

1. APAKŠIEDAĻA VISAS SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS

2. APAKŠIEDAĻA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS, KAS NAV PAKALPOJUMI

3. IEDAĻA FIZISKU PERSONU PAGAIDU KLĀTBŪTNE DARĪJUMDARBĪBAS NOLŪKĀ

4. IEDAĻA IEKŠZEMES REGULĒJUMS

5. IEDAĻA ĪPAŠI NOZARES NOTEIKUMI

6. IEDAĻA IZŅĒMUMI

7. IEDAĻA IEGULDĪJUMI

6. NODAĻA KAPITĀLA APRITE UN MAKSĀJUMI

7. NODAĻA INTELEKTUĀLAIS ĪPAŠUMS

1. IEDAĻA PRINCIPI

2. IEDAĻA INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBU STANDARTI

3. IEDAĻA INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBU PIEMĒROŠANA

4. IEDAĻA STARPNIEKU PAKALPOJUMU SNIEDZĒJU ATBILDĪBA

8. NODAĻA VALSTS IEPIRKUMS

9. NODAĻA IZEJVIELAS UN ENERĢIJA

10. NODAĻA TIRDZNIECĪBA UN ILGTSPĒJĪGA ATTĪSTĪBA

11. NODAĻA KONKURENCE

12. NODAĻA VALSTS UZŅĒMUMI, VALSTS KONTROLĒ ESOŠI UZŅĒMUMI UN UZŅĒMUMI, KAM PIEŠĶIRTAS ĪPAŠAS VAI EKSKLUZĪVAS TIESĪBAS VAI PRIVILĒĢIJAS

13. NODAĻA PĀRREDZAMĪBA

14. NODAĻA DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANA

1. IEDAĻA MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

2. IEDAĻA APSPRIEŠANĀS UN MEDIĀCIJA

3. IEDAĻA DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRAS

1. APAKŠIEDAĻA ŠĶĪRĒJTIESAS PROCEDŪRA

2. APAKŠIEDAĻA IZPILDE

3. APAKŠIEDAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

4. IEDAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

IV SADAĻA SADARBĪBA EKONOMIKAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS JOMĀ

1. NODAĻA DIALOGS PAR EKONOMIKAS JAUTĀJUMIEM

2. NODAĻA SADARBĪBA PUBLISKO FINANŠU PĀRVALDĪBAPĀRVALDĪBĀ, TOSTARP IETVEROT PUBLISKĀ SEKTORA REVĪZIJAS UN IEKŠĒJĀ IEKŠĒJO KONTROLEKONTROLI

3. NODAĻA SADARBĪBA NODOKĻU JOMĀ

4. NODAĻA SADARBĪBA STATISTIKAS JOMĀ

5. NODAĻA SADARBĪBA ENERĢĒTIKAS JOMĀ

6. NODAĻA SADARBĪBA TRANSPORTA JOMĀ

7. NODAĻA SADARBĪBA VIDES JOMĀ

8. NODAĻA SADARBĪBA KLIMATA PĀRMAIŅU JOMĀ

9. NODAĻA SADARBĪBA RŪPNIECĪBAS JOMĀ

10. NODAĻA SADARBĪBA MAZO UN VIDĒJO UZŅĒMUMU JOMĀ

11. NODAĻA SADARBĪBA UZŅĒMĒJDARBĪBAS TIESĪBU JOMĀ

12. NODAĻA SADARBĪBA BANKU DARBĪBAS, APDROŠINĀSANAS UN CITU FINANŠU PAKALPOJUMU JOMĀ

13. NODAĻA SADARBĪBA INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBAS JOMĀ

14. NODAĻA SADARBĪBA TŪRISMA JOMĀ

15. NODAĻA SADARBĪBA LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU ATTĪSTĪBAS JOMĀ

16. NODAĻA SADARBĪBA NODARBINĀTĪBAS, SOCIĀLO PARTNERU ATTIECĪBU, SOCIĀLĀS POLITIKAS UN IESPĒJU VIENLĪDZĪBAS JOMĀ

17. NODAĻA SADARBĪBA VESELĪBAS JOMĀ

V SADAĻA SADARBĪBA BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA JOMĀ

VI SADAĻA CITAS POLITIKAS JOMAS SADARBĪBAI

1. NODAĻA SADARBĪBA IZGLĪTĪBAS UN APMĀCĪBAS JOMĀ

2. NODAĻA SADARBĪBA KULTŪRAS JOMĀ

3. NODAĻA SADARBĪBA PĒTNIECĪBAS UN INOVĀCIJU JOMĀ

4. NODAĻA SADARBĪBA PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻU UN AUDIOVIZUĀLAJĀ JOMĀ

5. NODAĻA SADARBĪBA AR PILSONISKO SABIEDRĪBU

6. NODAĻA SADARBĪBA SPORTA UN FIZISKĀS AKTIVITĀTES JOMĀ

7. NODAĻA SADARBĪBA CIVILĀS AIZSARDZĪBAS JOMĀ

8. NODAĻA SADARBĪBA KOSMOSĀ VEIKTO DARBĪBU JOMĀ

9. NODAĻA SADARBĪBA PATĒRĒTĀJU AIZSARDZĪBAS JOMĀ

10. NODAĻA REĢIONĀLĀ SADARBĪBA

11. NODAĻA SADARBĪBA CIVILDIENESTA JOMĀ

VII SADAĻA FINANSIĀLĀ UN TEHNISKĀ SADARBĪBA

VIII SADAĻA INSTITUCIONĀLĀ STRUKTŪRA

IX SADAĻA VISPĀRĪGIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

I PIELIKUMS ATRUNAS SASKAŅĀ AR 46. PANTU

II PIELIKUMS IEROBEŽOJUMI, KO KAZAHSTĀNAS REPUBLIKA PIEMĒRO SASKAŅĀ AR 48. PANTA 2. PUNKTU

III PIELIKUMS III SADAĻAS (TIRDZNIECĪBA UN DARĪJUMDARBĪBA) 8. NODAĻAS (VALSTS IEPIRKUMS) DARBĪBAS JOMA

IV PIELIKUMS III SADAĻAS (TIRDZNIECĪBA UN DARĪJUMDARBĪBA) 8. NODAĻĀ (VALSTS IEPIRKUMS) MINĒTIE PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI, KUROS PUBLICĒ INFORMĀCIJU UN PAZIŅOJUMUS PAR IEPIRKUMU

V PIELIKUMS ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS SASKAŅĀ AR III SADAĻAS (TIRDZNIECĪBA UN DARĪJUMDARBĪBA) 14. NODAĻU (DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANA)

VI PIELIKUMS III SADAĻAS (TIRDZNIECĪBA UN DARĪJUMDARBĪBA) 14. NODAĻĀ (DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANA) MINĒTAIS ŠĶĪRĒJTIESNEŠU UN MEDIATORU RĪCĪBAS KODEKSS

VII PIELIKUMS MEDIĀCIJAS MEHĀNISMS SASKAŅĀ AR III SADAĻAS (TIRDZNIECĪBA UN DARĪJUMDARBĪBA) 14. NODAĻU (DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANA)

PROTOKOLS PAR SAVSTARPĒJO ADMINISTRATĪVO PALĪDZĪBU MUITAS LIETĀS

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJA,

MALTAS REPUBLIKA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”, un

EIROPAS SAVIENĪBA,

no vienas puses, un

KAZAHSTĀNAS REPUBLIKA,

no otras puses,

turpmāk kopā “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ spēcīgās saites starp Pusēm un to kopīgās vērtības, Pušu vēlmi stiprināt un paplašināt saites, kas izveidotas, īstenojot Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku, kurš parakstīts Briselē 1995. gada 23. janvārī, un Eiropas Savienības un Vidusāzijas jauno partnerattiecību stratēģiju, ko Eiropadome pieņēma 2007. gada jūnijā, kā arī Kazahstānas Republikas 2008. gadā pieņemto valsts programmu “Ceļš uz Eiropu”;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos pilnībā īstenot Apvienoto Nāciju Statūtu (“ANO Statūti”), Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO), jo īpaši Helsinku Nobeiguma akta, principus un noteikumus, kā arī citas vispārēji atzītas starptautisko tiesību normas;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos stiprināt pamatbrīvību un cilvēktiesību veicināšanu, aizsardzību un īstenošanu un demokrātijas principu, tiesiskuma un labas pārvaldībasievērošanu;

ATZĪSTOT to, ka Puses, sadarbojoties cilvēktiesību un demokrātijas jomā, stingri ievēro šādus principus: kopīgu mērķu sasniegšana, atklāts un konstruktīvs politiskais dialogs, pārredzamība, un starptautisko cilvēktiesību standartu ievērošana;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos ievērot brīvā tirgus ekonomikas principus;

ATZĪSTOT to, ka palielinās tirdzniecības un ieguldījumu attiecību starp Eiropas Savienību un Kazahstānas Republiku nozīmīgums;

ŅEMOT VĒRĀ to, ka nolīgums turpinās stiprināt Pušu ciešās ekonomiskās attiecības un radīs jaunu vidi un labākus apstākļus turpmākai tirdzniecības un ieguldījumu attīstībai starp tām, tostarp enerģētikas jomā;

ŅEMOT VĒRĀ mērķi veicināt tirdzniecību un ieguldījumus visās nozarēs, pamatojoties uz pastiprinātu juridisko pamatu, jo īpaši šo nolīgumu un Līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (“PTO līgums”) izveidošanu;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos veicināt starptautisko mieru un drošību, kā arī domstarpību izšķiršanu mierīgā ceļā, īpaši šajā nolūkā efektīvi sadarbojoties ANO un EDSO;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu gatavību turpināt pastāvīga politiskā dialoga par savstarpēji interesējošiem divpusējiem un starptautiskiem jautājumiem attīstību;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos ievērot starptautiskās saistības cīnīties pret masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes līdzekļu izplatīšanu un sadarboties ieroču neizplatīšanas, arī kodoldrošības un drošības jomā;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību un uzkrāšanu un paturot prātā to, ka ANO Ģenerālā asambleja ir pieņēmusi Ieroču tirdzniecības līgumu (“ITL”);

ŅEMOT VĒRĀ to, cik svarīga ir Kazahstānas Republikas aktīva līdzdalība Eiropas Savienības un Vidusāzijas jauno partnerattiecību stratēģijas īstenošanā;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos apkarot organizēto noziedzību un cilvēku tirdzniecību un stiprināt sadarbību terorisma apkarošanā;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos padziļināt dialogu un sadarbību migrācijas jautājumos, izmantojot visaptverošu pieeju, kuras mērķis ir sadarbība legālās migrācijas jomā un vēršanās pret nelegālo migrāciju un cilvēku tirdzniecību, un atzīstot šajā nolīgumā ietvertās atpakaļuzņemšanas klauzulas nozīmīgumu;

VĒLOTIES nodrošināt līdzsvarotus nosacījumus divpusējās tirdzniecības attiecībās starp Eiropas Savienību un Kazahstānas Republiku;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos ievērot tiesības un pienākumus, kas izriet no dalības Pasaules Tirdzniecības organizācijā (“PTO”), un nodrošināt šo tiesību un pienākumu pārredzamu un nediskriminējošu īstenošanu;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos ievērot ilgtspējīgas attīstības principu, tostarp veicinot daudzpusēju starptautisko nolīgumu un reģionālās sadarbībības īstenošanu;

VĒLOTIES veicināt abpusēji izdevīgu sadarbību visās savstarpējo interešu jomās un vajadzības gadījumā stiprināt sadarbībai nepieciešamo regulējumu;

ATZĪSTOT nepieciešamību pastiprināt sadarbību enerģētikas jomā, energoapgādes drošību un sekmēt atbilstīgas infrastruktūras izveidi, pamatojoties uz Saprašanās memorandu par sadarbību enerģētikas jomā starp Eiropas Savienību un Kazahstānas Republiku, kas parakstīts Briselē 2006. gada 4. decembrī, un darbojoties Enerģētikas hartas nolīguma satvarā;

ATZĪSTOT, ka visa sadarbība kodolenerģijas izmantošanā mierīgiem nolūkiem notiek saskaņā ar Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Kazahstānas Republiku par sadarbību kodoldrošības jomā, kas parakstīts Briselē 1999. gada 19. jūlijā, un šis nolīgums uz to neattiecas;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos uzlabot sabiedrības veselības drošības līmeni un cilvēku veselības aizsardzību kā priekšnosacījumu ilgtspējīgai attīstībai un ekonomikas izaugsmei;

ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos veicināt cilvēku savstarpējos kontaktus, tostarp izmantojot sadarbību un apmaiņu zinātnes un tehnoloģiju, jauninājumu attīstības, izglītības un kultūras jomā;

ŅEMOT VĒRĀ to, ka Puses veicina savstarpēju sapratni un savu tiesību aktu un tiesiskā regulējuma konverģenci, lai vēl vairāk stiprinātu abpusēji izdevīgus sakarus un ilgtspējīgu attīstību;

ATZĪMĒJOT, ka gadījumā, ja Puses šā nolīguma satvarā nolemj noslēgt konkrētus nolīgumus attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kuri Eiropas Savienībai būtu jānoslēdz, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību Trešās daļas V sadaļu, šādu turpmāku nolīgumu noteikumi nebūtu saistoši Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai, ja vien Eiropas Savienība vienlaikus ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju attiecībā uz to līdzšinējām divpusējām attiecībām nepaziņo Kazahstānas Republikai, ka Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai šādi nolīgumi ir kļuvuši saistoši kā Eiropas Savienības daļai saskaņā ar Protokolu Nr. 21.par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Tāpat jebkādi turpmāki ES iekšēji pasākumi, kas būtu jāpieņem saskaņā ar iepriekš minēto V sadaļu šā nolīguma īstenošanai, nebūtu saistoši Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai, ja vien tās nav paziņojušas savu vēlmi piedalīties šādos pasākumos vai pieņemt tos saskaņā ar Protokolu Nr. 21. Atzīmējot arī, ka uz šādiem turpmākiem nolīgumiem vai šādiem turpmākiem ES iekšējiem pasākumiem attiektos Protokols Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots minētajiem Līgumiem,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I SADAĻA

ŠĀ NOLĪGUMA VISPĀRĪGIE PRINCIPI UN MĒRĶI

1. pants

Vispārīgie principi

Demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošana, kā tas paredzēts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, EDSO Helsinku Nobeiguma aktā un Parīzes Hartā jaunai Eiropai, un citos atbilstīgos starptautiskos cilvēktiesību dokumentos, kā arī tiesiskuma principa ievērošana ir abu Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un ir būtiska šā nolīguma sastāvdaļa.

Puses atkārto savu apņemšanos ievērot brīvā tirgus ekonomikas principus, veicinot ilgtspējīgu attīstību un ekonomikas izaugsmi.

Šā nolīguma īstenošanas pamatā ir dialoga principi, savstarpēja uzticēšanās un cieņa, vienlīdzīga partnerība, kā arī savstarpējs izdevīgums un ANO Statūtos iekļauto principu un vērtību pilnīga ievērošana.

2. pants

Šā nolīguma mērķi

1. Ar šo nolīgumu izveido padziļinātu partnerību un sadarbību starp Pusēm atbilstīgi to attiecīgajām kompetencēm, pamatojoties uz kopējām interesēm un attiecību padziļināšanu visās nolīguma piemērošanas jomās.

2. Šī sadarbība starp Pusēm ir process, kas veicina mieru un stabilitāti starptautiskā un reģionālā līmenī, kā arī ekonomikas attīstību, un procesa pamatā ir principi, kuru ievērošanu Puses atkārtoti apliecina arī to starptautiskajās saistībās, īpaši ANO un EDSO satvarā.

3. pants

Sadarbība reģionālajās un starptautiskajās organizācijās

Puses vienojas par sadarbību un viedokļu apmaiņu reģionālos un starptautiskos forumos un organizācijās.

II SADAĻA

POLITISKAIS DIALOGS, SADARBĪBA ĀRPOLITIKAS UN DROŠĪBAS POLITIKAS JOMĀ

4. pants

Politiskais dialogs

Puses turpina attīstīt un stiprināt efektīvu politisko dialogu visās savstarpējo interešu jomās, lai veicinātu mieru, stabilitāti un drošību, tostarp Eirāzijas kontinentā, pamatojoties uz starptautiskajām tiesībām, efektīvu sadarbību daudzpusējās iestādēs un kopīgām vērtībām.

Puses sadarbojas, lai stiprinātu ANO un EDSO lomu un uzlabotu attiecīgo starptautisko un reģionālo organizāciju efektivitāti.

Puses padziļina sadarbību un dialogu par starptautiskās drošības un krīžu pārvarēšanas jautājumiem, lai reaģētu uz aktuālajām globālajām un reģionālajām problēmām un galvenajiem apdraudējumiem.

Puses apņemas pastiprināt sadarbību visās kopīgu interešu jomās un jo īpaši starptautisko tiesību ievērošanā, demokrātijas principu ievērošanas nostiprināšanā, tiesiskuma, cilvēktiesību un labas pārvaldības jomā. Puses vienojas strādāt pie tā, lai uzlabotu nosacījumus turpmākai reģionālai sadarbībai, īpaši attiecībā uz Vidusāziju un tai piegulošajiem reģioniem.

5. pants

Demokrātija un tiesiskums

Puses vienojas sadarboties, lai sekmētu cilvēktiesību ievērošanu un nodrošinātu to efektīvu aizsardzību un tiesiskumu, tostarp izmantojot attiecīgos starptautiskos instrumentus cilvēktiesību jomā.

Šādu sadarbību nodrošina ar pasākumiem, par kuriem Puses savstarpēji vienojas, tostarp stiprinot tiesiskuma ievērošanu, vēl vairāk pastiprinot notiekošo dialogu par cilvēktiesībām, turpinot attīstīt demokrātiskas iestādes, veicinot izpratni par cilvēktiesībām un uzlabojot sadarbību ANO cilvēktiesību struktūrās un EDSO.

6. pants

Ārpolitika un drošības politika

Puses pastiprina dialogu un sadarbību ārpolitikas un drošības politikas jomā un jo īpaši pievēršas jautājumiem saistībā ar konfliktu novēršanu un krīžu pārvarēšanu, reģionālo stabilitāti, ieroču neizplatīšanu, atbruņošanos un ieroču izplatīšanas kontroli, kodoldrošību un ieroču un divējāda lietojuma preču eksporta kontroli.

Sadarbības pamatā ir kopīgās vērtības un savstarpējās intereses, tās mērķis ir palielināt politikas efektivitāti un tuvināšanu un izmantot divpusējos, starptautiskos un reģionālos forumus.

Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos ievērot teritoriālās integritātes, robežu neaizskaramības, suverenitātes un neatkarības principus, kas noteikti ANO Statūtos un EDSO Helsinku Nobeiguma aktā, un apņemšanos veicināt minētos principus to divpusējās un daudzpusējās attiecībās.

7. pants

Kosmosa drošība

Puses veicina visu ar kosmosu saistīto darbību drošuma, drošības un stabilitātes pastiprināšanu un vienojas kopīgi strādāt divpusējā, reģionālā un starptautiskā līmenī ar mērķi nodrošināt kosmosa izmantošanu miermīlīgiem mērķiem. Abas Puses atzīmē to, cik svarīgi ir novērst bruņošanās sacensību kosmosā.

8. pants

Starptautiskas nozīmes smagi noziegumi

Puses vēlreiz apstiprina, ka vissmagākie noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību kopumā, nedrīkstētu palikt nesodīti un ka būtu jānodrošina to kriminālvajāšana, veicot pasākumus iekšzemes vai starptautiskā līmenī, tostarp iesaistot Starptautisko Krimināltiesu.

Pienācīgu uzmanību pievēršot Romas Statūtu viengabalainības saglabāšanai, Puses vienojas uzturēt dialogu par tiem un cenšas veikt pasākumus, lai panāktu vispārēju pievienošanos Romas statūtiem saskaņā ar Pušu attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp sniedzot palīdzību spēju palielināšanā.

9. pants

Konfliktu novēršana un krīžu pārvarēšana

Puses uzlabo sadarbību attiecībā uz konfliktu novēršanu, reģionālo konfliktu atrisināšanu un krīžu pārvaldību, lai radītu miera un stabilitātes vidi.

10. pants

Reģionālā stabilitāte

Puses pastiprina kopīgos centienus veicināt stabilitāti un drošību Vidusāzijā, kā arī uzlabot nosacījumus turpmākai reģionālajai sadarbībai, pamatojoties uz principiem, kuri noteikti ANO Statūtos, EDSO Helsinku Nobeiguma aktā un citos attiecīgos daudzpusējos dokumentos, kurus abas Puses ievēro.

11. pants

Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas apkarošana

Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču (MII) un to piegādes līdzekļu izplatīšana gan valstīm, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai.

Puses vienojas sadarboties un dot ieguldījumu cīņā pret MII un to piegādes līdzekļu izplatīšanu, pilnībā ievērojot un īstenojot Pušu attiecīgās starptautisko nolīgumu saistības un citas atbilstīgās starptautiskās saistības atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas jomā. Puses vienojas, ka šis noteikums ir šā nolīguma būtisks elements.

Sadarbība šajā jomā tiek īstenota tostarp šādi:

a) turpinot attīstīt eksporta kontroles sistēmas attiecībā uz militāro un divējāda lietojuma precēm un tehnoloģijām;

b) izveidojot regulāru politisko dialogu par šā panta jautājumiem.

12. pants

Kājnieku ieroči un vieglie ieroči

Puses apņemas sadarboties un nodrošināt to savu centienu koordināciju, papildināmību un sinerģiju, kas vērsti uz kājnieku ieroču un vieglo ieroču, kā arī to munīcijas, nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu visos attiecīgajos līmeņos, un vienojas turpināt regulāru politisko dialogu, tostarp daudzpusējo attiecību satvarā.

Šo sadarbību Puses īsteno, pilnībā ievērojot spēkā esošos starptautiskos nolīgumus un ANO Drošības padomes rezolūcijas, kā arī Pušu saistības saskaņā ar citiem starptautiskiem instrumentiem, kas piemērojami šajā jomā un ko Puses ievēro. Abas Puses ir pārliecinātas par Ieroču tirdzniecības līguma (ITL) nozīmīgumu šajā jomā.

13. pants

Terorisma apkarošana

Puses vienojas kopīgi strādāt divpusējā, reģionālā un starptautiskā līmenī, lai novērstu un apkarotu terorismu, pilnībā ievērojot tiesiskuma principus, starptautiskās tiesības, starptautiskos cilvēktiesību standartus, humanitārās tiesības un attiecīgos ANO lēmumus, tostarp ANO Vispārējo terorisma apkarošanas stratēģiju.

Pušu sadarbības mērķis ir:

a) attiecīgā gadījumā īstenot ANO rezolūcijas, ANO Vispārējo terorisma apkarošanas stratēģiju un Pušu saistības saskaņā ar citām starptautiskām konvencijām un instrumentiem terorisma apkarošanai;

b) saskaņā ar starptautiskajiem un valsts tiesību aktiem apmainīties ar informāciju par plānotām un veiktām terorisma darbībām, to īstenošanas veidiem un metodēm, kā arī teroristu grupējumiem, kuri plāno, izdara vai ir izdarījuši noziegumu otras Puses teritorijā;

c) apmainīties ar pieredzi, kā novērst visas terorisma formas, tostarp internetā paustus publiskus aicinājumus veikt teroristisku nodarījumu, kā arī ar pieredzi par terorisma apkarošanas līdzekļiem un metodēm, pieredzi tehniskās jomās un mācību jomā, ko piedāvā vai apmaksā Eiropas Savienības iestādes, struktūras un aģentūras;

d) pastiprināt kopīgus centienus, kas vērsti pret teroristu finansēšanu, un apmainīties viedokļiem par radikalizācijas un vervēšanas procesiem, un

e) apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību terorisma apkarošanā.

III SADAĻA

TIRDZNIECĪBA UN DARĪJUMDARBĪBA

1. NODAĻA

Preču tirdzniecība

14. pants

Lielākās labvēlības režīma ievērošana

1. Katra Puse piešķir lielākās labvēlības režīmu otras Puses precēm saskaņā ar I pantu 1994. gada Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (1994. gada GATT), tostarp tās skaidrojošajām piezīmēm, kas mutatis mutandis tiek iekļautas šajā nolīgumā un kļūst par tā sastāvdaļu.

2. Panta 1. punktu nepiemēro attiecībā uz preferenciālo režīmu, ko katra Puse piešķir citas valsts precēm saskaņā ar 1994. gada GATT.

15. pants

Valsts režīms

Katra Puse piešķir valsts režīmu otras Puses precēm saskaņā ar 1994. gada GATT III pantu, tostarp tās skaidrojošajām piezīmēm, kas mutatis mutandis tiek iekļautas šajā nolīgumā un kļūst par tā sastāvdaļu.

16. pants

Importa un eksporta muitas nodokļi

Katra Puse piemēro importa un eksporta muitas nodokļus saskaņā ar tās PTO tarifu saistībām.

17. pants

Importa un eksporta ierobežojumi

Neviena Puse nevar noteikt vai saglabāt jebkādus aizliegumus vai ierobežojumus, izņemot nodokļus, nodevas vai citus maksājumus, ko piemēro kvotu, importa vai eksporta licenču vai citu pasākumu veidā, par otras Puses preču importu vai tādu preču eksportu vai eksporta pārdošanu, kuru galamērķis ir otras Puses teritorija, saskaņā ar 1994. gada GATT XI pantu, ietverot tā skaidrojošās piezīmes, kas mutatis mutandis tiek iekļautas šajā nolīgumā un kļūst par tā sastāvdaļu.

18. pants

Preču pagaidu ievešana

Katra Puse piešķir otrai Pusei atbrīvojumu no ievedmuitas un citiem maksājumiem attiecībā uz precēm, kuras ieved uz laiku – tādos gadījumos un saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas ar Pusei saistošām starptautiskām konvencijām par preču pagaidu ievešanu. Šo atbrīvojumu piemēro, ievērojot tās Puses tiesību aktus, kas piešķīrusi atbrīvojumu.

19. pants

Tranzīts

Puses vienojas, ka tranzīta brīvības princips ir šā nolīguma mērķu sasniegšanas būtisks priekšnoteikums. Šajā sakarā katra Puse nodrošina brīvu tranzītu caur savu teritoriju precēm, kuras nosūtītas no otras Puses muitas teritorijas vai kuru galamērķis ir otras Puses muitas teritorija saskaņā ar 1994. gada GATT V pantu, ietverot tā skaidrojošās piezīmes, kas mutatis mutandis tiek iekļautas šajā nolīgumā un kļūst par tā sastāvdaļu.

20. pants

Aizsardzības pasākumi

Nekas šajā nolīgumā neskar vai neietekmē katras Puses tiesības un pienākumus saskaņā ar 1994. gada GATT XIX pantu un PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem.

21. pants

Īpaša aizsardzība lauksaimniecībā

Nekas šajā nolīgumā neskar vai neietekmē katras Puses tiesības un pienākumus saskaņā ar PTO Nolīguma par lauksaimniecību 5. pantu (Īpaši aizsardzības pasākumi).

22. pants

Antidempinga un kompensācijas pasākumi

1. Nekas šajā nolīgumā neskar vai neietekmē katras Puses tiesības un pienākumus saskaņā ar 1994. gada GATT VI pantu, PTO Nolīgumu par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu un PTO Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“SKP nolīgums”).

2. Pirms galīgā lēmuma pieņemšanas Puses nodrošina informāciju par visiem būtiskajiem faktiem, kuri tiek izskatīti un uz kuriem pamatojams lēmums par pasākumu piemērošanu, neskarot 6.5. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu un Līguma par subsīdijām un pretsubsīdiju pasākumiem (“Subsīdiju līgums”) 4.12. pantu. Informācijas sniegšanas procesā nodrošina, lai ieinteresētajām personām būtu pietiekami daudz laika iesniegt piezīmes.

3. Visām ieinteresētajām personām tiek dota iespēja tikt uzklausītām, lai tās paustu savu viedokli antidempinga vai kompensāciju izmeklēšanā ar noteikumu, ka tas nevajadzīgi neaizkavē izmeklēšanu.

4. Uz šā panta noteikumiem neattiecas šā nolīguma noteikumi par domstarpību izšķiršanu.

23. pants

Cenas

Katra Puse nodrošina, ka uzņēmumiem vai personām, kurām tā piešķir īpašas vai ekskluzīvas tiesības vai kuras tā kontrolē, un kuras pārdod preces vietējā tirgū un arī eksportē vienu un to pašu preci, saglabā atsevišķus kontus, lai skaidri varētu konstatēt:

a) izmaksas un ieņēmumus, kas saistīti ar iekšzemes un starptautiskām darbībām, un

b) pilnīgas ziņas par metodēm, pēc kādām izmaksas un ieņēmumi tiek piešķirti vai sadalīti iekšzemes un starptautiskām darbībām.

Šo atsevišķo kontu pamatā irtādi grāmatvedības principi kā cēloņsakarība, objektivitāte, pārredzamība un konsekvence, tie ir saskaņā ar starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem un pamatojas uz revidētiem datiem.

24. pants

Izņēmumi

1. Puses apstiprina, ka to spēkā esošās tiesības un pienākumi saskaņā ar 1994. gada GATT XX pantu un tā skaidrojošajām piezīmēm mutatis mutandis attiecas uz šajā nolīgumā aptverto preču tirdzniecību. Minētajā nolūkā 1994. gada GATT XX pants un tā skaidrojošās piezīmes mutatis mutandis tiek iekļautas šajā nolīgumā un kļūst par tā sastāvdaļu.

2. Puses apzinās, ka pirms jebkādu 1994. gada GATT XX panta i) un j) punktā paredzēto pasākumu veikšanas Pusei, kas iecerējusi veikt pasākumus, ir pienākums sniegt otrai Pusei visu attiecīgo informāciju, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu. Puses var vienoties par līdzekļiem grūtību pārvarēšanai. Ja vienošanās netiek panākta 30 dienās pēc šādas informācijas sniegšanas, Puse attiecīgajai precei var piemērot pasākumus saskaņā ar šo pantu. Ja ārkārtēju un kritisku apstākļu dēļ, kuros nepieciešama tūlītēja rīcība, iepriekšēja informēšana vai izskatīšana nav iespējama, Puse, kas paredzējusi veikt pasākumus, var nekavējoties piemērot drošības pasākumus, kas nepieciešami situācijas risināšanai, un tūlīt informē par tiem otru Pusi.

3. Kazahstānas Republika var saglabāt dažus pasākumus, kas neatbilst šā nolīguma 14., 15. un 17. pantam un kas identificēti Protokolā par Kazahstānas Republikas pievienošanos PTO, kamēr beidzas pārejas laiks attiecībā uz minētajā protokolā noteiktajiem pasākumiem.

2. NODAĻA

Muita

25. pants

Sadarbība muitas jomā

1. Puses stiprina sadarbību muitas jomā, lai nodrošinātu pārredzamu vidi tirdzniecībai, atvieglotu tirdzniecību, uzlabotu piegādes ķēdes drošību, veicinātu patērētāju drošību, apturētu tādu preču plūsmas, ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, un apkarotu kontrabandu un krāpšanu.

2. Lai īstenotu minētos mērķus un darbotos pieejamo resursu robežās, Puses sadarbojas, inter alia, lai:

a) uzlabotu tiesību aktus muitas jomā, saskaņotu un vienkāršotu muitas procedūras saskaņā ar starptautiskajām konvencijām un standartiem, kas piemērojami muitas un tirdzniecības veicināšanas jomā, to skaitā ar standartiem, kurus izstrādājusi Eiropas Savienība (tostarp Muitas koncepcija), Pasaules tirdzniecības organizācija un Pasaules muitas organizācija (jo īpaši pārskatītā Kioto konvencija);

b) izveidot mūsdienīgas muitas sistēmas, tostarp modernas muitošanas tehnoloģijas, noteikumus atzītajiem uzņēmējiem, automatizētu riska analīzi un kontroli, vienkāršotas procedūras preču izlaišanai, pēcmuitošanas pārbaudes, pārredzamu muitas vērtības noteikšanas sistēmu un noteikumus muitas un uzņēmumu partnerībām;

c) veicināt visaugstākos integritātes standartus muitas jomā, jo īpaši uz robežas, piemērojot pasākumus, kas atspoguļo Pasaules Muitas organizācijas Arušas deklarācijā izklāstītos principus;

d) apmainīties ar paraugpraksi un nodrošināt mācības un tehnisko atbalstu plānošanai un spēju veidošanai, lai nodrošinātu visaugstākos integritātes standartus;

e) attiecīgā gadījumā apmainīties ar informāciju un datiem, vienlaikus ievērojot Pušu noteikumus par sensitīvu datu konfidencialitāti un personas datu aizsardzību;

f) iesaistīties saskaņotās muitas darbībās starp Pušu muitas dienestiem;

g) kur tas ir būtiski un lietderīgi, noteikt atzīto uzņēmēju programmu un muitas kontroļu savstarpēju atzīšanu, tostarp līdzvērtīgus tirdzniecības veicināšanas pasākumus;

h) kur tas ir būtiski un lietderīgi, nodrošināt iespējas attiecīgo muitas tranzīta sistēmu savstarpējai savienojamībai.

3. Sadarbības padome izveido Muitas sadarbības apakškomiteju.

4. Par šīs nodaļas jautājumiem notiek regulārs dialogs. Sadarbības komiteja var pieņemt noteikumus šāda dialoga norisei.

26. pants

Savstarpēja administratīvā palīdzība

Neskarot šajā nolīgumā, jo īpaši 25. pantā paredzētās citas sadarbības formas, Puses viena otrai sniedz savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās saskaņā ar šā nolīguma Protokolu par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās.

27. pants

Preču muitas vērtības noteikšana

Noteikumus par Preču muitas vērtības noteikšanu, ko piemēro tirdzniecībā starp Pusēm, nosaka Nolīgums par 1994. gada GATT VII panta īstenošanu. Tā noteikumi ar šo mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā sastāvdaļu.

3. NODAĻA

Tehniskie šķēršļi tirdzniecībai

28. pants

PTO Nolīgums par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā

Puses apliecina, ka savās attiecībās ievēros tiesības un pienākumus saskaņā ar PTO Nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai (“TBT nolīgums”), kurš mutatis mutandis tiek iekļauts šajā nolīgumā un kļūst par tā sastāvdaļu.

29. pants

Tehniskie noteikumi, standartizācija, metroloģija, akreditācija, tirgus uzraudzība un atbilstības novērtēšana

1. Puses vienojas:

a) samazināt atšķirības, kas pastāv starp tām tehnisko noteikumu, standartizācijas, reglamentētās metroloģijas, akreditācijas, tirgus uzraudzības un atbilstības novērtēšanas jomā, tostarp mudinot izmantot minētajās jomās starptautiski pieņemtus instrumentus;

b) veicināt akreditāciju saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem, atbalstot atbilstības novērtēšanas struktūru un to darbību, un

c) veicināt līdzdalību un, ja iespējams, Kazahstānas Republikas un tās attiecīgo struktūru dalību Eiropas organizācijās, kuru darbība saistīta ar standartizāciju, metroloģiju, atbilstības novērtēšanu un saistītām funkcijām.

2. Pušu mērķis ir izveidot un uzturēt procesu, kurā pakāpeniski tiktu panākta to tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru saskaņošana.

3. Tajās jomās, kurās būs panākta saskaņošana, Puses var apsvērt iespēju vienoties par nolīgumiem par rūpniecības ražojumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu.

30. pants

Pārredzamība

1. Neskarot šīs sadaļas 13. nodaļas (Pārredzamība) noteikumus, katra Puse nodrošina, ka tās procedūras tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas procedūru attīstībai paredz sabiedrisko apspriešanu ar ieinteresētajām personām atbilstīgi agrīnā posmā, kad pēc sabiedriskās apspriešanas sniegtās piezīmes ir iespējams ieviest un ņemt vērā, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams ārkārtas situācijas dēļ vai tās radītā apdraudējuma drošībai, veselībai, vides aizsardzībai vai valsts drošībai.

2. Saskaņā ar TBT nolīguma 2.9. pantu katra Puse paredz laikposmu, lai piezīmes varētu izteikt atbilstīgi agrīnā posmā pēc paziņojuma par ierosinātajiem tehniskajiem noteikumiem vai atbilstības novērtēšanas procedūrām. Ja ierosināto tehnisko noteikumu vai atbilstības novērtēšanas procedūru projekta apspriešana ir atklāta, katra Puse atļauj otrai Pusei vai fiziskai vai juridiskai personai, kas atrodas otras Puses teritorijā, piedalīties apspriešanā saskaņā ar noteikumiem, kuri nav mazāk labvēlīgi par noteikumiem, ko piemēro fiziskām vai juridiskām personām, kuras atrodas attiecīgās Puses teritorijā.

3. Katra Puse nodrošina, ka tās pieņemtie tehniskie noteikumi un atbilstības novērtēšanas procedūras ir publiski pieejamas.

4. NODAĻA

Sanitārie un fitosanitārie jautājumi

31. pants

Mērķis

Šīs nodaļas mērķis ir noteikt principus, kas piemērojami sanitārajiem un fitosanitārajiem (SFS) pasākumiem un dzīvnieku labturības jautājumiem tirdzniecībā starp Pusēm. Puses šos principus piemēro tādā veidā, lai atvieglotu tirdzniecību, vienlaikus saglabājot katras Puses līmeni cilvēku un dzīvnieku veselības un dzīvības aizsardzībā vai augu aizsardzībā.

32. pants

Principi

1. Puses nodrošina, ka SFS pasākumus izstrādā un piemēro, pamatojoties uz proporcionalitātes, pārredzamības, diskriminācijas aizlieguma un zinātniskās pamatotības principiem.

2. Puse nodrošina, lai tās SFS pasākumi neradītu patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju starp tās teritoriju un otras Puses teritoriju vienādos vai līdzīgos apstākļos. SFS pasākumus nedrīkst izmantot tādā veidā, ka tiktu radīti slēpti ierobežojumi tirdzniecībai.

3. Puses nodrošina, ka katras Puses attiecīgās iestādes SFS pasākumus, procedūras vai kontroli īsteno un informācijas pieprasījumus izskata bez nepamatotas kavēšanās un tādā veidā, kas nav mazāk labvēlīgs importētajiem produktiem salīdzinājumā ar līdzīgiem vietējiem produktiem.

33. pants

Prasības importam

1. Importētājas Puses noteiktās prasības importam piemēro visā eksportētājas Puses teritorijā, ievērojot šīs nodaļas 35. pantu. Sertifikātos noteikto prasību importam pamatā ir Pārtikas kodeksa komisijas (“Pārtikas kodekss”), Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) un Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas (IPPC) principi, ja vien prasību importam pamatā nav zinātniski pamatots riska novērtējums, kas veikts saskaņā ar piemērojamajiem starptautiskajiem noteikumiem, kuri noteikti PTO Nolīgumā par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (“SFS nolīgums”).

2. Importa atļaujās noteiktās prasības neietver stingrākus sanitāros un veterināros nosacījumus par tiem, kas noteikti sertifikātos saskaņā ar šā panta 1. punktu.

34. pants

Līdzvērtība

Pēc eksportētājas Puses pieprasījuma un, ja importētāja Puse ir veikusi apmierinošu novērtējumu, Puses, ievērojot attiecīgās starptautiskās procedūras, atzīst līdzvērtību attiecībā uz atsevišķiem pasākumiem un/vai pasākumu grupām un/vai sistēmām, ko piemēro kopumā vai nozarei, vai nozares daļai.

35. pants

Pasākumi saistībā ar dzīvnieku un augu veselību

1. Puses atzīst šādus jēdzienus – “no kaitīgā organisma brīva teritorija”, “no slimības brīva teritorija”, “kaitīgā organisma zemas izplatības teritorija”, “slimības zemas izplatības teritorija” – saskaņā ar SFS nolīgumu un attiecīgajiem Pārtikas kodeksa, OIE un IPPC standartiem, pamatnostādnēm vai ieteikumiem.

2. Nosakot no kaitīgā organisma vai no slimības brīvas teritorijas un kaitīgā organisma vai slimības zemas izplatības teritorijas, Puses izvērtē tādus faktorus kā ģeogrāfiskā atrašanās vieta, ekosistēmas, epidemioloģiskā uzraudzība un sanitāro vai fitosanitāro pārbaužu efektivitāte šādās teritorijās.

36. pants

Tirdzniecības veicināšana

1. Puses izstrādā un piemēro tirdzniecības veicināšanas instrumentus, pamatojoties uz importētājas Puses atzītu eksportētājas Puses pārbaudes un sertifikācijas sistēmu.

2. Šādu tirdzniecības veicināšanas instrumentu mērķis ir novērst to, ka importētāja Puse pārbaudītu katru sūtījumu vai katru eksportējošo uzņēmumu eksportētājas Puses teritorijā saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. Instrumenti var būt, piemēram, eksportējoša uzņēmuma apstiprinājums un to eksportējošo uzņēmumu, kuri atrodas eksportētājas Puses teritorijā, saraksta izveide, pamatojoties uz eksportētājas Puses sniegtām garantijām.

37. pants

Pārbaudes un revīzijas

Importētājas Puses pārbaudes un revīzijas eksportētājas Puses teritorijā, lai novērtētu tās pārbaužu un sertifikācijas sistēmu, veic saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, pamatnostādnēm un ieteikumiem. Pārbaužu un revīziju izmaksas sedz Puse, kas veic pārbaudes un revīzijas.

38. pants

Informācijas apmaiņa un sadarbība

1. Puses apspriež un apmainās ar informāciju par spēkā esošajiem SFS un dzīvnieku labturības pasākumiem un par to izstrādi un īstenošanu. Šādās apspriedēs un informācijas apmaiņā attiecīgi ņem vērā SFS nolīgumu un Pārtikas kodeksa, OIE un IPPC standartus, pamatnostādnes vai ieteikumus.

2. Puses vienojas sadarboties augu un dzīvnieku labturības jomā, apmainoties ar informāciju, zināšanām un pieredzi nolūkā veidot spējas šajā jomā. Šāda sadarbība ir pielāgota katras Puses vajadzībām, un to īsteno ar mērķi palīdzēt Pusei ievērot otras Puses tiesisko regulējumu.

3. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma Puses savlaicīgi iesaistās dialogā par SFS jautājumiem, lai izskatītu problēmas saistībā ar SFS un citiem steidzamiem jautājumiem, uz kuriem attiecas šī nodaļa. Sadarbības komiteja var pieņemt noteikumus šāda dialoga norisei.

4. Puses regulāri nozīmē un regulāri atjaunina kontaktpunktus saziņai par jautājumiem, uz kuriem attiecas šī nodaļa.

5. NODAĻA

Pakalpojumu tirdzniecība un uzņēmējdarbības veikšana

1. iedaļa

Vispārīgie noteikumi

39. pants

Mērķis, darbības joma un tvērums

1. Puses, atkārtoti apstiprinādamas savas attiecīgās saistības, kas izriet no PTO līguma, ar šo nosaka nepieciešamos pasākumus nolūkā uzlabot savstarpējos nosacījumus pakalpojumu tirdzniecībai un uzņēmējdarbības veikšanai.

2. Nekas šajā nodaļā nav jāinterpretē kā pienākumu uzlikšana attiecībā uz publisko iepirkumu, uz kuru attiecas šīs sadaļas 8. nodaļa (“Publiskais iepirkums”).

3. Šīs nodaļas noteikumi neattiecas uz Pušu piešķirtām subsīdijām.

4. Atbilstīgi šā nolīguma noteikumiem, katra Puse patur tiesības izmantot esošos noteikumus un ieviest jaunus noteikumus likumīgu politisko mērķu sasniegšanai.

5. Šī nodaļa neattiecas uz pasākumiem, kas skar fiziskas personas, kuras meklē piekļuvi Eiropas Savienības vai Kazahstānas Republikas darba tirgum, un uz pasākumiem saistībā ar pilsonību, uzturēšanos vai pastāvīgu nodarbinātību.

6. Šī nodaļa neliedz Pusēm piemērot pasākumus, kas reglamentē fizisko personu ieceļošanu vai pagaidu uzturēšanos to teritorijā, tostarp pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu robežu neaizskaramību un nodrošinātu to, ka fiziskās personas likumīgi šķērso robežas, ja vien tādus pasākumus nepiemēro tā, ka tie likvidē vai mazina ieguvumus, kas kādai no Pusēm rodas saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem (1).

7. Šī nodaļa neattiecas uz pasākumiem, ko pieņem vai saglabā Puses un kas ietekmē pakalpojumu tirdzniecību un uzņēmējdarbības veikšanu audiovizuālajā nozarē.

40. pants

Definīcijas

Šajā nodaļā:

a) “pasākums” ir Puses jebkāds pasākums normatīva akta, noteikuma, procedūras, lēmuma, administratīvas lietas vai jebkādā citā formā;

b) “Puses pieņemts vai saglabāts pasākums” ir pasākums, ko veic: i) Puses centrālā valdība, reģiona valdība vai vietējās pašvaldības vai iestādes, un ii) Puses nevalstiskas struktūras, īstenojot Puses centrālās valdības, reģiona valdības vai vietējo pašvaldību vai iestāžu deleģētās pilnvaras;

c) “Eiropas Savienības fiziska persona” vai “Kazahstānas Republikas fiziska persona” ir kādas Eiropas Savienības dalībvalsts valstspiederīgais vai Kazahstānas Republikas valstspiederīgais saskaņā ar Pušu attiecīgajiem tiesību aktiem;

d) “juridiska persona” ir jebkurš tiesību subjekts, kas noteiktā kārtībā izveidots vai citādi organizēts saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem peļņas gūšanai vai citā nolūkā un kas pieder privātai personai vai valstij, tostarp jebkura korporācija, fonds, personālsabiedrība, kopuzņēmums, viena īpašnieka īpašums vai asociācija;

e) “Puses juridiska persona” ir Eiropas Savienības vai Kazahstānas Republikas juridiska persona, kura izveidota saskaņā ar attiecīgi Eiropas Savienības dalībvalsts vai Kazahstānas Republikas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā darījumdarbības vieta atrodas attiecīgi teritorijā, uz kuru attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību, vai Kazahstānas Republikas teritorijā. Ja juridiskajai personai, kas izveidota saskaņā ar kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai Kazahstānas Republikas tiesību aktiem, tikai juridiskā adrese vai centrālā administrācija atrodas attiecīgi teritorijā, uz kuru attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību, vai Kazahstānas Republikas teritorijā, tā nav uzskatāma par attiecīgi Eiropas Savienības vai Kazahstānas Republikas juridisku personu, ja vien tā neveic būtisku darījumdarbību attiecīgi teritorijā, uz kuru attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību, vai Kazahstānas Republikā;

f) neatkarīgi no a) punkta attiecībā uz starptautisko jūras transportu, ietverot vairākveidu pārvadājumus, starp kuriem ir arī pārvadājums pa jūru, šīs nodaļas priekšrocības attiecas arī uz kuģniecības sabiedrībām, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības vai Kazahstānas un ko kontrolē attiecīgi kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai Kazahstānas Republikas valstspiederīgais, ja šo sabiedrību kuģi ir reģistrēti saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem minētajā dalībvalstī vai Kazahstānas Republikā un kuģo ar dalībvalsts vai Kazahstānas Republikas karogu;

g) “ekonomiskās integrācijas nolīgums” ir nolīgums, kurš būtiski liberalizē pakalpojumu tirdzniecību, tostarp uzņēmējdarbības veikšanu, saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS), jo īpaši GATS V pantu un V bis pantu, un/vai kurā iekļauti noteikumi, ar ko būtiski liberalizē uzņēmējdarbības veikšanu citās saimnieciskās darbības jomās, ja šīs darbības mutatis mutandis atbilst GATS V panta un V bis panta kritērijiem attiecībā uz šādām darbībām;

h) “saimnieciskas darbības” ietver saimnieciska rakstura darbības, izņemot saimnieciskās darbības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras;

i) “saimnieciskas darbības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras” ir darbības, ko neveic ne uz komerciāla pamata, ne konkurējot ar vienu vai vairākiem saimnieciskās darbības veicējiem;

j) “darbības” ir regulāra saimniecisko darbību veikšana;

k) juridiskas personas “meitasuzņēmums” ir juridiska persona, ko faktiski kontrolē cita šīs Puses juridiskā persona (2);

l) juridiskas personas “filiāle” ir darījumdarbības vieta bez juridiskas personas statusa, kurai piemīt pastāvīguma pazīmes (piemēram, mātesuzņēmuma atzars), kurai ir vadība un materiālais aprīkojums, lai risinātu darījumu sarunas ar trešām personām tā, ka šādām trešām personām, kaut arī tām ir zināms, ka vajadzības gadījumā būs juridiska saikne ar mātesuzņēmumu, kura galvenais birojs atrodas ārvalstīs, nav jāveic darījumi tieši ar šādu mātesuzņēmumu, bet tās var veikt darījumus mātesuzņēmuma atzara darbības vietā;

m) “uzņēmējdarbības veikšana” ir jebkura veida darījumdarbība vai komerciāla klātbūtne, tostarp i) izveidojot, iegādājoties vai saglabājot juridisku personu (3); vai ii) izveidojot vai saglabājot filiāli vai pārstāvniecību (4) Puses teritorijā nolūkā veikt saimniecisku darbību;

n) Puses “ieguldītājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas vēlas veikt vai veic saimniecisku darbību, izveidojot uzņēmumu;

o) “pakalpojumi” ietver jebkuru pakalpojumu (5) jebkurā nozarē, izņemot pakalpojumus, ko sniedz, īstenojot valsts pilnvaras;

p) “pakalpojums, ko sniedz, īstenojot valsts pilnvaras” ir jebkurš pakalpojums, ko nesniedz, komerciālā kārtā konkurējot ar vienu vai vairākiem pakalpojumu sniedzējiem;

q) “pakalpojumu sniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas sniedz pakalpojumu;

r) “pakalpojuma sniegšana” ietver pakalpojuma izveidi, izplatīšanu, tirgvedību, pārdošanu un sniegšanu.

2. Iedaļa

Uzņēmējdarbības veikšana un pārrobežu pakalpojumu sniegšana

1. apakšiedaļa

Visas saimnieciskās darbības

41. pants

Darbības joma un tvērums

1. Šo apakšiedaļu piemēro tiem Puses pasākumiem, kuri ietekmē uzņēmējdarbības veikšanu visās saimnieciskās darbības jomās un pārrobežu pakalpojumu sniegšanu.

2. Puses apstiprina savas tiesības un pienākumus, kas izriet no to saistībām saskaņā ar GATS.

Lielākai noteiktībai attiecībā uz pakalpojumiem šajā nolīgumā tiek iekļauti, kļūst par tā sastāvdaļu un tiek piemēroti Pušu attiecīgie GATS īpašo saistību saraksti (6), tostarp atrunas un lielākās labvēlības režīma izņēmumu saraksti.

42. pants

Nosacījumu pakāpeniska uzlabošana uzņēmējdarbības veikšanai

1. Sadarbības komiteja tirdzniecības jautājumu risināšanai sniedz Pusēm ieteikumus par turpmāku liberalizāciju attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanu šā nolīguma satvarā.

2. Puses cenšas izvairīties no jebkādu pasākumu pieņemšanas, kas nosacījumus uzņēmējdarbības veikšanai padara vēl ierobežojošākus salīdzinājumā ar situāciju, kas pastāvēja dienā pirms šā nolīguma parakstīšanas dienas.

43. pants

Nosacījumu pakāpeniska uzlabošana pārrobežu pakalpojumu sniegšanai

1. Puses pilnībā atzīst to, cik svarīgi ir liberalizēt pārrobežu pakalpojumu sniegšanu starp Pusēm.

2. Sadarbības komiteja tirdzniecības jautājumu risināšanai sniedz Pusēm ieteikumus par turpmāku liberalizāciju attiecībā uz pārrobežu pakalpojumu sniegšanu šā nolīguma satvarā.

2. apakšiedaļa

Saimnieciskās darbības, kas nav pakalpojumi

44. pants

Darbības joma un tvērums

Šo apakšiedaļu piemēro tiem Pušu pasākumiem, kuri ietekmē uzņēmējdarbības veikšanu visās saimnieciskās darbības jomās, kas nav pakalpojumi sniegšanu.

45. pants

Lielākās labvēlības režīma piemērošana

1. Attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanu katra Puse piešķir otras Puses juridiskajām personām režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par režīmu, ko tā piešķir jebkuras trešās valsts juridiskajām personām.

2. Attiecībā uz vienas Puses tādu juridisko personu darbību, kas veic uzņēmējdarbību otras Puses teritorijā, attiecīgā otrā Puse piešķir režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par režīmu, ko tā piešķir jebkuras trešās valsts juridiskajām personām.

3. Jebkuras priekšrocības, labvēlība, privilēģijas vai imunitāte saistībā ar prasībām izmantot vietējos resursus, ko Kazahstānas Republika piešķīrusi kādas PTO dalībvalsts juridiskām personām, kuras veic uzņēmējdarbību Kazahstānas Republikā kā juridiskas personas, nekavējoties un bez jebkādiem nosacījumiem tiek piešķirtas Eiropas Savienības juridiskām personām, kuras veic uzņēmējdarbību Kazahstānas Republikā kā juridiskas personas.

4. Režīms, kas piešķirts saskaņā ar 1. un 2. punktu, neattiecas uz režīmu, ko kāda Puse ir piešķīrusi saskaņā ar ekonomiskās integrācijas nolīgumiem, brīvās tirdzniecības nolīgumiem, nolīgumu par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu un nolīgumiem, kas galvenokārt reglamentē nodokļu jautājumus, kā arī tas nav uzskatāms par tādu, kas attiecas uz ieguldījumu aizsardzību (izņemot režīmu, kas izriet no 46. panta), tostarp uz strīdu risināšanas procedūrām starp ieguldītājiem un valsti.

5. Neatkarīgi no 4. punkta attiecībā uz stratēģiskajiem resursiem un objektiem Kazahstānas Republika nekādā gadījumā nepiešķir Eiropas Savienības juridisko personu meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Kazahstānas Republikā kā Kazahstānas Republikas juridiska persona, mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts pēc dienas, no kuras šo sadaļu sāk piemērot jebkuras trešās valsts juridisko personu meitasuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Kazahstānas Republikā kā Kazahstānas Republikas juridiska persona.

46. pants

Valsts režīms

Ņemot vērā Pušu atrunas, kas izklāstītas I pielikumā,

a) Katra Puse piešķir otras Puses juridisko personu meitasuzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību pirmās Puses teritorijā, ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts šīs Puses juridiskajām personām attiecībā uz to darbībām.

b) Kazahstānas Republika piešķir Eiropas Savienības juridiskajām personām un to filiālēm ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas attiecīgi piešķirts Kazahstānas Republikas juridiskām personām un filiālēm attiecībā uz to uzņēmējdarbības veikšanu un saimnieciskajām darbībām, kas nav pakalpojumi. Kazahstānas Republikas piešķirtais valsts režīms neskar Protokola par Kazahstānas Republikas pievienošanos PTO noteikumus.

3. iedaļa

Fizisku personu pagaidu klātbūtne darījumdarbības nolūkā

47. pants

Tvērums un definīcijas

1. Šī iedaļa attiecas uz Pušu pasākumiem, kas skar personu, kuras ieceļo darījumdarbības nolūkā, lai veiktu uzņēmējdarbību, uzņēmuma satvarā pārceltu darbinieku un līgumpakalpojumu sniedzēju ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos Pušu teritorijā saskaņā ar 39. panta 5. un 6. punktu.

2. Šajā sadaļā:

a) “personas, kas ieceļo darījumdarbības nolūkā, lai veiktu uzņēmējdarbību”, ir fiziskas personas, kas ieņem vadošus amatus kādā Puses juridiskajā personā un atbild par uzņēmējdarbības sākšanu otras Puses teritorijā. Tās piedāvā vai sniedz pakalpojumus vai veic citas saimnieciskas darbības tikai uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā. Tās nesaņem atlīdzību no avota, kas atrodas uzņēmējā Pusē;

b) “uzņēmuma satvarā pārceltie darbinieki” ir fiziskas personas, kuras ir nodarbinājusi Puses juridiskā persona vai kuras bijušas tajā partneri (7) vismaz vienu gadu, un kuras tiek uz laiku pārceltas uz uzņēmumu, kas var būt Puses juridiskās personas meitasuzņēmums, filiāle vai galvenais uzņēmums, kurš atrodas otras Puses teritorijā. Attiecīgajai fiziskajai personai ir jāietilpst vienā no kategorijām, kas definētas Pušu attiecīgajos GATS sarakstos, kuri šajā nodaļā attiecas uz visām saimnieciskajām darbībām;

c) “līgumpakalpojumu sniedzējs” ir fiziska persona, kuru nodarbina vienas Puses juridiska persona, un kura pati nav darbā iekārtošanas un personāla nodrošināšanas pakalpojumu aģentūra, nedarbojas ar šādu aģentūru starpniecību un neveic uzņēmējdarbību otras Puses teritorijā, un kura ir labā ticībā parakstījusi tādu līgumu (8) ar galīgo patērētāju par pakalpojumu sniegšanu otrajā Pusē, un nolīguma izpildei ir vajadzīga tās darbinieku pagaidu klātbūtne minētajā otrajā Pusē;

d) “kvalifikācija” ir diplomi, atestāti un citas (formālās kvalifikācijas) apliecības, ko izdevusi iestāde, kura iecelta, ievērojot atbilstīgi normatīvus vai administratīvus noteikumus, un kas apliecina sekmīgu profesionālās izglītības pabeigšanu.

48. pants

Uzņēmuma satvarā pārcelti darbinieki un personas, kuras ieceļo darījumdarbības nolūkā, lai veiktu uzņēmējdarbību

1. Pakalpojumu jomā Puses atkārtoti apstiprina savus attiecīgos pienākumus atbilstīgi GATS attiecībā uz uzņēmuma satvarā pārceltu darbinieku un personu, kuras ieceļo darījumdarbības nolūkā, lai veiktu uzņēmējdarbību, ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos. Piemēro tajā minētās atrunas (9).

2. Attiecībā uz saimnieciskām darbībām, kuras nav pakalpojumi un uz kurām attiecas atrunas, kas izklāstītas II pielikumā:

a) katra Puse ļauj ieguldītājiem, kas nodarbojas ar preču ražošanu otras Puses teritorijā, pārvietot uzņēmuma satvarā pārceltos darbiniekus, kā tie definēti 47. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un personas, kuras ieceļo darījumdarbības nolūkā, lai veiktu uzņēmējdarbību, kā tās definētas 47. panta 2. punkta a) apakšpunktā. Ieceļošana un pagaidu uzturēšanās uzņēmuma satvarā pārceltiem darbiniekiem tiek atļauta līdz trim gadiem un personām, kuras ieceļo darījumdarbības nolūkā, lai veiktu uzņēmējdarbību – līdz 90 dienām jebkurā 12 mēnešu laikposmā;

b) neviena no Pusēm nesaglabā vai nepieņem pasākumus, kuri definēti kā ierobežojumi attiecībā uz fizisko personu kopskaitu, ko ieguldītājs var pārvietot kā uzņēmuma satvarā pārceltus darbiniekus vai personas, kuras ieceļo darījumdarbības nolūkā, lai veiktu uzņēmējdarbību, un kuri izteikti skaitlisku kvotu formā vai arī kā prasība veikt ekonomiskās nepieciešamības pārbaudi un kā diskriminējoši ierobežojumi.

49. pants

Līgumpakalpojumu sniedzēji

1. Kazahstānas Republika atļauj Eiropas Savienības juridiskām personām sniegt pakalpojumus tās teritorijā, izmantojot fizisku personu klātbūtni, kuras ir Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņi, ievērojot šādus nosacījumus:

a) fiziskajām personām, kas ieceļo Kazahstānas Republikā, ir: i) akadēmiskais grāds vai augstāka tehniskā kvalifikācija, kas apliecina līdzvērtīga līmeņa zināšanas, un ii) profesionālā kvalifikācija, ja tā ir vajadzīgs darba veikšanai attiecīgajā nozarē saskaņā ar Kazahstānas Republikas normatīvajiem aktiem vai prasībām;

b) savas uzturēšanās laikā Kazahstānas Republikā fiziskās personas nesaņem atlīdzību par pakalpojumu sniegšanu, izņemot atlīdzību, ko maksā Eiropas Savienības juridiskā persona;

c) fiziskās personas, kas ieceļo Kazahstānas Republikā, ir Eiropas Savienības juridiskās personas darbinieki jau vismaz iepriekšējā gadā pirms pieteikuma iesniegšanas ieceļošanai Kazahstānas Republikā. Turklāt pieteikuma iesniegšanas brīdī, lai ieceļotu Kazahstānas Republikā, fiziskajām personām ir vismaz piecu gadu profesionālā pieredze darbības nozarē, kas ir līguma priekšmets;

d) Kazahstānas Republika var piemērot ekonomisko vajadzību pārbaudi un darba atļauju gada kvotu, kas paredzēta Eiropas Savienības līgumpakalpojumu sniedzējiem, lai piekļūtu Kazahstānas Republikas pakalpojumu tirgum. To Eiropas Savienības līgumpakalpojumu sniedzēju, kuri ieceļo Kazahstānas Republikas pakalpojumu tirgū, kopējais skaits nepārsniedz 800 personas gadā;

e) beidzoties piecu gadu laikposmam pēc Kazahstānas Republikas pievienošanās PTO, ekonomisko vajadzību pārbaudes vairs nepiemēro (10). Laikposmā, kad Kazahstānas Republika piemēro ekonomisko vajadzību pārbaudi (11), fizisko personu ieceļošanai un pagaidu uzturēšanās Kazahstānas Republiku, ievērojot līguma izpildi, piemēro kumulatīvu laikposmu, kas nepārsniedz četrus mēnešus jebkurā 12 mēnešu laikposmā vai līguma darbības laiku – atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks. Pēc tam, kad ir beidzies piecu gadu laikposms pēc Kazahstānas Republikas iestāšanās PTO, ieceļošana un pagaidu uzturēšanās ir kumulatīvs laikposms, kas nepārsniedz sešus mēnešus jebkurā 12 mēnešu laikposmā vai līguma darbības laiku – atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks. Eiropas Savienības juridiskās personas ir atbildīgas par savlaicīgu savu darbinieku izceļošanu no Kazahstānas Republikas teritorijas.

2. Kazahstānas Republika atļauj Eiropas Savienības juridiskām personām sniegt pakalpojumus tās teritorijā, izmantojot fizisku personu klātbūtni, ja pakalpojumu līgums atbilst šādiem nosacījumiem:

a) pakalpojumu sniegšanas līgums: i) ir noslēgts tieši starp Eiropas Savienības juridisko personu un galapatērētāju, kas ir Kazahstānas Republikas juridiska persona; ii) nosaka, ka tā izpildei ir nepieciešama minētās juridiskās personas darbinieku pagaidu klātbūtne Kazahstānas Republikas teritorijā, lai sniegtu pakalpojumus; un iii) atbilst Kazahstānas Republikas normatīvajiem aktiem un prasībām;

b) pakalpojumu sniegšanas līgums tiek noslēgts vienā no turpmāk minētajām darbības nozarēm, kas ir iekļautas un definētas Kazahstānas Republikas GATS saistību sarakstā: i) juridiskie pakalpojumi ii) uzskaites un grāmatvedības pakalpojumi iii) nodokļu konsultāciju pakalpojumi iv) arhitektu pakalpojumi v) inženiertehniskie pakalpojumi vi) integrētie inženiertehniskie pakalpojumi vii) pilsētplānošanas un ainavu arhitektūras pakalpojumi viii) datori un ar tiem saistītie pakalpojumi ix) reklāmas pakalpojumi x) tirgus izpētes pakalpojumi xi) vadības konsultāciju pakalpojumi xii) ar vadības konsultācijām saistīti pakalpojumi xiii) tehniskās testēšanas un analīzes pakalpojumi xiv) padomdevēju un konsultatīvie pakalpojumi kalnrūpniecībā xv) saistītie zinātnisko un tehnisko konsultāciju pakalpojumi xvi) rakstiskās un mutiskās tulkošanas pakalpojumi xvii) iekārtu, tostarp transportlīdzekļu, apkope un remonts atbilstīgi pēcpārdošanas pakalpojumu līgumam xviii) vides pakalpojumi;

c) piekļuve, ko piešķir saskaņā ar šo pantu, attiecas tikai uz pakalpojumu sniegšanu, kuri ir līguma priekšmets; tā nepiešķir tiesības izmantot profesionālo nosaukumu Kazahstānas Republikas teritorijā.

3. Eiropas Savienība atkārtoti apstiprina savus attiecīgos pienākumus, kas izriet no saistībām saskaņā ar GATS attiecībā uz līgumpakalpojumu sniedzēju ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos. Piemēro tajā minētās atrunas (12).

50. pants

Lielākās labvēlības režīma ievērošana

1. Režīms, ko Eiropas Savienība piemēro Kazahstānas Republikas līgumpakalpojumu sniedzējiem, ir ne mazāk labvēlīgs par to, kuru piemēro jebkuras trešās valsts līgumpakalpojumu sniedzējiem.

2. No 1. punkta darbības jomas ir izslēgts režīms, ko piemēro saskaņā ar citiem nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība noslēgusi ar kādu trešo valsti un par kuriem ir paziņots saskaņā ar GATS V pantu, vai uz kuriem attiecas Eiropas Savienības GATS saraksts par lielākās labvēlības režīma izņēmumiem. No 1. punkta darbības jomas ir izslēgts arī režīms, kas izriet no noteikumu saskaņošanas, pamatojoties uz Eiropas Savienības noslēgtajiem nolīgumiem, kuros paredzēta savstarpēja atzīšana saskaņā ar GATS VII pantu.

3. Ja Kazahstānas Republika piešķir labvēlīgāku režīmu par to, kas paredzēts šajā nolīgumā, līgumpakalpojumu sniedzējiem no jebkuras citas PTO dalībvalsts, izņemot Neatkarīgo Valstu Sadraudzības valstīm (NVS) un valstīm, kuras ir puses ekonomikas integrācijas nolīgumos ar Kazahstānas Republiku, minēto režīmu piemēro Eiropas Savienības līgumpakalpojumu sniedzējiem. No šā noteikuma ir izslēgts arī režīms, kas izriet no noteikumu saskaņošanas, pamatojoties uz Kazahstānas Republikas noslēgtajiem nolīgumiem, kuros paredzēta savstarpēja atzīšana saskaņā ar GATS VII pantu.

51. pants

Nosacījumu pakāpeniska uzlabošana fizisku person pagaidu klātbūtnei darījumdarbības nolūkā

Sadarbības komiteja tirdzniecības jautājumu risināšanai sniedz Pusēm ieteikumus par turpmāku liberalizāciju attiecībā uz fizisku personu pagaidu klātbūtni darījumdarbības nolūkā.

4. iedaļa

Iekšzemes regulējums

52. pants

Darbības joma un tvērums

1. Prasības, kas izklāstītas 53. pantā, piemēro Pušu veiktajiem pasākumiem, kuri attiecas uz licencēšanas un kvalifikācijas procedūras, kas skar:

a) pārrobežu pakalpojumu sniegšanu;

b) uzņēmējdarbības veikšanu;

c) pakalpojuma sniegšanu, izmantojot fizisku personu klātbūtni otras Puses teritorijā saskaņā ar šīs nodaļas 3. iedaļu.

2. Prasības, kas izklāstītas 53. pantā, piemēro visām saimnieciskajām darbībām, uz kurām attiecas šīs nodaļas darbības joma. Pakalpojumiem prasības piemēro, ciktāl tās skar attiecīgās Puses īpašās saistības saskaņā ar GATS (13). Šīs prasības nepiemēro pasākumiem, ciktāl tie ir ierobežojumi, uz kuriem attiecas GATS XVI vai XVII pantā minētie saraksti.

53. pants

Licencēšana un kvalifikācija

1. Katra Puse nodrošina, ka licencēšanas un kvalifikācijas procedūras nolūkā saņemt atļauju sniegt pakalpojumu vai veikt uzņēmējdarbību ir saprātīgas, skaidras un attiecas uz politikas mērķiem, ņemot vērā izpildāmo prasību veidu un izvērtējamos kritērijus, un pašas par sevi nav ierobežojums pakalpojumu sniegšanai vai uzņēmējdarbības veikšanai.

2. Ja ir noteikti konkrēti termiņi pieteikumu iesniegšanai, pieteikuma iesniedzējam tiek dots pietiekams laiks, lai iesniegtu pieteikumu. Kompetentā iestāde sāk pieteikuma izskatīšanu bez liekas kavēšanās. Ja iespējams, pieteikumi elektroniskā formātā būtu jāpieņem ar tādiem pašiem autentiskuma nosacījumiem kā pieteikumi, kas iesniegti papīra formātā.

3. Dokumentu oriģinālu vietā, ja tas iespējams, būtu jāpieņem arī apliecinātas kopijas.

4. Katra Puse nodrošina, lai pieteikuma apstrāde, tostarp galīgā lēmuma pieņemšana, tiek pabeigta samērīgā laikā, kas noteikts Puses tiesību aktos, un jebkurā gadījumā bez liekas kavēšanās. Katra Puse cenšas noteikt normālu laikposmu, kurā apstrādāt pieteikumu. Katra Puse nodrošina, ka licence vai atļauja pēc tās piešķiršanas stājas spēkā bez liekas kavēšanās saskaņā ar noteikumiem, kas tajā norādīti.

5. Katra Puse nodrošina, ka licences maksas (14) ir samērīgas attiecībā uz izmaksām, kas radušās kompetentajai iestādei, un pašas par sevi neierobežo pakalpojuma sniegšanu vai uzņēmējdarbības veikšanu.

6. Ja kompetentā iestāde uzskata, ka pieteikums ir nepilnīgs, vai konstatē, ka tai ir vajadzīga papildu informācija, tā saprātīgā laikposmā:

a) informē pieteikuma iesniedzēju;

b) ciktāl iespējams, norāda, kāda informācija ir vajadzīga, un

c) ciktāl iespējams, dod iespēju novērst trūkumus.

7. Ja kompetentā iestāde pieteikumu noraida, tā pieteikuma iesniedzēju informē bez nepamatotas kavēšanās un, ciktāl iespējam, rakstiski. Kompetentajai iestādei būtu jāinformē pieteikuma iesniedzējs pēc tā pieprasījuma par pieteikuma noraidīšanas iemesliem un, ja iespējams, par konstatētajiem trūkumiem. Tai būtu jāinformē pieteikuma iesniedzējs par procedūrām lēmuma pārsūdzēšanai saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem. Kompetentajai iestādei vajadzētu ļaut pieteikuma iesniedzējam iesniegt jaunu pieteikumu saskaņā ar attiecīgās iestādes noteiktajām procedūrām, izņemot gadījumus, kad attiecīgā iestāde ierobežo licenču vai apstiprināto kvalifikāciju skaitu.

8. Katra Puse nodrošina, lai licencēšanas vai atļaujas piešķiršanas procedūrā kompetento iestāžu izmantotās procedūras un lēmumi būtu taisnīgi pret visiem pieteikuma iesniedzējiem. Kompetentajai iestādei tās lēmuma pieņemšanā vajadzētu būt neatkarīgai un tai nevajadzētu atskaitīties nevienam pakalpojumu sniedzējam vai ieguldītājam, kuram nepieciešama licence vai atļauja.

5. iedaļa

Īpaši nozares noteikumi

54. pants

Starptautiskie jūras pārvadājumi

1. Šajā pantā ir izklāstīti starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumu liberalizācijas principi. Šis pants neskar tiesības un pienākumus, kas izriet no katras Puses GATS saistībām.

2. Šajā pantā “starptautiskais jūras pārvadājums” ietver tiešos un vairākveidu pārvadāšanas pakalpojumus, kas ir preču pārvadāšana, izmantojot vairāk nekā vienu pārvadājumu veidu, starp kuriem ir arī pārvadājums pa jūru, ar vienotu transporta dokumentu, un tāpēc ietver tiesības starptautiskajiem jūras pārvadātājiem tieši slēgt līgumu ar citu pārvadājumu veidu nodrošinātājiem.

3. Attiecībā uz 4. punktā minētajām darbībām, ko veic kuģu aģentūras, lai sniegtu pakalpojumus starptautisko jūras pārvadājumu veicējiem, katra Puse ļauj otras Puses juridiskajām personām tās teritorijā izveidot meitasuzņēmumus vai filiāles, ievērojot uzņēmējdarbības veikšanas un darbības nosacījumus, kas nav mazāk labvēlīgi par nosacījumiem, ko Puse piemēro saviem meitasuzņēmumiem vai filiālēm vai jebkuras trešās valsts meitasuzņēmumiem vai filiālēm – atkarībā no tā, kuri nosacījumi ir labāki.

Šis punkts neattiecas uz uzņēmējdarbības veikšanu nolūkā veikt darbības ar floti, kas kuģo ar kādas Eiropas Savienības dalībvalsts karogu vai Kazahstānas Republikas karogu.

4. Šādas darbības ietver šādas, bet ne tikai, darbības:

a) jūras transporta un saistīto pakalpojumu tirdzniecība un pārdošana, izmantojot tiešus kontaktus ar klientu, no kotēšanas līdz rēķina iesniegšanai; neatkarīgi no tā, vai šos pakalpojumus sniedz vai piedāvā pats pakalpojuma sniedzējs vai tādi pakalpojumu sniedzēji, ar kuriem pakalpojuma pārdevējs ir noslēdzis pastāvīgus darījumdarbības līgumus;

b) visa veida transporta un saistīto pakalpojumu, tostarp jebkādus iekšzemes transporta pakalpojumu, kas vajadzīgi vairākveidu pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, pirkšana un izmantošana savā vai savu klientu vārdā (un tālākpārdošana saviem klientiem);

c) dokumentācijas sagatavošana attiecībā uz pārvadājumu dokumentiem, muitas dokumentiem vai citiem dokumentiem saistībā ar pārvadāto preču izcelsmi un raksturu;

d) darījumu informācijas sagatavošana, izmantojot visus līdzekļus, ietverot datorizētas informācijas sistēmas un elektronisku datu apmaiņu (uz ko attiecas visi nediskriminējošie ierobežojumi saistībā ar elektrosakariem);

e) jebkādu darījumu vienošanos slēgšana ar citām kuģu aģentūrām, ietverot līdzdalību uzņēmuma kapitālā un uz vietas nolīgtu darbinieku (vai ārvalstīs nolīgtu darbinieku gadījumā – ievērojot šā nolīguma attiecīgos noteikumus) norīkošanu darbā ar jebkuru vietējo kuģu aģentūru;

f) darbības juridisku personu vārdā, inter alia, organizējot kuģa iebraukšanu ostā vai kravu pārņemšanu, ja vajadzīgs.

5. Ievērojot panākto liberalizāciju attiecībā uz pārrobežu pakalpojumu sniegšanu starp Pusēm starptautisko jūras pārvadājumu jomā:

a) puses efektīvi piemēro neierobežotas piekļuves principu starptautiskajiem tirgiem un tirdzniecībai uz komerciāla pamata un bez diskriminācijas;

b) katra Puse piešķir kuģiem, kurus ekspluatē otras Puses pakalpojumu sniedzēji, režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par to, kādu Puse piešķir saviem kuģiem vai jebkuras citas trešās valsts kuģiem, atkarībā no tā, kurš režīms ir labvēlīgāks, inter alia, attiecībā uz piekļuvi ostām, ostu infrastruktūras un pakalpojumu izmantošanu un ostas papildpakalpojumu izmantošanu, kā arī saistītām nodevām un maksājumiem, muitas atvieglojumiem un piestātņu piešķiršanu un iekraušanas un izkraušanas iekārtām.

6. Piemērojot 5. punktā noteiktos principus, Puses:

a) no šā nolīguma spēkā stāšanās brīža nepiemēro nekādus kravas dalīšanas noteikumus, kas ietverti divpusējos nolīgumos, kuri noslēgti starp kādu Eiropas Savienības dalībvalsti un Kazahstānas Republiku;

b) neievieš kravas dalīšanas noteikumus turpmākos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm, izņemot tādos ārkārtas apstākļos, kad vienas vai otras šā nolīguma Puses līnijpārvadājumu uzņēmumiem citādi nav iespējas sekmīgi uzturēt satiksmi tirdzniecības pārvadājumos uz attiecīgo trešo valsti un no tās;

c) aizliedz kravas dalīšanas kārtību turpmākos divpusējos nolīgumos attiecībā uz sauso un šķidro beztaras preču tirdzniecību;

d) pēc šā nolīguma stāšanās spēkā atceļ un atturas ieviest vienpusējus pasākumus un administratīvus, tehniskus un citus šķēršļus, kas varētu veidot slēptus ierobežojumus vai diskrimināciju brīvai pakalpojumu sniegšanai starptautisko jūras pārvadājumu jomā.

7. Eiropas Savienības fiziskās un juridiskās personas, kas sniedz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumus, var brīvi sniegt starptautiskus jūras–upju transporta pakalpojumus Kazahstānas Republikas iekšējos ūdensceļos un otrādi.

8. Puses otras Puses starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem ar pieņemamiem un nediskriminējošiem noteikumiem dara pieejamus šādus ostu pakalpojumus: loča vadību, vilkšanas un velkoņu palīdzību, apgādi, degvielas un ūdens piegādi, atkritumu savākšanu un balasta ūdeņu aizvākšanu, ostas kapteiņa pakalpojumus, navigācijas līdzekļus, krasta ekspluatācijas pakalpojumus, kas būtiski kuģu ekspluatācijai, ietverot sakarus, ūdens un elektrības piegādi, avārijas remonta iekārtas, enkurvietas, piestātnes un pietauvošanu.

9. Ja Kazahstānas Republika piešķir labvēlīgāku režīmu attiecībā uz jūras transportu jebkurai PTO dalībvalstij, izņemot Kaspijas jūras piekrastes valstis un NVS valstis, minētos noteikumus piemēro Eiropas Savienības fiziskajām un juridiskajām personām.

54.a pants

Autoceļi, dzelzceļš, iekšzemes ūdensceļi un gaisa transports

Lai nodrošinātu koordinētu transporta attīstību starp Pusēm, kas pielāgots to abpusējām komerciālajām vajadzībām, nosacījumus par savstarpējo piekļuvi tirgum autotransporta, dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu pārvadājumu jomā un attiecīgā gadījumā – aviopārvadājumu jomā var noteikt iespējamos konkrētos nolīgumos, par kuriem Puses vienojas pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.

6. iedaļa

Izņēmumi

55. pants

Vispārēji izņēmumi

1. Ievērojot prasību, ka šādus pasākumus nepiemēro tā, ka tie izraisa savstarpēju patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju starp valstīm, kurās pastāv vienādi apstākļi, vai uzņēmējdarbības veikšanas, tostarp darbību veikšanas, vai pakalpojumu pārrobežu sniegšanas slēptu ierobežojumu, nekas šajā nodaļā netiek interpretēts tā, ka tas liegtu kādai Pusei noteikt vai piemērot pasākumus, kuri:

a) nepieciešami sabiedriskās drošības vai sabiedrības morāles aizsardzībai vai sabiedriskās kārtības uzturēšanai (15);

b) nepieciešami cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības vai veselības aizsardzībai;

c) attiecas uz izsmeļamu dabas resursu saglabāšanu, ja šādus pasākumus piemēro saistībā ar vietējo ieguldītāju vai vietējās pakalpojumu sniegšanas un patēriņa ierobežojumiem;

d) nepieciešami mākslinieciskas, vēsturiskas vai arheoloģiskas vērtības nacionālo bagātību aizsardzībai;

e) nepieciešami, lai nodrošinātu to normatīvo aktu ievērošanu, kas nav pretrunā šai sadaļai, ietverot tos, kuri attiecas uz: i) krāpnieciskas vai maldinošas prakses novēršanu vai nepieciešami līgumsaistību neizpildes seku novēršanai, ii) personu privātās dzīves aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi un izplatīšanu un privātā īpašumā esošas dokumentācijas un grāmatvedības konfidencialitātes aizsardzību, iii) drošību;

f) nav saskanīgi ar 46. pantu ar noteikumu, ka režīma atšķirības mērķis ir nodrošināt efektīvu vai līdztiesīgu tiešo nodokļu uzlikšanu vai iekasēšanu attiecībā uz otras Puses saimnieciskām darbībām, ieguldītājiem vai pakalpojumu sniedzējiem (16).

2. Šī nodaļa neattiecas uz Pušu attiecīgajām sociālā nodrošinājuma sistēmām vai tādām darbībām katras Puses teritorijā, kas regulāri vai neregulāri ir saistītas ar valdības pilnvaru īstenošanu.

7. iedaļa

Ieguldījumi

56. pants

Pārskatīšana un konsultācijas

Lai identificētu jebkādus šķēršļus ieguldījumiem, Puses kopīgi pārskata ieguldījumu tiesisko regulējumu ne vēlāk kā trīs gadus pēc dienas, no kuras sāk piemērot šo sadaļu. Pamatojoties uz šo pārskatīšanu, Puses apsver iespēju sākt sarunas, tostarp attiecībā uz vispārīgiem ieguldījumu aizsardzības principiem, nolūkā likvidēt šādus šķēršļus ar mērķi papildināt šo nolīgumu.

6. NODAĻA

Kapitāla aprite un maksājumi

57. pants

Norēķinu konti

Katra Puse atļauj brīvi konvertējamā valūtā un saskaņā ar Nolīguma par Starptautisko valūtas fondu (SVF) attiecīgi piemērojamajiem pantiem veikt visus maksājumus un pārvedumus starp Pusēm uz maksājumu bilances norēķinu kontu.

58. pants

Kapitāla aprite

1. Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla un finanšu kontā un, neskarot citu šā nolīguma noteikumus, Puses apņemas nenoteikt ierobežojumus kapitāla brīvai apritei attiecībā uz tiešajiem ieguldījumiem, kas veikti saskaņā ar uzņēmējas valsts tiesību aktiem, uz šīs sadaļas 5. nodaļā (Pakalpojumu tirdzniecība un uzņēmējdarbības veikšana) ietvertajām saimnieciskajām darbībām, kā arī uz šāda ieguldītā kapitāla un no tā gūtās peļņas likvidāciju un repatriāciju.

2. Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla un finanšu kontā, uz kuriem neattiecas 1. punkts, un, neskarot citus šā nolīguma noteikumus, katra Puse saskaņā ar tās tiesību aktiem nodrošina kapitāla brīvu apriti attiecībā uz, inter alia:

a) kredītiem saistībā ar komerciāliem darījumiem, tostarp pakalpojumu sniegšanu, kurā piedalās Puses rezidents;

b) finanšu aizdevumiem un kredītiem; vai

c) kapitāla līdzdalību juridiskā personā bez mērķa izveidot vai uzturēt ilgstošu ekonomisku saikni.

3. Neskarot citus šā nolīguma noteikumus, Puses nenosaka jaunus ierobežojumus kapitāla apritei starp Pušu rezidentiem un nepadara esošos noteikumus ierobežojošākus.

4. Puses var apspriesties ar mērķi turpmāk veicināt kapitāla apriti starp tām.

59. pants

Izņēmumi

Ievērojot prasību, ka šādus pasākumus nepiemēro tā, ka tie izraisa savstarpēju patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju starp valstīm, kurās pastāv vienādi apstākļi, vai kapitāla aprites slēptu ierobežojumu, neko šajā nodaļā neinterpretē tā, lai liegtu Pusei noteikt vai piemērot pasākumus, kas:

a) nepieciešami sabiedriskās drošības vai sabiedrības morāles aizsardzībai, vai sabiedriskās kārtības uzturēšanai; vai

b) nepieciešami, lai nodrošinātu to normatīvo aktu ievērošanu, kas nav pretrunā šīs sadaļas noteikumiem, ietverot tos, kuri attiecas uz: i) noziedzīgu nodarījumu vai kriminālpārkāpumu, maldinošu un krāpniecisku darbību novēršanu vai nepieciešami līgumsaistību neizpildes seku mazināšanai (bankrots, maksātnespēja un kreditoru tiesību aizsardzība), ii) pasākumiem, kas pieņemti vai saglabāti, lai nodrošinātu Puses finanšu sistēmas integritāti un stabilitāti, iii) vērtspapīru, iespēju līgumu, nākotnes līgumu vai citu atvasināto instrumentu emisiju, tirdzniecību vai darījumiem ar tiem, iv) finanšu pārskatu iesniegšanu vai darījumu uzskaiti, kas nepieciešama, lai sniegtu palīdzību tiesībaizsardzības iestādēm vai finanšu regulatoriem, vai v) rīkojumu vai spriedumu izpildes nodrošināšanu juridiskā vai administratīvā tiesvedībā.

60. pants

Pagaidu aizsardzības pasākumi attiecībā uz kapitāla apriti, maksājumiem vai pārvedumiem

Ārkārtas apstākļos, ja pastāv nopietnas grūtības monetāro un valūtas kursa politikai Kazahstānas Republikā vai ekonomikas un monetārās savienības darbībai Eiropas Savienībā, vai šādu grūtību draudi, skartā Puse var pieņemt absolūti nepieciešamus aizsardzības pasākumus attiecībā uz kapitāla apriti, maksājumiem vai pārvedumiem uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu. Puse, kas saglabā vai pieņem šādus pasākumus, nekavējoties informē par tiem otru Pusi un iespējami īsā laikā iesniedz to atcelšanas grafiku.

7. NODAĻA

Intelektuālais īpašums

61. pants

Mērķi

Šīs nodaļas mērķi ir šādi:

a) atvieglināt inovatīvu un radošās darbības izstrādājumu ražošanu un tirdzniecību starp Pusēm un

b) panākt atbilstīgu un efektīvu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un piemērošanas līmeni.

1. iedaļa

Principi

62. pants

Saistību būtība un darbības joma

1. Puses atgādina par savam saistībām nodrošināt to starptautisko nolīgumu attiecībā uz intelektuālo īpašumu atbilstīgu un efektīvu īstenošanu, kuros tās ir puses, tostarp PTO Līguma par ar tirdzniecību saistītām intelektuālā īpašuma tiesībām (“TRIPS līgums”) īstenošanu. Šīs nodaļas noteikumi papildina un sīkāk precizē Pušu savstarpējās tiesības un pienākumus, kas noteikti TRIPS līgumā un citos starptautiskos nolīgumos intelektuālā īpašuma jomā.

2. Šajā nolīgumā jēdziens “intelektuālais īpašums” attiecas inter alia uz visām intelektuālā īpašuma kategorijām, kas minētas no 65. panta līdz 96. pantam.

3. Intelektuālā īpašuma aizsardzība ietver aizsardzību pret negodīgu konkurenci, kā minēts 10.a pantā pārskatītajā un grozītajā 1883. gada Parīzes konvencijā rūpnieciskā īpašuma aizsardzībai (Parīzes konvencija).

4. Šī nodaļa neliedz Pusēm to tiesību aktos piemērot noteikumus, kas paredz augstākus standartus attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un izpildi ar noteikumu, ka minētie noteikumi nav pretrunā ar šīs nodaļas noteikumiem.

63. pants

Tehnoloģijas nodošana

1. Puses vienojas apmainīties ar viedokļiem un informāciju par to tiesību aktiem un starptautisko praksi intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un piemērošanas jomā, kas skar tehnoloģiju nodošanu. Tas jo īpaši ietver informācijas apmaiņu par pasākumiem, kas veicina informācijas plūsmas, uzņēmumu partnerības, brīvprātīgu licencēšanu un apakšlīgumus. Īpašu vērību pievērš nosacījumiem, kuri nepieciešami, lai radītu adekvātu vidi, kas ļauj nodot tehnoloģiju uzņēmējās valstīs, ietverot tādus jautājumus kā valsts tiesiskais regulējums un cilvēkkapitāla attīstība.

2. Ja tiek veikti pasākumi attiecībā uz tehnoloģiju nodošanu, intelektuālā īpašuma tiesību subjektu likumīgās intereses ir aizsargātas.

64. pants

Tiesību izsmelšana

Katra Puse īsteno intelektuālā īpašuma tiesību izsmelšanas valsts vai reģionālo (17) režīmu saskaņā ar Puses tiesību aktiem attiecībā uz autortiesībām un blakustiesībām, dizainparaugiem un preču zīmēm.

2. iedaļa

Intelektuālā īpašuma tiesību standarti

AUTORTIESĪBAS UN BLAKUSTIESĪBAS

65. pants

Piešķirtā aizsardzība

Katra Puse ievēro tiesības un pienākumus, kas noteikti šādos starptautiskos nolīgumos:

a) Bernes konvencijā par literatūras un mākslas darbu aizsardzību (Bernes konvencija);

b) Romas Starptautiskajā Konvencijā par izpildītāju, fonogrammu producentu un raidorganizāciju tiesību aizsardzību (Romas konvencija);

c) Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) Līgumā par autortiesībām;

d) WIPO līgumā par izpildījumu un fonogrammām;

e) TRIPS līgumā.

66. pants

Autori

Katra Puse attiecībā uz autoriem paredz ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:

a) viņu darbu tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu pavairošanu ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;

b) viņu darbu oriģinālu vai kopiju publisku izplatīšanu jebkādā veidā, tās pārdodot vai kā citādi;

c) viņu darbu publisku izziņošanu, izmantojot vai neizmantojot vadus, to skaitā savu darbu publiskošanu tā, lai sabiedrības locekļi tiem var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā.

67. pants

Izpildītāji

Katra Puse attiecībā uz izpildītājiem paredz ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:

a) viņu izpildījumu fiksāciju (18);

b) viņu sniegto izpildījumu fiksāciju tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu pavairošanu ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;

c) viņu sniegto izpildījumu fiksāciju izplatīšanu sabiedrībai, pārdodot vai kā citādi;

d) viņu sniegto izpildījumu fiksāciju publiskošanu, izmantojot vai neizmantojot vadus, tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā;

e) raidīšanu bezvadu sistēmā un viņu izpildījumu publiskošanu, izņemot gadījumus, kad šis izpildījums ir jau pārraidīts vai arī tas izdarīts no fiksācijas.

68. pants

Fonogrammu producenti

Katra Puse attiecībā uz fonogrammu producentiem paredz ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:

a) viņu fonogrammu tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu pavairošanu ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;

b) viņu fonogrammu, kā arī to kopiju, izplatīšanu sabiedrībai, pārdodot vai kā citādi;

c) viņu fonogrammu publiskošanu, izmantojot vai neizmantojot vadus, tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā.

69. pants

Raidorganizācijas

Katra Puse attiecībā uz raidorganizācijām paredz ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:

a) to raidījumu fiksāciju;

b) to raidījumu fiksāciju pavairošanu;

c) to raidījumu fiksāciju publiskošanu, izmantojot vai neizmantojot vadus, tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā, un

d) to raidījumu retranslēšanu bezvadu sistēmā, kā arī to publiskošanu, ja šāda publiskošana notiek vietās, kas pieejamas publikai par ieejas maksu.

70. pants

Apraide un publiskošana

Katra Puse paredz tiesības, kas nodrošina, ka vienreizēju taisnīgu atlīdzību maksā lietotāji, ja komerciālos nolūkos publicētas fonogrammas vai šādu fonogrammu reprodukcijas izmanto raidīšanai bezvadu sistēmā vai publiskošanai, kā arī nodrošina, ka minēto atlīdzību savā starpā sadala attiecīgie izpildītāji un fonogrammu producenti. Ja nav noslēgts nolīgums starp izpildītājiem un fonogrammu producentiem, katra Puse var izstrādāt noteikumus par to, kā minēto atlīdzību sadalīt starp viņiem.

71. pants

Aizsardzības termiņš

1. Literāru darbu vai mākslas darbu autortiesības saskaņā ar Bernes konvencijas 2. pantu ir spēkā autora mūžu un ne mazāk kā 70 gadus pēc viņa nāves.

2. Gadījumā, ja darbam ir vairāki līdzautori, 1. punktā minēto termiņu aprēķina no pēdējā dzīvā autora nāves.

3. Izpildītāju tiesības beidzas ne ātrāk kā 50 gadus pēc attiecīgā izpildījuma dienas. Tomēr, ja uzveduma fiksācija šajā laikā ir likumīgi laista klajā vai likumīgi publiski izpildīta, tiesības beidzas ne mazāk kā 50 gadus pēc dienas, kad tā pirmoreiz publicēta vai pirmoreiz publiski izpildīta, atkarībā no tā, kas noticis vispirms.

4. Fonogrammu producentu tiesības izbeidzas ne ātrāk kā 50 gadus pēc tam, kad izdarīta fiksācija. Tomēr, ja fonogramma šajā laikposmā ir likumīgi publicēta, minētās tiesības izbeidzas ne ātrāk kā 50 gadus pēc pirmās likumīgās publikācijas. Ja pirmajā teikumā minētajā laikposmā likumīga publicēšana nav notikusi un ja šajā laikā ir notikusi fonogrammas likumīga publiskošana, minētās tiesības izbeidzas ne ātrāk kā 50 gadus pēc pirmās likumīgās publiskošanas.

5. Raidorganizāciju tiesības beidzas ne ātrāk kā 50 gadus pēc raidījuma pirmās pārraides neatkarīgi no tā, vai šis raidījums ir pārraidīts, izmantojot vai neizmantojot vadus, tostarp kabeļus vai satelītu.

6. Šajā pantā noteiktos termiņus aprēķina no 1. janvāra nākamajā gadā pēc notikuma, kas tos ierosinājis.

7. Aizsardzības termiņi var būt garāki nekā šajā pantā noteiktie termiņi.

72. pants

Tehnoloģisko līdzekļu aizsardzība

1. Katra Puse paredz atbilstīgu tiesisko aizsardzību pret jebkuru efektīvu tehnoloģisko pasākumu apiešanu, ko attiecīgā persona veic, apzinoties savu rīcību, vai, ja tai ir saprātīgs pamats apzināties savu rīcību.

2. Katra Puse nodrošina atbilstīgu tiesisko aizsardzību pret tādu ierīču, ražojumu vai sastāvdaļu izgatavošanu, importu, izplatīšanu, pārdošanu, nomu, pārdošanas vai nomas reklāmu vai turēšanu īpašumā komerciālā nolūkā vai tādu pakalpojumu sniegšanu, kuri galvenokārt vērsti uz jebkuru efektīvu tehnoloģisko pasākumu apiešanu vai veicina šādu apiešanu.

3. Šajā nolīgumā jēdziens “tehnoloģiski pasākumi” nozīmē jebkuru tehnoloģiju, ierīci vai komponenti, kuru parasti izmanto, lai nepieļautu vai ierobežotu tādas darbības attiecībā uz darbiem vai citiem tiesību objektiem, ko nav atļāvis autortiesību vai blakustiesību subjekts, kā noteikts Puses tiesību aktos. Tehnoloģiskus pasākumus uzskata par “efektīviem”, ja tiesību subjekti kontrolē darba vai citu tiesību objektu izmantošanu ar piekļuves kontroli vai aizsardzības procesu, piemēram, kodēšanu, trokšņu radīšanu vai citu darba vai cita tiesību objekta pārveidošanu, vai ar kopiju kontroles mehānismu, ar ko sasniedz aizsardzības mērķi.

73. pants

Informācijas par tiesību pārvaldību aizsardzība

1. Katra Puse nodrošina pienācīgu tiesisko aizsardzību pret visām personām, kas bez atļaujas veic kādu no turpmāk minētajām darbībām:

a) elektroniskas informācijas par tiesību pārvaldību dzēšanu vai mainīšanu;

b) saskaņā ar šo nolīgumu aizsargātu tādu darbu vai citu tiesību objektu izplatīšanu, importēšanu izplatīšanai, apraidi, izziņošanu vai padarīšanu par pieejamu sabiedrībai, kuros bez atļaujas ir izdzēsta vai mainīta elektroniskā informācija par tiesību pārvaldību,

ja minētā persona zina vai tai ir pietiekams pamats zināt, ka, šādi rīkojoties, tā izraisa, ļauj, atvieglo vai slēpj Puses tiesību aktos paredzēto autortiesību vai blakustiesību pārkāpšanu.

2. Šajā nodaļā jēdziens “informācija par tiesību pārvaldību” nozīmē visu informāciju, ko sniedz tiesību subjekts, kurš identificē darbu vai citus tiesību objektus, ko aizsargā autortiesības vai blakustiesības, autors vai cits tiesību subjekts, vai arī informāciju par darba vai cita tiesību objekta izmantošanas nosacījumiem, un visus numurus vai kodus, kas apzīmē šādu informāciju.

3. Panta 1. punktu piemēro, ja 2. punktā minētā informācija attiecas uz tāda darba vai cita tiesību objekta kopiju, ko aizsargā autortiesības vai blakustiesības, vai ja minētā informācija parādās saistībā ar to publiskošanu.

74. pants

Izņēmumi un ierobežojumi

1. Saskaņā ar konvencijām un starptautiskiem nolīgumiem, kuru dalībnieces ir Puses, katra Puse var paredzēt 66. līdz 70. pantā paredzētos izņēmumus un ierobežojumus tikai dažos īpašos gadījumos, kas nav pretrunā ar darba vai cita tiesību objekta parasto izmantošanu un nepamatoti neskar tiesību subjektu likumīgās intereses.

2. Katra Puse paredz, ka 66. līdz 70. pantā minētajai pagaidu reproducēšanai, kas ir īslaicīga vai papildu reproducēšana un tehnoloģiska procesa neatņemama un būtiska daļa, un kā vienīgais mērķis ir atļaut darba vai cita aizsargāta tiesību objekta

a) starpnieka veiktu pārsūtīšanu tīklā starp trešām personām vai

b) likumīgu izmantošanu,

un kam nav patstāvīgas ekonomiskas nozīmes, nepiemēro 66. līdz 69. pantā noteiktās reproducēšanas tiesības.

75. pants

Tālākpārdošanas tiesības

Katra Puse par labu mākslas oriģināldarba autoram, kurš ir otras Puses valstspiederīgais, un par labu viņa īpašumtiesību pārņēmējam, paredz tālākpārdošanas tiesības – ko definē kā tādas neatsavināmas tiesības saņemt autoratlīdzību, no kurām nevar atteikties pat iepriekš –, un kuru pamatā ir pārdošanas cena, kas iegūta no jebkādas darba turpmākas pārdošanas pēc tam, kad autors šo darbu pirmo reizi nodevis tālāk. Autoratlīdzības likmes un apmērus nosaka saskaņā ar tās Puses tiesību aktiem, kurā notiek tālākpārdošana (19).

76. pants

Sadarbība tiesību kolektīvajā pārvaldīšanā

Puses veic tādus saprātīgus pasākumus, kādi tām var būt pieejami, lai veicinātu vienošanos starp to attiecīgajām autortiesību aģentūrām ar mērķi nodrošināt starp Pušu teritorijām vienkāršāku savstarpēju piekļuvi darbiem un citiem aizsargātiem tiesību objektiem un to piegādi, kā arī autoratlīdzību par šādu darbu vai citu aizsargātu tiesību objektu izmantošanu nodošanu. Puses arī veic tādus saprātīgus pasākumus, kādi tām var būt pieejami, lai sasniegtu augstu racionalizācijas un pārredzamības līmeni attiecībā uz to, kā Pušu attiecīgās autortiesību aģentūrām pilda savus uzdevumus.

PREČU ZĪMES

77. pants

Starptautiskie nolīgumi

Katra Puse:

a) ievēro Madrides nolīguma par preču zīmju starptautisko reģistrāciju protokolu un WIPO Preču zīmju līgumu un

b) dara visu iespējamo, lai pievienotos Singapūras līgumam par preču zīmēm.

78. pants

Reģistrācijas procedūra

1. Katra Puse nodrošina preču zīmju reģistrācijas sistēmu, kurā katrs galīgais lēmums, ko pieņem attiecīgā kompetentā preču zīmju iestāde, tiek pienācīgi pamatots un rakstveidā paziņots pieteikuma iesniedzējam, kuram ir iespēja apstrīdēt šo lēmumu kompetentajā preču zīmju iestādē un to pārsūdzēt tiesā.

2. Katra Puse nodrošina iespēju tiesību subjektiem iebilst pret preču zīmju reģistrācijas pieteikumiem vai reģistrāciju. Iebildumu gadījumā procedūra notiek, uzklausot abas Puses.

3. Katra Puse nodrošina reģistrēto preču zīmju elektronisku datubāzi, kas ir pieejama publiski.

79. pants

Plaši pazīstamas preču zīmes

Puses sadarbojas nolūkā aizsargāt plaši pazīstamas preču zīmes, kā minēts Parīzes Konvencijas 6.a pantā un TRIPS līguma 16. panta 2. un 3. punktā.

80. pants

Izņēmumi no preču zīmes piešķirtajām tiesībām

Katra Puse nodrošina ierobežotus izņēmumus no preču zīmes piešķirtajām tiesībām, piemēram, aprakstošu terminu godīgu izmantošanu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanu vai citus ierobežotus izņēmumus, kuros ņem vērā preču zīmes īpašnieka un trešo personu likumīgās intereses.

ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES

81. pants

Definīcija

Šajā līgumā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm saprot norādes, kas identificē preci, kura izgatavota kādas Puses teritorijā vai šīs teritorijas reģionā vai vietā, kur preces noteiktā kvalitāte, reputācija vai citas īpašības ir būtiski saistāmas ar tās ģeogrāfisko izcelsmi.

82. pants

Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības principi

1. Katra Puse nodrošina ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pienācīgu aizsardzību uz nenoteiktu laiku, izmantojot sui generis aizsardzības sistēmu un saskaņā ar Puses tiesību aktiem, kamēr ģeogrāfiskās izcelsmes norādei tās izcelsmes valstī ir noteikta tiesiskā aizsardzība.

2. Minētajā nolūkā Puses sadarbojas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā, pamatojoties uz šo pantu, kas papildina TRIPS līguma attiecīgajos noteikumos paredzētos minimuma standartus.

3. Katra Puse nodrošina, ka tās ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības sistēma ir pieejama otrai Pusei ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijai. Katra Puse nodrošina reģistrēto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu elektronisku datubāzi, kas ir pieejama publiski.

4. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm tās attiecīgajā teritorijā katra Puse aizliedz un nepieļauj:

a) jebkādu reģistrēta nosaukuma tiešu vai netiešu komerciālu izmantošanu attiecībā uz produktiem, uz kuriem neattiecas reģistrācija, ciktāl i) minētie produkti ir salīdzināmi ar tiem produktiem, kas ir aizsargāti ar šo nosaukumu, vai ii) šādā izmantošanā tiek ekspluatēta aizsargātā nosaukuma reputācija;

b) reģistrēta nosaukuma ļaunprātīgu izmantošanu, atdarināšanu vai asociāciju izraisīšanu pat tad, ja norādīta produkta patiesā izcelsme, ja aizsargātais nosaukums ir tulkots, transkribēts vai transliterēts vai tam pievienoti vārdi “veids”, “tips”, “metode”, “ražots kā”, “veids”, “atdarinājums” vai tamlīdzīgi vārdi;

c) jebkādu citu nepatiesu vai maldinošu norādi uz produkta izcelsmi, cilmi, būtību vai būtiskām īpašībām, kura ir uz iekšējā vai ārējā iesaiņojuma, reklāmas materiālos vai dokumentos par attiecīgo produktu, kā arī pret tāda trauka izmantošanu produkta iesaiņojumam, kas rada nepatiesu iespaidu par produkta izcelsmi; vai

d) jebkuru citu praksi, kas var maldināt patērētāju par preces patieso izcelsmi.

5. Šīs nodaļas 81. līdz 83. pantā noteikto aizsardzību katra Puse nodrošina, tostarp pēc ieinteresētas personas pieprasījuma, īstenojot pienācīgu administratīvo izpildi saskaņā ar Puses tiesību aktiem.

6. Katra Puse nodrošina, ka aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes var izmantot jebkurš uzņēmējs, kas tirgo preci, kura atbilst attiecīgajai specifikācijai.

7. Katra Puse nodrošina, ka nosaukumi, kas ir aizsargāti saskaņā ar Puses tiesību aktiem, nekļūst par sugasvārdiem.

8. Pusēm nav pienākuma reģistrēt ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ja, ņemot vērā raksturīgas vai plaši pazīstamas preču zīmes, reģistrācija var maldināt patērētājus par preces patieso izcelsmi.

9. Neskarot šo pantu, katra Puse ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsargā arī tad, ja pastāv iepriekšēja preču zīme. “Iepriekšēja preču” zīme ir preču zīme, kuras izmantošana atbilst vienam no 4. punktā minētajiem gadījumiem, kura pieteikta reģistrācijai, reģistrēta vai nodibināta lietošanas ceļā, ja tādu iespēju paredz Puses tiesību akti, pirms dienas, kad minētās Puses kompetentajā iestādē ir iesniegts pieteikums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju. Šādu iepriekšēju preču zīmi var turpināt izmantot un atjaunināt, neatkarīgi no ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzības, ar noteikumu, ka tās Puses tiesību aktos par preču zīmēm, kurā tā ir reģistrēta vai tiek izmantota, nav pamatojuma preču zīmi uzskatīt par nederīgu vai to atsaukt.

83. pants

Sarunas

Puses ne vēlāk kā septiņus gadus pēc dienas, no kuras sāk piemērot šo sadaļu, sāk sarunas, lai noslēgtu nolīgumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību to attiecīgajās teritorijās.

DIZAINPARAUGI

84. pants

Starptautiski nolīgumi

Eiropas Savienība atkārtoti apstiprina savu apņemšanos ievērot Hāgas vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju 1999. gada Ženēvas aktu. Kazahstānas Republikas veic pamatotus pasākumus, lai tam pievienotos.

85. pants

Reģistrēto dizainparaugu aizsardzības prasības

1. Katra Puse nodrošina aizsardzību patstāvīgi radītiem, jauniem un oriģināliem dizainparaugiem. Šo aizsardzību nodrošina ar reģistrāciju, un tā piešķir reģistrēta dizainparauga turētājam ekskluzīvas tiesības saskaņā ar Puses tiesību aktiem. Piemērojot šo pantu, Puse var uzskatīt, ka dizainparaugs, kam ir individuāla būtība, ir oriģināls.

2. Dizainparaugu, ko izmanto vai iekļauj ražojumā, kurš ir kompleksa ražojuma sastāvdaļa, uzskata par jaunu un par tādu, kam ir individuāla būtība:

a) ja sastāvdaļa, kad tā ir iekļauta kompleksajā ražojumā, paliek redzama minētā ražojuma parastās izmantošanas laikā, izņemot apkopi, apkalpošanu vai remontu, un

b) ciktāl šīs sastāvdaļas redzamās iezīmes pašas par sevi atbilst novitātes un individuālas būtības prasībām.

86. pants

Ar reģistrāciju piešķirtās tiesības

Reģistrēta dizainparauga turētājam ir ekskluzīvas tiesības to izmantot un neļaut jebkurai trešai personai bez turētāja piekrišanas veikt inter alia šādas darbības: izgatavot, piedāvāt pārdošanai, pārdot, importēt, eksportēt, glabāt vai izmantot ražojumu, kurā aizsargātais dizainparaugs ir iekļauts vai kuram tas ir izmantots, ja šādas darbības tiek veiktas komerciālos nolūkos.

87. pants

Nereģistrētiem dizainparaugiem piešķirtā aizsardzība

Kazahstānas Republika ne vēlāk kā septiņus gadus pēc dienas, no kuras sāk piemērot šo sadaļu, sāk efektīvi nodrošināt tiesisko aizsardzību pret nereģistrētu dizainparaugu kopēšanu ar nosacījumu, ka Eiropas Savienība ne vēlāk kā divus gadus pirms minētā septiņu gadu laikposma ir nodrošinājusi kompetento iestāžu un organizāciju pārstāvju un tiesnešu pienācīgu apmācību.

88. pants

Aizsardzības termiņš

Aizsardzības termiņš no pieteikuma iesniegšanas brīža ir vismaz desmit gadi. Katra Puse var paredzēt, ka tiesību subjekts var atjaunot aizsardzības termiņu uz vienu vai vairākiem piecu gadu ilgiem laikposmiem, līdz maksimālajam aizsardzības termiņam, kas noteikts Puses tiesību aktos.

89. pants

Izņēmumi

1. Katra Puse var noteikt ierobežotus izņēmumus dizainparaugu aizsardzībai ar noteikumu, ka šādi izņēmumi nav nepamatoti pretrunā ar aizsargāto dizainparaugu parastu izmantošanu un nepamatoti neierobežo aizsargātā dizainparauga īpašnieka likumīgās intereses, ņemot vērā trešo personu likumīgās intereses.

2. Dizainparaugu aizsardzība netiek attiecināta uz ražojuma izskata iezīmēm, ko nosaka vienīgi produkta tehniskās funkcijas, un uz ražojuma izskata iezīmēm, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību ar citu produktu (20).

3. Dizainparauga tiesības neattiecas uz dizainparaugiem, kas ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai vai pieņemtajiem morāles principiem.

90. pants

Attiecības ar autortiesībām

Dizainparaugam, kuru aizsargā dizainparauga tiesības, kas reģistrēts kādā no Pusēm, ir arī tiesības uz aizsardzību atbilstīgi minētās Puses autortiesību tiesību aktiem, sākot ar dienu, kurā dizainparaugs ir radīts vai fiksēts jebkādā veidā. Kādā mērā un ar kādiem nosacījumiem, ietverot prasīto oriģinalitātes līmeni, šādu aizsardzību piešķir, nosaka katra Puse.

PATENTI

91. pants

Starptautiski nolīgumi

Katra Puse veic pamatotus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību Līguma par patentu tiesībām 1. līdz 16. pantam.

92. pants

Patenti un sabiedrības veselība

1. Puses atzīst PTO Ministru konferencē 2001. gada 14. novembrī pieņemtās Deklarācijas par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību nozīmi. Interpretējot un īstenojot tiesības un pienākumus saskaņā ar šo nodaļu, katra Puse nodrošina, ka tiek ievērota minētā deklarācija.

2. Katra Puse ievēro PTO Ģenerālpadomes 2003. gada 30. augusta lēmumu par 1. punktā minētās deklarācijas 6. punktu.

93. pants

Papildu aizsardzības sertifikāti

1. Puses atzīst, ka zālēm un augu aizsardzības līdzekļiem, kurus to attiecīgajās teritorijās aizsargā patents, pirms to piedāvāšanas tirgū var piemērot administratīvu atļaujas piešķiršanas procedūru. Tās atzīst, ka laikposms, kas paiet no patenta pieteikuma iesniegšanas līdz pirmajai atļaujai piedāvāt zāles vai augu aizsardzības līdzekļus Pušu tirgū, kā tie šajā nolūkā definēti attiecīgajos Puses tiesību aktos, var saīsināt patenta efektīvas aizsardzības laikposmu.

2. Katra Puse paredz papildus aizsardzības termiņu zālēm vai augu aizsardzības līdzekļiem, ko aizsargā ar patentu un kam piemēro administratīvo atļaujas izsniegšanas procedūru, un šis papildu termiņš ir vienāds ar laikposmu, kas minēts 1. punkta otrajā teikumā, atņemot piecus gadus.

3. Neatkarīgi no 2. punkta papildu aizsardzības ilgums nevar pārsniegt piecus gadus.

94. pants

To datu aizsardzība, kas sniegti, lai saņemtu atļauju zāļu (21) piedāvāšanai tirgū

1. Katra Puse īsteno vispusīgu sistēmu, kas garantē tādu datu konfidencialitāti un neizpaušanu, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju zāļu piedāvāšanai tirgū, un neatsaukšanos uz tiem.

2. Katra Puse nodrošina, ka visa informācija, kas iesniegta, lai saņemtu atļauju zāļu, kuras minētas TRIPS līguma 39. panta 3. punktā, piedāvāšanai tirgū, netiek izpausta trešām personām un uz to vismaz sešu gadus attiecas aizsardzība pret negodīgu komerciālu izmantošanu, sākot no dienas, kad jebkurā no Pusēm ir piešķirta tirdzniecības atļauju.

Minētajā nolūkā:

a) vismaz sešus gadus pēc tirdzniecības atļaujas piešķiršanas dienas nevienai personai vai vienībai, vai nu publiskai, vai privātai, ja tā nav persona vai vienība, kura sniegusi šādus neizpaustus datus, nav ļauts tieši vai netieši balstīties uz šādiem datiem bez tās personas vai struktūras nepārprotamas piekrišanas, kura sniegusi minētos datus nolūkā pamatot pieteikumu saņemt atļauju zāļu piedāvāšanai tirgū;

b) vismaz sešus gadus pēc tirdzniecības atļaujas piešķiršanas dienas nepiešķir atļauju zāļu piedāvāšanai tirgū nevienam turpmākam pieteikumam, izņemot gadījumu, kad nākamais pieteikuma iesniedzējs iesniedz savus datus (vai datus, kuri tiek izmantoti ar pirmās atļaujas turētāja atļauju), kuri atbilst tām pašām prasībām, kas attiecās uz pirmo pieteikuma iesniedzēju. Šajos sešos gados zāles, kas reģistrētas, nesniedzot šādus datus, izņem no tirgus, kamēr prasības nav izpildītas.

95. pants

Datu aizsardzība saistībā ar augu aizsardzības līdzekļiem un noteikumi par izvairīšanos no dubultiem izmēģinājumiem

1. Puses pirms atļaujas izsniegšanas augu aizsardzības līdzekļu laišanai tirgū nosaka drošuma un iedarbīguma prasības.

2. Katra Puse atzīst datu aizsardzības pagaidu tiesības tāda izmēģinājuma vai pētījuma ziņojuma īpašniekam, kas pirmo reizi iesniegts, lai saņemtu augu aizsardzības līdzekļa tirdzniecības atļauju.

Laikā, kad ir spēkā datu aizsardzības tiesības, izmēģinājuma vai pētījuma ziņojumu neizmanto nevienas citas personas labā, kas vēlas iegūt augu aizsardzības līdzekļa tirdzniecības atļauju, izņemot, ja īpašnieks nepārprotami devis savu piekrišanu. Šādas tiesības turpmāk sauc par “datu aizsardzību”.

3. Izmēģinājuma vai pētījuma ziņojums:

a) ir vajadzīgs atļaujas piešķiršanai vai atļaujas grozīšanai, lai atļautu lietošanu attiecībā uz citu kultūraugu, un

b) ir apstiprināta ziņojuma atbilstība laboratoriju paraugprakses vai pētījumu paraugprakses principiem.

4. Datu aizsardzības termiņš saistībā ar augu aizsardzības līdzekļiem Pusē ir desmit gadi, sākot no dienas, kad attiecīgā Puse izsniegusi pirmo atļauju. Katra Puse drīkst noteikt ilgākus laika periodus, lai veicinātu, piemēram, atļauju izsniegšanu zema riska augu aizsardzības līdzekļiem vai šaurai lietošanai.

5. Izmēģinājumu vai pētījumu aizsargā arī tad, ja tas bijis vajadzīgs atļaujas atjaunošanai vai pārskatīšanai.

6. Puses izstrādās noteikumus, lai izvairītos no dubultiem izmēģinājumiem ar mugurkaulniekiem. Jebkurš pieteikuma iesniedzējs, kas vēlas veikt izmēģinājumus un pētījumus, kuros iesaistīti mugurkaulnieki, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, vai šādi izmēģinājumi vai pētījumi jau nav veikti vai sākti.

7. Potenciālais pieteikuma iesniedzējs un attiecīgo atļauju turētājs vai turētāji dara visu iespējamo, lai nodrošinātu apmaiņu ar tādu izmēģinājumu un pētījumu, kuros iesaistīti mugurkaulnieki, rezultātiem. Izmaksas par izmēģinājumu un pētījumu rezultātu apmaiņu nosaka taisnīgi, pārredzami un bez diskriminācijas. Potenciālajam pieteikuma iesniedzējam prasa piedalīties izmaksu segšanā vienīgi attiecībā uz to informāciju, kas viņam jāiesniedz, lai izpildītu atļaujas saņemšanas prasības.

8. Ja potenciālais pieteikuma iesniedzējs un augu aizsardzības līdzekļu attiecīgās atļaujas turētājs vai turētāji nevar vienoties par izmēģinājumu ar mugurkaulniekiem un pētījumu rezultātu apmaiņu, potenciālais pieteikuma iesniedzējs informē attiecīgās Puses kompetento iestādi.

9. Nespēja vienoties par izmēģinājumu ar mugurkaulniekiem un pētījumu rezultātu apmaiņu neaizkavē attiecīgās Puses kompetento iestādi no minēto rezultātu izmantošanas potenciālā pieteikuma iesniedzēja pieteikuma mērķiem.

Attiecīgās atļaujas turētājs vai turētāji var celt prasību pret potenciālo pieteikuma iesniedzēju par taisnīgu izmaksu atlīdzību. Puse var virzīt iesaistītās personas uz jautājuma izšķiršanu oficiālā un saistošā šķīrējtiesā, ko pārvalda saskaņā ar Puses tiesību aktiem.

96. pants

Augu šķirnes

Eiropas Savienība atkārtoti apstiprina savu apņemšanos īstenot Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju (UPOV konvencija), un Kazahstānas Republika veic pamatotus pasākumus, lai tai pievienotos.

3. iedaļa

Intelektuālā īpašuma tiesību piemērošana

97. pants

Vispārēji pienākumi

1. Puses apstiprina savas saistības saskaņā ar TRIPS līgumu un jo īpaši tā III daļu, un paredz šajā iedaļā noteiktos papildpasākumus, procedūras un aizsardzības līdzekļus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību izpildi (22).

2. Minētie pasākumi, kārtība un aizsardzības līdzekļi ir taisnīgi un atbilstīgi un nav nevajadzīgi sarežģīti vai dārgi, un tie nav īstenojami nepiemērotos termiņos vai ar nepamatotu kavēšanos. Tie ir arī iedarbīgi, samērīgi un atturoši, un tos piemēro tā, lai izvairītos no šķēršļu radīšanas likumīgai tirdzniecībai un nodrošinātu, ka tos neizmanto ļaunprātīgi.

98. pants

Tiesīgie prasītāji

Katra Puse par personām, kas tiesīgas prasīt šajā apakšiedaļā un TRIPS līguma III daļā minēto pasākumu, procedūru un aizsardzības līdzekļu piemērošanu, atzīst:

a) intelektuālā īpašuma tiesību subjektus saskaņā ar Pušu tiesību aktu noteikumiem;

b) visas citas personas, kas ir pilnvarotas izmantot minētās tiesības, jo īpaši licenciātus, ciktāl to pieļauj Pušu tiesību aktu noteikumi, un saskaņā ar tiem;

c) intelektuālā īpašuma kolektīvo tiesību pārvaldes iestādes, ko regulāri atzīst par tādām, kuras ir tiesīgas pārstāvēt intelektuālā īpašuma tiesību subjektus, ciktāl to ļauj Pušu tiesību aktu noteikumi, un saskaņā ar tiem;

d) profesionālās aizstāvības iestādes vai citas personas, ko atzīst par tādām, kuras ir tiesīgas pārstāvēt intelektuāl