Oficiālais Vēstnesis L 052 , 22/02/2001 Lpp. 0040 - 0043



EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 114/2000 (2000. gada 22. decembris), ar ko groza EEZ līguma 4. protokolu par izcelsmes noteikumiem EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, še turpmāk "līgums", un jo īpaši tā 98. pantu, tā kā: (1) līguma 4. protokols ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1999. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 188/1999 [1]; (2) daži tehniski grozījumi ir vajadzīgi, lai labotu neprecizitātes teksta dažādās valodu versijās; (3) nepilnīgo apstrādes un pārstrādes sarakstu nepieciešams grozīt, lai nodrošinātu atbilstošu interpretāciju un ņemt vērā nepieciešamību iekļaut dažas darbības, kas iepriekš nav iekļautas šajā sarakstā; (4) nepieciešamība ir radusies, lai nodrošinātu noteiktas un nenoteiktas izcelsmes materiālu grāmatvedības nošķiršanas sistēmu, kas jāapstiprina muitas iestādēm; (5) noteikumi par summu, kas izteikta eiro, jāpārskata, lai precizētu procedūru un noteiktu lielāku līmeņa stabilitāti summām valsts valūtās; (6) ņemot vērā, ka atsevišķi materiāli netiek ražoti attiecīgajās valstīs, jāizdara labojums apstrādes un pārstrādes prasību sarakstā, kurām nenoteiktas izcelsmes materiāliem jāatbilst, lai varētu pretendēt uz noteiktas izcelsmes statusu. IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. 1. pants Līguma 4. protokolu groza šādi. 1. 1. panta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: "i) "pievienotā vērtība"; ir ražotāja cena, atskaitot muitas vērtību katram ietvertajam materiālam, kura izcelsme ir pārējās 3. pantā minētajās valstīs, vai, ja šī muitas vērtība nav zināma vai to nevar noskaidrot, pirmā pārbaudāmā cena, kas EEZ par šiem materiāliem samaksāta;"; 2. 6. pantu aizstāj ar šādu: "6. pants Nepietiekamas apstrādes vai pārstrādes darbības 1. Neierobežojot 2. punktu, par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, lai produkts iegūtu izcelsmes statusu, neatkarīgi no tā, vai ir izpildītas 5. panta prasības, uzskatāmas šādas darbības: a) konservēšana, lai nodrošinātu to, ka izstrādājumi pārvadāšanas un uzglabāšanas laikā saglabājas labā stāvoklī; b) iesaiņojuma sadalīšana un apvienošana; c) mazgāšana, tīrīšana; putekļu noņemšana, oksīdu, eļļas, krāsas vai citu vielu notīrīšana; d) tekstilizstrādājumu gludināšana vai presēšana; e) vienkārša krāsošana un pulēšana; f) labības un rīsu atsēnalošana, daļēja vai pilnīga balināšana, pulēšana un glazēšana; g) cukura krāsošana vai graudu cukura veidošana; h) augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, atkauliņošana un lobīšana; i) asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sagriešana; j) sijāšana, šķirošana, sadalīšana, klasificēšana, brāķēšana, piemeklēšana (ieskaitot priekšmetu komplektu veidošanu); k) vienkārša iepildīšana pudelēs, dozēs, flakonos, maisos, somās, kārbās, piestiprināšana uz pamatnes vai pie dēlīšiem, kā arī citas vienkāršas iesaiņošanas darbības; l) uzrakstu, etiķešu, logotipu un citu līdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana izstrādājumiem vai to iesaiņojumam; m) vienkārša vienādu vai dažādu izstrādājumu sajaukšana; n) vienkārša priekšmetu sastāvdaļu salikšana, lai tie kopā veidotu saliktu priekšmetu, vai izstrādājumu sadale pa sastāvdaļām; o) divu vai vairāku a) līdz n) apakšpunktā norādīto darbību apvienojums; p) dzīvnieku kaušana. 2. Nosakot, vai izstrādājuma apstrāde vai pārstrāde ir uzskatāma par nepietiekamu 1. punkta nozīmē, visas EEZ ar attiecīgo izstrādājumu veiktās darbības izvērtē kopā."; 3. Aiz 19. panta iekļauj šādu pantu: "19.a pants Grāmatvedības nošķiršana 1. Ja ir lielas izmaksu vai materiālas grūtības, glabājot atsevišķi identiskus un savstarpēji aizstājamus noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes materiālu krājumus, muitas iestādes pēc attiecīgo personu rakstiska lūguma šādu krājumu pārvaldīšanai var atļaut lietot tā saucamo "grāmatvedības nošķiršanas" metodi. 2. Ar šo metodi jāspēj nodrošināt tas, ka iegūto izstrādājumu skaits, kurus var uzskatīt par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, konkrētā pārskata periodā ir tāds pats, kāds tas būtu, ja pastāvētu fiziska krājumu nošķiršana. 3. Muitas iestādes var piešķirt šādu atļauju, ja tam ir atbilstoši apstākļi. 4. Šo metodi reģistrē un piemēro saskaņā ar vispārējiem grāmatvedības principiem, kas piemērojami izstrādājuma ražošanas valstī. 5. Persona, kas gūst labumu no šā atvieglojuma, var vai nu izdot izcelsmes apliecinājumus, vai iesniegt par tiem pieteikumus saistībā ar to izstrādājumu daudzumu, ko var uzskatīt par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem. Pēc muitas iestāžu lūguma šī labumguvējs iesniedz deklarāciju par šo daudzumu pārvaldību. 6. Muitas iestādes uzrauga atļaujas izmantošanu un var to anulēt tad, ja tās saņēmējs to nepareizi izmanto vai neievēro citus šā protokola nosacījumus." 4. 21. panta 1. punkta pirmajā teikumā aiz "eksportētājs" iekļauj šādu tekstu:"še turpmāk "atzīts eksportētājs","; 5. 30. pantu aizstāj ar šādu: "30. pants Summas, kas izteiktas eiro 1. Attiecībā uz 20. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 25. panta 3. punkta noteikumu piemērošanu gadījumos, ja izstrādājumi faktūrrēķinā nav ierakstīti eiro, katra attiecīgā valsts katru gadu nosaka summas 3. pantā minēto valstu valūtās, kas ir ekvivalentas eiro izteiktām summām. 2. Uz sūtījumu attiecas 20. panta 1. punkta b) apakšpunkta vai 25. panta 3. punkta noteikumi, atsaucoties uz valūtu, kurā faktūrrēķins ir izrakstīts, saskaņā ar attiecīgās valsts noteikto summu. 3. Summas katrā attiecīgajā valsts valūtā ir līdzvērtīgas tām summām, kuras izteiktas eiro pēc kursa oktobra pirmajā darba dienā. Summas līdz 15. oktobrim paziņo Eiropas Komisijai, un tās stājas spēkā no nākošā gada 1. janvāra. Eiropas Komisija attiecīgās summas paziņo visām attiecīgajām valstīm. 4. Valsts var noapaļot uz augšu vai uz leju summu, kas iegūta pēc eiro izteiktas summas konversijas tās valūtā. Noapaļotā summa nedrīkst atšķirties no konvertējot iegūtās summas par vairāk kā 5 procentiem. A country may retain Valsts var saglabāt nemainīgu to savas valūtas summu, kura ir ekvivalenta eiro izteiktajai summai, ja 3. punktā paredzētā ikgadējā pielāgojuma laikā šīs summas konversija — pirms noapaļošanas — summu valsts valūtā palielina par mazāk kā 15 procentiem. Ekvivalento summu valsts valūtā var saglabāt nemainīgu, ja konvertējot šī ekvivalentā vērtība samazinātos. 5. Pēc Līgumslēdzēju pušu lūguma EEZ Apvienotā komiteja pārskata eiro izteiktās summas. Veicot šo pārskatu, EEZ Apvienotā komiteja apsver, vai vēlams saglabāt attiecīgos ierobežojumus reālā izteiksmē. Šajā nolūkā tā var nolemt mainīt summas, kas izteiktas eiro."; 6. II pielikumu groza šādi: ierakstu HS pozīcijai no 5309 līdz 5311 aizstāj ar šādu: "no 5309 līdz 5311 | Audumi no citām augu tekstilšķiedrām; audumi no papīra pavedieniem: | | | — ar iestrādātiem gumijas pavedieniem | Ražošana no vienkārtas dzijas | | — Citi | Ražošana no: kokosšķiedras dzijas,džutas dzijas,dabiskām šķiedrām,ķīmiskām štāpeļšķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai,ķīmiskiem materiāliem, vai tekstilmasaspapīra,vai Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai pabeigšanas operācijām (piemēram, tīrīšana, balināšana, merserizēšana, žāvēšana, pacelšana, kalandrēšana, apstrādāšana pret saraušanos, iepriekšēja apdare, dekatierēšana, piesūcināšana, labošana un mezglošana), kurā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no produkta ražotāja cenas. | | 2. pants Šis lēmums stājas spēkā 2001. gada 1. janvārī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu [3]. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā. Briselē, 2000. gada 22. decembrī EEZ Apvienotās komitejas vārdā — priekšsēdētājs G. S. Gunnarsson [1] Vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī. [3] Konstitucionālas prasības nav norādītas. --------------------------------------------------