Oficiālais Vēstnesis L 161 , 02/07/1993 Lpp. 0002 - 0003

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 4 Sējums 5 Lpp. 0028

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 4 Sējums 5 Lpp. 0028



Nolīgums starp Eiropas ekonomikas kopienu un islandes republiku par zivsaimniecību un jūras vidi EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENA (še turpmāk — "Kopiena"), no vienas puses, un ISLANDES REPUBLIKA (še turpmāk — "Islande"), no otras puses, ATSAUCOTIES uz Kopienas un Islandes ciešajām attiecībām, kas vēl vairāk nostiprinātas, noslēdzot Nolīgumu par Eiropas Ekonomikas zonu; IEVĒROJOT abu Pušu kopējo vēlmi nodrošināt to attiecīgajā zivsaimniecības jurisdikcijā esošo ūdeņu zvejas resursu saglabāšanu un racionālu apsaimniekošanu un abu pušu kopējo izpratni par vajadzību šajā sakarā aizsargāt jūras vidi; ŅEMOT VĒRĀ abu Pušu parakstītās Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas noteikumus; ŅEMOT VĒRĀ to, ka Islande izveidojusi ekonomisku zonu, kura sniedzas līdz 200 jūras jūdzēm no tās krasta un kurā Islande īsteno suverēnas tiesības ar nolūku izpētīt, izmantot, saglabāt un apsaimniekot šīs zonas dzīvos resursus, un ka Kopiena piekritusi, ka tās dalībvalstu zvejas zonu (še turpmāk — "Kopienas zivsaimniecības jurisdikcijā esošo zonu") robežas paplašina līdz 200 jūras jūdzēm, zvejošanu šajās robežās pakļaujot Kopienas kopējās zivsaimniecības politikai; ŅEMOT VĒRĀ, ka daļa no šo zonu zvejas resursiem ir kopējie krājumi vai savstarpēji saistītie krājumi, kas pārsniedz savu attiecīgo zvejas zonu robežas un kuros abas Puses ir ieinteresētas, un ka šo krājumu efektīva saglabāšana un racionāla apsaimniekošana var tikt sasniegta, vienīgi attiecīgajām Pusēm sadarbojoties; ņemot vērā arī to, ka nodibināta Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecības komisija, lai veicinātu Ziemeļatlantijas rajona zvejas resursu saglabāšanu un optimālu izmantošanu, starptautiskā līmenī sadarbojoties un konsultējoties attiecībā uz šiem resursiem, IEVĒROJOT Nolīgumu par zivsaimniecību, kas noslēgts sarakstes veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandes Republiku un parakstīts 1992. gada 2.maijā un jo īpaši noteikumu par zivsaimniecības nolīguma slēgšanu saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem; ATZĪSTOT, ka zivsaimniecība Islandei ir vitāli svarīga, jo tā veido valsts ekonomiskās darbības pamatu; VĒLOTIES izveidot noteikumu un nosacījumu kopu, kas attiecas uz zivsaimniecībām, par kurām abām Pusēm ir savstarpēja interese, IR VIENOJUŠIES PAR ŠO: 1. pants 1. Puses sadarbojas pēc vajadzības, lai nodrošinātu to zivju krājumu saglabāšanu un racionālu apsaimniekošanu, kas atrodas abu pušu zivsaimniecības jurisdikcijā esošos rajonos un tiem piegulošās zonās. Puses tieši vai ar attiecīgu reģionālu organizāciju starpniecību meklē iespējas panākt vienošanos ar trešām personām par minēto krājumu saglabāšanas un racionālas izmantošanas pasākumiem, to skaitā kopējās pieļaujamās nozvejas noteikšanu un nozvejas kvotu sadali. 2. Nosakot 1. punktā minēto krājumu kopējo pieļaujamo nozveju, Puses ņem vērā labākās pieejamās zinātniskās konsultācijas, krājumu savstarpējo atkarību, attiecīgu starptautisku organizāciju darbu un citus atbilstīgus faktorus. 2. pants Puses veicina arī vajadzīgo zinātnisko izpēti, jo īpaši attiecībā uz krājumiem, kas atrodas abu pušu zivsaimniecības jurisdikcijā esošos rajonos un tiem piegulošās zonās. 3. pants Saistībā ar jūras zvejas resursu saglabāšanu un racionālu apsaimniekošanu Puses divpusēji vai attiecīgos reģionālos vai starptautiskos forumos konsultējas par jautājumiem, kas attiecas uz jūras vidi. 4. pants 1. Puses ik gadus konsultējas par zvejas iespēju piešķīrumiem katrai Pusei, lai panāktu abpusēji pieņemamu līdzsvaru savās attiecībās zivsaimniecības jomā. 2. Katra no Pusēm nodrošina to piešķīrumu pieejamību otras Puses zvejas kuģiem, kas var rasties šā panta 1. punktā minēto konsultāciju rezultātā. 5. pants Katra no Pusēm var prasīt, lai zveja, ko tās zivsaimniecības jurisdikcijā esošā rajonā veic otras Puses zvejas kuģi, būtu iespējama tikai tad, ja ir licence. Ierobežojumus, ar kādiem izsniedz licences, nosaka, Pusēm apspriežoties, un tie atbilstīgi atspoguļo piešķirtās kvotas. Katras Puses kompetentā iestāde pēc vajadzības un laikus paziņo otrai Pusei nosaukumu, reģistrācijas numuru un citus attiecīgus parametrus par zvejas kuģiem, kas ir tiesīgi zvejot otras Puses zivsaimniecības jurisdikcijā esošā rajonā. Otrā Puse pēc tam izsniedz šādas licences, ievērojot ierobežojumus, par kuriem Puses ir vienojušās. 6. pants 1. Katra no Pusēm veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās kuģi ievēro visus saglabāšanas pasākumus, par kuriem Puses vienojušās, ievērojot šo nolīgumu. 2. Vienas Puses zvejas kuģi, zvejojot otras Puses zivsaimniecības jurisdikcijā esošos rajonos, ievēro saglabāšanas un kontroles pasākumus, citus noteikumus un nosacījumus un visas normas un noteikumus, kas reglamentē zvejas darbības šajā rajonā. Katra no Pusēm var prasīt, lai tikmēr, kamēr zvejas kuģis atrodas šīs puses zivsaimniecības jurisdikcijā, uz tā klāja un par kuģa līdzekļiem atrastos minēto Pusi pārstāvošs inspektors. 3. Katra no Pusēm attiecīgi paziņo otrai Pusei par visiem jaunajiem pasākumiem vai nosacījumiem, kas reglamentē zvejas darbības rajonā, kas ir tās zivsaimniecības jurisdikcijā. 4. Zivsaimniecību reglamentējošus pasākumus, ko katra Puse pieņem saglabāšanas nolūkā, pamato ar objektīviem un zinātniskiem kritērijiem, un tie nav faktiski vai formāli diskriminējoši otrai Pusei. 5. Katra no Pusēm savos zivsaimniecības jurisdikcijas rajonos un saskaņā ar starptautiskajām tiesību normām var veikt tādus pasākumus, kādi var būt vajadzīgi, lai nodrošinātu otras Puses kuģu atbilstību šā nolīguma noteikumiem. 7. pants 1. Puses apspriežas jautājumos, kas attiecas uz šā nolīguma īstenošanu un pienācīgu darbību. 2. Katra no Pusēm piegādā otrai Pusei statistiskos datus par tās kuģu veikto nozveju attiecībā uz 1. un 4. pantā minētajiem krājumiem, šo ziņu piegādes biežumu nosakot apspriežoties. 8. pants Šā nolīguma saturs nekādā veidā neietekmē vai neierobežo katras Līgumslēdzējas Puses uzskatus par jebkuru jautājumu, kas attiecas uz Jūras tiesību konvenciju. 9. pants Šis nolīgums neietekmē tiesības un pienākumus, ko uzliek jebkurš spēkā esošs nolīgums par zivsaimniecību, kas noslēgts starp kādu Kopienas dalībvalstis un Islandi. 10. pants Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz minētais Līgums, un, no otras puses, Islandes Republikas teritorijā. 11. pants Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. 12. pants 1. Šis nolīgums sākotnēji paliek spēkā 10 gadus pēc tā spēkā stāšanās dienas. Gadījumā, ja jebkura no Pusēm nolīgumu nepārtrauc, vismaz deviņus mēnešus pirms minētā laikposma beigām sniedzot paziņojumu par pārtraukšanu, tad pēc tam tas paliek spēkā uz sešus gadus ilgiem papildu laikposmiem, ar noteikumu, ka vismaz deviņus mēnešus pirms jebkura šāda papildu laikposma beigām netiek sniegts paziņojums par pārtraukšanu. 2. Ja nolīgumu pārtrauc saskaņā ar iepriekšējā punkta noteikumiem, tad Puses rīko sarunas par turpmāku nolīgumu, lai pildītu Nolīgumu par zivsaimniecību, kas noslēgts sarakstes veidā un parakstīts 1992. gada 2. maijā. Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā Islandes Republikas vārdā --------------------------------------------------