PARTNERATTIEC ĪBU
nolīgums zivsaimniec ības nozar ēstarp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku
EIROPAS KOPIENA, turpm āk“Kopiena ”,
no vienas puses, unKABOVERDES REPUBLIKA, turpm āk“Kaboverde ”,
no otras puses,abas kop āturpm āk“Puses ”,
IEVĒROJOT cie šo sadarb ību starp Kopienu un Kaboverdi, jo īpaši saist ībāar Koton ūkonvenciju, k āarīPušu kop ējo vēlmi
šo sadarb ību pastiprin āt;
IEVĒROJOT Pu šuvēlēšanos sadarbojoties veicin āt zvejas resursu atbild īgu izmanto šanu;
ŅEMOT V ĒRĀApvienoto N āciju Organiz ācijas J ūras ties ību konvenciju;
ATZ ĪSTOT Kaboverdes suverenit ātes vai jurisdikcijas ties ību izmanto šanu zon ā, kura ple šas 200 j ūras j ūdzes aiz b āzes
līnijām, ko nosaka atbilst īgi ANO J ūras ties ību konvencijai;
APŅEMOTIES iev ērot Starptautisk ās Atlantijas tunzivju saglab āšanas komisijas (turpm ākICCAT )lēmumus un ieteikumus;
APZINOTIES to, cik svar īgi ir principi, kas noteikti ar P ārtikas un lauksaimniec ības organiz ācijas 1995. gada konferenc ē
pieņemto R īcības kodeksu atbild īgai zvejai;
APŅEMOTIES ar savstarp ēji izdev īgu sadarb ību veicin āt atbild īgu zveju, lai nodro šinātu jūrasūdeņud z īvo resursu
saglab āšanu ilgtermi ņāun ilgtsp ējīgu izmanto šanu;
PĀRLIEC ĪBĀpar to, ka šai sadarb ībai j āizpau žas tādu iniciat īvu un pas ākumu veid ā, kas gan kop ā, gan atsevi šķi viens otru
papildina, nodro šinot politikas saskan ību un pas ākumu siner ģismu;
APŅEMOTIES t ādēļsākt dialogu par Kaboverdes īstenoto zvejniec ības politiku un noteikt piem ērotākos l īdzek ļusšīs
politikas efekt īvaiīsteno šanai, k āarīuzņēmēju un sabiedr ības iesaistei;
VĒLOTIES pie ņemt noteikumus, ar k ādiem Kopienas ku ģi var zvejot Kaboverdes ūdeņos un ar k ādiem var sa ņemt
Kopienas atbalstu atbild īgas zvejas nodro šināšanai min ētajos ūdeņos;
APŅEMOTIES pan ākt cie šāku ekonomisko sadarb ību zvejniec ības nozar ēun ar to saist ītajās darb ībāsu nt ādēļdibin ātu n
nostiprin āt kopuz ņēmumus, kuros iesaist ās abu Pu šuu z ņēmumi,LV 30.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 414/3
IR VIENOJU ŠĀS PAR TURPM ĀKO.
1. pants
Priek šmets
Aršo nol īgumu paredz principus, noteikumus un proced ūras,
kas reglament ē:
—ekonomisko, finansi ālo, tehnisko un zin ātnisko sadarb ību
zivsaimniec ības nozar ē, lai Kaboverdes ūdeņos veicin ātu
atbild īgu zveju, kas nodro šina zvejas resursu saglab āšanu
un ilgtsp ējīgu izmanto šanu, un lai att īstītu Kaboverdes
zivsaimniec ības nozari,
—Kopienas zvejas ku ģu piek ļuvi Kaboverdes ūdeņiem,
—sadarb ību zvejas uzraudz ībāKaboverdes ūdeņos, lai nodro-
šinātu iepriek šminēto noteikumu un nosac ījumu iev ērošanu,
zvejas resursu saglab āšanas un p ārvald ības pas ākumu efekti-
vitāti un lai nov ērstu neleg ālu, nedeklar ētu un nereglamen-
tētu zveju,
—uzņēmumu partner ību, kop ējās interes ēs izv ēršot saimnie-
cisku darb ību zivsaimniec ības nozar ēun ar to saist ītajās
jomās.
2. pants
Defin īcijas
Šajānolīgum ā:
a)“Kaboverdes iest ādes”ir Kaboverdes vald ība;
b)“Kopienas iest ādes”ir Eiropas Komisija;
c)“Kaboverdes ūdeņi”irūdeņi, uz kuriem attiecas Kaboverdes
suverenit āte vai jurisdikcija;
d)“zvejas ku ģis”ir ku ģis, kas apr īkots ūdeņud z īvo resursu
komerci ālai izmanto šanai;
e)“Kopienas ku ģis”ir Kopien āreģistrēts zvejas ku ģis, kas ku ģo
ar kādas Kopienas dal ībvalsts karogu;
f)“kopuz ņēmums ”ir komerci āls uz ņēmums, ko Pu šuk u ģu
īpašnieki vai valsts uz ņēmumi Kaboverd ēnodibin ājuši zvejas
vai ar to saist īto darb ību veik šanai;g)“Apvienot ākomiteja ”ir komiteja, kuras sast āvāir Kopienas
un Kaboverdes p ārstāvji un kura veic šānolīguma 9. pant ā
noteikt ās funkcijas;
h)“pārkrau šana”ir ost āvai j ūrānotieko ša visas nozvejas vai
nozvejas da ļas pārvieto šana no viena zvejas ku ģa otr āzvejas
kuģī;
i)“kuģaīpašnieks ”ir par zvejas ku ģi juridiski atbild īgāpersona,
kasšok u ģipārvalda un uzrauga;
j)“ĀKK j ūrnieki ”ir jūrnieki no ārpuseiropas valst īm, kas parak-
stījušas Koton ūnolīgumu. T ādējādi Kaboverdes j ūrnieks ir
ĀKK j ūrnieks.
3. pants
Šānolīguma īsteno šanas principi un m ērķi
1. Puses ap ņemas veicin āt atbild īgu zveju Kaboverdes
ūdeņos, pamatojoties uz principiem, kas noteikti FAO Rīcības
kodeks āatbild īgai zvejai, un iev ērojot nediskrimin ēšanas prin-
cipu attiec ībāuz da žādāmm i n ētajos ūdeņos zvejojo šajām
flotēm.
2. Puses sadarbojas, lai nodro šinātu Kaboverdes zivsaimnie-
cības nozares politikas īsteno šanas uzraudz ību, un iesaist ās poli-
tiskādialog āpar vajadz īgajiem p ārkārtojumiem. Puses
apsprie žas, lai šajājomāpieņemtu attiec īgus pas ākumus.
3. Puses turkl āt sadarbojas, v ērtējot atbilst īgišim nol īgumam
veiktos pas ākumus, programmas un darb ības. Veikto nov ērtē-
jumu rezult ātus analiz ē9. pant āparedz ētāApvienot ākomiteja.
4. Puses ap ņemas nodro šinātšānolīguma īsteno šanu saska ņā
ar labas ekonomisk ās un soci ālās vad ības principiem un iev ē-
rojot zvejas resursu st āvokli.
5. Kaboverdes un/vai ĀKK j ūrnieku nodarbin āšanu uz
Kopienas ku ģiem reglament ēar Starptautisk ās Darba organiz ā-
cijas ( ILO) Deklar āciju par pamatprincipiem un pamatties ībām
darb ā, kuru piem ēro atbilst īgajiem darba l īgumiem un visp ārē-
jiem darba nosac ījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz apvieno šanās
brīvību un darba kopl īguma sl ēgšanas ties ību faktisku atz īšanu,
kāarīdiskrimin ācijas nov ēršanu attiec ībāuz nodarbin ātību un
profesij ām.LV L 414/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.12.2006.
4. pants
Zinātnisk āsadarb ība
1. Šānolīguma darb ības laik āKopiena un Kaboverde veic
resursu st āvokļa nov ērošanu Kaboverdes zvejas zon ā.
2. Pamatojoties uz Starptautiskaj āAtlantijas tunzivju saglab ā-
šanas komisij ā(ICCAT ) pie ņemtajiem ieteikumiem un rezol ū-
cijāmu n ņemot v ērāprecīzāko pieejamo zin ātnisko inform āciju,
Puses apsprie žas 9. pant āparedz ētajāApvienotaj ākomitej āvai–
attiec īgāgadījumā–sasauc zin ātnisku apspriedi. Kaboverde ar
Kopienas piekri šanu var pie ņemt pas ākumus zvejas resursu ilgt-
spējīgai p ārvald ībai.
3. Puses ap ņemas –tieši vai kompetent ās starptautiskaj ās
organiz ācijās–apspriesties par to, k ānodro šinātd zīvo resursu
pārvald ību un saglab āšanu Atlantijas oke ānā, un par sadarb ību
attiec īgajāzinātniskaj āizpētē.
5. pants
Kaboverdes ūdeņos atrodo šos zvejas zonu pieejam ība
Kopienas ku ģiem
1. Kaboverde ap ņemas ļaut Kopienas ku ģiem zvejot Kabo-
verdes zvejas zon āsaska ņāaršo nol īgumu un tam pievienoto
protokolu un pielikumu.
2. Zvejas darb ības, uz kur ām attiecas šis nol īgums, veic
saska ņāar Kaboverdes ties ību aktiem. Kaboverdes iest ādes
paziņo Kopienai par visiem min ēto ties ību aktu groz ījumiem,
kāarīpar visiem citiem ties ību aktiem, kas var ietekm ēt zvej-
niecības ties ību aktus.
3. Kaboverde uz ņemas atbild ību par šānolīguma protokol ā
paredz ēto zvejas nov ērošanas noteikumu faktisko piem ērošanu.
Kopienas ku ģi sadarbojas ar Kaboverdes iest ādēm, kas atbild par
minētās nov ērošanas veik šanu.
4. Kopiena ap ņemas veikt visus attiec īgos pas ākumus, lai
nodro šinātu to, ka t āsk u ģi iev ērošānolīguma noteikumus,
kāarītiesību aktus, ar kuriem reglament ēzveju ūdeņos, uz
kuriem attiecas Kaboverdes jurisdikcija.
6. pants
Licences
1. Kopienas ku ģi var zvejot Kaboverdes zvejas zon ātikai tad,
ja tiem ir saska ņāaršo nol īgumu izdota zvejas licence.2. Ku ģa zvejas licences sa ņemšanas proced ūra, no ku ģaīpaš-
nieka iekas ējamās maksas un to samaksas veids ir noteikts šā
nolīguma protokola pielikum ā.
7. pants
Finansi ālais ieguld ījums
1. Kopiena pie šķir Kaboverdei finansi ālu ieguld ījumu saska ņā
aršānolīguma protokol āun pielikum āparedz ētajiem noteiku-
miem. Šis ieguld ījums ir vienreiz ējs, un to veido divas saist ītas
daļas, proti:
a) Kopienas ku ģu piek ļuve Kaboverdes zvejas zonai, un
b) Kopienas sniegts finansi āls atbalsts atbild īgas zvejas un zvejas
resursu ilgtsp ējīga izmantojuma veicin āšanai Kaboverdes
ūdeņos.
2. Iepriek šējāpunkt āminēto finansi ālāieguld ījuma da ļu
nosaka un p ārvalda, ņemot v ērāmērķus, par kuriem Puses
vienojas saska ņāaršānolīguma protokol āparedz ētajiem notei-
kumiem un kurus ir paredz ēts sasniegt ar Kaboverdes zivsaim-
niecības politikas un t āsīsteno šanas gada un daudzgadu
programmu pal īdzību.
3. Kopienas pie šķirto finansi ālo ieguld ījumu izmaks āik gadu,
ievērojot šānolīguma protokol āparedz ēto maks āšanas k ārtību
un piem ērojot šo nol īgumu un min ēto protokolu katru reizi,
kad maks ājamās summas apjomu maina šādu iemeslu d ēļ:
a) netipiski apst ākļi, kas nav dabas par ādības un kas trauc ē
zvejot Kaboverdes ūdeņos;
b) Kopienas zvejas ku ģiem pie šķirto zvejas iesp ēju samazin ā-
šana, ko p ēc abpus ējas vieno šanās veic, piem ērojot attiec īgo
krājumu p ārvald ības pas ākumus, kurus, pamatojoties uz
precīzāko pieejamo zin ātnisko inform āciju, uzskata par vaja-
dzīgiem resursu saglab āšanai un ilgtsp ējīgai izmanto šanai;
c) Kopienas zvejas ku ģiem pie šķirto zvejas iesp ēju palielin āšana,
ko p ēc abpus ējas vieno šanās veic tad, ja prec īzākāpieejam ā
zinātnisk āinform ācija ļauj secin āt, ka kr ājumu st āvoklis to
ļauj;
d) Kaboverdes zivsaimniec ības politikas īsteno šanai pie šķirtā
Kopienas finansi ālāatbalsta nosac ījumu p ārvērtēšana, ja t ās
pamat āir Pu šu konstat ētie gada un daudzgadu programmu
rezult āti;LV 30.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 414/5
e)šānolīguma darb ības izbeig šana saska ņāar 12. pantu;
f)šānolīguma darb ības aptur ēšana saska ņāar 13. pantu.
8. pants
Sadarb ības veicin āšana uz ņēmēju vid ūun sabiedr ībā
1. Puses atbalsta ekonomisku, zin ātnisku un tehnisku sadar-
bību zivsaimniec ības nozar ēun ar to saist ītajās nozar ēs. Tās
apsprie žas, lai saska ņotu da žādos iesp ējamos pas ākumus.
2. Puses atbalsta inform ācijas apmai ņu par zvejas pa ņēmie-
niem un r īkiem, zvejniec ības produktu uzglab āšanas veidiem un
rūpniecisko p ārstrādi.
3. Puses tiecas rad īt labv ēlīgus apst ākļus Pu šuu z ņēmumu
tehnisk ās, ekonomisk ās un komerci ālās sadarb ības veicin āšanai,
atbalstot uz ņēmējdarb ībai un ieguld ījumiem labv ēlīgas vides
radīšanu.
4. Puses ap ņemas īstenot uz Kaboverdes un Kopienas uz ņē-
mējiem orient ētu rīcības pl ānu, kura m ērķis ir veicin āt to, lai
Kopienas ku ģi nozvejotos daudzumus izkrautu viet ējās ost ās.
5. Puses jo īpaši atbalsta kopuz ņēmumu veido šanu, kas ir
abpus ējās interes ēs, un šādi uz ņēmumi atbilst gan Kaboverdes,
gan Kopienas ties ību aktiem.
9. pants
Apvienot ākomiteja
1. Šānolīguma piem ērošanas nov ērošanai izveido Apvienoto
komiteju. Apvienot ākomiteja veic šādas funkcijas:
a) nov ēro nol īguma izpildi, interpret āciju un piem ērošanu, jo
īpaši 7. panta 2. punkt āminēto gada un daudzgadu
programmu izstr ādi un to izpildes nov ērtēšanu;
b) nodro šina nepiecie šamo sazi ņu Puses interes ējošajos jaut ā-
jumos, kas saist īti ar zvejniec ību;
c) darbojas k āforums izl īguma pan ākšanai str īdos par šānolī-
guma interpret ēšanu vai piem ērošanu;d) vajadz ības gad ījumāno jauna nov ērtēzvejas iesp ēju izman-
tojumu un l īdz ar to –finansi ālāieguld ījuma apm ēru;
e) veic citas funkcijas, par kur ām Puses savstarp ēji vienojas.
2. Apvienot ākomiteja san āk vismaz reizi gad ā,pārmai ņus
Kaboverd ēun Kopien ā, un san āksmi vada t āsrīkotāja Puse. Ja
kāda no Pus ēm to pieprasa, Apvienot ākomiteja pulc ējasārkār-
tējāsanāksmē.
10. pants
Piem ērošanas ģeogrāfiskais apgabals
Šo nol īgumu piem ēro, no vienas puses, teritorij ās, uz kur ām
attiecas Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgums, un ar min ētajā
līgum āparedz ētajiem nosac ījumiem un, no otras puses, Kabo-
verdes teritorij ā.
11. pants
Nolīguma termi ņš
Šo nol īgumu piem ēro 5 gadus, s ākot no t āspēkāstāšanās
dienas; to pagarina uz turpm ākiem 5 gadu laikposmiem, ja
vien nol īguma darb ība nav izbeigta saska ņāar 12. pantu.
12. pants
Nolīguma darb ības izbeig šana
1. Jebkura no Pus ēm var izbeigt šānolīguma darb ību, ja
izveidojas netipiski apst ākļi, piem ēram, ja ir samazin ājušies attie-
cīgie kr ājumi vai ja konstat ēts, ka samazin ājies Kopienas ku ģiem
piešķirto zvejas iesp ēju izmantojums, vai ja Puses nepilda
apņemšanos apkarot neleg ālu, nedeklar ētu un nereglament ētu
zveju.
2. Ja k āda no Pus ēmv ēlas izbeigt nol īguma darb ību, t ā
vismaz se šus m ēnešus pirms s ākotn ējāvai katra n ākamā
termi ņa beig ām rakstveid āpaziņo otrai Pusei par savu nodomu.
3. Ar iepriek šējāpunkt āminētāpaziņojuma nos ūtīšanu s ākas
Pušu apspriedes.LV L 414/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.12.2006.
4. Šānolīguma 7. pant āminēto finansi ālo ieguld ījumu
gadam, kur ātiek izbeigta nol īguma darb ība, samazina sam ērīgi
un proporcion āli laikam.
13. pants
Nolīguma darb ības aptur ēšana
1. P ēc vienas Puses piepras ījuma šānolīguma darb ību var
aptur ēt, ja radu šās nopietnas nesaska ņas par nol īgum āpare-
dzēto noteikumu piem ērošanu. Lai nol īguma darb ību aptur ētu,
attiec īgajai Pusei vismaz tr īsmēnešus pirms dienas, kad aptur ē-
šanai j āstājas sp ēkā, rakstveid ājāpaziņo par savu nodomu. P ēc
šāda pazi ņojuma sa ņemšanas Puses apsprie žas, lai nesaska ņas
atrisin ātu, br īvprātīgi vienojoties.
2. Finansi ālo ieguld ījumu, kas min ēts 7. pant ā, sam ērīgi un
proporcion āli laikam samazina atkar ībāno nol īguma darb ības
aptur ēšanas ilguma.
14. pants
Protokols un pielikums
Protokols un pielikums ir šānolīguma sast āvdaļa.15. pants
Piem ērojamie valsts ties ību akti
Kopienas zvejas ku ģu darb ību Kaboverdes ūdeņos reglament ē
Kaboverdes ties ību akti, iz ņemot, ja šajānolīgum ā, protokol ā,
pielikum āun t āpapildin ājumos paredz ēts cit ādi.
16. pants
Atcel šana
Šānolīguma sp ēkāstāšanās dien āar to atce ļun aizst āj Eiropas
Ekonomikas kopienas un Kaboverdes Republikas Zvejniec ības
nolīgumu par zveju pie Kaboverdes krastiem, kur šstājāss pēkā
1990. gada 24. j ūlijā.
17. pants
Stāšanāss pēkā
Šis nol īgums, kas sagatavots divos eksempl āros ang ļu,čehu,
dāņu, fran ču, grie ķu, holandie šu, igau ņu, it āļu, latvie šu, lietu-
viešu, maltie šu, po ļu, portug āļu, slov āku, slov ēņu, somu,
spāņu, ung āru, v ācu un zviedru valod ā, visiem tekstiem esot
vienl īdz autentiskiem, st ājas sp ēkādienā, kad Puses viena otrai
ir pazi ņojušas par vajadz īgo proced ūru pabeig šanu.LV 30.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 414/7
PROTOKOLS,
ar kuru nosaka zvejas iesp ējas un finansi ālo ieguld ījumu, kas paredz ēts Eiropas Kopienas un
Kaboverdes Republikas partnerattiec ību nol īgumāpar zveju pie Kaboverdes krastiem laikposm ā
no 2006. gada 1. septembra l īdz 2011. gada 31. augustam
1. pants
Piem ērošanas laikposms un zvejas iesp ējas
1. Zvejas iesp ējas, kas no 2006. gada 1. septembra uz 5
gadiem pie šķirtas saska ņāar nol īguma 5. pantu, ir šādas.
Tālu migr ējošajām sug ām (sug ām, kas min ētas ANO 1982. gada
konvencijas 1. pielikum ā)
—tunzivju sald ētājseineri: 25 ku ģi,
—kuģi tunzivju zvejai ar mak šķerēm: 11 ku ģi,
—kuģi zvejai ar peldo šāmāķu jed ām: 48 ku ģi.
2. Šāpanta 1. punktu piem ēro, iev ērojot šāprotokola 4. un
5. pantu.
3. Ku ģi ar Kopienas dal ībvalsts karogu Kaboverdes zvejas
zonāvar zvejot tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kas izdota
saska ņāaršo protokolu un tam pievienoto pielikumu.
2. pants
Finansi ālais ieguld ījums –Maks āšanas k ārtība
1. Nol īguma 7. pant āminēto finansi ālo ieguld ījumu veido –
no vienas puses –1. pant ānoteiktajam laikposmam paredz ēta
ikgad ēja summa EUR 325 000 apm ērā, kas gad āatbilst 5 000 t
lielam atskaites daudzumam, un –no otras puses –īpaša ikga-
dēja atbalsta summa EUR 60 000 apm ērā, kas paredz ēta Kabo-
verdes zivsaimniec ības politikas iniciat īvu izstr ādei un īsteno-
šanai. Šī īpašāatbalsta summa ir nol īguma 7. pant ādefin ētā
vienreiz ējāfinansi ālāieguld ījuma neat ņemama da ļa.
2. Šāpanta 1. punktu piem ēro atbilst īgišāprotokola 4., 5.
un 7. pantam.
3. Šāpanta 1. punkt āminētās summas –kopāEUR 385 000
–Kopiena maks āik gadu šāprotokola piem ērošanas laikposm ā.4. Ja kop ējais daudzums, kuru Kopienas ku ģi nozvejoju ši
Kaboverdes ūdeņos, p ārsniedz 5 000 tonnas gad ā, katra nozve-
jotāpapildu tonna EUR 325 000 liel āfinansi ālāieguld ījuma
apm ēru palielina par EUR 65. Tom ēr Kopienas šādi samaks ātā
kopējāikgad ējāsumma nedr īkst b ūt liel āka par divk āršotu 1.
punkt āminēto ikgad ējo summu jeb EUR 650 000. Ja Kopienas
kuģu nozvejotais daudzums p ārsniedz daudzumu, kas atbilst
divkāršotai ikgad ējai summai, tad summu, kura j āmaks āpar
pārsniegto daudzumu, izmaks ānākamaj āgadā.
5. Šāpanta 1. punkt āminēto finansi ālo ieguld ījumu izmaks ā
vēlākais 2006. gada 30. novembr īpar pirmo gadu un v ēlākais
2007., 2008., 2009. un 2010. gada 30. j ūnijāpar n ākamajiem
gadiem.
6. Iev ērojot 6. pantu, Kaboverdes iest ādēm ir ties ības br īvi
lemt par šāfinansi ālāieguld ījuma izlieto šanu.
7. Finansi ālo ieguld ījumu p ārskaita Valsts kases kont ā, kuru
atvērusi Kaboverdes iest āžu izraudz īta finan šu iest āde.
3. pants
Sadarb ība atbild īgas zvejas nodro šināšanai –Ikgad ējā
zinātnisk āsanāksme
1. Puses ap ņemas veicin āt atbild īgu zveju Kaboverdes
ūdeņos, pamatojoties uz principiem, kas noteikti FAO Rīcības
kodeks āatbild īgai zvejai, un iev ērojot nediskrimin ēšanas prin-
cipu attiec ībāuz da žādāmm i n ētajos ūdeņos zvejojo šajām
flotēm.
2. Šāprotokola darb ības laik āKopiena un Kaboverdes
iestādes veic resursu st āvokļa nov ērošanu Kaboverdes zvejas
zonā.
3. K āparedz ēts nol īguma 4. pant ā, pamatojoties uz Starptau-
tiskaj āAtlantijas tunzivju saglab āšanas komisij ā(ICCAT )
pieņemtajiem ieteikumiem un rezol ūcijāmu n ņemot v ērāprecī-
zāko pieejamo zin ātnisko inform āciju, Puses apsprie žas nol ī-
guma 9. pant āparedz ētajāApvienotaj ākomitej āvai–attiec īgā
gadījumā–sasauc zin ātnisku apspriedi. Kaboverde ar Kopienas
piekri šanu var pie ņemt zvejas resursu ilgtsp ējīgas p ārvald ības
pasākumus, kas ietekm ēKopienas ku ģu darb ību.LV L 414/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.12.2006.
4. pants
Zvejas iesp ēju pārskat īšana savstarp ēji vienojoties
1. Zvejas iesp ējas, kas min ētas 1. pant ā,pēc savstarp ējas
vieno šanās var palielin āt, cikt āl 3. panta 3. punkt āminētās
zinātnisk ās apspriedes secin ājumi apstiprina to, ka šāds palieli-
nājums neapdraud ēs Kaboverdes resursu ilgtsp ējīgu p ārvald ību.
Tādāgadījumā2. panta 1. punkt āminēto finansi ālo ieguld ījumu
samērīgi un proporcion āli laikam palielina. Tom ēr Kopienas
samaks ātāfinansi ālāieguld ījuma kop ējāsumma nedr īkst b ūt
lielāka par divk āršotu p ārskat īto 2. panta 1. punkt āminēto
ikgad ējo summu. Ja Kopienas ku ģu nozvejotais daudzums p ār-
sniedz p ārskat īto daudzumu, kas atbilst divk āršotai p ārskat ītajai
ikgad ējai summai, tad summu, kura j āmaks āpar p ārsniegto
daudzumu, izmaks ānākamaj āgadā.
2. Ja Puses vienojas samazin āt 1. pant āminētās zvejas
iespējas, finansi ālo ieguld ījumu sam ērīgi un proporcion āli
laikam samazina.
3. Var p ārskat īta rīzvejas iesp ēju sadal ījumu starp da žādu
tipu ku ģiem, ja Puses par to vienojas un iev ēro 3. pant āminētās
zinātnisk ās apspriedes ieteikumus par to kr ājumu p ārvald ību,
kurus p ārskat ītais sadal ījums var ietekm ēt. Puses vienojas par
attiec īgām finansi ālāieguld ījuma korekcij ām, ja t ās vajadz īgas
pārskat ītāzvejas iesp ēju sadal ījuma d ēļ.
5. pants
Jaunas zvejas iesp ējas
1. Ja Kopienas zvejas ku ģivēlas sa ņemt 1. pant ānemin ētas
zvejas iesp ējas, Puses apsprie žas, pirms Kaboverdes iest ādes lemj
paršādas at ļaujas pie šķiršanu. Attiec īgāgadījumāPuses vienojas
par jauno zvejas iesp ēju pie šķiršanas nosac ījumiem un –ja
vajadz īgs–izdara groz ījumus šajāprotokol āun t āpielikum ā.
2. Pus ēmjāveicina p ētniecisk āzveja, jo īpaši attiec ībāuz
Kaboverdes ūdeņos sastopamaj ām grunts sugu ziv īm. T ālab, ja
kāda no Pus ēm to pieprasa, Puses apsprie žas, lai katr āatsevi šķā
gadījumānoteiktu attiec īgās sugas, apst ākļus un citus para-
metrus.
Pētniecisko zveju Puses veic atbilst īgi parametriem, kurus t ās
vajadz ības gad ījumānosaka ar administrat īviem noteikumiem.Pētniecisk ās zvejas at ļauju dod uz laiku, kas nep ārsniedz 6
mēnešus.
Ja p ētniecisk ās zvejas rezult ātus Puses atz īst par labv ēlīgiem,
Kaboverde var pie šķirt Kopienas flotei jaunu sugu zvejas
iespējas, kuras paliek sp ēkālīdzšāprotokola darb ības beig ām.
Attiec īgi palielina šāprotokola 2. panta 1. punkt āminēto finan-
siālo kompens āciju.
6. pants
Finansi ālāieguld ījuma maks ājumu p ārtrauk šana un
pārskat īšana nep ārvaramas varas gad ījumā
1. Ja rodas netipiski apst ākļi, kuri nav dabas par ādības un
trauc ēzvejot Kaboverdes ekskluz īvajāekonomikas zon ā(EEZ),
pēcP u šu apsprie šanās, kas notikusi v ēlākais divus m ēnešus p ēc
vienas Puses piepras ījuma, un ar noteikumu, ka Kopiena ir
izmaks ājusi visas summas, kuras pien ācās izmaks ātlīdz maks ā-
jumu p ārtrauk šanas dienai, Kopiena var p ārtraukt 2. panta 1.
punkt āminētāfinansi ālāieguld ījuma maks ājumus.
2. Finansi ālāieguld ījuma maks ājumus ats āk, tikl īdz Puses p ēc
apsprie šanās ir vienoju šās par to, ka zveju trauc ējošie apst ākļi
vairs nepast āv un/vai ka ir iesp ējams zveju ats ākt.
3. Der īguma termi ņu licenc ēm, kas Kopienas ku ģiem izdotas
saska ņāar nol īguma 6. pantu, pagarina uz laiku, kas atbilst
zvejas p ārtraukuma ilgumam.
7. pants
Atbild īgas zvejas veicin āšana Kaboverdes ūdeņos
1. No 2. pant ānoteikt ās finansi ālāieguld ījuma kop ējās
summas asto ņdesmit procentus (80 %) ik gadu novirza t ādu
Kaboverdes vald ības noteiktu zivsaimniec ības politikas iniciat īvu
atbalstam un īsteno šanai, kas paredz ētas ilgtsp ējīgas zvejniec ības
un atbild īgas zvejas veicin āšanai.
Attiec īgo summu Kaboverde p ārvalda saska ņāar m ērķiem, kas
izvirz īti, Pus ēm vienojoties, un ar tiem saist ītajām gada un
daudzgadu programm ām.LV 30.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 414/9
2. Lai piem ērotu 1. punktu, iesp ējami dr īz, bet v ēlākais tr īs
mēnešus pēcšāprotokola st āšanāss pēkāKopiena un Kaboverde
nolīguma 9. pant āparedz ētajāApvienotaj ākomitej āvienojas
par nozares daudzgadu programmu un s īki izstr ādātiem t ās
izpildes noteikumiem, jo īpaši attiec ībāuzšādiem jaut ājumiem:
a) gada un daudzgadu pamatnost ādnes par to, k āizmantot 1.
punkt āminēto finansi ālāieguld ījuma procentu ālo daudzumu
un 2007. gad āplānotaj ām iniciat īvāmīpaši atv ēlētās
summas;
b) gada un daudzgadu m ērķi, kas j āsasniedz, lai ar laiku nodro-
šinātu ilgtsp ējīgu zvejniec ību un atbild īgu zveju, ņemot v ērā
Kaboverdes zivsaimniec ības politikas priorit ātes vai priori-
tātes cit ās politikas jom ās, kas ir saist ītas ar atbild īgas zvejas
un ilgtsp ējīgas zvejniec ības veicin āšanu vai ietekm ēto;
c) ikgad ējo rezult ātu nov ērtēšanas krit ēriji un proced ūras.
3. Visi ierosin ātie groz ījumi nozares daudzgadu programm ā
vai 2007. gad āplānotaj ām iniciat īvāmīpaši atv ēlēto summu
izmantojum āPusēmjāapstiprina Apvienotaj ākomitej ā.
4. Ik gadu Kaboverde lemj par to, k ādu da ļu no 1. punkt ā
minētāprocentu ālādaudzuma pie šķirt daudzgadu programmas
īsteno šanai. Protokola piem ērošanas pirmaj āgadāpar min ēto
piešķīrumu Kopiena j āinform ēlaikā, kad Apvienotaj ākomitej ā
notiek nozares daudzgadu programmas apstiprin āšana. Attiec ībā
uz katru turpm āko protokola piem ērošanas gadu Kaboverde
Kopienai par min ēto pie šķīrumu pazi ņovēlākais 1. maij ā
iepriek šējāprotokola piem ērošanas gad ā.
5. Ja nozares daudzgadu programmas īsteno šanas ikgad ējais
novērtējums dod attiec īgu pamatojumu, Eiropas Kopiena var
piepras ītšāprotokola 2. panta 1. punkt āminētāfinansi ālā
ieguld ījuma atk ārtotu p ārskat īšanu, lai programmas īsteno šanai
faktiski pie šķirto finans ējumu izlietotu saska ņāar nov ērtējuma
rezult ātiem.
8. pants
Domstarp ības –protokola piem ērošanas aptur ēšana
1. Visas Pu šu domstarp ības par šāprotokola interpret āciju
vai piem ērošanu risina, Pus ēm apsprie žoties nol īguma 9. pant ā
paredz ētajāApvienotaj ākomitej ā, kuru vajadz ības gad ījumā
sapulcina ārkārtas san āksmē.2. Neskarot 9. pantu, protokola piem ērošanu var aptur ētpēc
vienas Puses iniciat īvas, ja Pu šu domstarp ības uzskata par
nopietnám un ja apspried ēs Apvienotaj ākomitej ā,kāparedz ēts
1. punkt ā, nav pan ākts izl īgums.
3. Lai aptur ētu protokola piem ērošanu, ieinteres ētajai Pusei
vismaz tr īsm ēnešus pirms dienas, kad aptur ēšanai j āstājas
spēkā, rakstveid ājāpaziņo par savu nodomu.
4. Aptur ēšanas gad ījumāPuses turpina apspriesties, lai
domstarp ības atrisin ātu ar izl īgumu. Ja tas izdodas, protokola
piem ērošanu ats āk un finansi ālo ieguld ījumu sam ērīgi un
proporcion āli laikam samazina atkar ībāno laikposma, kur ā
protokola piem ērošana bija aptur ēta.
9. pants
Protokola piem ērošanas aptur ēšana nemaks āšanas gad ījumā
Ievērojot 6. pantu, ja Kopiena neveic 2. pant āparedz ētos
maks ājumus, šāprotokola darb ību var aptur ēta r šādiem nosa-
cījumiem:
a) Kaboverdes kompetent ās iest ādes pazi ņo Eiropas Komisijai
par nemaks āšanu. P ēdējāizdara vajadz īgāspārbaudes un
attiec īgāgadījumāne vēlākkā60 darbdien āspēc pazi ņojuma
saņemšanas veic maks ājumu;
b) ja maks ājums nav veikts un tas nav ticis pien ācīgi pamatots
šāprotokola 2. panta 5. punkt āparedz ētajātermi ņā, kompe-
tentaj ām Kaboverdes iest ādēm ir ties ības aptur ēt protokola
piem ērošanu. Par to t āstūlīt inform ēEiropas Komisiju;
c) protokola piem ērošanu ats āk, tikl īdz ir veikts attiec īgais
maks ājums.
10. pants
Piem ērojamie valsts ties ību akti
Kopienas zvejas ku ģu darb ību, kas notiek Kaboverdes ūdeņos un
saska ņāaršo protokolu, reglament ēKaboverdes ties ību akti,
izņemot tad, ja nol īgum ā,šajāprotokol ā, protokola pielikum ā
un t āpapildin ājumos paredz ēts cit ādi.LV L 414/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.12.2006.
11. pants
Pārskat īšanas klauzula
Piem ērošanas termi ņa vid ūPuses var p ārskat ītšāprotokola, t ā
pielikuma un pielikuma papildin ājumu noteikumus un attiec īgā
gadījumātos groz īt.
12. pants
Atcel šana
Aršo atce ļpielikumu Eiropas Ekonomikas kopienas un Kabo-
verdes Republikas Nol īgumam par zveju pie Kaboverdes
krastiem, un to aizst āja r šāprotokola pielikumu.13. pants
Stāšanāss pēkā
1. Šis protokols un t āpielikums st ājas sp ēkādienā, kad Puses
viena otrai ir pazi ņojušas par vajadz īgo proced ūru pabeig šanu.
2. Tos piem ēro no 2006. gada 1. septembra.LV 30.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 414/11
PIELIKUMS
KOPIENAS KU ĢU ZVEJAS DARB ĪBAS NOSAC ĪJUMI KABOVERDES ZVEJAS ZON Ā
I NODA ĻA
LICEN ČU PIEPRAS ĪŠANA UN IZDO ŠANA
1. Ieda ļa
Licen ču izdo šana
1. Tikai uz licenci ties īgi ku ģi var sa ņemt šādu licenci, lai zvejotu Kaboverdes zvejas zon āsaska ņāar Protokolu, ar kuru
nosaka zvejas iesp ējas un finansi ālo ieguld ījumu, kas paredz ēts Eiropas Kopienas un Kaboverdes Republikas partner-
attiec ību nol īgum āpar zveju pie Kaboverdes krastiem laikposm āno 2006. gada 1. septembra l īdz 2011. gada 31.
augustam.
2. Ku ģis ir ties īgs sa ņemt licenci, ja nedz t āīpašniekam, nedz kapteinim, nedz pa šam ku ģim nav aizliegts zvejot
Kaboverd ē. To saist ībām pret Kaboverdes iest ādēmjābūt nok ārtotāmtādānozīmē, ka tiem j ābūt izpild ījušiem
visas saist ības, kas izriet no zvejas darb ības, kuru tie Kaboverd ēveic saska ņāar zvejniec ības nol īgumiem, kuri
noslēgti ar Kopienu.
3. Zvejas licenci piepras ījušos Kopienas ku ģus var p ārstāvētaģents, kura past āvīgādzīvesvieta ir Kaboverd ē.Šāda
pārstāvja v ārdu un adresi nor āda licences piepras ījumā. Tom ērk u ģus, kuri pieprasa zvejas licenci, kas paredz
izkrau šanu vai p ārkrau šanu k ādāKaboverdes ost ā, oblig āti jāpārstāvaģentam, kura past āvīgādzīvesvieta ir Kabo-
verdē.
4. Kopienas kompetent ās iest ādes vismaz 15 dienas pirms v ēlamālicences der īguma termi ņasākuma iesniedz par
zvejniec ību atbild īgajai Kaboverdes ministrijai piepras ījumu par katru ku ģi, kas v ēlas zvejot saska ņāar nol īgumu.
5. Piepras ījumus iesniedz par zvejniec ību atbild īgajai Kaboverdes ministrijai t ādāform ā, kuras paraugs pievienots šā
pielikuma 1. papildin ājumā.
6. Licences piepras ījumam pievieno šādus dokumentus:
—pierādījums par licences maksas nok ārtošanu uz licences der īguma termi ņa laiku,
—ja piepras ījumu saska ņāar protokolu iesniedz pirmoreiz –nesen uz ņemts kr āsu fotoatt ēls, kur āattiec īgais ku ģis
redzams s ānskat ātāfaktiskaj āstāvoklī. Fotoatt ēla izm ēram j ābūt vismaz 15 x 10 cm,
—citi dokumenti vai apliecin ājumi, kas vajadz īgi saska ņāarīpašajiem noteikumiem, kurus atbilst īgi protokolam
piem ēro attiec īgātipa ku ģiem.
7. Licences maksu iemaks ākont ā, kuru Kaboverdes iest ādes nor āda saska ņāar protokola 2. panta 6. punktu.
8. Licences maks āir ietverti valsts un viet ējie nodok ļi. Tom ērtāneietver ostas nodok ļus, p ārkrau šanas maksas un
pakalpojumu izmaksas.
9. Visiem ku ģiem licences izdod 15 dien āspēc tam, kad par zvejniec ību atbild īgāKaboverdes ministrija ir sa ņēmusi
visus 6. punkt āminētos dokumentus, un ku ģuīpašnieki vai vi ņuaģenti licences sa ņem ar Eiropas Kopienu Komisijas
deleg ācijas Kaboverd ēstarpniec ību.
10. Ja licences parakst īšanas dien āEiropas Komisijas deleg ācijas biroji ir sl ēgti, vajadz ības gad ījumālicenci var nos ūtīt
tiešik uģaaģentam, un t ās kopiju nos ūta min ētajai deleg ācijai.
11. Licenci izdod konkr ētam ku ģim, un to nevar izmantot cits ku ģis.LV L 414/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.12.2006.
12. Tom ērpēc Eiropas Kopienas piepras ījuma, ja ir pier ādīts nep ārvaramas varas gad ījums, ku ģa licenci bez papildu
maksas aizst āj ar jaunu licenci, ko izdod citam t ādas pa šas kategorijas ku ģim.Šādāgadījumā, apr ēķinot nozvejotos
daudzumus, lai noteiktu, vai ir j āveic papildu maks ājums, ņem v ērākopējo abu ku ģu nozvejoto daudzumu.
13. Pirm ākuģaīpašnieks vai a ģents ar Eiropas Komisijas deleg ācijas starpniec ību nodod anul ēto licenci atpaka ļkompe-
tentaj ām Kaboverdes iest ādēm.
14. Jaun ālicence st ājas sp ēkādienā, kad ku ģaīpašnieks atdod anul ēto licenci par zvejniec ību atbild īgajai Kaboverdes
ministrijai. Eiropas Komisijas deleg āciju Kaboverd ēinform ēpar licences ties ību tālāknodo šanu.
15. Licencei vienm ērjāatrodas uz ku ģa. Tom ērpēc tam, kad Kaboverdes iest ādes no Eiropas Komisijas ir sa ņēmušas
paziņojumu par avansa maks ājuma veik šanu, attiec īgo ku ģi iek ļauj to ku ģu sarakst ā, kuriem at ļauts zvejot, un šo
sarakstu nos ūta par zvejas kontroli atbild īgajām Kaboverdes iest ādēm. Kam ērvēl nav sa ņemta pati licence, pa faksu
var sa ņemt min ētāsaraksta kopiju; to glab āuz ku ģa.
2. Ieda ļa
Licences nosac ījumi –maksas un avansa maks ājumi
1. Licences ir der īgas vienu gadu. T ās ir pagarin āmas.
2. Licences maksa tunzivju seineriem un ku ģiem zvejai ar peldo šāmāķu jed ām ir EUR 35 par Kaboverdes zvejas zon ā
nozvejotu tonnu zivju, un ku ģiem tunzivju zvejai ar mak šķerēmtāir EUR 25 par Kaboverdes zvejas zon ānozvejotu
tonnu zivju.
3. Licences izdod p ēc tam, kad veikti šādi vienotas likmes maks ājumi kompetentaj ām valsts iest ādēm:
—EUR 3 950 par vienu tunzivju seineri (no šīs summas EUR 100 tiks novirz īti nov ērotāju programmas finans ē-
šanai), kas atbilst maksai par gad ānozvejot ām 110 tonn āmtālu migr ējošu sugu un ar t ām saist īto sugu zivju,
—EUR 2 900 par vienu ku ģi zvejai ar peldo šāmāķu jed ām (no šīs summas EUR 100 tiks novirz īti nov ērotāju
programmas finans ēšanai), kas atbilst maksai par gad ānozvejot ām 80 tonn āmtālu migr ējošu sugu un ar t ām
saistīto sugu zivju,
—EUR 500 par vienu ku ģi tunzivju zvejai ar mak šķerēm (no šīs summas EUR 100 tiks novirz īti nov ērotāju
programmas finans ēšanai), kas atbilst maksai par gad ānozvejot ām 16 tonn āmtālu migr ējošu sugu un ar t ām
saistīto sugu zivju.
4. Gal īgo pazi ņojumu par maks ām, kuras j āveic par gadu n, Eiropas Kopienu Komisija sagatavo v ēlākais 31. j ūlijāgadā
n+1, pamatojoties uz ku ģuīpašnieku veiktaj ām nozvejas deklar ācijām, kuras ar Eiropas Komisijas deleg ācijas starp-
niecību apstiprin ājuši par nozvejas datu p ārbaudi atbild īgie dal ībvalstu zin ātniskie instit ūti, piem ēram, IRD (Institut de
Recherche pour le Développement ),IEO (Instituto Español de Oceanografia )u n IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e
do Mar ), un Kaboverdes INDP (l'Instituto Nacional de Desenvolvimento das Pescas du Cap Vert ).
5. Min ēto pazi ņojumu vienlaikus nos ūta par zvejniec ību atbild īgajai Kaboverdes ministrijai un ku ģuīpašniekiem
pārbaudei un apstiprin āšanai. Kaboverdes iest ādes ar pien ācīgi pamatotiem argumentiem var apstr īdētšo pazi ņojumu
ne vair ākkā30 darbdien āspēctānosūtīšanas dienas. Domstarp ību gad ījumāapsprie žas ar Apvienoto komiteju. Ja
paredz ētajātermi ņānetiek celti nek ādi iebildumi, pazi ņojums ir apstiprin āts.
6. Visus papildu maks ājumus ku ģuīpašnieki v ēlākais n ākamāgada 30. septembr īsamaks ākompetentaj ām Kaboverdes
iestādēm, attiec īgās summas ieskaitot šīs noda ļas 1. ieda ļas 7. punkt āminētajākont ā.
7. Tom ēr, ja gal īgajāpaziņojum ānorādītāsumma ir maz āka nek āš īs ieda ļas 3. punkt āparedz ētais avansa maks ājums,
starp ību ku ģuīpašniekiem neatl īdzina.LV 30.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 414/13
II NODA ĻA
ZVEJAS ZONAS
1. Kopienas ku ģid rīkst zvejot šādās zon ās:
—tālāk par 12 j ūras j ūdzēmn ob āzes l īnijām.
III NODA ĻA
NOZVEJAS DEKLAR ĒŠANA
1. Šajāpielikum āKopienas ku ģa reisa ilgums ir
—laikposms, kas aizrit ējis no iebrauk šanas Kaboverdes zvejas zon ālīdz izbrauk šanai no t ās, vai
—laikposms, kas aizrit ējis no iebrauk šanas Kaboverdes zvejas zon ālīdz nozvejoto daudzumu p ārkrau šanai, vai
—laikposms, kas aizrit ējis no iebrauk šanas Kaboverdes zvejas zon ālīdz nozvejoto daudzumu izkrau šanai Kabo-
verdē.
2. Visiem ku ģiem, kam at ļauts zvejot Kaboverdes ūdeņos saska ņāar nol īgumu, nozvejotie daudzumi j ādeklar ēpar
zvejniec ību atbild īgajai Kaboverdes ministrijai, lai t āvarētu kontrol ēt nozveju, kuru apstiprina kompetentie zin āt-
niskie instit ūti saska ņāar proced ūru, kas min ēta I noda ļas 2. ieda ļas 4. punkt ā. Nozveju deklar ēš ādi.
2.1. Gadu ilgaj ālicences der īguma termi ņāI noda ļas 2. ieda ļas 1. punkta noz īmēdeklar ācijās nor āda katr ākuģa reis ā
nozvejotos daudzumus. Deklar āciju ori ģināleksempl āru 30 dien āspēcpēdējāreisa, kas veikts min ētajātermi ņā,
nosūta par zvejniec ību atbild īgajai Kaboverdes ministrijai, izmantojot fizisku datu nes ēju. Vienlaikus elektroniski vai
pa faksu karoga dal ībvalstij un par zvejniec ību atbild īgajai Kaboverdes ministrijai nos ūta min ētādokumenta kopiju.
2.2. Nozvejotos daudzumus ku ģi deklar ēattiec īgajāzvejas žurnāla veidlap ā, kuras paraugs sniegts 2. papildin ājumā. Par
laiku, kur ākuģis nav atradies Kaboverdes ūdeņos, zvejas žurnālāveic ierakstu “Ārpus Kaboverdes EEZ ”.
2.3. Veidlapu aizpilda salas āmi un ar druk ātiem burtiem; to paraksta ku ģa kapteinis vai vi ņa pilnvarotais p ārstāvis.
3. Ja netiek iev ēroti šīs noda ļas noteikumi, Kaboverdes vald ībai ir ties ības aptur ētpārkāpumu izdar ījušākuģa licences
darb ību līdz attiec īgo formalit āšu pabeig šanai un uzlikt ku ģaīpašniekam sodu, ko paredz Kaboverdes ties ību akti.
Par to inform ēkaroga dal ībvalsti un Eiropas Komisiju.
IV NODA ĻA
IZKRAU ŠANA
Puses sadarbojas, lai uzlabotu izkrau šanas un p ārkrau šanas iesp ējas Kaboverdes ost ās.
1. Izkrau šana
Kopienas ku ģiem, kuri zvejo tunzivis un nozvejotos daudzumus izv ēlas izkraut Kaboverdes ost ā, pie šķir I noda ļas
2. ieda ļas 2. punkt āparedz ētās maksas atlaidi EUR 5 apm ērāpar katru izkrauto tonnu.
Ja zvejniec ības produktus p ārdod p ārstrādes uz ņēmumam Kaboverd ē, pie šķir papildu atlaidi EUR 5 apm ērā.
Šo meh ānismu attiec ībāuz visiem Kopienas ku ģiem piem ēro ne vair ākkā50 % nozvejoto daudzumu, kas nor ādīti
galīgajānozvejas deklar ācijā(kānoteikts III noda ļā), sākot no protokola pirm āpiem ērošanas gada.LV L 414/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.12.2006.
2. Apvienot ās komitejas pirmaj āsanāksmēpieņem s īki izstr ādātus noteikumus par izkrauto vai p ārkrauto daudzumu
kontroli.
3. Nov ērtēšana
Apvienot ākomiteja, iev ērojot konkr ētajāgadāveikto izkr āvumu soci ālo un ekonomisko ietekmi, piel āgo finansi ālos
stimulus un kori ģēmaksim ālo procentu ālo daudzumu attiec ībāpret gal īgajānozvejas deklar ācijāminētajiem daudzu-
miem.
V NODA ĻA
APKALPES KOMPLEKT ĒŠANA
1. Tunzivju zvejas ku ģuu nk u ģu zvejai ar peldo šāmāķu jed āmīpašnieki ap ņemas nodarbin ātĀKK valstu valstspie-
derīgos, ar īKaboverdes valstspieder īgos, iev ērojot šādus nosac ījumus un ierobe žojumus:
—uz tunzivju seineriem Kaboverdes zvejas zon ātunzivju zvejas sezon ānodarbina vismaz se šusĀKK valstu
jūrniekus,
—uz ku ģiem tunzivju zvejai ar mak šķerēm Kaboverdes zvejas zon ātunzivju zvejas sezon ānodarbina vismaz tr īs
ĀKK valstu j ūrniekus,
—uz ku ģiem zvejai ar peldo šāmāķu jed ām Kaboverdes zvejas zon āzvejas sezon ānodarbina vismaz četrus ĀKK
valstu j ūrniekus.
2. Ku ģuīpašnieki tiecas nodarbin āt vair ākjūrnieku no Kaboverdes.
3. Attiec īgoĀKK valstu un ar īKaboverdes kompetent ās iest ādes iesniedz ku ģuīpašniekiem j ūrnieku sarakstu, no kura
izvēlēties apkalpes locek ļus.
4. Ja darba l īgumu nosl ēdz ar Kaboverdes valstspieder īgajiem saska ņāaršīs noda ļas 1. punktu, ku ģaīpašnieks vai a ģents
kompetentajai Kaboverdes iest ādei pazi ņo, kuri Kaboverdes j ūrnieki ir pie ņemti darb āuz konkr ētākuģau nk āds ir
viņu statuss apkalp ē.
5. Uz Kopienas ku ģiem nodarbin āto jūrnieku ties ības ir t ādas, k ānoteikts Starptautisk ās Darba organiz ācijas ( ILO)
Deklar ācijāpar pamatprincipiem un pamatties ībām darb ā. Tas jo īpaši attiecas uz apvieno šanāsb rīvību un darba
kopl īguma sl ēgšanas ties ību faktisku atz īšanu, k āarīdiskrimin ācijas nov ēršanu attiec ībāuz nodarbin ātību un profe-
sijām.
6. Kaboverdes j ūrnieku darba l īgumus saska ņāaršīs noda ļas 1. punktu nosl ēdz ku ģuīpašnieku a ģents vai a ģenti un
jūrnieki un/vai vi ņu arodbiedr ības vai p ārstāvji p ēc apsprie šanās ar Kaboverdes ku ģniecības iest ādi; katrs l īguma
parakst ītājs sa ņem vienu t āeksempl āru.Šie līgumi garant ējūrnieku soci ālo nodro šinājumu, tostarp dz īvības un
vesel ības apdro šināšanu un apdro šināšanu pret nelaimes gad ījumiem.
7. J ūrnieku algu maks ākuģuīpašnieki. Par algas apm ēru pirms licences izdo šanas vienojas ku ģuīpašnieki vai vi ņu
aģenti un attiec īgāsĀKK valsts iest ādes. Tom ēr viet ējo jūrnieku atalgojuma nosac ījumi nav neizdev īgāki par Kabo-
verdes ku ģu apkalpes atalgojuma nosac ījumiem un –nekādāziņā–parILO standartos paredz ētajiem nosac ījumiem.
8. Uz Kopienas ku ģiem nodarbin ātie jūrnieki piesak ās attiec īgākuģa kapteinim iepriek šējādienāpirms paredz ētās
stāšanās darb ā.J aj ūrnieks nepiesak ās noteiktaj ādienāun laik ā,k uģaīpašnieks tiek autom ātiski atbr īvots no pien ā-
kuma nodarbin āt min ēto jūrnieku.LV 30.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 414/15
9. Tom ēr, ja ĀKK valstu j ūrnieku ku ģa apkalp ēnav iepriek šējāpunkt ānemin ētu iemeslu d ēļ, attiec īgo Kopienas ku ģu
īpašnieki par katru zvejas reisa dienu, kas pavad īta attiec īgāsĀKK valsts ūdeņos, maks āvienotas likmes summu,
kuras apm ērs ir EUR 20 dien ā.Šo maks ājumu veic I noda ļas 2. ieda ļas 6. punkt ānoteiktaj ātermi ņā.
10. Min ēto summu izmanto viet ējo zvejnieku apm ācībai, un to iemaks āattiec īgāsĀKK valsts iest āžu nor ādītajākont ā.
VI NODA ĻA
TEHNISKI PAS ĀKUMI
Kuģi iev ēro attiec ībāuz konkr ēto re ģionu pie ņemtos ICCAT pasākumus un ieteikumus par zvejas r īkiem un to tehnis-
kajām specifik ācijām, k āarīvisus p ārējos tehniskos pas ākumus, kas piem ērojami šok u ģu veiktajai zvejai.
VII NODA ĻA
NOV ĒROT ĀJI
1. Ku ģi, kuriem at ļauts zvejot Kaboverdes ūdeņos saska ņāar nol īgumu, uz ņem kompetento re ģionālo zivsaimniec ības
organiz āciju (RZO) izraudz ītus nov ērotājus, iev ērojot šādus noteikumus.
1.1. P ēc RZO piepras ījuma Kopienas ku ģiu zņemšīs organiz ācijas izraudz ītu nov ērotāju, kura uzdevums ir p ārbaud īt
Kaboverdes ūdeņos nozvejotos daudzumus.
1.2. Kompetent āRZO izveido to ku ģu sarakstu, uz kuriem j āuzņem nov ērotāji, un izraudz īto nov ērotāju sarakstu. Šos
sarakstus past āvīgi atjaunina. Tikl īdz saraksti ir gatavi, tos nos ūta Eiropas Komisijai, un turpm ākšādus s ūtījumus
veic ik p ēc trim m ēnešiem, ja saraksti šajālaikāir tiku ši atjaunin āti.
1.3. Kompetent āRZO pazi ņo attiec īgajam ku ģaīpašniekam vai vi ņaaģentam t ānovērotāja vārdu, kas izraudz īts
uzņemšanai uz ku ģa,šo pazi ņojumu veicot licences izdo šanas laik āvai ne v ēlākkā15 dienas pirms pl ānotās
novērotāja uz ņemšanas.
2. Nov ērotājs pavada ku ģi vien āzvejas reis ā. Tom ērpēc skaidra kompetent ās RZO piepras ījuma uz ku ģa pavad āmo
laiku var sadal īt vair ākiem zvejas reisiem atkar ībāno reisa vid ējāilguma konkr ētam ku ģim. Šādu piepras ījumu
kompetent āRZO veic tad, kad pazi ņo, kur šnovērotājs izraudz īts darbam uz konkr ētākuģa.
3. Ku ģuīpašnieki vai vi ņuaģenti un kompetent āRZO vienojas par nosac ījumiem, ar k ādiem nov ērotājus uz ņem uz
kuģa.
4. Nov ērotājus uz ku ģau zņem ku ģaīpašnieka izv ēlētāostā, pirms s ācies pirmais reiss, ko Kaboverdes ūdeņos veic p ēc
izraudz īto ku ģu saraksta pazi ņošanas.
5. Attiec īgie ku ģuīpašnieki div ās ned ēļās un desmit dienas iepriek špaziņo, kur āapak šreģiona ost āun kur ādatum ā
plānots uz ņemt nov ērotājus.
6. Ja nov ērotājus uz ku ģau z ņem valst ī, kas neatrodas apak šreģionā,k uģaīpašnieks vi ņiem sedz ce ļa izdevumus. Ja
kuģis, uz kura atrodas re ģionālais nov ērotājs, atst ājr eģiona ūdeņus, jāveic visi attiec īgie pas ākumi, lai nodro šinātu
iespējami dr īzu nov ērotāja atgrie šanos, kuras izmaksas sedz ku ģaīpašnieks.
7. Ja nov ērotājs neierodas norun ātajālaikāun viet āun neierodas ar īturpm ākajās 12 stund āspēc norun ātālaika, ku ģa
īpašnieks tiek autom ātiski atbr īvots no pien ākuma uz ņemt šo nov ērotāju uz ku ģa.
8. Nov ērotājam uz ku ģa ir virsnieka statuss. Vi ņa uzdevumi ir šādi.
8.1. Ku ģa zvejas darb ību nov ērošana.
8.2. Zvejas darb ībās iesaist ītu ku ģu atra šanās vietas koordin ātu p ārbaude.
8.3. Biolo ģisko paraugu ņemšana zin ātniskaj ām programm ām.LV L 414/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.12.2006.
8.4. Izmantoto zvejas r īku saraksta sagatavo šana.
8.5. Zvejas žurnālāreģistrēto datu p ārbaude attiec ībāuz nozveju Kaboverdes ūdeņos.
8.6. Piezvejas procentu ālāapm ēra pārbaude un j ūrāizmesto komerci ālo sugu zivju daudzuma nov ērtēšana.
8.7. Nozvejas datu pazi ņošana jebk ādāpiem ērotāveidā(pa radio, pa faksu, elektroniski) reizi ned ēļā, kam ērk uģis zvejo
Kaboverdes ūdeņos,šajāpaziņojum ānorādot ar īnozvejas un piezvejas daudzumus, kuri atrodas uz ku ģa.
9. Kapteinis dara visu iesp ējamo, lai nodro šinātu nov ērotāja fizisko dro šību un labkl ājību vi ņa pien ākumu izpildes
laikā.
10. Nov ērotāju apg ādāar visu, kas nepiecie šams vi ņa pien ākumu veik šanai. Kapteinis vi ņam nodro šina piek ļuvi sakaru
līdzek ļiem, kas vajadz īgi vi ņa pien ākumu izpildei; dokumentiem, kuri ir tie ši saist īti ar ku ģa veikto zvejas darb ību,
tostarp zvejas žurnālam un navig ācijas žurnālam; ku ģad aļām, kur ām nepiecie šams piek ļūt, lai atvieglotu nov ērotāja
pienākumu izpildi.
11. Atrazdamies uz ku ģa, nov ērotājs
11.1. veic visus vajadz īgos pas ākumus, lai nodro šinātu to, ka vi ņa iera šanās un uztur ēšanāsu zk u ģa nep ārtrauc un
nekav ēzveju,
11.2. saudz ēmateri ālus un apr īkojumu, kas atrodas uz ku ģa, un iev ēro visu attiec īgākuģa dokumentu konfidencialit āti.
12. Nov ērošanas laika beig ās pirms nok āpšanas no ku ģa nov ērotājs sagatavo zi ņojumu par savu darb ību, ko nos ūta
kompetentajai RZO, un šāziņojuma eksempl āru nodod ku ģa kapteinim.
13. Ku ģaīpašnieks sedz izmaksas par nov ērotāja uztur ēšanos uz ku ģatādos pa šos sadz īves apst ākļos, k ādos uzturas
kuģa virsnieki, un iev ērojot praktisk ās iesp ējas, kas ir pieejamas uz ku ģa.
14. Nov ērotāju algu maks āun soci ālās iemaksas veic kompetent āRZO.
15. Puses savstarp ēji un ar cit ām ieinteres ētajām person ām iesp ējami dr īz apsprie žas par re ģionālo nov ērotāju sist ēmas
izveido šanu un par kompetent āsr e ģionālās zivsaimniec ības organiz ācijas izv ēli. Kam ērr eģionālo nov ērotāju
sistēma v ēl nav ieviesta, ku ģi, kam at ļauts zvejot Kaboverdes ūdeņos saska ņāar nol īgumu, uz ņem nevis re ģionālos
novērotājus, bet gan nov ērotājus, kurus Kaboverdes kompetent ās iest ādes izv ēlējušās atbilst īgi iepriek šnorādītajiem
noteikumiem.
VIII NODA ĻA
NOV ĒROŠANA
1. Eiropas Kopienai ir past āvīgi atjaunin āts to ku ģu saraksts, kuriem izdota zvejas licence saska ņāaršo protokolu. T ūlīt
pēcšāsaraksta izveido šanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu pazi ņo par zvejas inspekciju atbild īgajām Kabo-
verdes iest ādēm.
2. Iebrauk šana zon āun izbrauk šana no t ās
2.1. Kopienas ku ģi vismaz tr īs stundas iepriek špaziņo par zvejas inspekciju atbild īgajām Kaboverdes iest ādēm savu
nodomu iebraukt Kaboverdes zvejas zon āvai izbraukt no t ās. Tie turkl āt deklar ēuz ku ģa eso šo nozvejoto zivju
daudzumus un sugas.
2.2. Pazi ņojot par izbrauk šanu, ku ģi nor āda ar īto atra šanās vietu. Šo inform āciju v ēlams pazi ņot pa faksu vai –kuģiem,
kuri nav apr īkoti ar faksu, –pa radio vai pa e-pastu.
2.3. Ku ģus, kurus p ārsteidz zvejojam bez pazi ņošanas kompetentajai Kaboverdes iest ādei, uzskata par likump ārkāpējiem.LV 30.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 414/17
2.4. Izdodot zvejas licenci, ku ģiem turkl āt pazi ņo attiec īgos faksa un t ālruņa numurus un e-pasta adreses.
3. Kontroles proced ūras
3.1. Kaboverdes ūdeņos zvejojo šo Kopienas ku ģu kaptei ņiļauj uz ņemt uz ku ģa Kaboverdes amatpersonas, kas atbild par
zvejas inspekciju un kontroli, un sadarbojas ar vi ņiem, atvieglojot min ēto pien ākumu izpildi.
3.2. Min ētās amatpersonas paliek uz ku ģa tikai tik ilgi, cik vajadz īgs vi ņu pien ākumu izpildei.
3.3. P ēc katras veikt ās inspekcijas un kontroles ku ģa kapteinim izdod attiec īgu apliec ību.
4. Satel ītnov ērošana
4.1. Visus Kopienas ku ģus, kuri zvejo saska ņāar nol īgumu, nov ēro ar satel ītsistēmas pal īdzību, iev ērojot noteikumus, ko
pieņem pirmaj āprotokola darb ības gad ā.Šie noteikumi st ājas sp ēkādesmitaj ādienāpēc tam, kad Kaboverdes
valdība ir pazi ņojusi Eiropas Kopienas deleg ācijai Kaboverd ēpar t ās strukt ūras darb ības uzs ākšanu, kas atbild par
Kaboverdes zvejas ku ģu satel ītnov ērošanu.
5. Ku ģapārbaude
5.1 Kaboverdes kompetent ās iest ādes ne ilg ākkā24 stund ās inform ēkaroga valsti un Eiropas Komisiju par vis āmt o
veiktaj ām Kaboverdes ūdeņos eso šo Kopienas ku ģupārbaud ēm un uzliktajiem sodiem.
5.2. Taj āpašālaikākaroga valstij un Eiropas Komisijai iesniedz īsu zi ņojumu par p ārbaudes veik šanas iemesliem un
apstākļiem.
6. Pārbaudes protokols
6.1. Ku ģa kapteinis paraksta kompetento Kaboverdes iest āžu sast ādīto p ārbaudes protokolu.
6.2. Šīparakst īšana neskar kaptei ņa ties ības un iesp ējas tikt aizst āvētam pret aps ūdzību vi ņam inkrimin ētos p ārkāpumos.
6.3. Kapteinis ieved ku ģi Kaboverdes iest āžu nor ādītāostā.Sīku p ārkāpumu gad ījumāKaboverdes kompetent ās iest ādes
pārbaud ītajam ku ģim var at ļaut turpin āt zveju.
7. Konsultat īva san āksme p ēcpārbaudes
7.1. Pirms lemt par jebk ādiem pas ākumiem attiec ībāuz ku ģa kapteini vai apkalpi vai attiec ībāuz ku ģa kravu un
aprīkojumu, iz ņemot pas ākumus potenci ālāpārkāpuma pier ādījumu saglab āšanai, vienas darbdienas laik āpēc
minētās inform ācijas sa ņemšanas Eiropas Komisija un Kaboverdes kompetent ās iest ādes tiekas konsultat īvā
sanāksmē, kur āvar piedal īties ar īattiec īgās dal ībvalsts p ārstāvis.
7.2. ŠajāsanāksmēPuses apmain ās ar attiec īgajiem dokumentiem vai inform āciju, kas var pal īdzēt noskaidrot apst ākļus
saistībāar konstat ētajiem faktiem. Ku ģaīpašnieku vai vi ņaaģentu inform ēpar šīs san āksmes rezult ātiem un par
pasākumiem, kas izriet no veikt āsk u ģapārbaudes.
8. Izl īgums p ēcpārbaudes
8.1. Pirms uzs ākt tiesas procesu, potenci ālāpārkāpuma situ āciju m ēģina atrisin āt ar izl īguma proced ūru. Izl īgums
jāpanākn ev ēlākkātrīs darbdienas p ēc veikt āsk u ģapārbaudes.LV L 414/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.12.2006.
8.2. Izl īguma gad ījumānaudassoda apm ēru nosaka atbilst īgi Kaboverdes ties ību aktiem.
8.3. Ja izl īgumu pan ākt nav iesp ējams un lieta j āiesniedz kompetent ātiesu iest ādē,k uģaīpašnieks Kaboverdes kompe-
tento iest āžu nor ādītābankas kont āiemaks ādrošības naudu, kuras apm ēru nosaka atkar ībāno ku ģapārbaudes
izmaks ām un sodanaudas un kompens ācijas, kas j āmaks āpārkāpuma izdar ītājam.
8.4. Dro šības nauda nav atg ūstama pirms tiesved ības beig ām. To atbr īvo, ja tiesved ība beidzas bez noties āšanas. L īdzīgi,
ja piespriestais naudassods ir maz āks par iemaks āto dro šības naudu, Kaboverdes kompetent ās iest ādes atbr īvošo
summu starp ību.
8.5. Ku ģim un t āapkalpei at ļauj izbraukt no ostas, ja
—ir izpild ītas izl īgum āparedz ētās saist ības vai ja
—ir iemaks āta 8.3. punkt āminētādrošības nauda, kuru Kaboverdes kompetent ās iest ādes ir pie ņēmušas, l īdz
noslēdzas tiesved ība.
9. Pārkrau šana
9.1. Visi Kopienas ku ģi, kuri nozvejotos daudzumus v ēlas p ārkraut Kaboverdes ūdeņos, to veic Kaboverdes ost ās.
9.2. Šok u ģuīpašniekiem vismaz divas darbdienas iepriek šjāpaziņo kompetentaj ām Kaboverdes iest ādēmšāda inform ā-
cija:
—pārkrau šanāiesaist īto zvejas ku ģu nosaukums,
—kravas ku ģu nosaukums,
—pārkraujamie daudzumi, nor ādot svaru tonn ās un sugu,
—pārkrau šanas diena,
—pārkrau šanas ku ģa sanit ārāapliec ība.
9.3. P ārkrau šanu uzskata par izbrauk šanu no Kaboverdes zvejas zonas. T āpēck u ģiem j āiesniedz kompetentaj ām Kabo-
verdes iest ādēm nozvejas deklar ācija un j āpaziņo, vai tie gras ās turpin āt zveju Kaboverdes zvejas zon āvai atst āt to.
9.4. Nozveju p ārkraut jebk ādāiepriek šnemin ētāveidāKaboverdes zvejas zon āir aizliegts. Personas, kas p ārkāpjšo
noteikumu, soda saska ņāar Kaboverdes ties ību aktiem.
10. Kaboverdes ost ās izkraujo šo vai p ārkraujo šo Kopienas zvejas ku ģu kaptei ņiļauj Kaboverdes inspektoriem p ārbaud īt
minētās darb ības un sadarbojas ar vi ņiem šāuzdevuma izpild ē.Pēc katras ost āveikt ās inspekcijas ku ģa kapteinim
izdod attiec īgu apliec ību.LV 30.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 414/19
Papildin ājumi
1. Licences piepras ījuma veidlapa
2.ICCAT zvejas žurnāls
3. Kaboverdes zvejas zonas koordin ātas (Kaboverdes iest ādēmtāsjāiesniedz, pirms st ājas sp ēkānolīgums un VMS
protokols).LV L 414/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.12.2006.
1. papildin ājums
Zivsaimniec ības Ministrija
Licences piepras ījums ārvalstu r ūpniecisk ās zvejas ku ģiem
1. Ku ģaīpašnieks:
2. Ku ģaīpašnieka adrese:
3. Ku ģaīpašnieka p ārstāvis vai viet ējais a ģents:
4. Ku ģaīpašnieka p ārstāvja vai viet ējāaģenta adrese:
5. Kapteinis:
6. Ku ģa nosaukums:
7. Re ģistrācijas numurs:
8. Ku ģabūves laiks un vieta:
9. Karoga valsts:
10. Re ģistrācijas osta:
11. Apr īkošanas osta:
12. Liel ākais garums:
13. Platums:
14. Bruto tilp ība:
15. Neto tilp ība:
16. Kravas telpu tilp ība:
17. Dzes ēšanas un sald ēšanas jauda:
18. Dzin ēja tips un jauda:
19. Zvejas r īki:
20. Apkalpes locek ļu skaits:
21. Sakaru iek ārtas:
22. Izsaukuma sign āls:
23. Paz īšanas z īmes:
24. Veicam ās zvejas darb ības:
25. Nozvejas izkrau šanas vieta:
26. Zvejas zonas:
27. Zvejojam ās sugas:
28. Der īguma termi ņš:
29. Īpaši nosac ījumi:
30. Cita veida darb ība, ko pretendents veic Kaboverd ē:
Zivsaimniec ībasģenerāldirektor āta atzinums:
Zivsaimniec ības, lauksaimniec ības un re ģionālo lietu ministrijas piez īmes:LV 30.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 414/21
2. papildin ājums
LV L 414/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.12.2006.
3. papildin ājums
Protokols ( VMS ),
ar ko paredz noteikumus par Kaboverdes EEZ zvejojo šo Kopienas zvejas ku ģu satel ītnov ērošanu
1.Šāprotokola noteikumi papildina Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iesp ējas un finansi ālo ieguld ījumu, kas paredz ēts
Eiropas Kopienas un Kaboverdes Republikas partnerattiec ību nol īgum āpar zveju pie Kaboverdes krastiem laikposm ā
no 2006. gada 1. septembra l īdz 2011. gada 31. augustam, un tos piem ēro atbilst īgi 4.1. punktam min ētāprotokola
pielikuma VII noda ļā“Novērošana”.
2. Kam ēr zvejas ku ģi, kuru kopgarums p ārsniedz 15 m un kuri zvejo saska ņāar EK un Kaboverdes zvejniec ības
nolīguma noteikumiem, atrodas Kaboverdes EEZ, tos nov ēro ar satel ītsistēmas pal īdzību.
—Lai var ētu veikt satel ītnov ērošanu, Kaboverdes iest ādes pazi ņo Kopienai Kaboverdes EEZ koordin ātas ( ģeogr ā-
fiskais platums un garums).
—Šo inform āciju, kas izteikta decim ālgrādos ( WGS -84), Kaboverdes iest ādes nos ūta elektroniski.
3. Puses apmain ās ar inform āciju par X.25 adres ēm un preciz ējumiem elektroniskai sazi ņai starp to uzraudz ības
centriem saska ņāar 5. l īdz 7. punktu. Šajāinform ācijāpēc iesp ējas nor āda atbild īgās personas, vi ņutālruņa, teleksa
un faksa numurus un elektronisk ās adreses (interneta vai X.400 adreses), ko var izmantot visp ārējai inform ācijas
apmai ņai starp uzraudz ības centriem.
4. Nosakot ku ģa atra šanās vietu, k ļūda nedr īkst p ārsniegt 500 m, un ticam ības interv ālam j ābūt9 9 % .
5. L īdzko zvejas ku ģis, uz kuru attiecas nol īguma noteikumi un kuru nov ēro ar satel ītsistēmas pal īdzību atbilst īgi
Kopienas ties ību aktiem, iebrauc Kaboverdes EEZ, karoga valsts kontroles centrs t ūlītsāksūtīt Kaboverdes Zvejas
novērošanas centram ( FMC )z iņojumus par attiec īgākuģa atra šanās vietu (ku ģa identifik ācija, ģeogr āfiskais garums un
platums, uz ņemtais kurss un ātrums), un tos s ūta ne ret ākkāreizi 3 stund ās.Šoz iņojumu nosaukums ir “Ziņojums
par atra šanās vietu ”.
6. Zi ņojumus, kas min ēti 5. punkt ā,sūta elektroniski X.25 form ātāvai izmantojot k ādu citu dro šu datu apmai ņas
protokolu. Šos zi ņojumus s ūta re ālajālaikāun turpm āk tabul ānorādītajāform ātā.
7. Ja uz zvejas ku ģa uzst ādītāpastāvīgās satel ītnov ērošanas aparat ūra darbojas ar k ļūdām vai nedarbojas nemaz, ku ģa
kapteinis 5. punkt āparedz ēto inform āciju karoga valsts uzraudz ības centram un Kaboverdes FMC laikus nos ūta pa
faksu. Šādos apst ākļos kop ējais zi ņojums par atra šanās vietu j āsūta reizi 9 stund ās.Šajākopējāziņojum āpar
atrašanās vietu iek ļauj visus zi ņojumus par atra šanās vietu, kurus ku ģa kapteinis ierakst ījis reizi 3 stund ās atbilst īgi
5. punkta pras ībām.
Minētos zi ņojumus karoga valsts uzraudz ības centrs nos ūta Kaboverdes FMC . Boj āto aparat ūru salabo vai nomaina ne
ilgākkā1m ēneša laik ā.Šātermi ņa beig ās attiec īgajam ku ģim jāatstāj Kaboverdes EEZ.
8. Karoga valsts uzraudz ības centrs uzrauga savas valsts ku ģupārvieto šanos Kaboverdes ūdeņos. Ja ku ģu nov ērošana
nenotiek paredz ētajos apst ākļos, par to t ūlītpēcšāda st āvokļa konstat ēšanas inform ēKaboverdes FMC un piem ēro 7.
punkt ānoteikto k ārtību.
9. Ja Kaboverdes FMC konstat ē, ka karoga valsts nesniedz 5. punkt āparedz ēto inform āciju, par to t ūlīt pazi ņo
kompetentajiem Eiropas Komisijas dienestiem.
10. Dati, kurus atbilst īgišiem noteikumiem pazi ņo otrai Pusei, ir paredz ēti vien īgi Kaboverdes iest ādēm, kas uzrauga EK
un Kaboverdes zvejniec ības nol īgum āparedz ētās Kopienas flotes zvejas darb ības. Šos datus nek ādāgadījumānedr īkst
paziņot kādam citam.LV 30.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 414/23
11. Satel ītnov ērošanas sist ēmas programmat ūras un aparat ūras elementiem j ābūt dro šiem, to darb ībai j āizslēdz jebk āda
atrašanās vietas datu sagroz īšanas un tehnisku manipul āciju iesp ēja.
Sistēmai j ābūt piln ībāautomatiz ētai, tai j ādarbojas bez p ārtraukuma un neatkar īgi no vides un klimatiskajiem
apstākļiem. Satel ītnov ērošanas sist ēmu ir aizliegts izn īcināt, boj āt, padar īt neekspluat ējamu vai iejaukties t ās darb ībā.
Kuģa kapteinis nodro šina to, ka
—dati netiek sagroz īti,
—satel ītnov ērošanas aparat ūras antenas vai antenu uztver šanas lauk ānav fizisku šķēršļu,
—elektroener ģijas padeve satel ītnov ērošanas aparat ūrai ir nep ārtraukta,
—satel ītnov ērošanas aparat ūra nav aizv ākta no ku ģa.
12. Puses vienojas p ēc piepras ījuma apmain īties ar inform āciju par izmantoto satel ītnov ērošanas aparat ūru, lai nodro ši-
nātu to, ka ikviens aparat ūras elements piln ībāatbilst otras Puses pras ībām saist ībāaršiem noteikumiem.
13. Visas domstarp ības par šo noteikumu interpret āciju vai piem ērošanu izskata, Pus ēm apsprie žoties nol īguma 9. pant ā
paredz ētajāApvienotaj ākomitej ā.
14. Puses vienojas vajadz ības gad ījumāpārskat ītšos noteikumus.
VMS ZIŅOJUMI KABOVERDEI
ZIŅOJUMS PAR ATRA ŠANĀS VIETU
Dati KodsOblig āti vai
fakultat īviPiezīmes
Ieraksta s ākums SR O Sist ēmas dati –apzīmēieraksta s ākumu
Adres āts AD O Zi ņojuma dati –adres āts.ISO trīsburtu valsts
kods
Sūtītājs FR O Zi ņojuma dati –sūtītājs.ISO trīsburtu valsts
kods
Karoga valsts FS FZiņojuma veids TM O Zi ņojuma dati –ziņojuma veids: POS
Radio izsaukuma sign āls RC O Ku ģa dati –starptautiskais radio izsaukuma
signāls
Līgumsl ēdzējas puses iek šējais atsauces numurs IR F Ku ģa dati –Līgumsl ēdzējas puses pie šķirts
vienotais numurs (karoga valsts tr īsburtu ISO
kods, numurs)
Ārējais re ģistrācijas numurs XR O Ku ģa dati –borta numurs
Ģeogr āfiskais platums LA O Ku ģa atra šanās vietas dati –atrašanās vieta
grādos un min ūtēs Z/D GGMM ( WGS -84)
Ģeogr āfiskais garums LO O Ku ģa atra šanās vietas dati –atrašanās vieta
grādos un min ūtēs A/R GGMM ( WGS -84)
Kurss CO O Ku ģa kurss 360° skal ā
Ātrums SP O Ku ģaātrums decim ālmezglos
Datums DA O Ku ģa atra šanās vietas dati –kuģa atra šanās
vietas re ģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD)
Laiks TI O Ku ģa atra šanās vietas dati –kuģa atra šanās
vietas re ģistrēšanas laiks UTC (SSMM)
Ieraksta beigas ER O Sist ēmas dati –apzīmēieraksta beigasLV L 414/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 30.12.2006.
Rakstz īmju kopa: ISO 8859.1
Datus p ārraida p ēcšāda parauga:
—pārraides s ākumu apz īmēar divk āršus līpsvītru (//) un kodu,
—kodu no konkr ētādatu elementa atdala ar vienu sl īpsvītru (/).
Fakultat īvie dati j ānorāda interv ālāstarp ieraksta s ākumu un beig ām.
KABOVERDES EEZ ROBE ŽAS
EEZ KOORDIN ĀTAS
KABOVERDES ZVEJAS UZRAUDZ ĪBAS CENTRA ( FMC ) KOORDIN ĀTAS
FMC nosaukums:
Tālrunis, SSN:
Fakss, SSN:
E-pasts, SSN:
Tālrunis, DSPG :
Fakss, DSPG :
Adrese, X.25 =Iebrauk šanas/izbrauk šanas deklar ācija:LV 30.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 414/25