NOL ĪGUMS  
starp Amerikas Savienotaj ām Valst īm un Eiropas Kopienu par sadarb ību civil ās avi ācijas droš ības 
reglament ēšan ā 
AMERIKAS SAVIENOT ĀS VALSTIS  
un 
EIROPAS KOPIENA,  
turpm āk “Puses”,  
VĒLOTIES balst īties uz daudzas desmitgades ilgušo transatlantisko sadarb ību attiec ībā uz civil ās avi ācijas droš ību, atbil ­
stības p ārbaud ēm attiec ībā uz vides aizsardz ības pras ībām un apstiprin ājumiem,  
CENŠOTIES uzlabot ilgstoš ās sadarb ības attiec ības starp Eiropu un Amerikas Savienotaj ām Valst īm, lai nodrošin ātu augsta 
līme ņa civil ās avi ācijas droš ību pasaul ē un samazin ātu avi ācijas nozares un operatoru ekonomisko slogu, ko rada 
pārm ērīga regulat īvā uzraudz ība, 
AP ŅĒMUŠ ĀS nodrošin āt nep ārtrauktu civil ās avi ācijas flotes ekspluat ācijas droš ību un savlaic īgu dienesta inform ācijas 
apmai ņu, 
AP ŅĒMUŠ ĀS izveidot t ādu vispus īgu regulat īvās sadarb ības sist ēmu civil ās avi ācijas droš ībai, atbilst ības p ārbaud ēm 
attiec ībā uz vides aizsardz ības pras ībām un apstiprin ājumiem, kuras pamat ā b ūtu past āvīga sazin āšan ās un savstarp ēja 
uztic ība, un  
ATZ ĪSTOT Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Kopienas dal ībvalstu (“dal ībvalstis”) ties ības un pien ākumus saska ņā ar 
1944. gada 7. decembr ī Čikāgā parakst īto Starptautisko Civil ās avi ācijas konvenciju (“ Čikāgas konvencija”) un t ās pieli ­
kumiem,  
IR VIENOJUŠ ĀS PAR TURPM ĀKO. 
1. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā nol īgum ā termins:  
A. “lidojumder īguma apstiprin ājums” ir atzinums, ka civil ās 
aeronavig ācijas ražojuma projekts vai projekta izmai ņas 
atbilst piem ērojamajiem standartiem vai ka atseviš ķs ražo ­
jums atbilst projektam, attiec ībā uz kuru atz īts, ka tas atbilst 
šiem standartiem un ir drošas ekspluat ācijas st āvokl ī; 
B. “avi ācijas iest āde” ir Eiropas Savien ības dal ībvalsts atbild īga 
valsts iest āde vai organiz ācija, kura Eiropas Kopienas v ārd ā 
veic reglament ēto organiz āciju tiesisko uzraudz ību un 
nosaka to atbilst ību piem ērojamajiem standartiem, noteiku ­
miem un cit ām pras ībām Eiropas Kopienas jurisdikcij ā; 
C. “civil ās aeronavig ācijas ražojums” ir jebk āds civil ās avi ācijas 
gaisa ku ģis, gaisa ku ģa dzin ējs, propelleris vai ier īce, da ļa vai 
sast āvda ļa, ko taj ā paredz ēts uzst ādīt; 
D. “apstiprin ājums par atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām” ir 
atzinums, ka aeronavig ācijas ražojuma projekts vai projekta 
izmai ņas atbilst piem ērojamajiem standartiem attiec ībā uz 
trokš ņa l īmeni, degvielas izpl ūdi vai izpl ūdes g āzu emisij ām; E. “atbilst ības p ārbaude attiec ībā uz vides aizsardz ības 
pras ībām” ir process, ar kuru nov ērtē civil ās aeronavig ācijas 
ražojuma projekta vai projekta izmai ņu atbilst ību piem ēro ­
jamajiem standartiem attiec ībā uz trokš ņa l īmeni, degvielas 
izpl ūdi vai izpl ūdes g āzu emisij ām; 
F. “tehniskais a ģents” attiec ībā uz Amerikas Savienotaj ām 
Valst īm ir Feder ālā avi ācijas a ģent ūra (FAA); un attiec ībā 
uz Eiropas Kopienu – Eiropas Avi ācijas droš ības a ģent ūra 
(EASA ); 
G. “tehnisk ā apkope” ir jebkuras vienas vai vair āku š ādu darb ību 
veikšana: civil ā aeronavig ācijas ražojuma p ārbaude, kapit ālais 
remonts, remonts, konserv ācija vai da ļu, materi ālu, ier īču vai 
sast āvda ļu nomai ņa, lai nodrošin ātu š āda ražojuma nep ār­
trauktu lidojumder īgumu; vai agr āk apstiprin āti p ārveidojumi 
vai izmai ņas, kas veiktas saska ņā ar attiec īgā tehnisk ā a ģenta 
noteikt ām pras ībām; 
H. “uzraudz ība” ir periodiska kontrole, lai noteiktu past āvīgu 
atbilst ību attiec īgiem standartiem;  
I. “reglament ēta organiz ācija” ir jebkura fiziska vai juridiska 
persona, kuras darb ības saist ībā ar civil ās avi ācijas droš ību, 
atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām un apstiprin āšanu ir 
pak ļautas vienas vai abu Pušu normat īvo aktu jurisdikcijai.LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/3
2. pants  
M ērķis un joma  
A. Š ā nol īguma m ērķi ir: 
1) ļaut savstarp ēji atz īt, k ā noteikts š ā nol īguma pielikumos, 
tehnisko a ģentu un avi ācijas iest āžu izdotos atbilst ības atzi ­
numus un apstiprin ājumus;  
2) veicin āt gaisa transporta augsta l īme ņa droš ību; 
3) nodrošin āt augsta l īme ņa regulat īvo sadarb ību un saska ņo­
tību starp Amerikas Savienotaj ām Valst īm un Eiropas 
Kopienu jom ās, uz kur ām attiecas B punkts.  
B. Sadarb ības joma saska ņā ar šo nol īgumu ir:  
1) lidojumder īguma apstiprin ājumi un civil ās aeronavig ācijas 
ražojumu uzraudz ība; 
2) p ārbaudes un apstiprin ājumi attiec ībā uz civil ās aeronavig ā­
cijas ražojumu atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām; un  
3) tehnisk ās apkopes ier īču apstiprin ājumi un uzraudz ība. 
C. Puses ar rakstisku š ā nol īguma groz ījumu saska ņā ar 19. 
pantu var vienoties par sadarb ības un atz īšanas papildu jom ām. 
3. pants  
Izpildes vad ība 
A. Puses ar šo izveido Divpus ējo uzraudz ības padomi 
(“padome”), kura ir atbild īga par š ā nol īguma efekt īvu darb ību 
un kas regul āri tiekas, lai nov ērtētu t ā īstenošanas efektivit āti. 
B. Padom ē ir p ārst āvji no:  
Amerikas Savienotaj ām Valst īm, proti, no Feder ālās Avi ācijas 
administr ācijas, (l īdzpriekšs ēdētājs); 
un 
Eiropas Kopienas, proti, no Eiropas Komisijas (l īdzpriekšs ēdē­
tājs), kam pal īdz Eiropas Avi ācijas droš ības a ģent ūra un papil ­
dina avi ācijas iest ādes. 
Padome konkr ētam nol ūkam var aicin āt piedal īties jaut ājum ā 
kompetentus ekspertus. Padome var izveidot un uzraudz īt 
tehnisko darba grupu darb ību. Padome izstr ādā un pie ņem 
iekš ējo reglamentu. Visus padomes l ēmumus pie ņem vienpr ātīgi, 
katrai Pusei ir viena balss. L ēmumi ir rakstiski, un tos paraksta 
Pušu p ārst āvji padom ē. C. Padome var izskat īt jebkuru jaut ājumu attiec ībā uz š ā 
nol īguma darb ību. Jo īpaši t ā atbild par:  
1) str īdu risin āšanu, k ā nor ādīts 17. pant ā; 
2) attiec īgā gad ījum ā – pielikumu groz īšanu saska ņā ar 19. 
panta B punktu;  
3) foruma nodrošin āšanu, lai apspriestu jaut ājumus, kas var 
rasties, un izmai ņas, kas var ietekm ēt š ā nol īguma īsteno ­ 
šanu;  
4) foruma nodrošin āšanu, lai apspriestos par kop ēju pieeju 
attiec ībā uz droš ības un vides aizsardz ības jaut ājumiem š ā 
nol īguma jom ā un regul āri apmain ītos ar inform āciju par 
baž ām attiec ībā uz avi ācijas droš ību, tostarp apspriestos 
par ierosin ātiem jauniem droš ības pas ākumiem un izmai ņām 
pašreiz ējos pas ākumos;  
5) foruma nodrošin āšanu, lai savlaic īgi apspriestos par jebkuras 
Puses normat īvo aktu un likumu projektiem;  
6) inform ācijas apmai ņu par pl ānot ām organizatorisk ām 
izmai ņām; 
7) attiec īgā gad ījum ā – papildu pielikumu pie ņemšanu;  
8) attiec īgā gad ījum ā – cit ādu š ā nol īguma groz ījumu ierosin ā­ 
šanu Pus ēm. 
4. pants  
Visp ārējie noteikumi  
A. Katra Puse atz īst otras Puses tehnisk ā aģenta un – attiec ībā 
uz Amerikas Savienotaj ām Valst īm – avi ācijas iest āžu veiktos 
atbilst ības atzinumus un apstiprin ājumus saska ņā ar š ā nol ī­
guma pielikumos izkl āstītajiem noteikumiem un nosac ījumiem.  
B. Iz ņemot gad ījumus, kad tas konkr ēti nor ādīts š ā nol īguma 
pielikumos, ar šo nol īgumu nav paredz ēta nol īguma Pušu 
piem ēroto standartu vai tehnisko noteikumu savstarp ēja apstip ­
rin āšana vai atz īšana.  
C. Puses savstarp ēji atz īst par l īdzv ērtīgām sist ēmas, k ā piln ­
varas tiek dele ģētas to izraudz ītām instit ūcij ām vai reglamen ­
tētām organiz ācij ām, kuras š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dien ā 
jau past āv k ā l īdzv ērtīgas, lai pan āktu atbilst ību katras Puses 
attiec īgaj ām juridiskaj ām pras ībām. Puses šo izraudz īto instit ū­
ciju vai reglament ēto organiz āciju atbilst ības atzinumiem, ko t ās 
veic saska ņā ar pielikumu noteikumiem, pieš ķir t ādu pašu der ī­
gumu, k ā tiem, ko veicis tieši tehniskais a ģents vai avi ācijas 
iest āde. Dele ģēšanas sist ēmas, kuras ievieš p ēc š ā nol īguma 
stāšan ās sp ēkā, ir atkar īgas no uztic ības stiprin āšanas pas āku ­
miem.LV L 291/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
D. Puses nodrošina, ka to tehniskie a ģenti un avi ācijas 
iest ādes pilda savus pien ākumus saska ņā ar šo nol īgumu, tostarp 
tā pielikumiem.  
E. Ja projekta apstiprin ājuma sa ņēm ējs nodod savu apstipri ­
nājumu citai organiz ācijai, par projekta apstiprin ājumu atbild ī­
gais tehniskais a ģents par šo nodošanu nekav ējoties inform ē 
otru tehnisko a ģentu.  
F. Šis nol īgums, tostarp t ā pielikumi, ir saistošs ab ām Pus ēm. 
5. pants  
Pielikumi  
A. Attiec ībā uz jaut ājumiem 2. panta B punkta 1., 2. un 3. 
apakšpunkta jom ā Puses vienojas, ka katras Puses civil ās avi ā­
cijas standarti, noteikumi, prakses un proced ūras ir pietiekami 
sader īgas, lai ļautu savstarp ēji atz īt apstiprin ājumus un atbil ­
stības atzinumus, ko atbilstoši saska ņotiem standartiem veikusi 
viena Puse otras Puses v ārd ā, k ā nor ādīts pielikumos. Puses ar ī 
vienojas, ka past āv tehnisk ās atš ķirības starp to civil ās avi ācijas 
sist ēm ām, un t ās ir izkl āstītas pielikumos.  
B. Attiec ībā uz jaut ājumiem, kas ir 2. panta B punkta jom ā 
saska ņā ar 2. panta C punktu, Puses vai to p ārst āvji padom ē 
izstr ādā jaunus pielikumus, kuros izkl āstīti noteikumi un nosa ­
cījumi š ādu atbilst ības atzinumu un apstiprin ājumu savstarp ējai 
atz īšanai, ja t ās vienojas, ka katras Puses civil ās avi ācijas stan ­
darti, noteikumi, prakse un proced ūras jebkur ā pievienotaj ā 
sadarb ības jom ā ir pietiekami sader īgas, lai atbilstoši saska ņo­
tiem standartiem ļautu atz īt apstiprin ājumus un atbilst ības atzi ­
numus, ko viena Puse veikusi otras Puses v ārd ā. 
C. Katr ā pielikum ā ir vismaz:  
1) noteikumi, lai rad ītu un uztur ētu uztic ību katras Puses 
tehnisko a ģentu un jebk ādas attiec īgās avi ācijas iest ādes 
tehniskajai sp ējai veikt atzinumus otras Puses v ārd ā; 
2) proced ūras noteiktu avi ācijas iest āžu veiktu atbilst ības atzi ­
numu un apstiprin ājumu iek ļaušanai un atcelšanai;  
3) noteikta joma atbilst ības atzinumu un apstiprin ājumu atz ī­ 
šanai starp Pus ēm; 
4) noteikumi attiec ībā uz tehniskaj ām konsult ācij ām starp 
tehniskajiem a ģentiem;  
5) attiec īgā gad ījum ā – noteikumi apvienotaj ām koordin ācijas 
strukt ūrām; 6) noteikumi, ar kuriem tehniskos a ģentus pilnvaro izstr ādāt un 
nosl ēgt vienošanos par tehnisk ās īstenošanas proced ūrām. 
6. pants  
Regulat īvā sadarb ība un p ārskat ām ība 
A. Tehniskie a ģenti izstr ādā un pie ņem proced ūras regula ­
tīvai sadarb ībai saist ībā ar civil ās avi ācijas droš ību un atbilst ības 
pārbaud ēm attiec ībā uz vides aizsardz ības pras ībām un apstip ­
rin ājumiem, ņemot v ērā attiec īgas pamatnost ādnes par regula ­
tīvo sadarb ību starp Pus ēm. Š īs proced ūras ietver iesp ēju 
apspriesties ar vienas Puses tehnisko a ģentu, avi ācijas iest ādēm 
un ražošanas nozares ekspertiem un, ja iesp ējams, to l īdzdal ības 
iesp ēju otras Puses civil ās avi ācijas normat īvo materi ālu izstr ādes 
sākuma etapos.  
B. Atkar ībā no l īdzek ļu pieejam ības Puses attiec īgā gad ījum ā 
nodrošina past āvīgu transatlantisko sadarb ību attiec ībā uz noz ī­
m īgām avi ācijas droš ības iniciat īvām. 
7. pants  
Sadarb ība attiec ībā uz kvalit ātes garantiju un 
standartiz ācijas p ārbaudes pas ākumiem  
Lai veicin ātu past āvīgu izpratni par katras Puses civil ās avi ācijas 
droš ības regulat īvaj ām sist ēm ām un to sader ību, katrs tehniskais 
aģents var piedal īties otras Puses iekš ējās kvalit ātes garantijas un 
standartiz ācijas p ārbaudes darb ībās, kas saist ītas ar akredit āciju 
un uzraudz ību, k ā noteikts pielikumos.  
8. pants  
Sadarb ība izpildes pas ākumos  
Puses vienojas, ņemot v ērā sp ēkā esošos normat īvos aktus, ar 
savu tehnisko a ģentu vai avi ācijas iest āžu pal īdz ību nodrošin āt 
atbilstošu savstarp ēju sadarb ību un pal īdz ību jebkuros izmekl ē­ 
šanas vai izpildes nodrošin āšanas pas ākumos attiec ībā uz 
jebkuru normat īvo aktu p ārk āpumu š ā nol īguma piem ērošanas 
jom ā, ko uzskata par izdar ītu vai par kuru ir aizdomas. Papildus 
tam katra Puse nekav ējoties pazi ņo otrai Pusei par katru izmek ­
lēšanu, ja ir iesaist ītas abpus ējas intereses.  
9. pants  
Droš ības inform ācijas apmai ņa 
Puses vienojas, ņemot v ērā sp ēkā esošos normat īvos aktus:  
A. p ēc piepras ījuma un savlaic īgi sniegt viena otrai to tehnis ­
kajiem a ģentiem pieejamo inform āciju par nelaimes gad īju­
miem vai negad ījumiem, kur iesaist īti civil ās aeronavig ācijas 
ražojumi vai reglament ētās organiz ācijas; unLV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/5
B. apmain īties ar citu droš ības inform āciju saska ņā ar tehnisko 
aģentu izstr ādātaj ām proced ūrām. 
10. pants  
Piem ērojam ās pras ības, proced ūras un metodiskie materi āli 
Puses vienojas pazi ņot viena otrai par vis ām piem ērojam ām 
pras ībām, proced ūrām un metodiskajiem materi āliem attiec ībā 
uz jaut ājumiem, uz kuriem attiecas š īs nol īgums.  
11. pants  
Patent ētās inform ācijas aizsardz ība un inform ācijas 
piepras ījumi  
A. Puses ņem v ērā, ka ar šo nol īgumu saist ītā inform ācija, ko 
sniedz reglament ētā organiz ācija vai Puse, var ietvert intelek ­
tu ālo īpašumu, komercnosl ēpumus, konfidenci ālu dienesta 
inform āciju, patent ētu inform āciju vai citu inform āciju, ko š ī 
reglament ētā organiz ācija vai cita persona tur slepen ībā (ierobe ­ 
žota inform ācija). Ja vien tas nav pras īts ar ties ību aktiem, 
neviena Puse nekop ē, nepublic ē vai ner āda inform āciju, kas 
apz īm ēta k ā ierobežota, nevienam citam k ā tikai š īs Puses darbi ­
niekam, ja nav sa ņemta iepriekš ēja rakstiska at ļauja no personas 
vai organiz ācijas, kurai ir konfidencialit ātes intereses attiec ībā uz 
ierobežoto inform āciju.  
B. Tikt āl, cikt āl Eiropas Kopiena dal ās ar ierobežoto inform ā­
ciju ar jebkuru avi ācijas iest ādi vai jebkuru organiz āciju, kurai 
uztic ēta civil ās avi ācijas nelaimes gad ījumu vai negad ījumu 
izmekl ēšana, Eiropas Kopiena r īkojas ar š ādu ierobežotu infor ­
m āciju k ā ar konfidenci āliem dokumentiem un nodrošina, ka 
šāda avi ācijas iest āde vai organiz ācija nekop ē, nepublic ē vai 
nedal ās ar š ādu inform āciju ne ar vienu citu k ā tikai ar š ādas 
avi ācijas iest ādes vai organiz ācijas darbinieku, ja nav sa ņemta 
iepriekš ēja rakstiska at ļauja no personas vai organiz ācijas, 
kurai ir konfidencialit ātes intereses attiec ībā uz ierobežoto infor ­
m āciju.  
C. Inform ācijas piepras ījumus no sabiedr ības, kas min ēti š ā 
panta A punkt ā, izskata saska ņā ar piem ērojamajiem ties ību 
aktiem un noteikumiem, kas attiecas uz Pusi, kura sa ņem 
šādus piepras ījumus. Tehniskais a ģents, kurš sa ņem š ādas infor ­
m ācijas piepras ījumu, ko iesniedz otra Puse vai t ās reglamen ­
tētās organiz ācijas, pirms š ādas inform ācijas sniegšanas 
apspriežas ar otras Puses tehnisko a ģentu. Tehniskie a ģenti, ja 
nepieciešams, viens otram sniedz pal īdz ību, atbildot uz šiem 
piepras ījumiem.  
12. pants  
Piem ērojam ība 
Ja vien š ā nol īguma pielikumos nav noteikts cit ādi, šis nol īgums 
piem ērojams, no vienas puses, Amerikas Savienoto Valstu civil ās 
avi ācijas regulat īvajai sist ēmai, k ā to piem ēro Amerikas Savie ­
noto Valstu teritorij ā, un, no otras puses, Eiropas Kopienas 
civil ās avi ācijas regulat īvajai sist ēmai, k ā to piem ēro teritorij ās, 
kur ās piem ēro Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgumu, un saska ņā ar min ētaj ā L īgum ā (un jebkur ā turpm ākā instrument ā) paredz ē­
tajiem nosac ījumiem.  
13. pants  
Netrauc ēta piek ļuve  
Uzraudz ības un p ārbaužu m ērķiem katras Puses tehniskais 
aģents un avi ācijas iest ādes pal īdz otras Puses tehniskajam 
aģentam nol ūkā ieg ūt netrauc ētu piek ļuvi t ās jurisdikcijai 
pak ļautaj ām reglament ētaj ām organiz ācij ām. 
14. pants  
Maksas  
Katra Puse cenšas nodrošin āt, ka maksas par pakalpojumiem, 
kas saist īti ar sertifik āciju un apstiprin ājumiem, kuras saska ņā ar 
šo nol īgumu to tehniskie a ģenti nosaka pieteikumu iesniedz ē­
jiem un reglament ētaj ām organiz ācij ām, ir taisn īgas, pamatotas 
un sam ērojamas ar pakalpojumiem.  
15. pants  
Regulat īvo pilnvaru aizsardz ība 
Neko šaj ā līgum ā nevar interpret ēt k ā tādu, kas ierobežo Puses 
ties ības:  
A. ar t ās normat īvo aktu un administrat īvo pas ākumu pal īdz ību 
noteikt aizsardz ības l īmeni, k ādu t ā uzskata par atbilstošu 
civil ās avi ācijas droš ībai, atbilst ības p ārbaud ēm attiec ībā uz 
vides aizsardz ības pras ībām un apstiprin ājumiem; un  
B. veikt visus atbilstošos un t ūlītējos pas ākumus, kas nepiecie ­ 
šami, lai likvid ētu vai samazin ātu jebk ādu droš ības paslikti ­
nāšanos. Ja k āda no Pus ēm veic t ādu darb ību, kas ietekm ē 
darb ības š ā nol īguma jom ā, t ā attiec īgā gad ījum ā ar tehnisk ā 
aģenta vai avi ācijas iest ādes starpniec ību, cik vien ātri iesp ē­
jams, bet ne v ēlāk k ā 15 dienas p ēc š ādas darb ības veikšanas, 
inform ē otru Pusi;  
C. veikt izmai ņas savos noteikumos, proced ūrās vai standartos 
un piem ērot tos sav ām reglament ētaj ām organiz ācij ām. Ja 
šādas izmai ņas var ētu ietekm ēt š ā nol īguma īstenošanu, 
jebkura Puse vai t ās tehniskais a ģents var piepras īt apsprie ­ 
šanos saska ņā ar 17. pantu, lai groz ītu šo nol īgumu. Nerau ­
goties uz š ādas apspriešan ās rezult ātiem, nekas šaj ā nol ī­
gum ā nekav ē attiec īgo Pusi veikt izmai ņas un piem ērot t ās 
sav ām reglament ētaj ām organiz ācij ām. 
16. pants  
Citi nol īgumi  
A. Ja vien š ā nol īguma pielikumos nav noteikts cit ādi, 
ties ības un pien ākumi, kas paredz ēti k ādas Puses nol īgum ā ar 
trešo personu, nav sp ēkā attiec ībā uz otru š ā nol īguma Pusi un 
neietekm ē to.LV L 291/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
B. Ņemot v ērā šo nol īgumu un tam st ājoties sp ēkā, Amerikas 
Savienot ās Valstis veic visus nepieciešamos pas ākumus, un 
Eiropas Kopiena saska ņā ar Eiropas Kopienas dibin āšanas 
līgumu nodrošina, ka Eiropas Savien ības dal ībvalstis veic nepie ­
ciešamos pas ākumus, lai p ēc vajadz ības groz ītu vai p ārtrauktu 
1. papildin ājum ā uzskait ītos divpus ējos nol īgumus starp 
Amerikas Savienotaj ām Valst īm un atseviš ķām Eiropas Savie ­
nības dal ībvalst īm. 
C. Ja vien pielikumos nav noteikts cit ādi, atbilst ības atzinumi 
un apstiprin ājumi, kas ir sp ēkā šā nol īguma sp ēkā st āšan ās dien ā 
un ko iepriekš atzinušas Amerikas Savienot ās Valstis vai Eiropas 
Savien ības dal ībvalsts saska ņā ar vienu no 1. papildin ājum ā 
uzskait ītajiem divpus ējiem avi ācijas droš ības nol īgumiem vai 
divpus ējiem lidojumder īguma nol īgumiem, š ā nol īguma Puses 
uzskata par sp ēkā esošiem atbilstoši noteikumiem, k ā atz īts 
saska ņā ar uzskait ītajiem nol īgumiem, l īdz apstiprin ājumus 
nomaina vai atce ļ. 
17. pants  
Apspriešan ās un domstarp ību izš ķiršana  
A. Katra Puse var piepras īt apspriešanos ar otru Pusi par 
jebk ādu ar šo nol īgumu saist ītu jaut ājumu. Otra Puse nekav ējo ­
ties atbild uz š ādu piepras ījumu un s āk apspriešanos laik ā, par 
ko Puses vienojas 45 dienu laik ā. 
B. Pušu tehniskie a ģenti cenšas atrisin āt jebk ādas domstar ­
pības sav ā starp ā attiec ībā uz sadarb ību saska ņā ar šo nol īgumu, 
apspriežoties saska ņā ar noteikumiem š ā nol īguma pielikumos.  
C. Ja tehniskie a ģenti nesp ēj atrisin āt domstarp ības, k ā 
noteikts B punkt ā, jebkurš tehniskais a ģents attiec īgās domstar ­
pības var iesniegt izš ķiršanai padom ē, kura izskata jaut ājumu.  
18. pants  
Atzinumu atz īšanas aptur ēšana  
A. Ja apspriešan ās saska ņā ar 17. pantu neatrisina domstar ­
pības, kas attiecas uz atbilst ības atzinumiem un apstiprin āju­
miem, jebkura Puse var pazi ņot otrai Pusei par savu nodomu 
aptur ēt to atbilst ības atzinumu un apstiprin ājumu atz īšanu, par 
kuriem ir domstarp ības. Š āds pazi ņojums ir rakstisks, un taj ā 
sīki izkl āsta aptur ēšanas iemeslus.  
B. Š āda aptur ēšana st ājas sp ēkā 30 dienas p ēc pazi ņojuma 
dienas, ja vien pirms š ā termi ņa beig ām Puse, kura ierosin āja 
aptur ēšanu, rakstiski nepazi ņo otrai Pusei, ka t ā atsauc savu 
pazi ņojumu. Š āda aptur ēšana nedr īkst ietekm ēt to atbilst ības 
atzinumu, sertifik ātu un apstiprin ājumu der īgumu, kurus Puses 
tehniskie a ģenti vai attiec īgā avi ācijas iest āde veikusi pirms aptu ­
rēšanas st āšan ās sp ēkā. Jebk ādu š ādu aptur ēšanu, kas st ājusies 
sp ēkā, var t ūlīt atcelt, šaj ā nol ūkā Pus ēm veicot attiec īgu 
saraksti.  19. pants  
St āšan ās sp ēkā, groz ījumi un izbeigšana  
A. Šis nol īgums, tostarp t ā pielikumi, st ājas sp ēkā otr ā 
m ēneša pirmaj ā dien ā p ēc dienas, kad Puses ir apmain ījuš ās ar 
diplom ātiskaj ām not ām, kur ās apliecin āta to attiec īgo proced ūru 
pabeigšana, lai šis nol īgums st ātos sp ēkā. 
B. Šo nol īgumu var groz īt ar Pušu rakstisku savstarp ēju 
piekrišanu. Š ādi groz ījumi st ājas sp ēkā otr ā m ēneša pirmaj ā 
dien ā p ēc dienas, kad Puses ir apmain ījuš ās ar diplom ātiskaj ām 
not ām, kur ās apliecin āta to attiec īgo proced ūru pabeigšana, lai 
šis nol īgums vai jebkuri t ā groz ījumi st ātos sp ēkā. Pielikumus 
var groz īt ar padomes l ēmumu.  
C. Jebkurš atseviš ķs pielikums, kuru padome izstr ādājusi p ēc 
šā nol īguma st āšan ās sp ēkā, st ājas sp ēkā ar padomes l ēmumu.  
D. Šis nol īgums paliek sp ēkā līdz br īdim, kad k āda no Pus ēm 
to izbeidz. Š ādu izbeigšanu veic, vienai Pusei sešdesmit dienas 
iepriekš rakstiski pazi ņojot par to otrai Pusei. Š āda izbeigšana 
tāpat izbeidz jebkurus š ā nol īguma groz ījumus un visus š ā 
nol īguma pielikumus. Š āda izbeigšana neietekm ē saska ņā ar š ā 
nol īguma, tostarp t ā pielikumu, noteikumiem pieš ķirto sertifi ­
kātu un citu apstiprin ājumu der īgumu.  
E. Jebkura Puse var izbeigt atseviš ķus š ā nol īguma pieli ­
kumus. Jebkura atseviš ķa pielikuma izbeigšana st ājas sp ēkā 
sešdesmit dienas p ēc dienas, kad vienas Puses pazi ņojumu par 
izbeigšanu ir sa ņēmusi otra Puse, ja vien min ētais pazi ņojums 
par izbeigšanu nav atsaukts. Ja izbeidz vienu vai vair ākus pieli ­
kumus, p ārējie pielikumi paliek sp ēkā. Tom ēr Puses apspriežas 
par atlikuš ā nol īguma saglab āšanu. Ja attiec ībā uz to netiek 
pan ākta vienpr ātība, jebkura Puse var izbeigt šo nol īgumu. 
Izbeigšana st ājas sp ēkā sešdesmit dienas p ēc vienas Puses 
rakstiska pazi ņojuma šaj ā nol ūkā otrai Pusei.  
F. P ēc pazi ņojuma par visa š ā nol īguma vai jebkura t ā pieli ­
kuma izbeigšanu Puses turpina pild īt savas saist ības saska ņā ar 
šo nol īgumu vai jebkuru t ā pielikumu l īdz dienai, kad st ājas 
sp ēkā izbeigšana.  
TO APLIECINOT,  attiec īgo vald ību pien ācīgi pilnvarot ās apakš ā 
parakst ījuš ās personas ir parakst ījušas šo nol īgumu.  
Brisel ē 2008. gada tr īsdesmitaj ā jūnij ā divos ori ģin āleksempl āros 
ang ļu, bulg āru, čehu, d āņu, fran ču, grie ķu, holandiešu, igau ņu, 
itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, portug āļu, rum āņu, 
slov āku, slov ēņu, somu, sp āņu, ung āru, v ācu un zviedru valod ā. 
Daž ādu valodu tekstu atš ķirīgas interpret ācijas gad ījum ā notei ­
cošais ir teksts ang ļu valod ā.LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/7
За Европейската  общност  
Por la Comunidad Europea  
Za Evropské spole čenství  
For Det Europæiske Fællesskab  
Für die Europäische Gemeinschaft  
Euroopa Ühenduse nimel  
Για την Ευρωπαϊκή  Κοινότητα  
For the European Community  
Pour la Communauté européenne  
Per la Comunità europea  
Eiropas Kopienas v ārd ā 
Europos bendrijos vardu  
az Európai Közösség részér ől 
Għall-Komunità Ewropea  
Voor de Europese Gemeenschap  
W imieniu Wspólnoty Europejskiej  
Pela Comunidade Europeia  
Pentru Comunitatea European ă 
Za Európske spolo čenstvo  
Za Evropsko skupnost  
Euroopan yhteisön puolesta  
På Europeiska gemenskapens vägnar
  
За C ъeдинeнитe a мep икaнcки щaти 
Por los Estados Unidos de América  
Za Spojené státy americké  
For Amerikas Forenede Stater  
Für die Vereinigten Staaten von Amerika  
Ameerika Ühendriikide nimel  
Για τις Ηνωμένες  Πολιτείες  της Αμερικής  
For the United States of America  
Pour les États-Unis d'Amérique  
Per gli Stati Uniti d'America  
Amerikas Savienoto Valstu v ārd ā 
Jungtini ų Amerikos Valstij ų vardu  
az Amerikai Egyesült Államok részér ől 
Għall-Istati Uniti tal-Amerika  
Voor de Verenigde Staten van Amerika  
W imieniu Stanów Zjednoczonych Ameryki  
Pelos Estados Unidos da América  
Pentru Statele Unite ale Americii  
Za Spojené štáty americké  
Za Združene države Amerike  
Amerikan yhdysvaltojen puolesta  
På Amerikas förenta staters vägnar
LV L 291/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
1. papildin ājums  
Valsts  Divpus ējs 
Austrija  Nol īgums par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts V īnē 1997. gada 14. janv ārī 
Nol īgums par import ētu gaisa ku ģu lidojumder īguma sertifik ātu savstarp ēju atz īšanu, kas 
stājies sp ēkā ar notu apmai ņu Vašington ā 1959. gada 30. apr īlī 
Be ļģija Nol īgums par savstarp ēju lidojumder īguma sertifik ātu atz īšanu, kas st ājies sp ēkā ar notu 
apmai ņu Brisel ē 1973. gada 12. febru ārī un 14. maij ā 
Čehijas Republika  Projekta apstiprin āšanas, lidojumder īguma sertifik ācijas, past āvīga lidojumder īguma, savstar ­
pējas sadarb ības un tehnisk ās pal īdz ības darba proced ūras starp Feder ālo Avi ācijas adminis ­
trāciju ( FAA ) un Čehijas Republikas Civil ās avi ācijas inspekciju ( CAI) saska ņā ar Nol īgumu 
starp Amerikas Savienotaj ām Valst īm un Čehoslov ākiju, kas parakst īts 1996. gada 29. janv ārī 
Nol īgums starp Amerikas Savienotaj ām Valst īm un Čehoslov ākiju par import ētu gaisa ku ģu 
lidojumder īguma sertifik ātu savstarp ēju atz īšanu, kas st ājies sp ēkā ar notu apmai ņu Pr āgā, 
1970. gada 1. oktobr ī un 21. oktobr ī 
Dānija Nol īgums par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts Kopenh āgen ā 1998. gada 
6. novembr ī 
Nol īgums par savstarp ēju lidojumder īguma sertifik ātu atz īšanu, kas st ājies sp ēkā ar notu 
apmai ņu Vašington ā 1982. gada 6. janv ārī 
Somija  Nol īgums par gaisa satiksmes droš ības veicin āšanu, kas parakst īts Helsinkos 2000. gada 
2. novembr ī 
Nol īgums par import ētu civilo planieru un civilo gaisa ku ģu ier īču lidojumder īguma sertifik ātu 
savstarp ēju atz īšanu, kas st ājies sp ēkā ar notu apmai ņu Vašington ā 1974. gada 7. mart ā 
Francija  Nol īgums par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts Par īzē 1996. gada 14. maij ā 
Projekta apstiprin āšanas, ražošanas darb ību, eksporta lidojumder īguma apstiprin āšanas, 
pēcprojekta apstiprin āšanas darb ību un tehnisk ās pal īdz ības īstenošanas proced ūras starp 
iest ādēm saska ņā ar Nol īgumu par avi ācijas droš ības veicin āšanu starp Amerikas Savienoto 
Valstu vald ību un Francijas Republikas vald ību, kas parakst īts 2001. gada 24. august ā 
Tehnisk ās apkopes īstenošanas proced ūras saska ņā ar Nol īgumu par avi ācijas droš ības veici ­
nāšanu starp Amerikas Savienoto Valstu vald ību un Francijas Republikas vald ību, kas parak ­
stīts 1996. gada 14. maij ā 
Vācija Nol īgums par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts Milvok ī 1996. gada 23. maij ā 
Projekta apstiprin āšanas, ražošanas darb ību, eksporta lidojumder īguma apstiprin āšanas, 
pēcprojekta apstiprin āšanas darb ību un tehnisk ās pal īdz ības īstenošanas proced ūras starp 
iest ādēm saska ņā ar Nol īguma starp Amerikas Savienoto Valstu vald ību un V ācijas Federat īvās 
Republikas vald ību par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts 2002. gada 3. j ūnij ā, 1. 
pārskat īto versiju 
Tehnisk ās apkopes īstenošanas proced ūras saska ņā ar Nol īgumu starp Amerikas Savienotaj ām 
Valst īm un V ācijas Federat īvās Republikas vald ību par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas 
parakst īts 1997. gada 6. j ūnij ā 
Īrija Nol īgums par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts Dublin ā 1997. gada 5. febru ārī 
Tehnisk ās apkopes īstenošanas proced ūras saska ņā ar Nol īgumu par avi ācijas droš ības veici ­
nāšanu starp Amerikas Savienoto Valstu vald ību un Īrijas vald ību, kas parakst īts 1999. gada 
5. febru ārī 
1999. gada 20. apr īlī 
Itālija Nol īgums par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts Rom ā 1999. gada 27. oktobr ī 
Projekta apstiprin āšanas, ražošanas darb ību, eksporta lidojumder īguma apstiprin āšanas, 
pēcprojekta apstiprin āšanas darb ību un tehnisk ās pal īdz ības īstenošanas proced ūras starp 
iest ādēm saska ņā ar Nol īgumu starp Amerikas Savienoto Valstu vald ību un It ālijas vald ību 
par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts 2002. gada 4. j ūnij āLV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/9
Valsts  Divpus ējs 
Nīderlande  Nol īgums par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts H āgā 1995. gada 13. septembr ī 
Projekta apstiprin āšanas, ražošanas darb ību, eksporta lidojumder īguma apstiprin āšanas, 
pēcprojekta apstiprin āšanas darb ību un tehnisk ās pal īdz ības īstenošanas proced ūras starp 
iest ādēm saska ņā ar Nol īgumu starp Amerikas Savienoto Valstu vald ību un N īderlandes 
vald ību par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts 2002. gada 3. j ūnij ā 
Polija  Nol īgums par import ētu civil ās aeronavig ācijas ražojumu lidojumder īguma savstarp ēju atz ī­ 
šanu, ar groz ījumiem; kas st ājies sp ēkā ar notu apmai ņu Vašington ā 1976. gada 8. novembr ī 
Rum ānija Nol īgums par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts Bukarest ē 2002. gada 
10. septembr ī 
Nol īgums par civilo planieru lidojumder īguma sertifik ātu savstarp ēju atz īšanu, kas st ājies 
sp ēkā ar notu apmai ņu Vašington ā 1976. gada 7. decembr ī 
(Piez īme: Amerikas Savienot ās Valstis 2007. gada febru ārī piepras īja š ā nol īguma p ārtrauk ­ 
šanu. ASV pazi ņojums un Rum ānijas atbildes rezult ātā nol īgums tiks p ārtraukts) 
Projekta apstiprin āšanas, ražošanas darb ību, eksporta lidojumder īguma apstiprin āšanas, 
pēcprojekta apstiprin āšanas darb ību un tehnisk ās pal īdz ības īstenošanas proced ūras starp 
iest ādēm saska ņā ar Nol īgumu starp Amerikas Savienoto Valstu vald ību un Rum ānijas vald ību 
par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts 2002. gada 24. septembr ī 
Sp ānija Nol īgums par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts Vašington ā 1999. gada 
23. septembr ī 
Nol īgums par import ētu gaisa ku ģu lidojumder īguma sertifik ātu savstarp ēju atz īšanu, ar 
groz ījumiem, kas st ājies sp ēkā ar notu apmai ņu Madrid ē 1957. gada 23. septembr ī 
Zviedrija  Nol īgums par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts Stokholm ā 1998. gada 9. febru ārī 
Projekta apstiprin āšanas, ražošanas darb ību, eksporta lidojumder īguma apstiprin āšanas, 
pēcprojekta apstiprin āšanas darb ību un tehnisk ās pal īdz ības īstenošanas proced ūras starp 
iest ādēm saska ņā ar Nol īgumu starp Amerikas Savienoto Valstu vald ību un Zviedrijas vald ību 
par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts 2002. gada 3. j ūnij ā 
Apvienot ā Karaliste  Nol īgums par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts London ā 1995. gada 20. decembr ī 
Projekta apstiprin āšanas, ražošanas darb ību, eksporta lidojumder īguma apstiprin āšanas, 
pēcprojekta apstiprin āšanas darb ību un tehnisk ās pal īdz ības īstenošanas proced ūras starp 
iest ādēm saska ņā ar Nol īgumu starp Amerikas Savienoto Valstu vald ību un Lielbrit ānijas 
un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes vald ību par avi ācijas droš ības veicin āšanu, kas parakst īts 
2002. gada 23. maij ā 
Trenažiera ieviešanas noteikumu proced ūras saska ņā ar 1995. gada 20. novembra Nol īguma 
starp Amerikas Savienoto Valstu vald ību un Apvienot ās Karalistes vald ību par avi ācijas 
droš ības veicin āšanu, kas parakst īts 2005. gada 6. oktobr ī, 1. p ārskat īto versijuLV L 291/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
1. PIELIKUMS  
LIDOJUMDER ĪGUMA UN ATBILST ĪBAS VIDES AIZSARDZ ĪBAS PRAS ĪBĀM SERTIFIK ĀCIJA  
1. JOMA  
1.1. Šis pielikums attiecas uz 1) atbilst ības atzinumu, apstiprin ājumu un dokument ācijas savstarp ēju atz īšanu un 
2) tehnisko pal īdz ību attiec ībā uz:  
a) lidojumder īgumu un civil ās aeronavig ācijas ražojumu past āvīgu lidojumder īgumu (turpm āk “ražojumi”); un  
b) troksni, degvielas izpl ūdi un izpl ūdes g āzu emisij ām. 
1.2. K ā noteikts nol īguma 4. pant ā, Puses savstarp ēji atz īst viena otras atzinumus, kas veikti saska ņā ar tehnisko 
aģentu vai avi ācijas iest āžu sist ēm ām atbilstoši š ā nol īguma pielikumiem, un attiec īgā gad ījum ā īstenošanas 
proced ūras, par kur ām vienojušies tehniskie a ģenti.  
2. APVIENOT Ā KOORDIN ĀCIJAS ORGANIZ ĀCIJA  
2.1.  Sast āvs 
2.1.1. Ar šo ir izveidota apvienot ā koordin ācijas organiz ācija ar tehnisko a ģentu kop ēju vad ību, ko sauc par Sertifik ācijas 
uzraudz ības padomi, kas atskait ās Divpus ējai uzraudz ības padomei. Taj ā ir p ārst āvji no katra tehnisk ā aģenta, kurš 
atbild par lidojumder īguma un atbilst ības vides aizsardz ības pras ībām sertifik āciju, kvalit ātes vad ības sist ēm ām un 
noteikumu izstr ādi. 
2.1.2. Kop ējā vad ība var aicin āt papildu dal ībniekus, lai sekm ētu š īs Sertifik ācijas uzraudz ības padomes pilnvaru izpildi.  
2.2.  Pilnvaras  
2.2.1. Sertifik ācijas uzraudz ības padome regul āri tiekas, lai nodrošin ātu š ā pielikuma efekt īvu darb ību un īstenošanu. T ās 
funkcij ās jo īpaši iek ļauta:  
a) tehnisk ās īstenošanas proced ūru izstr āde, apstiprin āšana un p ārskat īšana;  
b) inform ācijas apmai ņa par galvenajiem droš ības jaut ājumiem un r īcības pl ānu izstr āde to risin āšanai;  
c) š ā nol īguma konsekventas piem ērošanas nodrošin āšana;  
d) tehnisko jaut ājumu, kuri ir tehnisko a ģentu atbild ības jom ā, risin āšana un citu t ādu tehnisko jaut ājumu 
izskat īšana, kurus nevar atrisin āt zem ākā līmen ī; 
e) efekt īvu l īdzek ļu izstr āde sadarb ībai, pal īdz ībai un inform ācijas apmai ņai par droš ības un vides aizsardz ības 
standartiem, sertifik ācijas sist ēm ām, kvalit ātes vad ības un standartiz ācijas sist ēm ām; 
f) š ā pielikuma papildin ājum ā nor ādīto avi ācijas iest āžu saraksta administr ēšana saska ņā ar Divpus ējās uzrau ­
dz ības padomes pie ņemtajiem l ēmumiem;  
g) š ā pielikuma groz ījumu ierosin āšana Divpus ējai uzraudz ības padomei.  
2.2.2. Sertifik ācijas uzraudz ības padome zi ņo par neatrisin ātajiem jaut ājumiem Divpus ējai uzraudz ības padomei un 
nodrošina to Divpus ējās uzraudz ības padomes l ēmumu īstenošanu, kas pie ņemti attiec ībā uz šo pielikumu.  
3. ĪSTENOŠANA  
3.1. Visp ārīgi 
3.1.1. Tehniskie a ģenti izstr ādā šā pielikuma ieviešanas tehnisk ās īstenošanas proced ūras, ar ko turpm āk risina atš ķirības 
starp Pušu sertifik ācijas sist ēm ām attiec ībā uz lidojumder īgumu un atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām.LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/11
3.1.2. Lai veiktu šaj ā pielikum ā paredz ētās darb ības, katrs tehniskais a ģents un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest āde 
atbalsta otras Puses tehnisk ā a ģenta un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes piepras ījumus piek ļūt inform ācijai, 
kas ir otra tehnisk ā a ģenta un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes regulat īvā uzraudz ībā. 
3.2. Projekta apstiprin ājumi  
3.2.1. ASV tehniskais a ģents veic projekta valsts funkcijas, kas piem ērojamas Amerikas Savienotaj ām Valst īm saska ņā ar 
1944. gada 7. decembr ī Čikāgā parakst ītās Starptautisk ās Civil ās avi ācijas konvencijas (“ Čikāgas konvencijas”) 
8. pielikumu attiec ībā uz reglament ētaj ām organiz ācij ām, kuras ir t ā jurisdikcij ā. 
3.2.2. EK tehniskais a ģents veic ES dal ībvalstu v ārd ā projekta valsts funkcijas, kas t ām piem ērojamas saska ņā ar 1944. 
gada 7. decembr ī Čikāgā parakst ītās Starptautisk ās Civil ās avi ācijas konvencijas (“ Čikāgas konvencijas”) 8. pieli ­
kumu attiec ībā uz reglament ētaj ām organiz ācij ām, kuras ir t ā jurisdikcij ā. 
3.2.3. Lai g ūtu labumu no savstarp ējas atz īšanas saska ņā ar šo nol īgumu:  
a) EASA  darbojas k ā sertifik ācijas iest āde un atz īst sertifik ācijas pieteikumus tikai no tiem pieteikuma iesniedz ē­
jiem, kuri atrodas Eiropas Kopienas teritorij ā to projekta, projekta izmai ņu un remonta inform ācijas s ākotn ējai 
apstiprin āšanai; un  
b) FAA  darbojas k ā sertifik ācijas iest āde un atz īst sertifik ācijas pieteikumus tikai no tiem pieteikuma iesniedz ē­
jiem, kuri atrodas Amerikas Savienotaj ās Valst īs, to projekta, projekta izmai ņu un remonta datu s ākotn ējai 
apstiprin āšanai.  
3.2.4. Katrs tehniskais a ģents izmanto valid ācijas procesu, lai apstiprin ātu: 
a) gaisa ku ģa, gaisa ku ģa dzin ēju, propelleru un ier īču projektus;  
b) papildu tipa sertifik ātus; 
c) noteiktas lielas tipa projekta izmai ņas, k ā noteikts tehnisk ās īstenošanas proced ūrās; un  
d) trokš ņu un emisijas l īme ņu izmai ņas, 
ko apstiprin ājis otras Puses tehniskais a ģents, kurš veic projekta valsts funkcijas, vai kas ir apstiprin āšanas proces ā. 
Valid ācijas procesa pamat ā, k ā noteikts tehnisk ās īstenošanas proced ūrās, p ēc iesp ējas liel ākā m ērā ir ņemti v ērā 
otra tehnisk ā a ģenta tehniskie nov ērtējumi, testi, p ārbaudes un atbilst ības sertifik āti. Lidojumder īguma sertifik ā­
cijas pamatam, kas izstr ādāts gaisa ku ģa, gaisa ku ģa dzin ēja vai propellera valid ācijas proces ā, izmanto piem ēro ­
jamos lidojumder īguma standartus vai kodeksus, kuri ir sp ēkā piem ērošanas datum ā attiec ībā uz tehnisko a ģentu, 
kurš veic projekta valsts funkcijas. Atbilst ības vides aizsardz ības pras ībām sertifik ācijas pamatu izstr ādā, pama ­
tojoties uz tehnisk ās īstenošanas proced ūrās noteiktajiem piem ērošanas datumiem.  
3.2.5. Tehniskie a ģenti nodrošina, ka inform āciju par ekspluat ācijas pras ībām, kuras ietekm ē projektu, valid ācijas procesa 
laik ā tie dara viens otram pieejamu. Avi ācijas iest ādes padara šo inform āciju pieejamu  EASA . 
3.2.6. Tehniskais a ģents, ja vajadz īgs, var izmantot ar ī kop īgu sertifik ācijas procesu. Kop īga sertifik ācija ir alternat īvs 
valid ācijas veids, ja par to savstarp ēji vienojas pieteikuma iesniedz ējs un abi tehniskie a ģenti, k ā noteikts tehnisk ās 
īstenošanas proced ūrās. Kop īga sertifik ācija ir jo īpaši lietder īga, ja jaun ā ražojuma sast āvda ļas ir projekt ējusi 
reglament ēta organiz ācija, kura atrodas otras Puses teritorij ā. Kop ējā sertifik ācij ā tiek uzskat īts, ka atbilst ības 
pier ādījumus un atzinumus ir veicis uz vietas otras Puses tehniskais a ģents.  
3.2.7. T ā k ā Pušu da ļu, remonta projekta datu un projekta izmai ņu datu regulat īvās sist ēmas, kas nav t ās, uz kur ām 
attiecas 3.2.4. punkts, uzskata par pietiekami sal īdzin ām ām, lai neb ūtu vajadz īgs import ējoš ās Puses tehnisk ā 
aģenta vai avi ācijas iest ādes atseviš ķs apstiprin ājums, import ējošais tehniskais a ģents atz īst da ļas, remonta projekta 
datus vai projekta izmai ņas, ja t ās jau ir apstiprin ājis vai cit ādi atzinis otras Puses tehniskais a ģents, veicot projekta 
valsts funkcijas attiec ībā uz da ļu remonta projekta datiem vai projekta izmai ņām. Tehnisk ās īstenošanas proce ­
dūrās noteikts, kad ir nepieciešams atseviš ķs import ējoš ā tehnisk ā a ģenta apstiprin ājums.LV L 291/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
3.2.8. Apliecinošos pazi ņojumus attiec ībā uz projekta apstiprin ājumiem, tostarp inform āciju par trokš ņu un emisijas 
līmeni, nosaka tehnisk ās īstenošanas proced ūrās. 
3.2.9. Ja projekta apstiprin ājuma sa ņēm ējs nodod savu apstiprin ājumu citai organiz ācijai, par projekta apstiprin āšanu 
atbild īgais tehniskais a ģents nekav ējoties inform ē otru tehnisko a ģentu par šo nodošanu. Tehniskais a ģents 
tehnisk ās īstenošanas proced ūrās nosaka proced ūras, lai atvieglotu sertifik ātu nodošanu starp Pušu reglament ē­
taj ām organiz ācij ām. 
3.2.10.  EASA  atz īst ASV sertifik ācijas proced ūras k ā pie ņemamu alternat īvu Eiropas Kopienas pras ībām pieteikuma 
iesniedz ēja sp ējas pier ādīšanai.  
3.3. Past āvīgs lidojumder īgums  
3.3.1. Tehniskajiem a ģentiem ir uzdots veikt pas ākumus, lai piev ērstu uzman ību to sertific ēto ražojumu nedrošam 
stāvoklim. Tehniskie a ģenti apmain ās ar to inform āciju par k ļūm ēm, nepareizu darb ību, defektiem, kas sa ņemta 
no to apstiprin ājumu sa ņēm ējiem, lai atbalst ītu otra tehnisk ā a ģenta izmekl ēšanu par ekspluat ācijas gr ūtībām vai 
citiem iesp ējamiem droš ības jaut ājumiem. Uzskata, ka ar šo inform ācijas apmai ņu starp tehniskajiem a ģentiem 
tiek izpild īts katra apstiprin ājuma sa ņēm ēja pien ākums zi ņot par k ļūm ēm, nepareizu darb ību un defektiem otras 
Puses tehniskajam a ģentam saska ņā ar otras Puses piem ērojamajiem ties ību aktiem. Pas ākumi, lai piev ērstu 
uzman ību nedrošiem st āvok ļiem, un droš ības inform ācijas apmai ņa ir noteikta tehnisk ās īstenošanas proced ūrās. 
3.3.2. Ja vien nav cit ādi pazi ņojis k ādas Puses tehniskais a ģents:  
a) FAA  veic past āvīga lidojumder īguma projekta valsts funkcijas, kas piem ērojamas Amerikas Savienotaj ām 
Valst īm saska ņā ar Čikāgas konvencijas 8. pielikumu attiec ībā uz gaisa ku ģiem, gaisa ku ģu dzin ējiem, propel ­
leriem un ier īcēm ražojuma dz īves cikla laik ā; 
b) EASA  ES dal ībvalstu v ārd ā veic past āvīga lidojumder īguma projekta valsts funkcijas, kas piem ērojamas t ām 
saska ņā ar Čikāgas konvencijas 8. pielikumu attiec ībā uz gaisa ku ģiem, gaisa ku ģu dzin ējiem, propelleriem un 
ier īcēm ražojuma dz īves cikla laik ā. 
3.3.3.  FAA  veic ražošanas valsts funkcijas, kas piem ērojamas Amerikas Savienotaj ām Valst īm saska ņā ar Čikāgas 
konvencijas 8. pielikumu attiec ībā uz gaisa ku ģiem, gaisa ku ģu dzin ējiem, propelleriem un ier īcēm ražojuma 
dz īves cikla laik ā, uz ko attiecas t ās jurisdikcija.  EASA  veic ražošanas valsts funkcijas, kas piem ērojamas ES 
dal ībvalst īm saska ņā ar Čikāgas konvencijas 8. pielikumu attiec ībā uz gaisa ku ģiem, gaisa ku ģu dzin ējiem, 
propelleriem un ier īcēm ražojuma dz īves cikla laik ā, uz ko attiecas t ās jurisdikcija. Pas ākumi, lai piev ērstu 
uzman ību nedrošiem st āvok ļiem, ir noteikti tehnisk ās īstenošanas proced ūrās. 
3.3.4. Par jebkuras Puses tehnisk ā a ģenta izdota sertifik āta sa ņēm ēja vai lidojumder īguma statusa izmai ņām savlaic īgi 
inform ē otras Puses tehnisko a ģentu.  
3.4. Ražojums  
3.4.1. Tehniskie a ģenti un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes, balstoties uz pie ņemamu ražošanas kvalit ātes/p ārbaudes 
sist ēmu, pieš ķir ražot ājam, uz kuru attiecas t ā regulat īvā sist ēma, ražojuma apstiprin ājumus, ja šis ražot ājs ir 
iesaist īts gaisa ku ģu, gaisa ku ģu dzin ēju, propelleru, ier īču vai da ļu eksport ā otrai Pusei. Š ādi ražojuma apstipri ­
nājumi nodrošina, ka visi gaisa ku ģi, gaisa ku ģu dzin ēji, propelleri, ier īces un da ļas atbilst import ējoš ās Puses 
apstiprin ātam projektam, attiec īgā gad ījum ā ir p ārbaud īti ekspluat ācij ā un eksporta laik ā ir drošas lietošanas 
stāvokl ī. 
3.4.2. T ā k ā Pušu ražojumu regulat īvās sist ēmas uzskata par pietiekami sal īdzin ām ām, import ējošais tehniskais a ģents 
vai avi ācijas iest āde neizdod savus ražojuma apstiprin ājumus tiem ražot ājiem, kurus reglament ē eksport ējoš ā Puse.  
3.4.3. Katrs tehniskais a ģents un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes atz īst otra tehnisk ā a ģenta vai avi ācijas iest āžu 
ražojuma apstiprin ājumus, tostarp:  
a) ražojuma apstiprin ājumus, kas pieš ķirti vai pagarin āti gaisa ku ģu, gaisa ku ģa dzin ēju, propelleru, ier īču vai da ļu 
ražošanai to teritorij ās; un gaisa ku ģu, gaisa ku ģa dzin ēju, propelleru, ier īču vai da ļu ražošanai ārpus to 
teritorij ām; unLV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/13
b) ražojuma apstiprin ājumus, kas pieš ķirti gaisa ku ģu, gaisa ku ģu dzin ēju, propelleru, ier īču vai da ļu ražošanai, 
balstoties uz ražošanas licences l īgumu vai atbilstošu vienošanos ar projekta apstiprin ājuma sa ņēm ēju otras 
Puses teritorij ā vai treš ā valst ī. Ja licences l īgums gaisa ku ģa, gaisa ku ģu dzin ēju, propelleru ražošanai sadala 
projekta valsts un ražošanas valsts pien ākumus abu Pušu starp ā, FAA  un EASA  vai attiec īgā gad ījum ā avi ācijas 
iest āde nosl ēdz pagaidu nol īgumu.  
3.4.4. Katras Puses tehniskais a ģents un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes pilda savus regulat īvos pien ākumus, lai 
uzraudz ītu saska ņā ar ražot āja kvalit ātes sist ēmu apstiprin ātos ražot ājus un pieg ādātājus, kuri atrodas otras Puses 
teritorij ā, pa ļaujoties uz otras Puses p ārraudz ības sist ēmu, ja ir izpild īti š ādi nosac ījumi:  
a) tehniskais a ģents vai par ražojuma apstiprin ājuma sa ņēm ēja uzraudz ību atbild īgā avi ācijas iest āde ofici āli 
pieprasa p ārraudz ības pal īdz ību; 
b) ražošanas objektam ir pieš ķirts l īdz īga satura ražošanas apstiprin ājums, ko izdevis teritorijas, kur ā atrodas 
objekts, tehniskais a ģents vai avi ācijas iest āde; 
c) otras Puses tehniskais a ģents vai avi ācijas iest āde v ēlas un sp ēj uz ņemties t ādas darb ības, k ādas at ļauj to resursi; 
un 
d) tehniskais a ģents vai avi ācijas iest āde attiec īgā gad ījum ā dokument ē inform āciju par jebkuru p ārraudz ības 
pal īdz ību, par kuru ir vienošan ās. 
3.4.5. Attiec ībā uz da ļām, kas ražotas saska ņā ar vienas Puses regulat īvo sist ēmu objekt ā, kurš atrodas otras Puses 
teritorij ā, tehniskais a ģents un avi ācijas iest ādes savas dokument ācijas viet ā p ēc vienošan ās atz īst vai nu autori ­
zētos izmantošanas sertifik ātus, vai citus dokumentus saska ņā ar š ādiem nosac ījumiem:  
a) ražošanas objektam ir pieš ķirts l īdz īga satura ražošanas apstiprin ājums, ko izdevis tehniskais a ģents vai 
pielikuma papildin ājum ā nor ādīta avi ācijas iest āde, kuras regulat īvā kompetenc ē ir šis ražošanas objekts; un 
– attiec īgā gad ījum ā 
b) pieg ādei gala lietot ājam der īga apstiprin ājuma sa ņēm ējs savam pieg ādātājam ir pieš ķīris rakstisku at ļauju, ja tas 
atļauts saska ņā ar apstiprin ājuma sa ņēm ēja regulat īvo sist ēmu.  
3.4.6. Ražojumiem, kas ražoti saska ņā ar licences l īgumu, tehniskais a ģents nosaka proced ūras, lai nodrošin ātu, ka visas 
izmai ņas, ko veicis projekt ā licences sa ņēm ējs, ar projekta apstiprin ājuma sa ņēm ēja starpniec ību ir apstiprin ājis 
tehniskais a ģents, kurš pilda projekta valsts pien ākumus attiec ībā uz ražojumu.  
3.5.  Eksporta lidojumder īguma sertifik ācija 
3.5.1. Katras Puses tehniskais a ģents vai attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes savstarp ēji atz īst otras Puses lidojumder ī­
guma sertifik ātus visiem ražojumiem, ja ražojumu eksport ē no vienas Puses regulat īvās jurisdikcijas uz otras Puses 
regulat īvo jurisdikciju ar atbilst īgu lidojumder īguma apliecin ājumu. Tehniskais a ģents un attiec īgā gad ījum ā avi ā­
cijas iest ādes vai pien ācīgi apstiprin ātas organiz ācijas kop ā ar katru eksportu izdod š ādu lidojumder īguma doku ­
ment āciju:  
a) jauna vai lietota gaisa ku ģa eksporta lidojumder īguma sertifik ātu, k ā noteikts tehnisk ās īstenošanas proced ūrās; 
b) jauna gaisa ku ģa dzin ēja vai propellera eksporta lidojumder īguma sertifik ātu vai autoriz ētu izmantošanas 
sertifik ātu; 
c) jaunas da ļas vai ier īces autoriz ētu izmantošanas sertifik ātu. 
3.5.2. Attiec ībā uz jauniem ražojumiem tehniskie a ģenti vai pielikuma papildin ājum ā nor ādītās avi ācijas iest ādes (vai 
attiec īgā gad ījum ā to izraudz ītas reglament ētās organiz ācijas), izdodot īpašu eksporta dokumentu, apliecina, ka 
gaisa ku ģis, gaisa ku ģa dzin ējs, propelleris vai ier īce: 
a) atbilst projektam, ko apstiprin ājis import ējošais tehniskais a ģents un kas nor ādīts tipa sertifik āta tehnisko datu 
lap ā vai cit ā projekta apstiprin ājum ā, tostarp jebkuros tipa papildu sertifik ātos;LV L 291/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
b) ir drošas ekspluat ācijas st āvokl ī, tostarp atbilst jebkurai lidojumder īguma direkt īvai (attiec īgā gad ījum ā) vai 
droš ības inform ācijas pazi ņojumam, k ā pazi ņojis import ējošais tehniskais a ģents, un jebkuriem oblig ātiem 
droš ības pas ākumiem (vajadz ības gad ījum ā) attiec ībā uz ražošanu vai tehnisko apkopi, k ā pazi ņojusi attiec īgā 
import ējoš ā avi ācijas iest āde; 
c) vajadz ības gad ījum ā ir pak ļauts gal īgai ekspluat ācijas p ārbaudei;  
d) ir atbilstoši mar ķēts vai identific ēts saska ņā ar import ējoš ā tehnisk ā a ģenta pras ībām; 
e) atbilst vis ām import ējoš ā tehnisk ā a ģenta noteiktaj ām un pazi ņotaj ām papildu pras ībām; un  
f) attiec ībā uz p ārb ūvētu gaisa ku ģa dzin ēju –, ka dzin ēju ir p ārb ūvējis dzin ēja ražot ājs. 
3.5.3. Tehniskais a ģents vai š ā pielikuma papildin ājum ā nor ādītās avi ācijas iest ādes (vai attiec īgā gad ījum ā to izraudz ītas 
organiz ācijas) pie ņem ar ī lietotus gaisa ku ģus standarta vai īpašai/ierobežotai lidojumder īguma apliecin āšanai tikai 
tad, ja past āv tipa sertifik āts vai Eiropas ierobežot ā tipa sertifik āta sa ņēm ējs, lai atbalst ītu lidapar āta past āvīgu 
lidojumder īgumu, un ja otras Puses tehniskais a ģents vai avi ācijas iest āde apliecina, ka:  
a) gaisa ku ģim t ā ekspluat ācijas laik ā ir veikta pareiza tehnisk ā apkope (ko apliecina atbilstoša tehnisk ās apkopes 
dokument ācija); un  
b) lidapar āts atbilst 3.5.2. punkta a) l īdz e) apakšpunkta pras ībām. 
Pārbaudes un tehnisk ās apkopes dokument ācija, ko pievieno lietotam gaisa ku ģim, ir s īki izkl āstīti tehnisk ās 
īstenošanas proced ūrās. 
3.5.4. Vis ā lidojumder īguma dokument ācij ā ir atbilstoši apliecinoši pazi ņojumi, k ā nor ādīts tehnisk ās īstenošanas proce ­
dūrās. 
3.5.5. Ja lidojumder īguma apliecin āšanas proces ā eksport ējošais tehniskais a ģents vai avi ācijas iest āde nesp ēj izpild īt visas 
3.5.2. punkta a) l īdz f) apakšpunkt ā vai 3.5.3. punkt ā nor ādītās pras ības, attiec īgais eksport ējošais tehniskais 
aģents vai avi ācijas iest āde: 
a) par to nekav ējoties inform ē import ējošo tehnisko a ģentu vai avi ācijas iest ādi; 
b) pirms lidojumder īguma apliecin āšanas pabeigšanas saska ņo ar import ējošo tehnisko a ģentu vai avi ācijas iest ādi, 
kā nor ādīts tehnisk ās īstenošanas proced ūrās, savu piekrišanu iz ņēmumiem no pras ībām vai to noraid īšanu; un  
c) eksport ējot ražojumu, dokument ē jebk ādus pie ņemtus iz ņēmumus.  
3.5.6. Papildus š ā pielikuma papildin ājum ā uzskait ītajiem ražojumiem  FAA  turpina atz īt ražojumus, kuri bija iek ļauti š ā 
nol īguma 1. papildin ājum ā nor ādītā divpus ējā nol īguma jom ā attiec ībā uz lidojumder īgumu, kas atbilst  FAA  
apstiprin ātam projektam, ja tie ir ražoti un tiem izdots atbilstošs lidojumder īguma sertifik āts pirms š ā nol īguma 
sp ēkā st āšan ās datuma.  
3.5.7. Eiropas Kopiena no Amerikas Savienotaj ām Valst īm import ētām da ļām neprasa īpašu Eiropas rezerves da ļu 
apstiprin ājuma ( EPA ) mar ķējumu, iz ņemot, ja  EASA  darbojas k ā projekta valsts.  
4. ATZINUMU UN APSTIPRIN ĀJUMU ATZ ĪŠANA  
4.1. Atzinumu un apstiprin ājumu atz īšanas kvalifik ācijas pras ības 
4.1.1. Tehniskie a ģenti un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes izveido sertifik ācijas un uzraudz ības sist ēmu daž ādām š ā 
pielikuma jom ā iek ļautaj ām darb ībām. Šo sist ēmu dokument ē un iek ļauj organizatoriskaj ā strukt ūrā, darbinieku 
kvalifik ācij ā un iekš ējās politik ās, k ā ar ī proced ūrās, ko izmanto, lai veiktu š īs darb ības.  
4.1.2. Katrs tehniskais a ģents un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes pier āda pietiekamas zin āšanas viena par otras 
sist ēmu lidojumder īguma un vides aizsardz ības pras ībām, ar sist ēmu saist īto politiku un metodiskajiem materi ā­
liem, proced ūrām un organizatorisko strukt ūru. 
4.1.3. Katrs tehniskais a ģents un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes nodrošina, ka darbinieki ir atbilstoši kvalific ēti un 
tiem ir pietiekamas zin āšanas, pieredze un apm ācība, lai pild ītu savus pien ākumus saska ņā ar šo nol īgumu.LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/15
4.1.4. Š īm sist ēm ām veic iekš ējās kvalit ātes rev īzijas, akredit āciju vai standartiz ācijas p ārbaudes. Tehnisk ās īstenošanas 
proced ūras nosaka tehnisko a ģentu regul āru l īdzdal ību vienam otra iekš ējās kvalit ātes rev īzij ās, akredit ācij ā vai 
standartiz ācijas p ārbaud ēs, tostarp 4.2.3. punkt ā izkl āstītaj ās avi ācijas iest āžu p ārbaud ēs, lai saglab ātu savstarp ēju 
uztic ību vienam otra sist ēm ām. Tehniskie a ģenti un avi ācijas iest ādes pak ļaujas š ādām p ārbaud ēm un nodrošina, 
ka reglament ētās organiz ācijas nodrošina piek ļuvi abiem tehniskajiem a ģentiem.  
4.2.  Tehnisko a ģentu un avi ācijas iest āžu kvalifik ācija 
4.2.1. P ēc uztic ības stiprin āšanas procesa saska ņā ar jebkuriem tehnisk ās īstenošanas proced ūrās noteiktajiem nosac īju­
miem uzskata, ka tehniskie a ģenti atbilst 4.1.1. l īdz 4.1.3. punkt ā nor ādītaj ām pras ībām. Attiec ībā uz lidojum ­
der īguma sertifik āciju uztic ības stiprin āšanas process ir pabeigts, k ā to pier āda š ā pielikuma iek ļaušana nol īgum ā. 
Attiec ībā uz atbilst ības vides aizsardz ības pras ībām sertifik āciju uztic ības stiprin āšanas process ir noteikts 
tehnisk ās īstenošanas proced ūrās. 
4.2.2. Avi ācijas iest ādes, kuras atbilst 4.1.1. l īdz 4.1.3. punkt ā nor ādītaj ām pras ībām attiec ībā uz ražojuma un lidojum ­
der īguma sertifik ācijas funkcij ām, ir nor ādītas š ā pielikuma papildin ājum ā kop ā ar to darb ības jomu.  
4.2.3. Ja p ēc standartiz ācijas p ārbaudes, ko veic  EASA , Eiropas Kopiena nosaka, ka cita avi ācijas iest āde atbilst 4.1.1. 
punkt ā līdz 4.1.3. punkt ā nor ādītaj ām pras ībām, tehniskais a ģents iev ēro procesu, kas izkl āstīts tehnisk ās īste ­
nošanas proced ūru 1. ieda ļā. P ēc procesa pabeigšanas, ja tie uzskata par vajadz īgu, tehniskie a ģenti ierosina 
Divpus ējai uzraudz ības padomei jebk ādus š ā pielikuma groz ījumus, tostarp izmai ņas avi ācijas iest ādes darb ības 
jom ā. 
4.2.4. Ja viens tehniskais a ģents uzskata, ka otra tehnisk ā a ģenta vai jebkuras avi ācijas iest ādes tehnisk ā kompetence 
vairs nav atbilstoša, tehniskie a ģenti apspriežas un ierosina r īcības pl ānu, tostarp jebk ādus uztic ības stiprin āšanas 
pas ākumus, lai nov ērstu tr ūkumus. T āpat, ja k āds no tehniskajiem a ģentiem uzskata, ka avi ācijas iest ādes veikto 
atzinumu vai apstiprin ājumu atz īšana j āpārtrauc, tehniskie a ģenti apspriežas. Ja uztic ība netiek atjaunota ar 
savstarp ēji pie ņemamiem l īdzek ļiem, katrs tehniskais a ģents var iesniegt jaut ājumu izskat īšanai Divpus ējai uzrau ­
dz ības padomei. Ja probl ēma nav atrisin āta ar savstarp ēji pie ņemamiem l īdzek ļiem, katra Puse var pazi ņot par to 
otrai Pusei saska ņā ar š ā nol īguma 18. panta A punktu.  
4.2.5. T āpat tehniskie a ģenti apspriežas, ja k āds no tehniskajiem a ģentiem ierosina apsv ērt atjaunot avi ācijas iest ādi, kuru 
Divpus ējā uzraudz ības padome sv ītrojusi no pielikuma papildin ājuma vai kuras atzinumi vai apstiprin ājumi ir 
bijuši p ārtraukti.  
5. SAZI ŅA 
Visa sazi ņa tehnisko a ģentu un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest āžu starp ā, tostarp dokument ācija, ir ang ļu valod ā. 
Tehniskie a ģenti atseviš ķos gad ījumos var vienoties par iz ņēmumiem attiec ībā uz sertifik ācijas atbilst ības datiem.  
6. TEHNISK ĀS KONSULT ĀCIJAS  
Tehniskie a ģenti vienojas atrisin āt ar š ā pielikuma īstenošanu saist ītos jaut ājumus sarunu ce ļā. Tehniskie a ģenti 
vienojas pielikt visas p ūles, lai atrisin ātu jaut ājumus iesp ējami viszem ākaj ā tehniski organizatoriskaj ā l īmen ī, 
izmantojot tehnisk ās īstenošanas proced ūrās izkl āstīto procesu, pirms jaut ājuma iesniegšanas izskat īšanai Divpu ­
sējai uzraudz ības padomei.  
7. TEHNISK Ā PAL ĪDZ ĪBA 
7.1. P ēc piepras ījuma un savstarp ējas vienošan ās katras Puses tehniskais a ģents vai attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest āde 
sniedz tehnisko pal īdz ību otras Puses tehniskajam a ģentam vai attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādei sertifik ācijas un 
past āvīga lidojumder īguma darb ībās, kas saist ītas ar projekta, ražojuma, lidojumder īguma un atbilst ības vides 
aizsardz ības pras ībām sertifik āciju vienai otras teritorij ā. Š ādas pal īdz ības sniegšanas process ir izkl āstīts tehnisk ās 
īstenošanas proced ūrās. 
7.2. Tehniskais a ģents vai avi ācijas iest ādes var atteikt sniegt š ādu tehnisko pal īdz ību nepietiekamu resursu d ēļ, ja 
ražojums nav š ā nol īguma jom ā vai nav regulat īvas saist ības ar objektu.LV L 291/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
7.3. Ja tiek sniegta tehnisk ā pal īdz ība, tehniskais a ģents vai attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest āde, kura sniedz pal īdz ību, 
piem ēro savas Puses regulat īvo sist ēmu un proced ūras, ja vien tehniskie a ģenti vai attiec īgā gad ījum ā avi ācijas 
iest ādes nav vienojušies cit ādi. Tehnisko pal īdz ību, tostarp atbilst ības p ārbaudi, testu apliecin āšanu un atbilst ības 
noteikšanu var veikt apstiprin ātas/dele ģētas organiz ācijas. Ja Eiropas Kopienas apstiprin ātai organiz ācijai nav š ādas 
privil ēģijas t ās ražojuma apstiprin āšanas ietvaros, avi ācijas iest ādes var sniegt š ādu pal īdz ību tieši vai attiecin āt 
šādas privil ēģijas uz attiec īgo organiz āciju. Ja Eiropas Kopienas apstiprin ātai organiz ācijai nav š ādas privil ēģijas t ās 
projekta apstiprin āšanas ietvaros,  EASA  var sniegt tehnisko pal īdz ību tieši vai attiecin āt š ādas privil ēģijas uz 
organiz āciju.  
7.4. Tehnisko pal īdz ību var piepras īt sakar ā ar lietota gaisa ku ģa importu, kurš s ākotn ēji bija eksport ēts no Amerikas 
Savienotaj ām Valst īm vai Eiropas Kopienas. Katras Puses tehniskais a ģents vai attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes 
pal īdz otras Puses tehniskajam a ģentam vai attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādei ieg ūt inform āciju par lidapar āta 
konfigur āciju laik ā, kad to aizveda no ražot āja. 
8. PAZI ŅOJUMS PAR IZMEKL ĒŠANU VAI IZPILDES NODROŠIN ĀŠANAS PAS ĀKUMIEM  
Katras Puses tehniskais a ģents un, attiec īgā gad ījum ā, avi ācijas iest ādes nekav ējoties pazi ņo otras Puses tehnis ­
kajam a ģentam un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādēm par savu izmekl ēšanu vai izpildes nodrošin āšanas pas ā­
kumu, kur ā var b ūt iesaist īts 1) ražojums vai reglament ētā organiz ācija lidojumder īguma vai atbilst ības vides 
aizsardz ības pras ībām sertifik ācijai vai 2) tehnisk ā a ģenta vai avi ācijas iest ādes darb ība, kas, iesp ējams, neatbilst 
šim pielikumam. Tehniskie a ģenti un, attiec īgā gad ījum ā, avi ācijas iest ādes sadarbojas, lai apmain ītos ar jebkurai 
šādai izmekl ēšanai vai izpildes nodrošin āšanas pas ākumam, tostarp t ās sl ēgšanai, vajadz īgo inform āciju.LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/17
Papildin ājums  
LIDOJUMDER ĪGUMS UN VIDES SERTIFIK ĀCIJA  
EASA , AVI ĀCIJAS IEST ĀŽU UN ASV RAŽOJUMI, AR TIEM SAIST ĪTĀ EKSPORTA DOKUMENT ĀCIJA UN TEHNISK ĀS 
PAL ĪDZ ĪBAS DARB ĪBAS, KO ATZ ĪST SASKA ŅĀ AR ŠO NOL ĪGUMU  
Eiropas Kopienas tehniskais a ģents  Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
EASA  
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Jauns gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražots 
saska ņā ar  EASA  izdotu ražošanas organiz ācijas apstiprin ājumu 
(POA ) (3.4.3. punkts), kuram pievienota  EASA  27. veidlapa. 
— Jauni dzin ēji un propelleri, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar EASA  izdotu  POA , kam pievienota  EASA  1. veidlapa, 
autoriz ēts izmantošanas sertifik āts. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar EASA  izdotu  
POA , atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādī­ 
šanai ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums 
(kam pievienota  EASA  1. veidlapa): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Projekta dati (atbilst ības apliecin ājumi) un testu apliecin āšana 
— Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
Austrija  
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Jaunas mazas lidmaš īnas, ļoti viegli gaisa ku ģi, planieri un planieri ar 
dzin ēju, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražoti saska ņā ar 
Austrijas  POA  un kam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lido ­
jumder īguma sertifik āts vai Austrijas eksporta lidojumder īguma sertifi ­
kāts, kas izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. 
— Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Austrijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M da ļas noteikumi 
vēl nav īstenoti, piem ērojami Austrijas tehnisk ās apkopes noteikumi, 
kas noteikti Austrijas eksporta lidojumder īguma sertifik ātā vai  EASA  
27. veidlap ā.LV L 291/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
— Jauni dzin ēji un propelleri, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar Austrijas  POA  un kuriem pievienota  EASA  1. veid ­
lapa, autoriz ēts izmantošanas sertifik āts vai Apvienot ās avi ācijas insti ­
tūcijas ( JAA ) pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 
28. septembrim. 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar Austrijas  POA  un kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, autoriz ēts 
izmantošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Austrijas  POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē un kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums 
(kam pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota 
līdz 2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Be ļģija 
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Be ļģijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M da ļas noteikumi 
vēl nav īstenoti, piem ērojami Be ļģijas tehnisk ās apkopes noteikumi, kas 
noteikti Be ļģijas eksporta lidojumder īguma sertifik ātā vai  EASA  27. 
veidlap ā. 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar Be ļģijas POA , kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, autoriz ēts izman ­
tošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 
28. septembrim. 
— Jauni pilot ējami gaisa baloni, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar EASA  21. da ļas F apakšieda ļu vai Be ļģijas POA , kam 
pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder īguma sertifik āts vai 
Be ļģijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 
28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Be ļģijas POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums (kam 
pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim):LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/19
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Čehijas Republika  
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Jaunas nelielas lidmaš īnas, ļoti viegli gaisa ku ģi un planieri, kas atbilst  
FAA  apstiprin ātam projektam, ražoti saska ņā ar Čehijas Republikas  
POA  un kam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder īguma 
sertifik āts vai Čehijas Republikas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, 
kas izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. 
— Jauni pilot ējami gaisa baloni, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar Čehijas Republikas  POA , kam pievienota  EASA  27. 
veidlapa, eksporta lidojumder īguma sertifik āts vai Čehijas Republikas 
eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 
28. septembrim. 
— Jauni gaisa ku ģi, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražoti 
saska ņā ar Čehijas Republikas  POA  un kam pievienota  EASA  27. veid ­
lapa, eksporta lidojumder īguma sertifik āts vai Čehijas Republikas 
eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 
28. septembrim. 
— Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Čehijas Republikas eksporta lidojumder īguma serti ­
fik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M da ļas 
noteikumi v ēl nav īstenoti, piem ērojami Čehijas Republikas tehnisk ās 
apkopes noteikumi, kas noteikti Čehijas Republikas eksporta lidojum ­
der īguma sertifik ātā vai  EASA  27. veidlap ā. 
— Jauni dzin ēji un propelleri, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar Čehijas Republikas  POA  un kam pievienota  EASA  
1. veidlapa, autoriz ēts izmantošanas sertifik āts vai Apvienot ās avi ācijas 
instit ūcijas ( JAA ) pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 
28. septembrim. 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar Čehijas Republikas  POA , kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, auto ­
riz ēts izmantošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Čehijas Repub ­
likas  POA , atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas 
uzst ādīšanai ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstipri ­
nājums (kam pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas 
izdota l īdz 2005. gada 28. septembrim):LV L 291/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Dānija 
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai D ānijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M da ļas noteikumi 
vēl nav īstenoti, piem ērojami D ānijas tehnisk ās apkopes noteikumi, kas 
noteikti D ānijas eksporta lidojumder īguma sertifik ātā vai  EASA  27. 
veidlap ā. 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar D ānijas  POA , kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, autoriz ēts izman ­
tošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 
28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar D ānijas  POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums (kam 
pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaudeLV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/21
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
Somija  
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Somijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M da ļas noteikumi 
vēl nav īstenoti, piem ērojami Somijas tehnisk ās apkopes noteikumi, kas 
noteikti Somijas eksporta lidojumder īguma sertifik ātā vai  EASA  27. 
veidlap ā. 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar Somijas  POA , kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, autoriz ēts izman ­
tošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 
28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Somijas  POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums (kam 
pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Francija  
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Jaunas lidmaš īnas, helikopteri, ļoti viegli gaisa ku ģi un planieri, kas 
atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražoti saska ņā ar Francijas  POA  
un kam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder īguma serti ­
fik āts vai Francijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots l īdz 
2008. gada 28. septembrim. 
— Jauni pilot ējami gaisa baloni, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar EASA  21. da ļas F apakšieda ļu vai Francijas  POA  un 
kam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder īguma sertifi ­
kāts vai Francijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots l īdz 
2008. gada 28. septembrim. 
— Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Francijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim Ja atbilst īgie M da ļas noteikumi 
vēl nav īstenoti, piem ērojami Francijas tehnisk ās apkopes noteikumi, 
kas noteikti Francijas eksporta lidojumder īguma sertifik ātā vai  EASA  
27. veidlap ā.LV L 291/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
— Jauni dzin ēji un propelleri, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar Francijas  POA  un kam pievienota  EASA  1. veidlapa, 
autoriz ēts izmantošanas sertifik āts vai Apvienot ās avi ācijas instit ūcijas 
(JAA ) pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 28. septembrim. 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar Francijas  POA , kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, autoriz ēts 
izmantošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Francijas  POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums (kam 
pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Francijas dokument ācijas atz īšana attiec ībā 
uz da ļām, kas ražotas Francij ā saska ņā ar 
ASV ražojuma apstiprin ājumu  — EASA  1. veidlapa, autoriz ēto izmantošanas sertifik ātu atz īst attiec ībā uz 
da ļām, ko saska ņā ar ASV kvalit ātes sist ēmu ražojis ražojuma apstipri ­
nājuma sa ņēm ējs pie ražojuma apstiprin ājuma sa ņēm ēja pieg ādātāja, 
kurš atrodas Francij ā, ja ar ī pieg ādātājam ir Francijas  POA  tai pašai 
da ļai. 
Vācija 
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Jaunas lidmaš īnas, helikopteri, ļoti viegli gaisa ku ģi un motoriz ēti, ļoti 
viegli gaisa ku ģi, planieri un planieri ar dzin ēju, kas atbilst  FAA  apstip ­
rin ātam projektam, ražoti saska ņā ar V ācijas  POA  un kam pievienota  
EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder īguma sertifik āts vai V ācijas 
eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 
28. septembrim. 
— Jauni pilot ējami gaisa baloni, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar V ācijas  POA , kam pievienota  EASA  27. veidlapa, 
eksporta lidojumder īguma sertifik āts vai V ācijas eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. 
— Jauni gaisa ku ģi, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražoti 
saska ņā ar V ācijas  POA  un kam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta 
lidojumder īguma sertifik āts vai V ācijas eksporta lidojumder īguma serti ­
fik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim.LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/23
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
— Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai V ācijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M da ļas noteikumi 
vēl nav īstenoti, piem ērojami V ācijas tehnisk ās apkopes noteikumi, kas 
noteikti V ācijas eksporta lidojumder īguma sertifik ātā vai  EASA  27. 
veidlap ā. 
— Jauni dzin ēji un propelleri, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar V ācijas  POA  un kam pievienota  EASA  1. veidlapa, 
autoriz ēts izmantošanas sertifik āts vai Apvienot ās avi ācijas instit ūcijas 
(JAA) pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 28. septembrim. 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar V ācijas  POA , kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, autoriz ēts izman ­
tošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 
28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar V ācijas  POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums (kam 
pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Vācijas dokument ācijas atz īšana attiec ībā uz 
da ļām, kas ražotas V ācij ā saska ņā ar ASV 
ražojuma apstiprin ājumu  — EASA  1. veidlapu, autoriz ēto izmantošanas sertifik ātu atz īst attiec ībā uz 
da ļām, ko saska ņā ar ASV kvalit ātes sist ēmu ražojis ražojuma apstipri ­
nājuma sa ņēm ējs pie ražojuma apstiprin ājuma sa ņēm ēja pieg ādātāja, 
kurš atrodas V ācij ā, ja ar ī pieg ādātājam ir V ācijas  POA  tai pašai da ļai. 
Itālija 
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Jaunas lidmaš īnas, helikopteri un ļoti viegli gaisa ku ģi, kas atbilst  FAA  
apstiprin ātam projektam, ražoti saska ņā ar It ālijas  POA  un kam pievie ­
nota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder īguma sertifik āts vai It ālijas 
eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 
28. septembrim. 
— Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai It ālijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M da ļas noteikumi 
vēl nav īstenoti, piem ērojami It ālijas tehnisk ās apkopes noteikumi, kas 
noteikti It ālijas eksporta lidojumder īguma sertifik ātā vai EASA  27. veid ­
lap ā.LV L 291/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar It ālijas  POA , kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, autoriz ēts izman ­
tošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 
28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar It ālijas  POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums (kam 
pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Itālijas dokument ācijas atz īšana attiec ībā uz 
da ļām, kas ražotas It ālijā saska ņā ar ASV 
ražojuma apstiprin ājumu  — EASA  1. veidlapu, autoriz ēto izmantošanas sertifik ātu atz īst attiec ībā uz 
da ļām, ko saska ņā ar ASV kvalit ātes sist ēmu ražojis ražojuma apstipri ­
nājuma sa ņēm ējs pie ražojuma apstiprin ājuma sa ņēm ēja pieg ādātāja, 
kurš atrodas It ālijā, ja ar ī pieg ādātājam ir It ālijas  POA  tai pašai da ļai. 
Lietuva  
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Jauni planieri un planieri ar dzin ēju, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam 
projektam, ražoti saska ņā ar Lietuvas  POA  un kam pievienota  EASA  
27. veidlapa, eksporta lidojumder īguma sertifik āts vai Lietuvas eksporta 
lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. 
— Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Lietuvas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. 
— Jauni propelleri, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražoti 
saska ņā ar Lietuvas  POA  un kam pievienota  EASA  1. veidlapa, autori ­
zēts izmantošanas sertifik āts vai Apvienot ās avi ācijas instit ūcijas (JAA) 
pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Lietuvas  POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums (kam 
pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim): 
— iepriekš uzskait īto ražojumu rezerves da ļas.LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/25
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
Luksemburga  
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Luksemburgas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, 
kas izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Luksemburgas  
POA , atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādī­ 
šanai ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums 
(kam pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota 
līdz 2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Nīderlande  
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai N īderlandes eksporta lidojumder īguma sertifik āts, 
kas izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M da ļas notei ­
kumi v ēl nav īstenoti, piem ērojami N īderlandes tehnisk ās apkopes 
noteikumi, kas noteikti N īderlandes eksporta lidojumder īguma sertifi ­
kātā vai  EASA  27. veidlap ā. 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar N īderlandes  POA , kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, autoriz ēts 
izmantošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar N īderlandes  
POA , atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādī­ 
šanai ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums 
(kam pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota 
līdz 2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).LV L 291/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Polija  
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Jaunas lidmaš īnas, helikopteri, ļoti viegli gaisa ku ģi un planieri, kas 
atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražoti saska ņā ar Polijas  POA  
un kam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder īguma serti ­
fik āts vai Polijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots l īdz 
2008. gada 28. septembrim. 
— Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Polijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M da ļas noteikumi 
vēl nav īstenoti, piem ērojami Polijas tehnisk ās apkopes noteikumi, kas 
noteikti Polijas eksporta lidojumder īguma sertifik ātā vai EASA  27. veid ­
lap ā. 
— Jauni dzin ēji un propelleri, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar Polijas  POA  un kuriem pievienota  EASA  1. veidlapa, 
autoriz ēts izmantošanas sertifik āts vai Apvienot ās avi ācijas instit ūcijas 
(JAA ) pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 28. septembrim. 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar Polijas  POA , kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, autoriz ēts izman ­
tošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 
28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Polijas  POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums (kam 
pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaudeLV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/27
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
Portug āle 
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Portug āles eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Portug āles POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums (kam 
pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Rum ānija 
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Jauni planieri, planieri ar dzin ēju un ļoti viegli gaisa ku ģi, kas atbilst  
FAA  apstiprin ātam projektam, ražoti saska ņā ar Rum ānijas  POA  un 
kuriem pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder īguma serti ­
fik āts vai Rum ānijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots 
līdz 2008. gada 28. septembrim. 
— Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Rum ānijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M da ļas noteikumi 
vēl nav īstenoti, piem ērojami Rum ānijas tehnisk ās apkopes noteikumi, 
kas noteikti Rum ānijas eksporta lidojumder īguma sertifik ātā vai  EASA  
27. veidlap ā. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Rum ānijas  POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums (kam 
pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts,LV L 291/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
[Slov ākija]  
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — [Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Slov ākijas  
POA , atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādī­ 
šanai ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums 
(kam pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota 
līdz 2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licences l īgumu (nodal īta projekta valsts un 
ražošanas valsts).]  
Sp ānija 
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Jaunas lidmaš īnas un ļoti viegli gaisa ku ģi, kas atbilst  FAA  apstipri ­
nātam projektam, ražoti saska ņā ar Sp ānijas  POA  un kam pievienota  
EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder īguma sertifik āts vai Sp ānijas 
eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 
28. septembrim. 
— Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kur ām 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja t ām pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Sp ānijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M da ļas noteikumi 
vēl nav īstenoti, piem ērojami Sp ānijas tehnisk ās apkopes noteikumi, kas 
noteikti Sp ānijas eksporta lidojumder īguma sertifik ātā vai  EASA  27. 
veidlap ā. 
— Jauni pilot ējami gaisa baloni, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar Sp ānijas  POA , kam pievienota  EASA  27. veidlapa, 
eksporta lidojumder īguma sertifik āts vai Sp ānijas eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar Sp ānijas  POA , kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, autoriz ēts izman ­
tošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 
28. septembrim.LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/29
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Sp ānijas  POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums (kam 
pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).  
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Zviedrija  
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Zviedrijas eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M da ļas noteikumi 
vēl nav īstenoti, piem ērojami Zviedrijas tehnisk ās apkopes noteikumi, 
kas noteikti Zviedrijas eksporta lidojumder īguma sertifik ātā vai  EASA  
27. veidlap ā. 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar Zviedrijas  POA , kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, autoriz ēts 
izmantošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Zviedrijas  POA , 
atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas uzst ādīšanai 
ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstiprin ājums (kam 
pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 
2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).LV L 291/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Apvienot ā Karaliste  
Importam ASV atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Jaunas lidmaš īnas un ļoti viegli gaisa ku ģi, kas atbilst  FAA  apstipri ­
nātam projektam, ražoti saska ņā ar Apvienot ās Karalistes  POA  un 
kam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder īguma sertifi ­
kāts vai Apvienot ās Karalistes eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas 
izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. 
— Jauni gaisa ku ģi, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražoti 
saska ņā ar Apvienot ās Karalistes  POA  un kam pievienota  EASA  27. 
veidlapa, eksporta lidojumder īguma sertifik āts vai Apvienot ās Karalistes 
eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 
28. septembrim. 
— Jauni pilot ējami gaisa baloni, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar Apvienot ās Karalistes  POA , kam pievienota  EASA  27. 
veidlapa, eksporta lidojumder īguma sertifik āts vai Apvienot ās Karalistes 
eksporta lidojumder īguma sertifik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 
28. septembrim. 
— Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam un kuram 
veikta tehniska apkope atbilst īgi EASA  145. da ļai vai attiec īgā gad ījum ā 
M da ļai, ja tam pievienota  EASA  27. veidlapa, eksporta lidojumder ī­
guma sertifik āts vai Apvienot ās Karalistes eksporta lidojumder īguma 
sertifik āts, kas izdots l īdz 2008. gada 28. septembrim. Ja atbilst īgie M 
da ļas noteikumi v ēl nav īstenoti, piem ērojami Apvienot ās Karalistes 
tehnisk ās apkopes noteikumi, kas noteikti Apvienot ās Karalistes 
eksporta lidojumder īguma sertifik ātā vai  EASA  27. veidlap ā. 
— Jauni dzin ēji un propelleri, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ar Apvienot ās Karalistes  POA  un kam pievienota  EASA  
1. veidlapa, autoriz ēts izmantošanas sertifik āts vai Apvienot ās avi ācijas 
instit ūcijas ( JAA ) pirm ā veidlapa, kas izdota l īdz 2005. gada 
28. septembrim. 
— Jaunas ier īces, kas atbilst  FAA  apstiprin ātam projektam, ražotas saska ņā 
ar Apvienot ās Karalistes  POA , kur ām pievienota  EASA  1. veidlapa, 
autoriz ēts izmantošanas sertifik āts vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas izdota 
līdz 2005. gada 28. septembrim. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar Apvienot ās 
Karalistes  POA , atbilst  FAA  apstiprin āta projekta datiem un piem ērotas 
uzst ādīšanai ražojum ā vai ier īcē, kam pieš ķirts FAA  projekta apstipri ­
nājums (kam pievienota  EASA  1. veidlapa vai  JAA  pirm ā veidlapa, kas 
izdota l īdz 2005. gada 28. septembrim): 
— rezerves da ļas, neatkar īgi no ražojuma un/vai ier īces projekta valsts, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  EASA  darbojas k ā 
projekta valsts attiec ībā uz ES pieteikuma iesniedz ēja projekta 
izmai ņām. Ja š īs modifik ācijas da ļas ir saist ītas ar  EASA  papildu 
tipa sertifik ātu ( STC ), STC  j ābūt tehnisk ās īstenošanas proced ūru 
jom ā, 
— modifik ācijas da ļas jebkuram ražojumam, ja ASV ir projekta 
izmai ņu projekta valsts un da ļas ir ražotas saska ņā ar ASV projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licenc ēšanas l īgumu (nodal īta projekta 
valsts un ražošanas valsts).LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/31
Avi ācijas iest āde nor ādītaj ā ES dal ībvalst ī Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  FAA  
vārd ā — Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaude  
Apvienot ās Karalistes dokument ācijas atz ī­ 
šana attiec ībā uz da ļām, kas ražotas Apvie ­
notaj ā Karalist ē saska ņā ar ASV ražojuma 
apstiprin ājumu  — EASA  1. veidlapu, autoriz ēto izmantošanas sertifik ātu atz īst attiec ībā uz 
da ļām, ko saska ņā ar ASV kvalit ātes sist ēmu ražojis ražojuma apstipri ­
nājuma sa ņēm ējs pie ražojuma apstiprin ājuma sa ņēm ēja pieg ādātāja, 
kurš atrodas Apvienotaj ā Karalist ē, ja ar ī pieg ādātājam ir Apvienot ās 
Karalistes  POA  tai pašai da ļai. 
Savienoto Valstu tehniskais a ģents  Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
FAA  
Importam ES atz īti ražojumi un saist ītā 
eksporta dokument ācija — Jauns gaisa ku ģis, kas atbilst  EASA  apstiprin ātam projektam, ražots 
saska ņā ar ASV ražošanas apstiprin ājumu un kam pievienota  FAA  
8130-4 veidlapa un eksporta lidojumder īguma sertifik āts. 
— Jauni pilot ējami gaisa baloni, kas atbilst  EASA  apstiprin ātam projektam, 
ražoti saska ņā ASV ražošanas apstiprin ājumu un kam pievienota  FAA  
8130-4 veidlapa un eksporta lidojumder īguma sertifik āts. 
— Jauni gaisa ku ģi, kas atbilst  EASA  apstiprin ātam projektam, ražoti 
saska ņā ar ASV ražošanas apstiprin ājumu un kam pievienota  FAA  
8130-4 veidlapa un eksporta lidojumder īguma sertifik āts. 
— Lietots gaisa ku ģis, kas atbilst  EASA  apstiprin ātam projektam un kam 
veikta tehniska apkope atbilst īgi FAA  apstiprin ātajai sist ēmai (t. i., 14  
CFR  43., 65., 121., 125., 135., 145. vai 129.14. da ļa), ja tam pievie ­
nota  FAA  8130-4 veidlapa un eksporta lidojumder īguma sertifik āts. 
— Jauni un p ārb ūvēti dzin ēji un propelleri, kas atbilst  EASA  apstiprin ātam 
projektam, ražoti saska ņā ar ASV ražošanas apstiprin ājumu, kam 
pievienota  FAA  8130-4 veidlapa un eksporta lidojumder īguma sertifi ­
kāts. 
— Jaunas ier īces, kuras atbilst  EASA  apstiprin ātam projektam, ražotas 
saska ņā ar ASV ražojuma apstiprin ājumu un kur ām pievienota  FAA  
8130-3 veidlapa un autoriz ēts izmantošanas sertifik āts. 
— Turpm āk nor ādītās jaun ās da ļas, kas ražotas saska ņā ar ASV ražošanas 
apstiprin ājumam, kurš atbilst  EASA  apstiprin āta projekta datiem un 
piem ērotas uzst ādīšanai ražojum ā vai ier īcē, un kam pieš ķirts EASA  
projekta apstiprin ājums (kam pievienota  FAA  8130-3 veidlapa, autori ­
zēts izmantošanas sertifik āts): 
— ražojuma un/vai ier īces rezerves da ļas, tostarp rezerves da ļas saska ņā 
ar licences l īgumu  EASA  projekta apstiprin ājuma sa ņēm ējam, 
— modifik ācijas da ļas projekta izmai ņām, ja  FAA  ir projekta valsts 
projekta izmai ņām vai da ļas ir ražotas saska ņā ar EASA  projekta 
apstiprin ājuma sa ņēm ēja licences l īgumu, 
— PMA  rezerves da ļas un modifik ācijas da ļas, k ā noteikts tehnisk ās 
īstenošanas proced ūrās, ja t ām pievienota  FAA  8130-3 veidlapa ar 
atbilstošiem applicinošiem pazi ņojumiem.LV L 291/32 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
Savienoto Valstu tehniskais a ģents  Ražojumi, eksporta dokument ācija un tehnisk ās pal īdz ības 
darb ības 
Tehnisk ās pal īdz ības darb ības, ko veic  
EASA  v ārd ā — Projekta dati (atbilst ības apliecin ājumi) un testu apliecin āšana 
— Ražojuma uzraudz ība un kontrole, ko veic k ā tehnisko pal īdz ību 
— Atbilst ības p ārbaudeLV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/33
2. PIELIKUMS  
TEHNISK Ā APKOPE  
1. M ĒRĶIS UN JOMA  
Puses ir nov ērtējušas viena otras standartus un sist ēmas attiec ībā uz to remonta staciju/tehnisk ās apkopes orga ­
niz āciju apstiprin āšanu, kuras veic civil ās aeronavig ācijas ražojumu tehnisko apkopi. Saska ņā ar nol īguma 4. panta 
A punktu šis pielikums attiecas uz atbilst ības atzinumu, apstiprin ājumu un dokument ācijas savstarp ēju atz īšanu, k ā 
ar ī tehnisko pal īdz ību attiec ībā uz remonta staciju/tehnisk ās apkopes organiz āciju apstiprin āšanu un uzraudz ību, 
kā s īki izkl āstīts t ā papildin ājumos. Neko šaj ā pielikum ā nevar interpret ēt, lai ierobežotu Puses ties ības r īkoties 
saska ņā ar š ā nol īguma 15. pantu.  
2. DEFIN ĪCJAS  
2.1. “Kapit ālais remonts” ir process, kas nodrošina, ka aeronavig ācijas izstr ādājums piln ībā atbilst piem ērojamaj ām 
ekspluat ācijas pielaid ēm, kas nor ādītas tipa sertifik āta sa ņēm ēja vai iek ārtas ražot āja past āvīga lidojumder īguma 
nor ādījumos vai datos, ko apstiprin ājusi vai atzinusi kompetent ā iest āde. 
Neviena persona nevar raksturot izstr ādājumu k ā kapit āli remont ētu, ja tas nav vismaz izjaukts, not īrīts, p ārbau ­
dīts, k ā vajadz īgs remont ēts, salikts no jauna un p ārbaud īts saska ņā ar iepriekš nor ādītajiem datiem.  
2.2. “P ārveidojums vai modifik ācija” ir attiec īgā aeronavig ācijas ražojuma konstrukcijas, konfigur ācijas, darb ības un vidi 
aizsarg ājošo īpaš ību izmai ņas vai ekspluat ācijas ierobežojumi.  
2.3. “ FAA  apstiprin āti dati” ir  FAA  administratora vai administratora izraudz īta p ārst āvja apstiprin āti dati, tostarp 
saska ņā ar 1. pielikumu savstarp ēji atz īti EK projekta dati.  
2.4. “ EASA  apstiprin āti dati” ir EK tehnisk ā a ģenta vai jebkuras š ā tehnisk ā a ģenta apstiprin ātas organiz ācijas apstip ­
rin āti dati, tostarp saska ņā ar 1. pielikumu savstarp ēji atz īti ASV projekta dati.  
2.5. “ Īpaši nosac ījumi” ir t ās pras ības Amerikas Savienoto Valstu Feder ālo noteikumu kodeksa 14. sada ļas 43. da ļā un 
145. da ļā (turpm āk, attiec īgi, “14  CFR  43. da ļa” vai “14  CFR  145. da ļa”) vai Komisijas Regulas (EK) Nr. 2042/2003 
II pielikum ā (turpm āk “EASA  145. da ļa”), attiec ībā uz kur ām, pamatojoties uz tehnisk ās apkopes regulat īvo 
sist ēmu sal īdzin āšanu, konstat ēts, ka t ās nav kop ējas ab ām Pus ēm un ir pietiekami noz īm īgas, lai t ām piev ērstu 
uzman ību. 
3. KOP ĒJA KOORDIN ĀCIJAS ORGANIZ ĀCIJA  
3.1. Sast āvs 
3.1.1. Ar šo tiek izveidota Apvienot ā tehnisk ās apkopes koordin ācijas padome ( JMCB ), kura atskait ās Divpus ējai uzrau ­
dz ības padomei un kuru kop īgi vada  EASA  par organiz āciju apstiprin āšanu atbild īgais direktors un  FAA  par 
lidojumu standartiem atbild īgais direktors. Taj ā ir katra tehnisk ā a ģenta attiec īgi p ārst āvji, kuri atbild par kvalit ātes 
vad ības sist ēmu uztur ēšanu un attiec īgā gad ījum ā noteikumu izstr ādi. 
3.1.2. Kop ējā vad ība var aicin āt papildu dal ībniekus, lai atvieglotu  JMBC  pilnvaru izpildi.  
3.2. Pilnvaras  
3.2.1.  JMCB  tiekas vismaz reizi gad ā, lai nodrošin ātu efekt īvu š ā pielikuma darb ību un īstenošanu. T ās funkcijas ir:  
a) izstr ādāt, apstiprin āt un p ārskat īt s īki izkl āstītus nor ādījumus, ko paredz ēts izmantot procesos, uz kuriem 
attiecas šis pielikums;  
b) inform ācijas apmai ņa par galvenajiem droš ības jaut ājumiem un r īcības pl ānu izstr āde to risin āšanai;  
c) nodrošin āt konsekventu š ā pielikuma piem ērošanu;  
d) risin āt tehniskus jaut ājumus, kuri ir tehnisko a ģentu pien ākumu ietvaros, un izskat īt citus tehniskos jaut ājumus, 
kurus nevar atrisin āt zem ākā organizatorisk ā līmen ī;LV L 291/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
e) izstr ādāt, apstiprin āt un p ārskat īt s īki izstr ādātus nor ādījumus, ko paredz ēts izmantot p ārejai, sadarb ībai, 
pal īdz ībai, inform ācijas apmai ņai un l īdzdal ībai vienam otra kvalit ātes iekš ējās rev īzij ās, standartiz ācijas un 
paraugu ņemšanas p ārbaud ēs attiec ībā uz tehnisko apkopi, kvalit ātes vad ību un standartiz ācijas sist ēm ām; 
f) uztur ēt š ā pielikuma 2. papildin ājum ā nor ādīto avi ācijas iest āžu sarakstu atbilstoši Divpus ējās uzraudz ības 
padomes pie ņemtajiem l ēmumiem;  
g) ierosin āt Divpus ējai uzraudz ības padomei š ā pielikuma groz ījumus.  
3.2.2.  JMCB  zi ņo par neatrisin ātiem jaut ājumiem Divpus ējai uzraudz ības padomei un nodrošina Divpus ējās uzraudz ības 
padomes attiec ībā uz šo pielikumu pie ņemto l ēmumu īstenošanu.  
4. ĪSTENOŠANA  
4.1. Saska ņā ar š ā pielikuma noteikumiem Puses vienojas, ka to tehniskie a ģenti par pamatu sertifik ātu izdošanai un 
nep ārtrauktam der īgumam atz īst remonta staciju/tehnisk ās apkopes organiz āciju p ārbaudes un uzraudz ību, ko veic 
otrs tehniskais a ģents vai attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes attiec ībā uz atzinumiem par atbilst ību to attiec īgaj ām 
pras ībām. 
4.2. Tehnisk ā a ģenta saska ņā ar šo pielikumu izdotais sertifik āts nedr īkst p ārsniegt otra tehnisk ā a ģenta vai avi ācijas 
iest ādes izdot ā sertifik āta klases vai ierobežojumus.  
4.3.  FAA  sertifik āti 
4.3.1. Neskarot  FAA  administratora r īcības br īvību saska ņā ar 14  CFR  145. da ļu, tehnisk ās apkopes organiz ācijai izdod  
FAA  sertifik ātu un darb ību specifik ācijas, ja to tehnisk ās apkopes veikšanai apstiprin ājusi š ā pielikuma 2. papil ­
din ājum ā nor ādītā avi ācijas iest āde saska ņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2042/2003 II pielikumu, t ā atbilst šaj ā 
pielikum ā izkl āstītajiem nosac ījumiem, tostarp  FAA  īpašajiem nosac ījumiem, kas izkl āstīti 1. papildin ājum ā, un 
avi ācijas iest āde izdevusi ieteikumu vai indosamentu  FAA  sertifik ācijai.  
4.3.2.  FAA  sertifik āts attiecas tikai uz papildu stacion ārām tehnisk ās apkopes stacij ām, kuras atrodas 2. papildin ājum ā 
nor ādītā dal ībvalst ī. Katra papildu stacion āra tehnisk ās apkopes vieta ir ar ī 2. papildin ājum ā nor ādītās avi ācijas 
iest ādes uzraudz ībā. 
4.3.3.  FAA  sertifik āts attiecas tikai uz operat īvās tehnisk ās apkopes stacij ām, kas atrodas ES dal ībvalst ī un ir 2. papil ­
din ājum ā nor ādītas avi ācijas iest ādes uzraudz ībā. 
4.4.  EASA  sertifik āti 
4.4.1. Remonta stacijai izdod  EASA  sertifik ātu, k ā s īki izkl āstīts 4. papildin ājum ā, ja to tehnisk ās apkopes veikšanai 
apstiprin ājusi FAA  saska ņā ar 14  CFR  145. da ļu, t ā atbilst šaj ā pielikum ā izkl āstītajiem nosac ījumiem, tostarp  
EASA  īpašajiem nosac ījumiem, kas izkl āstīti 1. papildin ājum ā, un  FAA  izdevusi ieteikumu vai indosamentu  EASA  
apstiprin ājumam, iz ņemot, ja  EASA  izpilddirektors konstat ē, ka š āda darb ība nav vajadz īga ES dal ībvalst ī re ģistr ētu 
vai projekt ētu aeronavig ācijas ražojumu vai šajos ražojumos uzst ādītu da ļu tehniskai apkopei vai p ārveidošanai, vai 
ja EASA  resursi ne ļauj izskat īt pieteikumu.  
4.4.2.  EASA  sertifik āts attiecas tikai uz operat īvās tehnisk ās apkopes stacij ām, kuras atrodas Amerikas Savienoto Valstu 
teritorij ā. 
4.5. Tehniskie a ģenti un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes: 
a) sniedz ieteikumus vai indosamentus  FAA  remonta staciju sertific ēšanai un  EASA  tehnisk ās apkopes organiz ā­
ciju sertific ēšanai;  
b) veic uzraudz ību un sniedz zi ņojumus par tehnisk ās apkopes organiz āciju Eiropas Kopien ā un remonta staciju 
Amerikas Savienot ās Valst īs past āvīgu atbilst ību šaj ā pielikum ā izkl āstītaj ām pras ībām; 
c) atz īst vai attiec īgā gad ījum ā apstiprina papildin ājumu organiz ācijas rokasgr āmatai/izkl āstam, ko iesniedzis 
pieteikuma iesniedz ējs un kas atz īts par atbilstošu 1. papildin ājum ā; 
d) iev ēro 3. papildin ājum ā nor ādītās proced ūras.LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/35
4.6. Katras Puses tehniskais a ģents vai attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest āde p ēc piepras ījuma sniedz tehnisko pal īdz ību 
tehnisk ās apkopes darb ībām otras Puses tehniskajam a ģentam vai attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādei, lai sekm ētu 
šā pielikuma m ērķus. Tehniskie a ģenti vai avi ācijas iest ādes var atteikties sniegt š ādu tehnisko pal īdz ību resursu 
trūkuma d ēļ, ja tehnisk ās apkopes darb ība nav š ā pielikuma jom ā vai nav regulat īvas saist ības ar objektu. Š ādas 
pal īdz ības jomas var ietvert, neaprobežojoties ar to:  
a) p ēc piepras ījuma izmekl ēšanas veikšanu un zi ņošanu par to;  
b) p ēc piepras ījuma inform ācijas ieg ūšanu un sniegšanu zi ņojumu sagatavošanai.  
4.7. Tehniskie a ģenti var veikt neatkar īgas remonta staciju/tehnisk ās apkopes organiz āciju p ārbaudes, ja t ā pamat ā ir 
konkr ētas bažas attiec ībā uz droš ību saska ņā ar š ā nol īguma 15. panta B punktu.  
4.8. Puses vienojas, ka tehnisko apkopi un p ārveidojumus vai modifik ācijas, ko veic civil ās aeronavig ācijas ražojumiem 
vienas Puses regulat īvā kontrol ē, var pabeigt un šo ražojumu nodot atpaka ļ ekspluat ācij ā remonta stacija/tehnisk ās 
apkopes organiz ācija otras Puses regulat īvā kontrol ē, ja tas ir bijis apstiprin āts saska ņā ar š ā pielikuma noteiku ­
miem.  
4.9. Puses vienojas, ka ārk ārtas un nestandarta tehnisko apkopi var veikt ārpus nol īguma 12. pant ā nor ādītās teritorijas, 
lai ar iepriekš ēju at ļauju veiktu gaisa ku ģa vai sast āvda ļas tehnisko apkopi. At ļauju ārk ārtas vai nestandarta 
tehniskajai apkopei pieš ķir saska ņā ar JMCB  noteikt ām proced ūrām. 
4.10. Jebkuras Puses civil ās avi ācijas organiz āciju, tostarp tehnisko a ģentu un avi ācijas iest āžu proced ūru vai standartu 
pārskat īšana var ietekm ēt pamatu, atbilstoši kuram izpilda šo pielikumu. Attiec īgi Puses ar tehnisko a ģentu un 
atbilstoš ā gad ījum ā avi ācijas iest āžu starpniec ību, cik dr īz vien iesp ējams, inform ē viena otru par š ādu izmai ņu 
pl āniem un apspriež, k ādā m ērā šādas pl ānot ās izmai ņas ietekm ē šā pielikuma pamatu. Ja apspriešan ās saska ņā ar 
šā nol īguma 15. panta C punktu beidzas ar vienošanos groz īt šo pielikumu, Puses cenšas nodrošin āt, ka š āds 
groz ījums st ājas sp ēkā vienlaic īgi vai p ēc iesp ējas dr īz p ēc tam, kad st ājās sp ēkā izmai ņa, sakar ā ar ko š āds 
groz ījums tika izdar īts. 
5. SAZI ŅA UN SADARB ĪBA 
5.1. Puses ar  JMCB  starpniec ību attiec ībā uz daž ādiem š ā pielikuma tehniskiem aspektiem apmain ās ar kontaktpunktu 
sarakstu. Šo sarakstu uztur tehniskie a ģenti.  
5.2. Visa sazi ņa starp Pus ēm, tostarp izskat īšanai vai apstiprin āšanai iesniegt ā dokument ācija, k ā s īki izkl āstīts šaj ā 
pielikum ā, ir ang ļu valod ā. 
5.3. Ja rodas steidzamas vai neparastas situ ācijas, tehnisko a ģentu un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest āžu kontaktpunkti 
sazin ās un nodrošina, ka tiek veikti atbilstoši t ūlītēji pas ākumi.  
6. KVALIFIK ĀCIJAS PRAS ĪBAS ATBILST ĪBAS ATZINUMU ATZ ĪŠANAI  
6.1. Pamatpras ības 
6.1.1. Katras Puses tehniskais a ģents un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest ādes otras Puses tehniskajam a ģentam par āda 
savas attiec īgās sist ēmas remonta staciju/tehnisk ās apkopes organiz āciju regulat īvai uzraudz ībai. Lai veiktu remonta 
staciju/tehnisk ās apkopes organiz āciju uzraudz ību otras Puses v ārd ā, katras Puses tehniskie a ģenti un attiec īgā 
gad ījum ā avi ācijas iest ādes jo īpaši pier āda efekt īvu un atbilstošu:  
a) juridisko un regulat īvo strukt ūru; 
b) organizatorisko strukt ūru; 
c) resursus, tostarp pietiekami kvalific ētus darbiniekus;  
d) apm ācību programmu;  
e) iekš ējās politikas, procesus un proced ūras; 
f) dokument āciju un lietved ību;LV L 291/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
g) darbojošos sertifik ācijas un uzraudz ības programmu;  
h) pilnvaras attiec ībā uz reglament ētaj ām organiz ācij ām. 
6.2. S ākotn ējā uztic ība 
6.2.1. P ēc uztic ības stiprin āšanas procesa, kas īstenots š ā nol īguma nosl ēgšanas nol ūkā, tehniskie a ģenti un avi ācijas 
iest ādes, kas š ā nol īguma sp ēkā st āšan ās dien ā nor ādītas š ā pielikuma 2. papildin ājum ā, iev ēro š ā pielikuma 
pras ības.  
6.2.2. Ja  JMCB  konstat ē, ka avi ācijas iest āde ir veiksm īgi iztur ējusi nov ērtējumu attiec ībā uz atbilst ību š ā pielikuma 
pras ībām, t ā ierosina Divpus ējai uzraudz ības padomei iek ļaut avi ācijas iest ādi 2. papildin ājum ā. 
6.3. Past āvīga uztic ība 
6.3.1. Tehniskie a ģenti un avi ācijas iest ādes saska ņā ar JMCB  proced ūrām turpina apliecin āt efekt īvu uzraudz ību, k ā sīki 
izkl āstīts 6.1.1. punkt ā. 
a) Jo īpaši tehniskie a ģenti un avi ācijas iest ādes: 
i) ir ties īgas piedal īties viena otras kvalit ātes rev īzij ās, standartiz ācijas un paraugu ņemšanas p ārbaud ēs, k ā ar ī 
izveidot ikgad ēju paraugu ņemšanas p ārbaužu grafiku, tostarp iesp ējam ās izmai ņas, ja tas vajadz īgs, lai 
piel āgotos apst ākļiem;  
ii) pak ļaujas p ārbaud ēm, k ā izkl āstīts 6.3.1. punkta a) apakšpunkta i) punkt ā; 
iii) nodrošina, ka reglament ētās organiz ācijas nodrošina piek ļuvi abiem tehniskajiem a ģentiem, lai veiktu 
rev īzijas un p ārbaudes;  
iv) padara pieejamus kvalit ātes rev īziju, standartiz ācijas un paraugu ņemšanas p ārbaudes zi ņojumus, kas 
piem ērojami šim pielikumam;  
v) padara pieejamu atbilstošu person ālu, lai piedal ītos paraugu ņemšanas p ārbaud ē; 
vi) padara pieejamu tehnisk ās apkopes organiz ācijas dokument āciju, p ārbaužu zi ņojumus, tostarp īstenotos 
izpildes nodrošin āšanas pas ākumus;  
vii) avi ācijas iest ādes biroj ā nodrošina pal īdz ību saist ībā ar paskaidrojumiem, kad tiek p ārbaud īta tehnisk ās 
apkopes organiz ācijas iekš ējā lietved ība un dokument ācija, kas re ģistr ēta attiec īgās valsts valod ā; 
viii) pal īdz viena otrai, sagatavojot sl ēdzienus saist ībā ar veiktaj ām p ārbaud ēm; un  
ix) nodrošina, ka jebk ādas paraugu ņemšanas p ārbaudes ir noteiktas un balst ītas uz riska anal īzi un objek ­
tīviem krit ērijiem, neskarot tehnisko a ģentu r īcības br īvību. 
b) Tehniskie a ģenti p ēc iesp ējas dr īz inform ē viens otru, ja tehniskais a ģents vai avi ācijas iest āde nesp ēj izpild īt š ā 
punkta pras ības. Ja k āds no tehniskajiem a ģentiem uzskata, ka tehnisk ā kompetence vairs nav atbilstoša, 
tehniskie a ģenti apspriežas un ierosina r īcības pl ānu, tostarp jebk ādus nepieciešamos labošanas pas ākumus, 
lai nov ērstu tr ūkumus.  
c) Ja tehniskais a ģents vai avi ācijas iest āde nelabo tr ūkumus r īcības pl ānā nor ādītaj ā termi ņā, katrs tehniskais 
aģents var jaut ājumu iesniegt izskat īšanai  JMCB . 
d) Ja Puse paredz p ārtraukt tehnisk ā a ģenta vai avi ācijas iest ādes veikto atzinumu vai apstiprin ājumu atz īšanu, t ā 
nekav ējoties inform ē par to otru Pusi saska ņā ar nol īguma 18. panta A punktu.  
7. PAZI ŅOJUMS PAR IZMEKL ĒŠANU VAI IZPILDES NODROŠIN ĀŠANAS PAS ĀKUMIEM  
7.1. Saska ņā ar nol īguma 8. pantu Puses ar savu tehnisko a ģentu un attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest āžu starpniec ību 
nekav ējoties pazi ņo viena otrai par jebk ādām izmekl ēšanas un turpm ākām sl ēgšanas darb ībām par remonta 
stacijas/tehnisk ās apkopes organiz ācijas, kura ir otras Puses regulat īvā uzraudz ībā, neatbilst ību š ā pielikuma 
jom ā, kas var beigties ar izpildes nodrošin āšanas pas ākumu sankciju veid ā vai paredzot sertifik āta atcelšanu, 
pārtraukšanu vai ierobežošanu.  
7.2. Pazi ņojumu nos ūta uz atbilstošu otras Puses kontaktpunktu, kurš nor ādīts š ā pielikuma 5. punkt ā min ētaj ā 
sarakst ā.LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/37
7.3. Puses saglab ā ties ības veikt š ādu izpildes nodrošin āšanas pas ākumu. Tom ēr dažos gad ījumos Puse var izv ēlēties 
pārskat īt otras Puses veikto korekt īvo darb ību. Izpildes nodrošin āšanas apspriešanas procesu saska ņā ar šo pieli ­
kumu regul āri kop īgi p ārskata  JMCB . 
7.4. Ja tiek atcelts vai p ārtraukts remonta stacijas  FAA  14 CFR  145. da ļas sertifik āts vai saska ņā ar Komisijas Regulas 
(EK) Nr. 2042/2003 II pielikumu apstiprin ātas tehnisk ās apkopes organiz ācijas sertifik āts, tehniskais a ģents un 
attiec īgā gad ījum ā avi ācijas iest āde pazi ņo otram tehniskajam a ģentam par atcelšanu vai p ārtraukšanu.  
8. P ĀREJAS NOTEIKUMI  
8.1. Attiec ībā uz apstiprin ājumu p āreju, kas izdoti saska ņā ar divpus ējiem nol īgumiem starp Amerikas Savienotaj ām 
Valst īm un nol īguma 1. papildin ājum ā nor ādītaj ām Eiropas Kopienas dal ībvalst īm un ir sp ēkā šā pielikuma sp ēkā 
stāšan ās dien ā, Puses vienojas par š ādiem p ārejas noteikumiem.  
8.2. Neraugoties uz 16. panta C punktu, tehnisk ā a ģenta vai avi ācijas iest ādes atbilstoši Tehnisk ās apkopes īstenošanas 
proced ūrām (turpm āk “MIP ”) izdotos remonta stacijas/tehnisk ās apkopes organiz ācijas apstiprin ājumus saska ņā ar 
nol īguma 1. papildin ājum ā nor ādītajiem un š ā pielikuma sp ēkā st āšan ās dien ā sp ēkā esošiem divpus ējiem nol ī­
gumiem š ā nol īguma Puses uzskata par der īgiem saska ņā ar noteikumiem, k ā atz īts saska ņā ar nor ādītajiem 
nol īgumiem, divus gadus no š ā pielikuma st āšan ās sp ēkā, ja remonta stacija/tehnisk ās apkopes organiz ācija, 
kura sa ņēma š ādus apstiprin ājumus, saglab ā atbilst ību MIP  īpašajiem nosac ījumiem ar groz ījumiem l īdz laikam, 
kad t ā p āriet uz š ā pielikuma īpašajiem nosac ījumiem.  
9. NODOŠANAS NOTEIKUMI  
Puses vienojas, ka to remonta staciju apstiprin ājumu p āreju, kuras atrodas 2. papildin ājum ā nor ādītaj ā dal ībvalst īs, 
tieš ā FAA  uzraudz ībā pabeidz š ā pielikuma sp ēkā st āšan ās datum ā saska ņā ar š ādiem nodošanas noteikumiem:  
— pirms remonta staciju nodošanas avi ācijas iest ādei j āpabeidz sava person āla apm ācība par proced ūrām, kas 
saist ītas ar šo nol īgumu, šo pielikumu un  FAA  īpašajiem nosac ījumiem,  
— kad pietiekams darbinieku skaits ir pabeidzis apm ācību, lai nodrošin ātu nodoto objektu uzraudz ību saska ņā ar 
šo pielikumu,  FAA  nodod kvalific ētu 14  CFR  145. da ļas remonta staciju p ārbaudes, uzraudz ības un kontroles 
darb ības attiec īgai avi ācijas iest ādei, 
— nodošana avi ācijas iest ādēm notiek divos gados p ēc š ā pielikuma sp ēkā st āšan ās datuma saska ņā ar JMCB  
apstiprin ātām proced ūrām. 
10. MAKSAS  
Maksas piem ēro saska ņā ar š ā nol īguma 14. pantu un saska ņā ar piem ērojamaj ām regulat īvaj ām pras ībām.LV L 291/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
1. papildin ājums  
ĪPAŠIE NOSAC ĪJUMI  
1. EASA  ĪPAŠIE NOSAC ĪJUMI, KAS PIEM ĒROJAMI ASV B ĀZĒTĀM REMONTA STACIJ ĀM 
1.1. Lai remonta staciju var ētu apstiprin āt saska ņā ar EASA  145. da ļu atbilst īgi š ā pielikuma noteikumiem, tai j āatbilst 
visiem t ālāk izkl āstītajiem īpašajiem nosac ījumiem.  
1.1.1. Remonta stacija iesniedz pieteikumu  EASA  pie ņemam ā form ā un veid ā. 
a) Pieteikum ā gan s ākotn ējā EASA  sertifik āta, gan t ā pagarin ājuma sa ņemšanai ir pazi ņojums, kas pier āda, ka  
EASA  sertifik āts un/vai nov ērtējums ir nepieciešams ES dal ībvalst ī re ģistr ētu vai projekt ētu aeronavig ācijas 
ražojumu vai tajos uzst ādītu da ļu tehniskai apkopei vai p ārveidošanai.  
b) Remonta stacija nodrošina savas Remonta stacijas rokasgr āmatas ( RSM ) papildin ājumu, ko  EASA  v ārd ā p ārbau ­
dījusi un atzinusi  FAA . Visus p ārskat ītos papildin ājumus j āapstiprina  FAA . Papildin ājum ā ir: 
i) remonta stacijas atbild īgā vad ītāja pazi ņojums, k ā noteikts pašreiz ējā EASA  145. da ļas variant ā, ar ko 
remonta stacijai uzliek pien ākumu iev ērot šo pielikumu un nor ādītos īpašos nosac ījumus;  
ii) s īki izkl āstītas proced ūras neatkar īgas kvalit ātes uzraudz ības sist ēmas darb ībai, tostarp visu daudzo objektu 
un operat īvās tehnisk ās apkopes staciju uzraudz ībai Amerikas Savienoto Valstu teritorij ā; 
iii) proced ūras gaisa ku ģa nodošanai lietošan ā vai apstiprin āšanai nodošanai atpaka ļ lietošan ā, kas atbilst  EASA  
145. da ļas pras ībām un  FAA  8130-3 veidlapas izmantošanai gaisa ku ģa sast āvda ļām, k ā ar ī jebkura cita 
inform ācija, ko pieprasa attiec īgi īpašnieks vai operators;  
iv) ar lidmaš īnas korpusu/gaisa ku ģi saist ītiem objektiem – proced ūras, lai nodrošin ātu, ka lidojumder īguma 
sertifik āts un lidojumder īguma p ārbaudes sertifik āts ir der īgs pirms dokumenta izdošanas nodošanai 
ekspluat ācij ā; 
v) proced ūras, lai nodrošin ātu, ka remonti un izmai ņas, k ā noteikts  EASA  pras ībās, tiek veiktas saska ņā ar 
EASA  apstiprin ātiem datiem;  
vi) proced ūra remonta stacijai, lai nodrošin ātu, ka  FAA  apstiprin ātā s ākotn ējā un atk ārtot ā apm ācību 
programma un jebk āda p ārskat īta programma ietver apm ācību par cilv ēka faktoru;  
vii) proced ūras zi ņošanai  EASA , gaisa ku ģa projekta organiz ācijai un klientam vai operatoram par lidojumam 
neder īgiem st āvok ļiem, k ā to pieprasa ar  EASA  145. da ļu par civil ās aeronavig ācijas ražojumiem;  
viii) proced ūras, lai nodrošin ātu klienta vai operatora darba pas ūtījuma vai l īguma pabeigt ību un atbilst ību tam, 
tostarp izzi ņotaj ām EASA  lidojumder īguma direkt īvām un citiem izzi ņotiem oblig ātiem nor ādījumiem;  
ix) proced ūras, lai nodrošin ātu, ka darbuz ņēm ēji iev ēro šo īstenošanas proced ūru noteikumus, tas ir, izmanto  
EASA  apstiprin ātu 145. da ļas organiz āciju vai, ja izmanto organiz āciju, kurai nav  EASA  145. da ļas 
apstiprin ājuma, remonta stacija, kura ražojumu nodod atpaka ļ izmantošan ā, ir atbild īga par t ā lidojumde ­
rīgumu;  
x) proced ūras, lai attiec īgā gad ījum ā at ļautu periodiski str ādāt ārpus noteiktas (stacion āras) vietas;  
xi) proced ūras, lai nodrošin ātu, ka gaisa ku ģa tehniskajai apkopei b āzē ir pieejami atbilstoši segti ang āri. 
1.2. Lai remonta stacijas saglab ātu savu apstiprin ājumu saska ņā ar EASA  145. da ļu atbilst īgi š ā pielikuma noteikumiem, 
tām j āatbilst t ālāk izkl āstītajam.  FAA  p ārbauda, vai remonta stacija:  
a) ļauj EASA  vai  FAA EASA  v ārd ā p ārbaud īt t ās past āvīgu atbilst ību 14  CFR  145. da ļas pras ībām un šiem 
īpašajiem nosac ījumiem (t. i.,  EASA  145. da ļa);LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/39
b) atz īst, ka  EASA  var veikt izmekl ēšanu un izpildes nodrošin āšanas darb ību saska ņā ar jebk ādiem attiec īgiem EK 
noteikumiem un  EASA  proced ūrām; 
c) sadarbojas jebkur ā EASA  izmekl ēšanas vai izpildes nodrošin āšanas darb ībā; 
d) joproj ām atbilst 14  CFR  43. da ļai un 145. da ļai un šiem īpašajiem nosac ījumiem.  
2. FAA  ĪPAŠIE NOSAC ĪJUMI, KAS PIEM ĒROJAMI ES B ĀZĒTĀM APSTIPRIN ĀTĀM TEHNISK ĀS APKOPES 
ORGANIZ ĀCIJ ĀM ( AMOS ) 
2.1. Apstiprin āšanai saska ņā ar CFR  145. da ļu atbilst īgi š ā pielikuma noteikumiem apstiprin ātām tehnisk ās apkopes 
organiz ācij ām (AMOS ) j āatbilst visiem t ālāk izkl āstītajiem īpašajiem nosac ījumiem.  
2.1.1. Apstiprin ātā tehnisk ās apkopes organiz ācija iesniedz pieteikumu  FAA  pie ņemam ā form ā un veid ā. 
a) Pieteikum ā gan s ākotn ējā FAA  sertifik āta, gan t ā pagarin ājuma sa ņemšanai ir:  
i) pazi ņojums, kas pier āda, ka  FAA  remonta stacijas sertifik āts un/vai nov ērtējums ir nepieciešams ASV 
reģistr ētu vai ārvalst īs re ģistr ētu aeronavig ācijas ražojumu, kurus ekspluat ē saska ņā ar 14  CFR  noteikumiem, 
tehniskai apkopei vai p ārveidošanai;  
ii) tehnisk ās apkopes funkciju saraksts, ko apstiprin ājusi avi ācijas iest āde, ar kur ām paredz ēts nosl ēgt l īgumu 
vai apakšl īgumu, lai veiktu ASV civil ās aeronavig ācijas ražojumu tehnisko apkopi;  
iii) ja tiek p ārvad ātas b īstamas preces, rakstisks apstiprin ājums, kur ā pier ādīts, ka visi iesaist ītie darbinieki ir 
apm ācīti b īstamu pre ču p ārvad āšanai saska ņā ar ICAO  standartiem.  
b) Apstiprin ātā tehnisk ās apkopes organiz ācija nodrošina savam tehnisk ās apkopes organiz ācijas pašraksturo ­
jumam ( MOE ) papildin ājumu ang ļu valod ā, kuru apstiprin ājusi avi ācijas iest āde un glab ā apstiprin ātaj ā tehnis ­
kaj ā apkopes organiz ācij ā. Kad papildin ājumu apstiprin ājusi avi ācijas iest āde, uzskata, ka to atzinusi  FAA . Visus 
pārskat ītos papildin ājumus apstiprina avi ācijas iest āde. FAA  tehnisk ās apkopes organiz ācijas pašraksturojuma 
papildin ājum ā ir: 
i) parakst īts un dat ēts atbild īgā vad ītāja pazi ņojums, kas uzliek organiz ācijai pien ākumu iev ērot pielikumu;  
ii) kopsavilkums par t ās kvalit ātes sist ēmu, kura aptver ar ī FAA  īpašos nosac ījumus;  
iii) proced ūras gaisa ku ģa nodošanai lietošan ā vai apstiprin āšanai nodošanai atpaka ļ lietošan ā atbilstoši 14  CFR  
43. da ļas pras ībām un  EASA  1. veidlapas izmantošanai attiec ībā uz sast āvda ļām. Tas ietver inform āciju, kas 
pras īta 14  CFR  43.9. ieda ļā un 43.11. ieda ļā, k ā ar ī jebkuru citu inform āciju, ko pieprasa sagatavot vai 
glab āt ang ļu valod ā attiec īgā gad ījum ā īpašnieks vai operators;  
iv) proced ūras zi ņošanai  FAA  par k ļūm ēm, nepareizu darb ību vai defektiem un aizdom ām par neapstipri ­
nātām da ļām, kuras atkl ātas vai paredz ēts uzst ādīt ASV aeronavig ācijas ražojumos;  
v) proced ūras FAA  inform ēšanai par jebk ādām izmai ņām operat īvās tehnisk ās apkopes stacij ās, kuras:  
1) atrodas ES dal ībvalst ī; 
2) veic tehnisko apkopi ASV re ģistr ētam gaisa ku ģim; 
3) ietekm ētu FAA  oper āciju specifik ācijas;  
vi) proced ūras papildu stacion āro vietu kvalifik ācijai un uzraudz ībai š ā pielikuma 2. papildin ājum ā nor ādītaj ās 
ES dal ībvalst īs; 
vii) proced ūras, lai p ārbaud ītu, ka visas darbuz ņēm ējam/apakšuz ņēm ējam ar l īgumu nodot ās darb ībās ir notei ­
kumi par  FAA  nesertific ētu avotu, lai nodotu izstr ādājumu apstiprin ātai tehnisk ās apkopes organiz ācijai 
gal īgai p ārbaudei/test ēšanai un nodotu atpaka ļ lietošan ā; 
viii) proced ūras ceturkš ņa izmantošanas zi ņojumu iesniegšanai  FAA , kur nor ādīti 10 galvenie darbuz ņēm ēji/ 
apakšuz ņēm ēji (tehnisk ās apkopes ārpuspakalpojumu sniedz ēji); 
ix) proced ūras, lai nodrošin ātu, ka lielus remontus un lielus p ārveidojumus/izmai ņas (k ā noteikts 14  CFR ) veic 
saska ņā ar FAA  apstiprin ātiem datiem;LV L 291/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
x) proced ūras, lai nodrošin ātu atbilst ību gaisa p ārvad ātāja Past āvīga lidojumder īguma uztur ēšanas programmai 
(CAMP ), tostarp tehnisk ās apkopes atdal īšanai no to izstr ādājumu p ārbaudes, kurus gaisa p ārvad ātājs/ 
klients identific ējis k ā izstr ādājumus, kas j āpārbauda ( RII); 
xi) proced ūras, lai nodrošin ātu atbilst ību ražot āja tehnisk ās apkopes rokasgr āmat ām vai past āvīga lidojumde ­
rīguma nor ādījumiem ( ICA) un nor ādījumiem par r īcību attiec ībā uz novirz ēm. Proced ūras, lai nodrošin ātu, 
ka tehnisk ās apkopes person ālam darba veikšanas laik ā ir pieejamas visas pašreiz ējās un piem ērojam ās FAA  
public ētās lidojumder īguma direkt īvas ( AD); 
xii) proced ūras, lai apliecin ātu, ka apstiprin ātās tehnisk ās apkopes organiz ācijas uzraudz ītāji un darbinieki, kas 
atbild īgi par ASV aeronavig ācijas ražojumu gal īgo p ārbaudi un nodošanu atpaka ļ lietošanai, sp ēj las īt, 
rakst īt un saprast ang ļu valod ā; 
xiii) proced ūras, lai attiec īgā gad ījum ā at ļautu periodiski str ādāt ārpus noteiktas (stacion āras) vietas.  
2.2. Lai turpin ātu b ūt apstiprin ātas saska ņā ar 14  CDR  43. da ļu un 145. da ļu atbilst īgi š ā pielikuma noteikumiem, 
apstiprin ātās tehnisk ās apkopes organiz ācijas atbilst t ālāk izkl āstītajam. Avi ācijas iest āde p ārbauda, vai apstiprin ātā 
tehnisk ās apkopes organiz ācija:  
a) ļauj FAA  vai avi ācijas iest ādei FAA  v ārd ā p ārbaud īt t ās past āvīgu atbilst ību EASA  145. da ļas pras ībām un šiem 
īpašajiem nosac ījumiem (t. i., 14  CFR  43. da ļa un 145. da ļa); 
b) FAA  var uzs ākt izmekl ēšanas un izpildes nodrošin āšanu saska ņā ar FAA  noteikumiem un direkt īvām; 
c) apstiprin ātā tehnisk ās apkopes organiz ācija sadarbojas jebkur ā izmekl ēšanas vai izpildes nodrošin āšanas darb ībā; 
d) apstiprin ātajai tehnisk ās apkopes organiz ācija joproj ām atbilst  EASA  145. da ļai un šiem īpašajiem nosac īju­
miem;  
e) ja regulat īvā atbilst ība ir saglab āta, tas ļauj FAA  atjaunot apstiprin ātās tehnisk ās apkopes organiz ācijas s ākotn ējo 
sertifik āciju p ēc 12 m ēnešiem un p ēc tam p ēc katriem 24 m ēnešiem.LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/41
2. papildin ājums  
Tehniskie a ģenti, kurus uzskata par kvalific ētiem š ā pielikuma m ērķiem:  
Feder ālā Avi ācijas administr ācija 
Eiropas Avi ācijas droš ības a ģent ūra 
Tālāk nor ādīto ES dal ībvalstu avi ācijas iest ādes uzskata par kvalific ētām š ā pielikuma m ērķiem:  
Austrijas Republika  
Be ļģijas Karaliste  
Čehijas Republika  
Dānijas Karaliste  
Somijas Republika  
Francijas Republika  
Vācijas Federat īvā Republika  
Īrija 
Itālijas Republika  
Luksemburgas Lielhercogiste  
Maltas Republika  
Nīderlandes Karaliste  
Polijas Republika  
Portug āles Republika  
Sp ānijas Karaliste  
Zviedrijas Karaliste  
Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ā KaralisteLV L 291/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.
3. papildin ājums  
AVI ĀCIJAS IEST ĀDES PROCED ŪRAS  
Avi ācijas iest āde, darbojoties  FAA  v ārd ā, atbilstoši saska ņotiem  JMCB  nor ādījumiem un proced ūrām veic š ādas darb ības.  
1) Attiec ībā uz s ākotn ējo tehnisk ās apkopes organiz ācijas pieteikumu:  
a) p ārbauda pieteikuma iesniedz ēja dokument āciju FAA  sertifik āta izsniegšanai;  
b) nodrošina pieteikuma iesniedz ējam visas atbilstoš ās proced ūras; 
c) p ārbauda un sniedz  FAA  visu pirms pieteikuma nepieciešamo inform āciju;  
d) p ārbauda un apstiprina pieteikuma iesniedz ēja papildin ājumu tehnisk ās apkopes organiz ācijas pašraksturojumam;  
e) veic atz ītās tehnisk ās apkopes organiz ācijas rev īziju/p ārbaudi attiec ībā uz atbilst ību piem ērojamajiem metodiskajiem 
materi āliem;  
f) apstiprina un iesniedz  FAA  piln īgu pieteikuma dokument ācijas komplektu, tostarp uzraudz ības zi ņojumu eksem ­
pl āru un parakst ītu ieteikumu  FAA  sertifik ācijai;  
g) saglab ā pašreiz ējā FAA  papildin ājuma eksempl āru. 
2) Tehnisk ās apkopes organiz ācijas  FAA  sertifik āta pagarin āšanai  
Pagarin āšanu veic 12 m ēnešus p ēc s ākotn ējās sertifik ācijas un p ēc tam p ēc katriem 24 m ēnešiem:  
a) p ārbauda pieteikuma iesniedz ēja FAA  sertifik āta dokument āciju;  
b) p ārbauda, vai ir veikta vajadz īgā objekta p ārbaude(-es);  
c) p ārbauda un apstiprina jebkuru  AMO  tehnisk ās apkopes organiz ācijas pašraksturojuma  FAA  papildin ājuma groz ī­
jumu;  
d) inform ē FAA  par jebk ādiem konstat ējumiem attiec ībā uz pabeigtu objekta p ārbaudi;  
e) apstiprina un iesniedz  FAA  piln īgu pieteikuma dokument ācijas komplektu, tostarp uzraudz ības zi ņojumu eksem ­
pl āru un parakst ītu ieteikumu  FAA  sertifik āta pagarin āšanu.  
3) FAA  sertifik āta izmai ņām vai groz īšanai:  
a) nodrošina, ka visas izmai ņas vai groz ījumi ietver vismaz pieteikuma iesniegšanu;  
b) operat īvās tehnisk ās apkopes staciju vai stacion āru vietu pievienošanai iesniedz  FAA  zi ņojumu un rekomend āciju.LV 9.11.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 291/43
4. papildin ājums  
EASA  3. VEIDLAPA – ASV APSTIPRIN ĀJUMA SERTIFIK ĀTS 
APSTIPRIN ĀJUMA SERTIFIK ĀTS 
ATSAUCE  EASA .145.XXXX  
Ņemot v ērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1592/2002 9. panta 2. punkta noteikumus un divpus ējo 
nol īgumu, kurš pašlaik ir sp ēkā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotaj ām Valst īm, Eiropas Avi ācijas Droš ības 
aģent ūra (EASA ) ar šo apstiprina, ka:  
UZ ŅĒMUMA NOSAUKUMS  
ADRESE  
ADRESE  
ADRESE  
ir 145. da ļas tehnisk ās apkopes organiz ācija, kas apstiprin āta veikt tehnisko apkopi ražojumiem, kuri nor ādīti FAA  
avi ācijas a ģent ūras sertifik ātā un pievienotaj ās oper āciju specifik ācij ās, un izdod attiec īgus sertifik ātus par nodošanu 
lietošan ā, izmantojot iepriekš min ēto atsauci saska ņā ar š ādiem nosac ījumiem:  
1. Apstiprin ājuma joma ir ierobežota ar to, kas nor ādīta 14  CFR  145. da ļā avi ācijas a ģent ūras remonta stacijas sertifik ātā 
un pievienotaj ās oper āciju specifik ācijas, darbam, ko veic Amerikas Savienotaj ās Valst īs (ja vien  EASA  konkr ētā 
gad ījum ā nav vienojusies cit ādi). 
2. Apstiprin ājuma joma nep ārsniedz  EASA  145. da ļā at ļaut ās klases, k ā s īki izkl āstīts Regul ā (EK) Nr. 2042/2003.  
3. Šis apstiprin ājums pieprasa past āvīgu atbilst ību 14  CFR  145. da ļai un atš ķirībām, kas nor ādītas Tehnisk ās īstenošanas 
proced ūrās, tostarp  FAA  8130-3 veidlapas lietošana sast āvda ļu, l īdz pat sp ēka iek ārtām un t ās ieskaitot, nodošanai 
lietošan ā/nodošanai atpaka ļ lietošan ā. 
4. Sertifik ātos nodošanai atpaka ļ lietošan ā jānor āda iepriekš nor ādītais EASA  145. da ļas apstiprin ājuma atsauces numurs 
un 14  CFR  145. da ļas avi ācijas a ģent ūras sertifik āta numurs.  
5. Saska ņā ar atbilst ību iepriekšmin ētajiem nosac ījumiem šis apstiprin ājums ir sp ēkā līdz: 
[divu gadu der īguma termi ņš], 
ja uz ņēmums no apstiprin ājuma nav atteicies, tas nav aizst āts, atlikts vai atcelts.  
Izdošanas datums:  
Parakst īts 
EASA  v ārd āLV L 291/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 9.11.2011.