Oficiālais Vēstnesis L 068 , 19/03/1993 Lpp. 0003 - 0027

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 21 Lpp. 0087

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 21 Lpp. 0087



Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par Kopienas trešās valsts direktīvas, Padomes Direktīvas 72/462/EEK un atbilstīgu Amerikas Savienoto Valstu reglamentējošu prasību piemērošanu attiecībā uz tirdzniecību ar svaigu liellopu gaļu un cūkgaļu 1. vēstule Godātais kungs, Es atsaucos uz 1991. gada 7. maija vēstuļu apmaiņu starp Komisiju un Amerikas Savienotajām Valstīm un tai sekojošajām sarunām par Kopienas trešās valsts direktīvas, Padomes Direktīvas 72/462/EEK un atbilstīgu Amerikas Savienoto Valstu reglamentējošu prasību piemērošanu attiecībā uz tirdzniecību ar svaigu liellopu gaļu un cūkgaļu. Iepriekš minēto sarunu laikā abas puses vienojās par sekojošo. 1. Ar 1991. gada 7. maija vēstuļu apmaiņu Kopiena un Amerikas Savienotās Valstis vienojās veikt Kopienas trešās valsts direktīvas un atbilstīgu Amerikas Savienoto Valstu reglamentējošu prasību salīdzināšanu, lai noteiktu, vai Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu prasības ir līdzvērtīgas. Šis process ir pabeigts un ir konstatēts, ka abas reglamentējošās sistēmas pamatā sniedz līdzvērtīgas garantijas pret sabiedrības veselības apdraudējumiem. 2. Salīdzināšanas procesā atklājās dažas atšķirības tiesiskajās un/vai administratīvajās prasības, kas jāmaina, lai līdzvērtību varētu atzīt. Abas puses apņemas uzņemties iniciatīvas, lai pēc iespējas ātrāk veiktu vajadzīgos grozījumus. Jautājumos, kas ir saistīti ar tiesisku un/vai administratīvu prasību interpretāciju vai īstenošanu, abas puses apņemas rīkoties saskaņā ar I pielikumu. Attiecībā uz šiem jautājumiem, abas puses vienojas īstenošanu pabeigt sešus mēnešus pēc šā nolīguma parakstīšanas. 3. Ar īpašu atsauci uz jautājumu Nr. 26 I pielikumā attiecībā uz alternatīvu sistēmu trihīnu aukstumapstrādei cūkgaļā Kopiena apņemas šo jautājumu izskatīt ne vēlāk par 1993. gada 31. janvāri. 4. Abas puses atzīst par vēlamu izmantot pieeju, par ko panākta savstarpēja vienošanās. Saistībā ar vienota Eiropas tirgus izveidi, Amerikas Savienotās Valstis atzīst vajadzību Kopienas dalībvalstīm piemērot vienotus principus. 5. Abas puses vienojas, ka ir vēlama turpmāka sadarbība, lai saskaņotu administratīvos procesus. Tas ietvertu pārbaudes vizīšu biežumu un laiku attiecībā uz to attiecīgo ārzemju veterinārās pārbaudes dienestiem, kas ir atbildīgi par trešo valstu veselības sistēmu to uzņēmumu pārbaudi, kas gaļu vēlas eksportēt. 6. Abas puses pieņem reģionalizācijas principu, lai kontrolētu dzīvnieku slimības. Šajā sakarā abas puses atzīst par vēlamu šādu politiku piemērošanai izmantot pieeju, par ko panākta savstarpēja vienošanās. Amerikas Savienotās Valstis apņemas pēc vienotā tirgus stratēģijas īstenošanas turpināt atzīt atsevišķu dalībvalstu brīvību no noteiktām dzīvnieku slimībām, nepiemērojot papildu aizsardzības pasākumus. Amerikas Savienotās Valstis apņemsies grozīt savus importa politikas noteikumus un tiesību aktus par mutes un nagu sērgu, govju mēri un citām attiecīgām slimībām, ņemot vērā reģionalizācijas koncepciju. 7. Sakarā ar jaunām darba attiecībām starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Kopienas veterinārās pārbaudes dienestiem, abas puses vienojas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai izveidotu labāku sadarbību uz vietas starp veterinārārstiem uzņēmumu līmenī, lai gan rastu risinājumus uz vietas, gan uzlabotu viņu profesionālo sadarbību. 8. Abas puses piekrīt palielināt Pārtikas nekaitīguma un pārbaudes dienesta (FSIS) nozīmi (III pielikums). Amerikas Savienotās Valstis apņemas pēc iespējas ātrāk īstenot III pielikuma noteikumus. 9. Abas puses apņemas uzsākt un attīstīt sadarbību saskaņā ar IV pielikumu. 10. Laika posmā starp šā nolīguma parakstīšanu un tajā iekļauto pasākumu pilnīgu īstenošanu piemēro II pielikumā noteiktos pagaidu pasākumus. 11. Abas puses apņemas censties pabeigt visas vajadzīgās procedūras, lai šo nolīgumu pilnībā īstenotu līdz 1993. gada 31. decembrim. Viena gada laikā no tā parakstīšanas abas puses piekrīt kopīgi pārskatīt šā nolīguma darbību, tostarp pagaidu pasākumus. 12. Puses vienojas, ka šā nolīguma piemērošana būs saistoša abu pušu pārbaudītājiem un ka tas būs apmierinošs risinājums pašreizējām domstarpībām, kas saistītas ar trešo valstu direktīvu. 13. Pamatojoties uz pieredzi, kas iegūta no šā nolīguma darbības, Kopiena, savstarpēji vienojoties, apsvērs iespēju pirms pārbaudītāju vizītēm apstiprināt, ka FSIS apstiprināti uzņēmumi atbilst Kopienas prasībām. Amerikas Savienotajās Valstīs šāda sistēma jau darbojas. 14. Abas puses vienojas pēc iespējas ātrāk uzsākt pārrunas par citām problēmām veterinārijas jomā saistībā ar dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecību. Tas cita starpā ietver atlieku, mājputnu gaļas, gaļas produktu un dzīvu dzīvnieku uzraudzību. Man ir tas gods ierosināt ka, ja Jūsu valdība piekrīt visam iepriekšminētajam, šī vēstule un Jūsu apstiprinoša atbilde veido Eiropas Ekonomikas kopienas un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumu, kas panākts šajā jautājumā. Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visaugstākos cieņas apliecinājumus. Eiropas Kopienu Padomes vārdā +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 2. vēstule Godātais kungs, Man ir tas gods apstiprināt, ka saņemta jūsu vēstule ar šodienas datumu, kuras teksts ir šāds: "Es atsaucos uz 1991. gada 7. maija vēstuļu apmaiņu starp Komisiju un Amerikas Savienotajām Valstīm un tai sekojošajām sarunām par Kopienas trešās valsts direktīvas, Padomes Direktīvas 72/462/EEK un atbilstīgu Amerikas Savienoto Valstu reglamentējošu prasību piemērošanu attiecībā uz tirdzniecību ar svaigu liellopu gaļu un cūkgaļu. Iepriekš minēto sarunu laikā abas puses vienojās par turpmāko. 1. Ar 1991. gada 7. maija vēstuļu apmaiņu Kopiena un Amerikas Savienotās Valstis vienojās veikt Kopienas trešās valsts direktīvas un atbilstīgu Amerikas Savienoto Valstu reglamentējošu prasību salīdzināšanu, lai noteiktu, vai Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu prasības ir līdzvērtīgas. Šis process ir pabeigts un ir konstatēts, ka abas reglamentējošās sistēmas pamatā sniedz līdzvērtīgas garantijas pret sabiedrības veselības apdraudējumiem. 2. Salīdzināšanas procesā atklājās dažas atšķirības tiesiskajās un/vai administratīvajās prasības, kas jāmaina, lai līdzvērtību varētu atzīt. Abas puses apņemas uzņemties iniciatīvas, lai pēc iespējas ātrāk veiktu vajadzīgos grozījumus. Jautājumos, kas ir saistīti ar tiesisku un/vai administratīvu prasību interpretāciju vai īstenošanu, abas puses apņemas rīkoties saskaņā ar I pielikumu. Attiecībā uz šiem jautājumiem, abas puses vienojas īstenošanu pabeigt sešus mēnešus pēc šā nolīguma parakstīšanas. 3. Ar īpašu atsauci uz jautājumu Nr. 26 I pielikumā attiecībā uz alternatīvu sistēmu trihīnu aukstumapstrādei cūkgaļā Kopiena apņemas šo jautājumu izskatīt ne vēlāk par 1993. gada 31. janvāri. 4. Abas puses atzīst par vēlamu izmantot pieeju, par ko panākta savstarpēja vienošanās. Saistībā ar vienota Eiropas tirgus izveidi, Amerikas Savienotās Valstis atzīst vajadzību Kopienas dalībvalstīm piemērot vienotus principus. 5. Abas puses vienojas, ka ir vēlama turpmāka sadarbība, lai saskaņotu administratīvos procesus. Tas ietvertu pārbaudes vizīšu biežumu un laiku attiecībā uz to attiecīgo ārzemju veterinārās pārbaudes dienestiem, kas ir atbildīgi par trešo valstu veselības sistēmu to uzņēmumu pārbaudi, kas gaļu vēlas eksportēt. 6. Abas puses pieņem reģionalizācijas principu, lai kontrolētu dzīvnieku slimības. Šajā sakarā abas puses atzīst par vēlamu šādu politiku piemērošanai izmantot pieeju, par ko panākta savstarpēja vienošanās. Amerikas Savienotās Valstis apņemas pēc vienotā tirgus stratēģijas īstenošanas turpināt atzīt atsevišķu dalībvalstu brīvību no noteiktām dzīvnieku slimībām, nepiemērojot papildu aizsardzības pasākumus. Amerikas Savienotās Valstis apņemsies grozīt savus importa politikas noteikumus un tiesību aktus par mutes un nagu sērgu, govju mēri un citām attiecīgām slimībām, ņemot vērā reģionalizācijas koncepciju. 7. Sakarā ar jaunām darba attiecībām starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Kopienas veterinārās pārbaudes dienestiem, abas puses vienojas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai izveidotu labāku sadarbību uz vietas starp veterinārārstiem uzņēmumu līmenī, lai gan rastu risinājumus uz vietas, gan uzlabotu viņu profesionālo sadarbību. 8. Abas puses piekrīt palielināt Pārtikas nekaitīguma un pārbaudes dienesta (FSIS) nozīmi (III pielikums). Amerikas Savienotās Valstis apņemas pēc iespējas ātrāk īstenot III pielikuma noteikumus. 9. Abas puses apņemas uzsākt un attīstīt sadarbību saskaņā ar IV pielikumu. 10. Laika posmā starp šā nolīguma parakstīšanu un tajā iekļauto pasākumu pilnīgu īstenošanu piemēro II pielikumā noteiktos pagaidu pasākumus. 11. Abas puses apņemas censties pabeigt visas vajadzīgās procedūras, lai šo nolīgumu pilnībā īstenotu līdz 1993. gada 31. decembrim. Viena gada laikā no tā parakstīšanas abas puses piekrīt kopīgi pārskatīt šā nolīguma darbību, tostarp pagaidu pasākumus. 12. Puses vienojas, ka šā nolīguma piemērošana būs saistoša abu pušu pārbaudītājiem un ka tas būs apmierinošs risinājums pašreizējām domstarpībām, kas saistītas ar trešo valstu direktīvu. 13. Pamatojoties uz pieredzi, kas iegūta no šā nolīguma darbības, Kopiena, savstarpēji vienojoties, apsvērs iespēju pirms pārbaudītāju vizītēm apstiprināt, ka FSIS apstiprināti uzņēmumi atbilst Kopienas prasībām. Amerikas Savienotajās Valstīs šāda sistēma jau darbojas. 14. Abas puses vienojas pēc iespējas ātrāk uzsākt pārrunas par citām problēmām veterinārijas jomā saistībā ar dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecību. Tas cita starpā ietver atlieku, mājputnu gaļas, gaļas produktu un dzīvu dzīvnieku uzraudzību. Man ir tas gods ierosināt ka, ja Jūsu valdība piekrīt visam iepriekšminētajam, šī vēstule un Jūsu apstiprinoša atbilde veido Eiropas Ekonomikas kopienas un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumu, kas panākts šajā jautājumā." Man ir tas gods apstiprināt, ka mana valdība piekrīt Jūsu vēstules saturam. Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visaugstākos cieņas apliecinājumus. Amerikas Savienoto Valstu valdības vārdā +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- I PIELIKUMS IETEICAMĀ RĪCĪBA Paskaidrojums I pielikumā ir Amerikas Savienoto Valstu un Kopienas kopīgās tehniskās grupas ieteikumi par prasībām kautuvēm un gaļas pārbaudei. Šī grupa tika sasaukta 1991. gada novembrī Amerikas Savienoto Valstu un Kopienas prasību salīdzināšanas pabeigšanai, kas tika prasīta 1991. gada 14. maija vēstuļu apmaiņā. Strādājot ar pievienoto sarakstu ar 60 apgalvojuma punktiem, ko norādīja abas puses, tehniskā grupa noteica tiesiskās prasības, kuras attiecas uz katru no šiem punktiem. Dažos gadījumos prasības izrādījās atšķirīgas, bet gadījumos, kad prasības bija līdzīgas, grupa veica turpmāku izpēti, lai noteiktu problēmas cēloni. Grupas apspriežu rezultāti tika apkopoti un izveidoja pamatu secinājumiem, kas doti I pielikuma kreisajā ailē. Pēc turpmākas apspriešanas grupa izstrādāja kopīgus ieteikumus turpmākai rīcībai, kas doti labajā ailē. 1. Apdullināšanas vieta 2. Pirms kaušanas (telpas) 3. Pirms kaušanas (telpas) 4. Pirms kaušanas (pārbaude) 5. Pirms kaušanas (pārbaude) 6. Duršana (duramā naža sterilizācija pēc katra gabala) 7. Duršana (duramā naža sterilizācija pēc katra liemeņa) 8. Duršana (priekšauta mazgāšanas telpas nodrošināšana kāvējam) 9. Laistīšanas šļūteņu izmantošana 10. Mājlopu smagās mašīnas (mazgāšanas iekārtu kontrole) 11. Pēckaušanas pārbaude (daļu identifikācija un korelācija; partijas atzīšana par nederīgu) 12. Pēckaušanas pārbaude (procedūras) 13. Prasības personālam (veterinārā uzraudzība) 14. Prasības personālam (veselības marķējumi) 15. Prasības personālam (medicīniskās apliecības) 16. Prasības personālam (labierīcības) 17. Prasības personālam (ierobežojumi apģērba izmantošanai) 18. Telpas (sausa uzglabāšana – iepakojuma materiāli) 19. Telpas (nepārtikas vielu uzglabāšana) 20. Telpas (aizliegums izmantot koka struktūras) 21. Telpas (aizliegums izmantot koka piederumus) 22. Telpas (dzeramais ūdens – pārbaudes biežums) 23. Telpas (dzeramais ūdens – pārbaudes metodes) 24. Prasības temperatūrai (produkti) 25. Prasības temperatūrai (reģistrācijas ierīces) 26. Prasības temperatūrai (trihīnu iznīcināšana) 27. Trihīnu pārbaude zirgu gaļā 28. Sanitārā apstrāde (līnijas ātrumi) 29. Sanitārā apstrāde (pārlieka noslogotība) 30. Sanitārā apstrāde (personāla pārbaude) 31. Sanitārā apstrāde (roku mazgāšana/darbarīku dezinficēšana) 32. Sanitārā apstrāde (prasības produktu plūsmai) 33. Apiešanās ar subproduktiem (gļotainie subprodukti) 34. Apiešanās ar subproduktiem (mīkstie subprodukti) 35. Apiešanās ar subproduktiem (mandeļu izņemšana) 36. Darbību sadalīšana 37. Iespējami inficēta dzīvnieka pirmskaušanas novietnes kanalizācija 38. Veselu un iespējami inficētu dzīvnieku nodalīšana 39. Duršanas naža dezinficēšana pēc katra liemeņa 40. Iekšu izņēmēja zābaku un priekšauta mazgāšana 41. Mājlopu smago mašīnu mazgāšanas ierīces 42. Veterinārā uzraudzība 43. Iekārtu rasējumu un materiālu iepriekšēja apstiprināšana 44. Amerikas Savienoto Valstu inspektoru nekoordinēta rīcība uz vietas (līnijas ātrums) 45. Amerikas Savienoto Valstu inspektoru nekoordinēta rīcība uz vietas (liellopu gremošanas muskuļu un pieauss limfmezglu iegriezumi) 46. Amerikas Savienoto Valstu inspektoru nekoordinēta rīcība uz vietas (liellopu periokulārā rajona pārbaude) 47. Pēckaušanas pārbaude (procedūras) 48. Administratīvi procesi (laiks nepilnību novēršanai) 49. Administratīvi procesi (saraksta rediģēšana uz vietas) 50. Administratīvi procesi (ziņošanas sistēmas pārredzamības trūkums) 51. Administratīvi procesi (ievešanas pārbaudes pēc domājamiem pārkāpumi) 52. Administratīvi procesi (rakstisku mēneša ziņojumu iesniegšana) 53. Administratīvi procesi (tranzīta produktu kontrole) 54. Kopienas veterināro dienestu pieprasījumi veikt sertifikāciju kvalitātes jautājumos 55. Atlikumi 56. Administratīvi procesi (prasības eksportējošam uzņēmumam izveidot finanšu trestu) 57. Pārredzamība, atzīstot, ka valsts ir brīva no slimības 58. Reģionālā fitosanitārā stāvokļa atzīšana 59. Kopienas to sanitāro pasākumu akceptēšana, kurus piemēro ar kopīgiem Kopienas slimību vadības lēmumiem 60. Neapšaubāma diskriminācija un viendabīguma trūkums no Amerikas Savienoto Valstu iestāžu puses attiecībā uz dažādu dalībvalstu slimības statusa atzīšanu IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ ŠIEM JAUTĀJUMIEM JAUTĀJUMS | PĀRRUNU SECINĀJUMS | IETEICAMĀ RĪCĪBA | 1. | Prasība apdullināt, sitot pa galvu | | Amerikas Savienotās Valstis piekrīt neizmantot apdullināšanu, sitot pa galvu, to dzīvnieku kaušanai, kas paredzēti Kopienai | FSIS norādījumu pielāgošana. Kopienas prasības nav jāmaina. | 2. | Koka izmantošana pirmskaušanas novietnēs | | Abas puses vienojas, ka koku nedrīkst izmantot slimu un iespējami inficētu dzīvnieku aizgaldiem un ka citos gadījumos koks nebūtu ieteicams. | FSIS norādījumu pielāgošana. Kopienas norādījumu grozīšana – (VM13. lpp.). Frāzē "Tomēr, ja koks ir atļauts uz laiku, tas pakāpeniski jāaizstāj ar citiem materiāliem…" vārds "jāaizstāj" jāaizstāj ar vārdiem "būtu jāaizstāj". | 3. un 37. | Atsevišķa kanalizācija iespējami inficētu dzīvnieku aizgaldiem | | Ar vārdiem "atsevišķa kanalizācija" abas puses saprot, ka kanalizācijai jānovērš iespēja, ka veseli dzīvnieki nonāk saskarē ar notekūdeņiem no aizgaldiem, kur atrodas iespējami inficēti dzīvnieki. To var panākt, izmantojot grīdas režģus vai citus efektīvus līdzekļus | FSIS norādījumu pielāgošana. Kopiena apsvērs vajadzību precizēt Kopienas norādījumus – (VM). | 4. un 38. | Iespējami inficētu dzīvnieku saskares novēršana | | Šis ieteikums pamatojas uz reglamentējošām prasībām un noteiktajām procedūrām Amerikas Savienotajās Valstīs telpām, lai ātri iznīcinātu par nederīgiem atzītus dzīvniekus. | FSISnorādījums nodrošinās, ka dzīvniekus, kas kaušanai nav derīgi, nekavējoties jāaizvāc. | Mērķis ir pēc iespējas ātrāk novērst turpmāku saskari ar veseliem dzīvniekiem pēc to atzīšanas par kaušanai nederīgiem. | Kopienas norādījumu precizēšana – (VM16. lpp.) "… Telpām slimiem un iespējami inficētiem dzīvniekiem jābūt būvētām…" jāaizstāj ar "… Telpām slimiem un iespējami inficētiem dzīvniekiem, ņemot vērā reģionā esošās slimības, būtu jābūt būvētām…". | 5. | Veterinārārsts, kas veic pirmskaušanas pārbaudi | | Problēma attiecas uz kautuves dzīvnieku pirmskaušanas pārbaudi. Amerikas Savienotās Valstis ir ierosinājušas risinājumu, kas sastāv no šādām daļām: lai Kopienas prasības atļautu pārbaudi veikt saimniecībās (barošanas vietā),lai Amerikas Savienotās Valstis sniegtu garantiju, ka pārbaudi barošanas vietā veic FSIS akreditēts veterinārārsts,lai, dzīvniekiem ierodoties kautuvē, turpinātu piemērot pašreizējās Amerikas Savienoto Valstu sistēmas, kā norādīts Amerikas Savienoto Valstu dokumentācijā (V pielikums, III apakšpielikums, III punkts, 1. un 2., bet ne 3. apakšpunkts). | Abas pusēm jāapsver turpmāka rīcība, kas ir vajadzīga. | 6., 7. un 39. | Duramā naža sterilizācija pēc katra gabala un katra liemeņa | | Inspektors, kas ir atbildīgs par telpām, kuras ir apstiprinātas eksportam uz Kopienu, īpašu uzmanību pievērš Kopienas rūpēm par to, lai darbarīkus, kas ir nonākuši saskarē ar dzīvnieku ādas ārējo virsmu, tīrītu, pirms tos atkal izmanto darbam ar svaigu gaļu. | Jāatspoguļo FSIS norādījumos. Kopienas norādījumos (VM) jāatspoguļo, ka visi instrumenti, kas ir nonākuši saskarē ar dzīvnieku ādas ārējo virsmu, jātīra, pirms tos atkal izmanto. | 8. | Priekšauta mazgāšanas telpas kāvējam | | Atsaukts, ar to saprotot, ka priekšautu mazgāšana telpās, neizslēdz iespēju izmantot dušas ar lokanu savienojumu saskaņā ar 9. punktu. | Skatīt 9. punktu. | 9. | Laistīšanas šļūteņu izmantošana | | Abas puses vienojas, ka "piekārtas dušas ar lokanu savienojumu, smidzinātājus un šļūtenes" jāizmanto tikai tad, ja: 1.Ar apšļākšanu novērš svaigas gaļas inficēšanu;2.Tās neizmanto kā aizstājēju piemērotām roku mazgāšanas iekārtām; un3.Tās parasti var izmantot tikai liemeņu mazgāšanai pēc pēckaušanas apskates. | Jāatspoguļo FSIS norādījumos. Jāatspoguļo Kopienas norādījumos – (VM). | 10. | Prasības atzīt smago mašīnu mazgāšanas iekārtas | | Amerikas Savienotās Valstis prasa, lai gaļas transportlīdzekļus pieņemami tīra un dezinficē, un pirms lietošanas pārbauda atbildīgais inspektors. | Šī situācija jāatspoguļo attiecīgajos FSIS norādījumos un Kopienas norādījumos – (VM). | Uzņēmumiem ir atļauts izmantot pašu izvēlētas mazgāšanas iekārtas uzņēmuma telpās vai ārpus tām. Šo telpu atrašanās vietu var uzzināt no uzņēmuma vadības. Lai izvairītos no vietas piesārņošanas, smagās mašīnas, kuras izmanto mājlopu pārvadāšanai, parasti nemazgā uzņēmuma teritorijā. Dzīvnieku un augu pārbaudes dienests (APHIS) ir atbildīgs par to, lai mājlopu pārvadāšanas transportlīdzekļos uzturētu labus sanitāros apstākļus. Ja ir vajadzīgi slimību kontroles pasākumi, smagās mašīnas tīra un dezinficē noteiktās vietās APHIS oficiālā kontrolē. Abas puses vienojas, ka smago mašīnu tīrīšana un dezinficēšana var notikt gan uzņēmuma telpās, gan ārpus tām, ja veterinārie inspektori no uzņēmuma vadības var uzzināt par gaļas transportlīdzekļu atrašanās vietām. Mājlopu pārvadāšanas gadījumā oficiāli norādītas vietas būs APHIS oficiālā kontrolē, ja ir vajadzīga slimības kontrole. | | 11. | Daļu korelācija pēckaušanas pārbaudei (partijas atzīšana par nederīgu) | | Abas puses vienojas, ka pēckaušanas pārbaudes vajadzībām visi subprodukti jākorelē ar liemeni. Tās arī vienojas, ka, ja vairāku dzīvnieku asinis vai subproduktus savāc vienā un tajā pašā tvertnē pirms pēckaušanas pārbaudes veikšanas, tvertnes saturu jāatzīst par nederīgu lietošanai pārtikā, ja par tādu ir atzīts kāds no šo dzīvnieku liemeņiem. (Skat. V pielikuma shematisko attēlu). | FSIS norādījumos jāatspoguļo tas, ka atbildīgajam inspektoram jāparāda efektīva partijas atzīšanas par nederīgu un korelācijas darbība. Kopiena piekrīt uzskatīt Amerikas Savienoto Valstu produktu partijas sūtīšanas procedūru, kā norādīts pievienotajā shematiskajā attēlā, par pieņemamu. | 12. un 47. | Pēckaušanas pārbaudes procedūras | | Abas puses norādīja uz atšķirībām atsevišķās pēckaušanas pārbaudes procedūrās dažādām dzīvnieku sugām. Dokumentācijas apmaiņa nedeva iespēju panākt vienošanos. Tomēr abas puses vienojas, ka kopīga caurlūkošana varētu jautājumu atrisināt. | Abas puses vienojas par kopīgu pēckaušanas pārbaudes darbību izvērtēšanu. | 13. un 14. | Saldētavu, ciršanas, veselības marķējumu un veselības marķēšanas ierīču veterināra kontrole. | | Jautājumus izskatīja, pamatojoties uz Amerikas Savienotu Valstu iesniegto rakstisko dokumentāciju par Amerikas Savienoto Valstu pārbaudes sistēmas organizāciju un kompetenci. Šos jautājumus skatīja saistībā ar FSIS lielāku nozīmi attiecībā uz eksportu uz Kopienu. | FSIS norādījumu pielāgošana saskaņā ar III pielikumu. Kopiena apsvērs turpmāku rīcību, kas ir vajadzīga, tostarp vajadzīgās izmaiņas tās prasībās. | 15. | Prasība par pirmās izmantošanas veselības apliecībām | | Atzīmēts, ka Kopienas tiesību akti dod iespēju sniegt īpašas garantijas, kas var būt vajadzīgas attiecībā uz tā personāla medicīnisko uzraudzību, kas strādā ar un apietas ar svaigu gaļu. | Amerikas Savienotās Valstis nodrošinās, ka uzņēmumu vadība var parādīt un sagādāt dokumentus par to, kā Amerikas Savieno Valstu prasības piemēro praksē. Šī informācija būs pieejama pēc oficiālā inspektora pieprasījuma. | Amerikas Savienoto Valstu tiesību akti nosaka, ka oficiāla uzņēmuma vadītāji nevienā struktūrvienībā, kur ar produktiem apietas vai kur tos sagatavo, nedrīkst nodarbināt personas, kam ir lipīgas infekcijas slimības pazīmes (neietver īpašu prasību par veselības apliecībām). | Paveiktā darba kontroles sistēma saistībā ar medicīnisko uzraudzību un oficiālā izpilde būs saskaņā ar FSIS uzrādīto dokumentāciju. Kopiena pārbaudīs, vai Amerikas Savienoto Valstu paveiktā darba kontroles sistēma sniedz adekvātas garantijas Kopienas prasībām (katru gadījumu izskatot atsevišķi). | 16. | Labierīcības | | Abas puses vienojas, ka Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu prasības pamatā ir vienādas. | Praktiskās problēmas jārisina, katru gadījumu izskatot atsevišķi, notiekošajā pārbaudes procesā, kas notiek starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Kopienu uzņēmumu līmenī. | 17. | Darbinieku apģērbs | | Abas puses vienojas: ka Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu prasības pamatā ir vienādas,ka noteiktas krāsas (piem., baltas) apģērbs nav obligāta prasība unka katras darba dienas sākumā valkā tīras darba drēbes un ka tās dienas laikā pārvelk, kad ir vajadzīgs. | FSISnorādījumā būs prasīts, lai ražotāji un FSIS varētu aprakstīt un vajadzības gadījumā nodemonstrēt esošo sistēmu, kas nodrošina Amerikas Savienoto Valstu prasības uzņēmumu līmenī. | 18. | Prasības pēc atsevišķas glabātavas iepakojuma materiāliem | | Abas puses vienojas, ka jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka gaļa un gaļas produkti nav inficēti ar iesaiņojuma un iepakojuma materiāliem. | FSIS metodiskajās norādēs ražotājiem jānorāda Kopienas prasības, ka iesaiņojuma un iepakojuma materiāli, ko ienesīs telpās, kur strādā ar neiesaiņotu svaigu gaļu vai subproduktiem, jāglabā atsevišķās telpās un tā, lai neizraisītu inficēšanos. Kopienas norādījumos – (VM) jābūt norādēm par to, vai mērķi par "nav saskare ar gaisu" Kopienas tiesību aktos varētu būt izpildīti, lai izvairītos no inficēšanās ar iesaiņojuma un iepakojuma materiāliem. | 19. | Telpas nepārtikas preču sausai uzglabāšanai | | Abas puses vienojas, ka mazgāšanas līdzekļi un līdzīgas vielas jāglabā drošā vietā, lai izvairītos no gaļas vai iepakojuma materiāla inficēšanas. Droša vieta varētu būt trauku skapis, tvertne vai līdzīga glabātava. Apiešanās ar šādiem materiāliem nedrīkst izraisīt iespējamu svaigas gaļas vai iesaiņojuma vai iepakojuma materiālā inficēšanu. | FSIS norādījumu pielāgošana. Kopienas prasības nav jāmaina. | 20. | Koka struktūras | | Abas puses vienojas, ka pilnīgs Kopienas aizliegums koka izmantošanai attiecas uz instrumentiem un darbarīkiem, kas iespējams var nonākt saskarē ar svaigu gaļu vai subproduktiem. | Amerikas Savienotās Valstis ir uzrādījušas dokumentu, kas apliecina to priekšlikumu. | Attiecībā uz koka strukturālo izmantošanu abas puses vienojas, ka šādām struktūrām jābūt labā stāvoklī, ūdensnecaurlaidīgām, gludām, izturīgām, netrūdošām un pārklātām ar ūdensnecaurlaidīgu pārklājumu. | Kopiena apsvērs, vai to var uzskatīt par pieņemamu koka strukturālo izmantošanu. | Amerikas Savienotās Valstis ierosināja, ka strukturālās un augšējās koka sijas (tostarp sijas atvēsināšanas un atdzesēšanas telpās), kas ir impregnētas ar apstiprinātu maisījumu (piem., karstu linsēklu eļļu), atbilst šai prasībai. | Amerikas Savienotās Valstis FSIS norādījumos iekļaus noteikumus, lai nodrošinātu efektīvu strukturālo virsmu kontroli un higiēnisku apkopi. | 21. | Koka piederumi | | Atsaukts, pamatojoties uz to, ka tas nav svarīgs jautājums. Amerikas Savienotās Valstis piekrīt, ka koka lietošana šajā jomā pakāpeniski jāpārtrauc. | Visas atsevišķās problēmas, kas rodas, jāizskata uzņēmumu pārbaudes laikā, ar to saprotot, ka ārkārtējā situācijā izmantojamas iekārtas, kā piemēram, kāpnes, var izmantot, ja nav svaigas gaļas vai subproduktu inficēšanas riska. | 22. un 23. | Dzeramais ūdens (pārbaudes biežums un bioloģiskie parametri) | | Ir atzīmēts, ka saskaņā ar Padomes Direktīvas 72/462/EEK 4. panta c) apakšpunktu var būt vajadzīgas īpašas garantijas attiecībā uz tā dzeramā ūdens kvalitāti, ko uzņēmumi izmanto. | FSIS jāuzrāda īpašas garantijas attiecībā uz tā dzeramā ūdens kvalitāti, ko izmanto katrs uzņēmums. Kopienas apņemas ātri izskatīt visus iesniegumus. | 24. | Prasības gaļas temperatūrai | | Pārrunas konstatēts, ka Amerikas Savienoto Valstu sistēma šķietami lieto gaļas temperatūras, ko prasa Kopienas tiesību akti. | Kopiena apsvērs, vai Amerikas Savienoto Valstu sistēmas darbībā sasniegtās temperatūras ir pieņemamas. Amerikas Savienotās Valstis FSIS norādījumos iekļaus noteikumus, lai nodrošinātu, ka atbildīgais veterinārārsts efektīvi izpilda Kopienas prasības gaļas temperatūrai. | 25. | Temperatūras reģistrācijas ierīces | | Amerikas Savienotās Valstis prasa, lai rakstisku istabas temperatūru reģistrēšanu uzskata par pieņemamu uzņēmumos ar mazu jaudu. | Kopiena apsvērs, vai rakstisku istabas temperatūru reģistrēšanu var uzskatīt par pieņemamu uzņēmumos ar mazu jaudu. | 26. | Temperatūra trihīnu iznīcināšanai | | Amerikas Savienotās Valstis Kopienai ir iesniegušas alternatīvu aukstumapstrādes sistēmu trihīnu iznīcināšanai cūkgaļā (skat. V pielikumu). | Kopiena piekrīt izskatīt Amerikas Savienoto Valstu dokumentāciju, lai noteiktu, vai tā sniedz pieņemamu alternatīvu veselības garantiju. | 27. | Vajadzība pārbaudīt trihīnas zirgu gaļā | | Amerikas Savienotās Valstis ir iesniegušas dokumentāciju, kas apšauba vajadzību zirgu gaļā pārbaudīt trihīnas. | Kopiena piekrīt zinātniski izpētīt Amerikas Savienoto Valstu iesniegto dokumentāciju. | 28., 29., 30., 31. un 32. | Sanitārā apstrāde | | Abas sistēmas ir balstītas uz valsts veterinārārsta lēmumu, lai noteiktu, vai sanitāro apstrādi veic tā, ka saglabājas pieņemams higiēnas līmenis. Problēmas rodas sakarā ar nepašaubāmo atšķirību katras sistēmas piemērotajos nerakstītajos standartos. | Abas puses iesaka, ka vajadzētu būt labākai sadarbībai uz vietas starp veterinārārstiem uzņēmumu līmenī, lai gan rastu risinājumus uz vietas, gan uzlabotu viņu profesionālo sadarbību. Iepriekš minētie ieteikumi jāpavieno ar skaidrāku FSIS izpratni par Kopienas prasību interpretāciju. Tas jāveic, ņemot vērā FSIS lielāku nozīmi Kopienas uzņēmumu apstiprināšanas procesā, tostarp pārbaudē un higiēnas kontrolē. Jāpapildina ar notiekošajiem starpvalstu kontaktiem izveidotā struktūrā. Šai sadarbībai jāietver visi atbilstošie pārbaudes dienestu līmeņi, tostarp veterinārās ekspertīzes personāls, kam to ir uzticēts veikt abās pusēs (skat. IV pielikumu). | 33. | Vajadzība pēc atsevišķas telpas, kur tīrīt kuņģus un zarnas | | Abas puses vienojas, ka Kopienas tiesību akti (Direktīva 64/433/EEK) neprasa atsevišķu telpu, ja ir izpildīti nosacījumi, kas ir uzskaitīti minētās direktīvas 11. nodaļas 14.c pantā. | Jāapsver šī jautājuma precizējums Kopienas prasībās, lai norādītu, ka saistībā ar gļotainajiem subproduktiem no cūkām, būtu vajadzīga nošķiršana, katru gadījumu izskatot atsevišķi, ja jānovērš svaigas gaļas vai subproduktu inficēšana. | 34. | Apiešanās ar mīkstajiem subproduktiem | | Atsaukts. Problēma radās no Kopienas prasību neizpratnes, un tai turpmāk vairs nevajadzētu rasties. | | 35. | Apiešanās ar subproduktiem (mandeļu izņemšana cūkām) | | Abas puses vienojas, ka mandeļu izņemšana cūkām jāveic tā, lai novērstu galvas un mēles inficēšanu. Jautājums būtu jāatrisina uzņēmumu pārbaudes laikā. | Jāapsver šī jautājuma precizējums Kopienas norādījumos – (VM). | 36. | Darbību sadalīšana | | Atsaukts, ar to saprotot, ka ar nekādām garšas piedevām vai garšvielām nestrādās vai tās neizmantos tajā pašā vietā, kur apstrādā, cērt vai kapā svaigu gaļu. | | 40. | Iekšu izņēmēja zābaku un priekšauta mazgāšana | | Amerikas Savienoto Valstu puse apstiprina, ka tā piemēro tās pašas prasības gan ievestajiem, gan vietējā ražojuma produktiem. Tas nozīmē, ka Amerikas Savienotās Valstis prasa veikt mazgāšanu tikai tad, ja rodas inficēšanās. To pārrunu rezultātā, kas notika saistībā ar šīm sarunām, jābūt noskaidrotām visām neskaidrībām par Amerikas Savienoto Valstu prasībām. | Turpmāki jautājumi, kas rodas, piemērojot šīs prasības, jārisina uzņēmumu pārbaudes laikā (skat. IV pielikumu). | 41. | Smago mašīnu mazgāšanas iekārtas | | Atsaukts. Problēma radās, piemērojot izpildes pasākumus. Tiesiskās prasības ir atšķirīgas. Tā kā nepastāv prasība no Amerikas Savienoto Valstu puses, problēmai turpmāk vairs nevajadzētu rasties (skat. 10. punktu). | | 42. | Uzņēmumu veterinārā uzraudzība | | Amerikas Savienotās Valstis apstiprina, ka veterinārās uzraudzības prasības, ko piemēro Kopienas uzņēmumiem eksportam uz Amerikas Savienotajām Valstīm, nepārsniedz Amerikas Savienoto Valstu vietējas prasības. | | 43. | Iekārtu rasējumu un materiālu iepriekšēja apstiprināšana | | Pārrunu rezultātā noskaidrojās, ka Amerikas Savienotās Valstis obligāti nepieprasa, lai uzņēmumi ārvalstīs rasējumus iesniegtu valsts iestādēm iepriekšējai apstiprināšanai. | Amerikas Savienoto Valstis turpinās šo prasību piemērot līdzvērtīgi. | 44., 45., 46., 47., 48., 49., 50., 51. | Administratīvi procesi | | Idem 28. līdz 32. | Skat. III pielikumu. Skat. IV pielikumu. | 52. | Administratīvi procesi (mēneša ziņojumu iesniegšana) | | Saistībā ar līdzvērtību veterinārārstam periodiski eksportētājvalsts administrācijas līmenī jāapmeklē apstiprinātie uzņēmumi, parasti katru mēnesi. | Tuvākas ziņas par šo jautājumu jānosaka saskaņā ar IV pielikumu, tostarp jautājums par konfidencialitāti. | Rakstiskiem ziņojumiem par minētajām vizītēm jābūt pieejamiem pārbaudes ierēdņiem, kas ir ieradušies vīzītē un pārstāv importētājvalstis. | | Šādas vizītes vai ziņojumi nav vajadzīgi tad, kad uzņēmumi nedarbojas vai nav iesaistīti tādu produktu ražošanā, ko eksportē uz uzņēmējvalsti. | Skat. III un IV pielikumu. | 53. | Administratīvi procesi (tranzīta produktu kontrole) | | Šķiet, ka problēma rodas saistībā ar galamērķa valstu prasībām (kas pieprasa, lai aizzīmogotus konteinerus tranzīta punktā atvērtu), un nevis Amerikas Savienoto Valstu dēļ. | Skat. IV pielikumu. | 54. | Kopienas veterināro dienestu pieprasījumi veikt sertifikāciju kvalitātes jautājumos | | Nav skatīts tehniskajā līmenī saskaņā ar vienošanos šos jautājumus sarunās neiekļaut. | | 55. | Kopienas veterināro dienestu prasības par atliekām | | Nav skatītas tehniskajā līmenī saskaņā ar vienošanos šos jautājumus sarunās neiekļaut. | | 56. | Finanšu tresta fonds | | Pirms eksporta atļaujas piešķiršanas Amerikas Savienotās Valstis prasa uzņēmumu vadītājiem izveidot finanšu tresta fondu, ko izmanto, lai samaksātu par papildu dzīvnieku veselības aizsardzības pasākumu pārbaudi, kuru prasa Amerikas Savienoto Valstu Lauksaimniecības ministrija (USDA). Kopiena apšauba šīs obligātās prasības pamatotību. Ir iespējamas izmaiņas USDA noteikumos. | USDA pārskatīs savu prasību Kopienas eksportējošiem uzņēmumiem izveidot finanšu tresta fondu. | 57. | Pārredzamība, atzīstot, ka valsts ir brīva no slimības | | Abas puses izmanto sistēmu, kas balstās uz informācijas pieprasījumiem un vizītēm uz objektiem, lai apkopotu informāciju par apstākļiem ārvalstīs. Abās sistēmās komiteja pirms galīgā lēmuma pieņemšanas izvērtē datus saistībā ar slimības statusu un sniedz par to atzinumu. Amerikas Savienotajās Valstīs šis process dažos gadījumos var ilgt vairāk nekā gadu administratīvo procedūru dēļ. Eksportētājvalstij ir pašai jāpiesakās, lai tās statusu atzītu abās sistēmās. Statuss cita starpā ir atkarīgs no eksportētājvalsts importa politikas. No 1992. gada 1. jūlijā veterinārās pārbaudes uz Kopienas iekšējām robežām aizstās ar sistēmu, kas ietver pastiprinātas pārbaudes izcelsmes vietā. Abas puses vienojas, ka šai sistēmai jāsniedz pietiekamas veselības garantijas, lai ļautu saglabāt Kopienas dalībvalstu pašreizējo fitosanitāro stāvokli. | USDA apņemsies šādi turpināt atzīt, ka dalībvalstis ir brīvas no dzīvnieku slimībām: Mutes un nagu sērga un govju mēris Apvienotā Karaliste, Īrija, Dānija Kods 94.1 Ņūkāslas slimība Apvienotā Karaliste, Īrija, Dānija Kods 94.6 Cūku drudzis Apvienotā Karaliste, Īrija, Dānija Kods 94.9 Cūku vezikulārā slimība Apvienotā Karaliste, Īrija, Dānija, Luksemburga Kods 94.12 Āfrikas cūku mēris visas valstis, izņemot Itāliju, Portugāli, Spāniju Kods 94.8 Āfrikas zirgu mēris visas valstis, izņemot Portugāli un Spāniju Kods 92.301, nepiemērojot papildu drošības pasākumus pēc 1992. gada 1. jūlija, kad Kopienā vairs nebūs iekšējās veterinārās robežkontroles. Tomēr, ņemot vērā mainīgos tirdzniecības modeļus, USDA apsver Īrijas gaļas uzņēmumiem piemērot nošķiršanas prasības. Nošķiršana šajā kontekstā nozīmē to, ka attiecīgais uzņēmums vienlaicīgi nestrādā ar dzīvniekiem, gaļu vai produktiem no valstīm, kas nav atzītas par brīvām no attiecīgajām slimībām, un ka gaļu vai produktus, kuri ir paredzēti Amerikas Savienotajām Valstīm, nesajauc ar gaļu vai produktiem no šādām valstīm. USDA apņemsies ātri izskatīt pieteikumus no dalībvalstīm, ko USDA pašreiz nav atzinusi par brīvām no konkrētām slimībām. Lai atzītu no slimības brīvu statusu, USDA apņemsies pieņemt tos Kopienas tiesību aktus, kas ir juridiski saistoši visām dalībvalstīm, kur tie pastāv, un kas ir juridiskais pamats dzīvnieku slimību kontroles pasākumiem un dzīvnieku veselības politikai saistībā ar dzīvu dzīvnieku, gaļas un produktu ievešanu. Kopienas Komisija uzņemsies sniegt vajadzīgos datus, lai paātrinātu dalībvalstu iekļaušanu to valstu sarakstā, kas ir attiecīgi brīvas no dzīvnieku slimībām. | 58. | Reģionālā fitosanitārā stāvokļa atzīšana | | Kopiena ir APHIS iesniegusi dokumentu ar nosaukumu "Kopienas vienotais tirgus – jauna stratēģija dzīvnieku un augu veselības jomā". Tajā ir sīki aprakstīta vadības struktūra, lai Kopienā tiktu galā ar epizootiskajām dzīvnieku slimībām. | Pamatojoties uz Kopienas stratēģijas dokumentu, USDA atzīst, ka Kopienas reģionālā slimību politika var sniegt pieņemamas garantijas, lai novērstu dzīvnieku slimību izplatīšanos ar dzīvnieku izcelsmes produktiem. | Abas puses apzinās reģionalizācijas koncepcijas iespējamās priekšrocības, novēršot eksotisko epizootisko slimību uzliesmojumus, un to, ka ir svarīgi noteikt kritērijus reģiona definīcijai un reģiona pārvaldes kārtību. | Amerikas Savienotās Valstis apsvērs savu importa politiku, ņemot vērā reģionalizācijas koncepciju, un vajadzības gadījumā apņemsies grozīt savus noteikumus un tiesību aktus attiecību uz mutes un nagu sērgu, govju mēri un citām attiecīgām slimībām. | APHISir izveidojis darba grupu, lai izpētītu reģionalizācijas koncepcijas piemērošanu dzīvnieku slimību kontroles pasākumiem. | | 59. | Kopienas to sanitāro pasākumu atzīšana, kas attiecas uz valstīm vai reģioniem ar atšķirīgu slimības sastopamību | | Abas puses atzīst, ka atsevišķas slimības valstīs vai reģionos var būt sastopamas dažādā līmenī un ka ar ievešanu no valstīm vai reģioniem ar atšķirīgu slimības sastopamību ir saistīts atšķirīgs riska līmenis. | USDA atzīst, ka GSE ir reti sastopama Īrijā un Francijā un ka tas rada citādāku epidemioloģisko situāciju nekā Apvienotajā Karalistē. | | USDA pieņem, ka dažādās valstīs var būt atšķirīga konkrētas slimības sastopamība un ka ar ievešanu saistītais risks ir mazāks no valstīm ar retu sastopamību nekā no valstīm ar biežu sastopamību, un tā izvērtēs pieejamos GSE un skrepi slimības pētījumus, izpētīs OIE ieteikumus un īstenos riska novēršanas pētījumus, lai mainītu ievešanas procedūras. | 60. | Neapšaubāma diskriminācija un viendabīguma trūkums no Amerikas Savienoto Valstu iestāžu puses attiecībā uz dažādu dalībvalstu slimības statusa atzīšanu | | Abas puses vienojas, ka no slimības brīva statusa atzīšana ir atkarīga no slimības situācijas, kontroles sistēmas utt., un ka pret valstīm jāizturas tā, lai tās nediskriminētu. USDA atļauj atsevišķu produktu veidu importu no dažām valstīm, neskatoties uz to, ka valstis nav brīvas no cūku vezikulārās slimības, bet šos produktus nav atļauts ievest no citām valstīm, kuras Kopiena uzskata par brīvām. Pētījumi rāda, ka cūku vezikulārās slimības vīruss atsevišķos kaltētos šķiņķa produktos var izdzīvot vairāk kā 500 dienas. Tādēļ USDA veic attiecīgās eksportētājvalsts cūku vezikulārās slimības statusa novērtēšanu. | USA apņemsies viendabīgi piemērot risku samazinošus pasākumus visām dalībvalstīm ar līdzīgu statusu. USDA apņemsies nepamatoti nekavēt ievešanas atļaušanu pēc tam, kad būs pieejami zinātnisko pētījumi rezultāti un piekrīt, ka visi šādi pētījumi jāattiecina uz slimības situāciju attiecīgajā dalībvalstī. | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS 1992. gada 17. jūlijs PAGAIDU PASĀKUMI Lai izpildītu Kopienas trešo valstu direktīvas prasības un neierobežojot šā nolīguma I pielikumu, abas puses vienojas, ka Kopiena, ievērojot parastās Kopienas sarakstu veidošanas procedūras, pieņems produktus no Amerikas Savienoto Valstu cūku un liellopu kautuvēm, kas atbilst Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu prasībām ar šādām pagaidu, īpašām izmaiņām. 1. Ieteikumu piemērošana jautājumos ar numuriem 1 līdz 4, 6 līdz 11, 13 līdz 19, 22 līdz 24 un 35 (I pielikums). 2. FSIS būs lielāka nozīme saskaņā ar III pielikumu. 3. Abas puses uzsāks sadarbības attīstību saskaņā ar IV pielikumu. 4. Attiecībā uz cūku siržu pēckaušanas pārbaudi, iegriezumus izdarīs uzņēmuma darbinieki, pirms sirdi pārbaudīs FSIS darbinieki. 5. Koka sijas, kas ir izmantotas atvēsināšanas telpās, ir pieņemamas, ja tās ir labā stāvoklī, gludas un apstrādātas ar karstu linsēklu eļļu vai citiem pieņemamiem maisījumiem, kuri tās padara necaurlaidīgas, izolētas un nepūstošas, un ja FSIS nodrošina efektīvu higiēniskas apkopes kontroli. Ja koka sijas ir bojātas, tās aizstāj ar citiem materiāliem. 6. Cūku kuņģu tīrīšana un sagatavošana (33. jautājums) Saistībā ar gļotainajiem subproduktiem no cūkām, tīrīšana un sagatavošana nedrīkst notikt kaušanas telpā, kad tur sagatavo produktus Kopienas tirgiem, vai saistībā ar gļotainajiem subproduktiem no cūkām slēgtas sistēmas mehānisko iekārtu nošķiršana ir vajadzīga, katru gadījumu izskatot atsevišķi, ja tas ir vajadzīgs, lai novērstu svaigas gaļas vai subproduktu inficēšanu. Turklāt šī intervences perioda laikā, visiem kaujamajiem dzīvniekiem kautuvē turpina veikt veterināro pirmskaušanas pārbaudi. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS Neoficiāls dokuments FSIS NOZĪMES PALIELINĀŠANA SAISTĪBĀ AR UZŅĒMUMU SARAKSTU VEIDOŠANAS PĀRBAUDI UN NODROŠINĀJUMIEM 1. Amerikas Savienotās Valstis ir sīki izskaidrojušas FSIS struktūru un kompetenci, kā norādīts 1992. gada 27. aprīļa vēstulē no Dr. Duberta, kas ir Starptautisko programmu vadītāja vietnieks. PĀRTIKAS NEKAITĪGUMA UN PĀRBAUDES DIENESTA EKSPORTA DARBĪBU STRUKTŪRA UN KONTROLE I. Organizatoriskā struktūra Pārtikas nekaitīguma un pārbaudes dienests (FSIS) sastāv no piecām galvenajām programmu jomām, katru no kurām vada vadītāja vietnieks, kas ir tieši pakļauts vadītājam (skat. 1-1. zīmējumu). Divas nozīmīgākās programmu jomas, kas nodrošina to, ka svaiga gaļa eksportam uz ārvalstīm ir droša, veselīga un pareizi marķēta, ir starptautiskās programmas un pārbaudes darbības. Tāpat kā tas ir ar visām piecām programmu jomām, starptautiskās programmas un pārbaudes darbības organizatoriski ir saistītas ar vadītāja biroju. Tomēr praksē šīs divas programmu jomas savas darbības koordinē attiecīgajos darba līmeņos. A. Starptautiskās programmas Starptautiskajās programmās par eksporta politikas izstrādi un koordināciju ir atbildīga eksporta koordinācijas nodaļa. Eksporta koordinācijas nodaļas direktors ir veterinārārsts, un nodaļas darbinieki ir pieci veterinārārsti. Pamatojoties uz aptuveni 80 ārvalstu, tostarp katras Kopienas dalībvalsts, ievešanas prasību pastāvīgu caurlūkošanu, eksporta koordinācijas nodaļa ir izveidojusi datu bāzi, kurā ir norādījumi par to, kā izpildīt prasības attiecībā uz katru produktu, ko izved uz katru valsti. FSIS politiku attiecībā uz izvedumu uz jebkuru attiecīgo valsti ar šajā datu bāzē iekļautajiem norādījumiem pārvērš par reglamentējošu darbību. (Skatīt pievienotos norādījumus izvedumam uz Apvienoto Karalisti.) Eksportējošie uzņēmumi datu bāzēm var piekļūt tieši, un eksporta koordinācijas nodaļa reģionālajiem birojiem sniedz pārbaudes darbību norādījumu papīra kopijas, tostarp precizējumus un citus grozījumus, lai tie tos izplatītu eksportējošiem uzņēmumiem. Bez šo norādījumu atjaunināšanas un izplatīšanas, eksporta koordinācijas nodaļa ir atbildīga arī par to uzņēmumu sarakstu kārtošanu, kas ir apstiprināti eksportam uz konkrētām ārvalstīm. Ārzemju pārbaudītāju vizītes uz šiem uzņēmumiem vada eksporta koordinācijas nodaļa no Vašingtonas. Lai koordinētu eksporta politikas izstrādi un īstenošanu, starptautiskās programmas cenšas visās ārzemju pārbaudēs iekļaut attiecīgus pārbaudes darbību darbiniekus, kā arī kādu eksporta koordinācijas darbinieku. Ārzemju pārbaudītāju tos novērojumus par trūkumiem uzņēmumos, kas veikti izbraukuma tikšanās laikā ar atbildīgo inspektoru un uzņēmuma vadību, ievada starptautisko programmu datu bāzē, un to rezultātā bieži vien maina norādījumus attiecībā uz konkrētām ārvalstīm. B. Pārbaudes darbības Pārbaudes darbību veiktās reglamentējošās funkcijas svarīga daļa ir starptautisko programmu izstrādātās eksporta politikas īstenošana. FSIS pārbaudes darbības veic pieci reģionālie biroji, 26 rajonu biroji un 188 pārbaudes iecirkņi. Katru reģionālo biroju vada reģionālais direktors, kurš ir veterinārārsts. 23 rajonos, kur ir kautuves, rajonu birojus vada rajona pārbaudes vadītāji, kas ir veterinārārsti, un iecirkņu pārbaudes vadītāji, kuri šajos rajonos vada kaušanas pārbaudes iecirkņus, arī ir veterinārārsti. Šīs piramīdveida struktūras pamatā ir kautuvju atbildīgais inspektors. Tādējādi pakļautības ķēde pārbaudes darbībās iet no vadītāja vietnieka uz reģionālajiem direktoriem, tālāk no rajonu pārbaudes vadītajiem uz iecirkņu pārbaudes vadītājiem, līdz beidzot nonāk pie atbildīgajiem inspektoriem. Pārbaudes darbību organizatoriskās struktūras daļa ir pārbaužu sistēma, kas sākas ar reģionālo un rajonu biroju pārraudzības funkciju. Tomēr pakļautības ķēdes galvenais posms, kas savieno reģionālo/rajonu līmeni un pašus uzņēmumus, ir iecirkņa pārbaudes vadītājs. Tas nozīmē, ka viņš arī ir galvenais informācijas nosūtīšanas starpposms starp uzņēmumiem un starptautisko programmu eksporta koordinācijas nodaļu. Iecirkņa pārbaudes vadītājs ir atbildīgs par regulāru sava iecirkņa kautuvju apmeklēšanu, un viņam jāveic visu telpu un aprīkojuma padziļināta pārbaude, tostarp ārvalstu prasību izpildes pārbaudīšana. Par šo pārbaudi jāsastāda rakstisks ziņojums, kas vajadzības gadījumā ir uzņēmuma pilnveidošanas programmas pamatā, lai izskatītu konkrētus trūkumus, kurus iecirkņa inspektors ir pamanījis. Daudzos gadījumos rajona pārbaudes vadītājs un kaušanas un apstrādes eksperti no reģionālā biroja pievienojas iecirkņa inspektoram, kad viņš veic ceturkšņa pārbaudes. II. Kontrole un atbildība uzņēmumu līmenī A. Kautuves Katras kautuves atbildīgais inspektors ir atbildīgs par kaušanas darbību pārbaudi un kontroli. Visos uzņēmumos, izņemot pašus mazākos, atbildīgais inspektors ir veterinārārsts, un viņam palīdz personāls, kas sastāv no veterinārārstiem un gaļas inspektoriem. Atbildīgo inspektoru īpašie pienākumi ir apliecināt, ka ir izpildītas ārvalstu prasības, kā tās ir noteiktas norādījumos no Vašingtonas. Kaut gan atbildīgais inspektors parasti daļu no saviem vispārīgajiem pienākumiem (piemēram, pēckaušanas pārbaudi) uztic saviem darbiniekiem, viņa parakstam jābūt uz izvešanas apliecības. Parakstot izvešanas apliecību tādu produktu sūtījumam, kas, piemēram, ir paredzēti Kopienai, atbildīgais inspektors apliecina, ka minētā sūtījuma produkti var pretendēt uz eksportu uz Kopienu. Atbildīgais inspektors nekontrolē (fiziski) Amerikas Savienot Valstu vai Kopienas marķējuma materiālus. (Atbildīgais inspektors nekontrolē USDA firmas zīmi, ko izmanto kautuvju grīdām.) Kaut gan atbildīgajam inspektoram ir jānodrošina, ka visi produkti, ko izved no kautuves, ir pienācīgi identificēti, visas Amerikas Savienoto Valstu un Kopienas etiķetes patiesībā iepērk, uzglabā un izmanto uzņēmuma vadība (FSIS uzraudzībā). Tā kā atbildīgais inspektors nav tieši atbildīgs par marķējuma materiāliem, viņam nav pilnīga kontrole pār izvešanas apliecībām. Visas izvešanas apliecības atbildīgajam inspektoram izdod tieši no reģionālajiem birojiem. Atbildīgajam inspektoram ir jāveic viņam nodoto apliecību uzskaite un tās jātur drošā vietā. Papildu kontrolei visas kartona kārbas attiecīgajā sūtījumā apzīmogo ar tās izvešanas apliecības numuru, ko sagatavo minētajam sūtījumam, un atbildīgais inspektors kontrolē zīmogu, kuru uzspiež uz šīm kārbām. B. Gaļas sadalīšanas uzņēmumi un saldētavas Saskaņā ar FSIS noteikumiem lielākajā daļā Amerikas Savienoto Valstu gaļas sadalīšanas uzņēmumu un saldētavu parasti nav apmācīta veterinārārsta. Tomēr abu veidu uzņēmumi ir iecirkņa pārbaudes vadītāja uzraudzībā, kas lielākajā daļā gadījumu ir veterinārārsts. Parasti ir iespējams izpildīt Kopienas prasības attiecībā uz veterināro uzraudzību, nodrošinot veterinārārsta klātbūtni, kad veic Kopienas tirgum paredzētas gaļas vai tāda produkta sadalīšanu, ko sagatavo eksportam uz Kopienu. Vairākumā gadījumu FSIS var pielāgot tos uzņēmumus, kas ir ieinteresēti eksportēt uz Kopienu, jo gaļas izciršanas telpas ir daļa no integrētā uzņēmuma, kuru vada atbildīgais inspektors, vai arī saldētavas atrodas blakus Kopienā apstiprinātai kautuvei. 2. Amerikas Savienoto Valstu puse ir izteikusi vēlmi izskatīt to, kādā veidā varētu mainīt tās politiku attiecībā uz uzņēmumu sarakstu veidošanas pārbaudi un nodrošinājumiem, lai palielinātu FSIS nozīmi 3. Amerikas Savienotās Valstis turklāt ir norādījušas, ka: "Attiecībā uz FSIS iesaistīšanos Amerikas Savienoto Valstu uzņēmumu Kopienas apstiprināšanas procesā.. FSIS lūgs Kopienu pārbaudīt tikai tos uzņēmumus, kuri pēc mūsu uzskatiem pilnībā atbilst Kopienas prasībām. Vajadzības gadījumā FSIS apliecinās trūkumu novēršanu." 4. Attiecībā uz minētā īstenošanu: FSIS/eksporta koordinācijas nodaļa (ECD) strādās ar Amerikas Savienotajām Valstīm un Gaļas eksportētāju federāciju (MEF), lai noteiktu uzņēmumus, kas ir ieinteresēti eksportēt uz Kopienu. Tad šos uzņēmumus apmeklēs FSIS/ECD darbinieki, kas piedāvās tehnisku palīdzību, profesionālas konsultācijas un Kopienas prasību skaidrojumu. Eksporta koordinācijas nodaļas datu bāzes informāciju par Kopienas prasībām izmantos veterinārā pakļautības ķēdē, kas ir atbildīga par to uzņēmumu pārbaudi, kuri vēlas tikt apstiprināti eksportam uz Kopienu. Pamatojoties uz šo uzņēmumu apmeklējumiem, FSIS/ECD izvirzīs uzņēmumus Kopienas pārbaudei. FSIS/ECD administratīvi lūgs EEK apmeklēt tikai tos uzņēmumus, kurus tie pēc attiecīgā uzņēmuma padziļinātās pārbaudes uzskata par pilnībā atbilstošiem Kopienas prasībām. Pēc FSIS lūguma EEK uzņemsies veikt pārbaudes vizītes bez nepamatotas kavēšanas. FSIS/ECD darbinieki pavadīs Kopienas pārbaudes grupas. Pēc EEK pārbaudītāju vizītēm FSIS/ECD novērsīs trūkumus, lai novēstu EEK ierēdņu vizītes, un trūkumu novēršanu apliecinās. Katra uzņēmuma atbildīgais inspektors izmanto datu bāzes informāciju par Kopienas prasībām, lai izpildītu īpašos pienākumus, tostarp lai apliecinātu, ka Kopienas prasības ir izpildītas. To pašu datu bāzes informāciju par Kopienas prasībām eksporta koordinācijas nodaļas datu bāzē padarīs pieejamu EEK. Par saturu un izmaiņām, ko paredzējusi veikt kāda no pusēm, vienojas ar pastāvīgām sadarbības procedūrām. Rakstiski ziņojumi par periodiskām veterinārās pakļautības ķēdes pārraudzības vizītēm būs pieejami pēc atbraukušo ārzemju pārbaudītāju lūguma. FSIS nekavējoties ziņos Kopienas institūcijām, ja tas nosaka, ka uzņēmuma darbības neatbilst Kopienas prasībām, un pēc izmaiņām, kā piemēram, darbības apturēšana vai ievērojamas strukturālās vai darbības izmaiņas. Kaušanās telpās pastāvīgi atrodas veterinārārsts, gaļas izciršanas telpas valsts pilnvarots veterinārārsts apmeklē vismaz reizi dienā, un glabātavas valsts pilnvarots veterinārārsts apmeklē periodiski, kad tās neatrodas tā veterinārā inspektora uzraudzībā, kas ir atbildīgs par apvienotajiem uzņēmumiem. Atbildīgā veterinārārsta kontrolē ir Amerikas Savienoto Valstu zīmogi un firmas zīmes, kurus tur slēgtās telpās. Arī Kopienas etiķetes un marķējumi ir veterinārārsta kontrolē (un tos tur slēgtās telpās). Atbildīgais veterinārārsts paraksta visus EEK veselības sertifikātus (13. un 14. jautājumu punkts). Pirmskaušanas pārbaudi veic veterinārārsts (5. jautājumu punkts). 5. Pamatojoties uz iegūto pieredzi no iepriekš minētās sistēmas darbības, Amerikas Savienotās Valstis prasa, lai Kopiena pirms Kopienu inspektoru vizītes apstiprinātu tos uzņēmumus, par kuriem FSIS ir apliecinājis, ka tie atbilst Kopienas prasībām. 6. EEK, ņemot vērā pieeju, par ko panākta savstarpēja vienošanās, apsvērs iespējas pirms Kopienu pārbaudītāju vizītes apstiprināt uzņēmumus, kurus ir jau apstiprinājušas trešo valstu kompetentās iestādes. -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS PRIEKŠLIKUMS AMERIKAS SAVIENOTO VALSTU UN KOPIENAS SADARBĪBAS PROCEDŪRAI Jautājumi, kuros ir vajadzīga labāka saziņa un sadarbība Vairāki jautājumi rodas sakarā ar lēmumiem, kas pieņemti dažādos atbildības līmeņos, kur nav konkrētu likumu un citu normatīvo aktu. Novērtējums rāda, ka tos var iedalīt vismaz trijos līmeņos, kur varētu dot ieteikumus labākai sadarbībai. a) Ieteikumi par administratīvajām problēmām vispārīgā līmenī Abas puses vienojas, ka attiecīgajā līmenī jāizveido tuvāka formālo kontaktu sistēma, lai risinātu turpmākas problēmas un nesaprašanās šajā jomā. Tā kā problēmas dienestu starpā var rasties katru dienu, starpvalstu kontakti tikai vienu vai divas reizes gadā nav pietiekami. Katra puse noteiks kontaktpersonas, kas būs pieejamas katru dienu, lai koordinētu starpvalstu saziņu. Šajā sakarā var būt noderīgi veterinārie atašeji. (17. un 40. jautājumu punkts). b) Ieteikumi par problēmām, kas rodas, piemērojot izpildes pasākumus Abas puses vienojas, ka jāizveido sistēma to ieteikumu un norādījumu pārskatīšanai, ko katra puse ir izstrādājusi, pirms to formālās pieņemšanas. Tas radīs vienotāku pieeju šo pamatnostādņu izstrādei. Turklāt jāizstrādā pilnveidota attiecīgās informācijas apmaiņas sistēma. c) Ieteikumi par jautājumiem, kas rodas, akceptējot valsts pilnvarotu veterinārārstu profesionālu, individuālu lēmumu Abas sistēmas vairākos jautājumos balstās uz profesionālu veterinārārsta lēmumu. Lai iegūtu vienotu pieeju pašas pārbaudes laikā, var ieteikt organizēt kopīgus seminārus un apmācību programmas. Abas puses vienojas, ka var arī būt vajadzīgs izveidot pārsūdzības administratīvu ceļu un sistēmu domstarpību risināšanai veterinārārstu starpā uzņēmumu līmenī (28. līdz 32. jautājumu punkts). d) Ieteikumi par jautājumiem, kurus var atrisināt ar labāku sadarbību zinātniskajā līmenī Vairākos jautājumos var būt vajadzīga sīkāka zinātniska izpēte, lai tos atrisinātu. Var ieteikt, lai sadarbību zinātniskajā darbā starp izvirzītām instancēm uzsāktu un finansētu abas valdības. -------------------------------------------------- V PIELIKUMS " I.C pielikums FSIS ORGANIZĀCIJA, STRUKTŪRA UN KOMPETENCE United States Department of Agriculture Food Safety and Inspection Service Washington, D.C. 20250 | | | 1992. gada 27. aprīlis | Mr. Thad Lively Agricultural Officer U.S. Mission to the European Communities PSC B2 Box 002 APO AL 09742 | Labdien, Ted! Šeit ir dota Pārtikas nekaitīguma un pārbaudes dienesta eksporta darbību struktūra un kontrole. I. Organizatoriskā struktūra Pārtikas nekaitīguma un pārbaudes dienests (FSIS) sastāv no piecām galvenajām programmu jomām, katru no kurām vada vadītāja vietnieks, kas ir tieši pakļauts vadītājam (skat. 1-1. zīmējumu). Divas nozīmīgākās programmu jomas, kas nodrošina to, ka svaiga gaļa eksportam uz ārvalstīm ir droša, veselīga un pareizi marķēta, ir starptautiskās programmas un pārbaudes darbības. Tāpat kā tas ir ar visām piecām programmu jomām, starptautiskās programmas un pārbaudes darbības organizatoriski ir saistītas ar vadītāja biroju. Tomēr praksē šīs divas programmu jomas savas darbības koordinē attiecīgajos darba līmeņos. A. Starptautiskās programmas Starptautiskajās programmās par eksporta politikas izstrādi un koordināciju ir atbildīga eksporta koordinācijas nodaļa. Eksporta koordinācijas nodaļas direktors ir veterinārārsts, un pieci veterinārārsti ir nodaļas darbinieki. Pamatojoties uz aptuveni 80 ārvalstu, tostarp katras EK dalībvalsts, ievešanas prasību pastāvīgu caurlūkošanu, eksporta koordinācijas nodaļa ir izveidojusi datu bāzi, kurā ir norādījumi par to, kā izpildīt prasības attiecībā uz katru produktu, ko izved uz katru valsti. FSIS politiku attiecībā uz izvedumu uz jebkuru attiecīgo valsti ar šajā datu bāzē iekļautajiem norādījumiem pārvērš par reglamentējošu darbību. (Skatīt pievienotos norādījumus izvedumam uz Apvienoto Karalisti.) Eksportējošie uzņēmumi datu bāzēm var piekļūt tieši, un eksporta koordinācijas nodaļa reģionālajiem birojiem sniedz pārbaudes darbību norādījumu papīra kopijas, tostarp precizējumus un citus grozījumus, lai tie tos izplatītu eksportējošiem uzņēmumiem. Bez šo norādījumu atjaunināšanas un izplatīšanas eksporta koordinācijas nodaļa ir atbildīga arī par to uzņēmumu sarakstu kārtošanu, kas ir apstiprināti eksportam uz konkrētām ārvalstīm. Ārzemju pārbaudītāju vizītes uz šiem uzņēmumiem vada eksporta koordinācijas nodaļa no Vašingtonas. Lai koordinētu eksporta politikas izstrādi un īstenošanu, starptautiskās programmas cenšas visās ārzemju pārbaudēs iekļaut attiecīgus pārbaudes darbību darbiniekus, kā arī kādu eksporta koordinācijas darbinieku. Ārzemju pārbaudītāju tos novērojumus par trūkumiem uzņēmumos, kas veikti, tiekoties ar atbildīgo inspektoru un uzņēmuma vadību, ievada starptautisko programmu datu bāzē, un to rezultātā bieži vien maina norādījumus attiecībā uz konkrētām ārvalstīm. B. Pārbaudes darbības Pārbaudes darbību veiktās reglamentējošās funkcijas svarīga daļa ir starptautisko programmu izstrādātās eksporta politikas īstenošana. FSIS pārbaudes darbības veic pieci reģionālie biroji, 26 rajonu biroji un 188 pārbaudes iecirkņi. Katru reģionālo biroju vada reģionālais direktors, kurš ir veterinārārsts. 23 rajonos, kur ir kautuves, rajonu birojus vada rajona pārbaudes vadītāji, kas ir veterinārārsti, un iecirkņu pārbaudes vadītāji, kuri šajos rajonos vada kaušanas pārbaudes iecirkņus, arī ir veterinārārsti. Šīs piramīdveida struktūras pamatā ir kautuvju atbildīgais inspektors. Tādējādi pakļautības ķēde pārbaudes darbībās iet no vadītāja vietnieka uz reģionālajiem direktoriem, tālāk no rajonu pārbaudes vadītajiem uz iecirkņu pārbaudes vadītājiem, līdz beidzot nonāk pie atbildīgajiem inspektoriem. Pārbaudes darbību organizatoriskās struktūras daļa ir pārbaužu sistēma, kas sākas ar reģionālo un rajonu biroju pārraudzības funkciju. Tomēr pakļautības ķēdes galvenais posms, kas savieno reģionālo/rajonu līmeni un pašus uzņēmumus, ir iecirkņa pārbaudes vadītājs. Tas nozīmē, ka viņš arī ir galvenais informācijas nosūtīšanas starpposms starp uzņēmumiem un starptautisko programmu eksporta koordinācijas nodaļu. Iecirkņa pārbaudes vadītājs ir atbildīgs par regulāru sava iecirkņa kautuvju apmeklēšanu, un viņam jāveic visu telpu un aprīkojuma padziļināta pārbaude, tostarp ārvalstu prasību izpildes pārbaudīšana. Par šo pārbaudi jāsastāda rakstisks ziņojums, kas vajadzības gadījumā ir uzņēmuma pilnveidošanas programmas pamatā, lai izskatītu konkrētus trūkumus, kurus iecirkņa inspektors ir pamanījis. Daudzos gadījumos rajona pārbaudes vadītājs un kaušanas un apstrādes eksperti no reģionālā biroja pievienojas iecirkņa inspektoram, kad viņš veic ceturkšņa pārbaudes. II. Kontrole un atbildība uzņēmumu līmenī A. Kautuves Katras kautuves atbildīgais inspektors ir atbildīgs par kaušanas darbību pārbaudi un kontroli. Visos uzņēmumos, izņemot pašus mazākos, atbildīgais inspektors ir veterinārārsts, un viņam palīdz personāls, kas sastāv no veterinārārstiem un gaļas inspektoriem. Atbildīgo inspektoru īpašie pienākumi ir apliecināt, ka ir izpildītas ārvalstu prasības, kā tās ir noteiktas norādījumos no Vašingtonas. Kaut gan atbildīgais inspektors parasti daļu no saviem vispārīgajiem pienākumiem (piemēram, pēckaušanas pārbaudi) uztic saviem darbiniekiem, viņa parakstam jābūt uz izvešanas apliecības. Parakstot izvešanas apliecību tādu produktu sūtījumam, kas, piemēram, ir paredzēti EK, atbildīgais inspektors apliecina, ka minētā sūtījuma produkti var pretendēt uz eksportu uz Kopienu. Atbildīgais inspektors nekontrolē (fiziski) ASV vai EK marķējuma materiālus. (Atbildīgais inspektors nekontrolē USDA firmas zīmi, ko izmanto kautuvju grīdām.) Kaut gan atbildīgajam inspektoram ir jānodrošina, ka visi produkti, ko izved no kautuves, ir pienācīgi identificēti, visas ASV un EK etiķetes patiesībā iepērk, uzglabā un izmanto uzņēmuma vadība (FSIS uzraudzībā). Tā kā atbildīgais inspektors nav tieši atbildīgs par marķējuma materiāliem, viņam nav pilnīga kontrole pār izvešanas apliecībām. Visas izvešanas apliecības atbildīgajam inspektoram izdod tieši no reģionālajiem birojiem. Atbildīgajam inspektoram ir jāveic viņam nodoto apliecību uzskaite un tās jātur drošā vietā. Papildu kontrolei visas kartona kārbas attiecīgajā sūtījumā apzīmogo ar tās izvešanas apliecības numuru, ko sagatavo minētajam sūtījumam, un atbildīgais inspektors kontrolē zīmogu, kuru uzspiež uz šīm kārbām. B. Gaļas sadalīšanas uzņēmumi un saldētavas Saskaņā ar FSIS noteikumiem lielākajā daļā Amerikas Savienoto Valstu gaļas sadalīšanas uzņēmumu un saldētavu parasti nav apmācīta veterinārārsta. Tomēr abu veidu uzņēmumi ir iecirkņa pārbaudes vadītāja uzraudzībā, kas lielākajā daļā gadījumu ir veterinārārsts. Parasti ir iespējams izpildīt EK prasības attiecībā uz veterināro uzraudzību, nodrošinot veterinārārsta klātbūtni, kad veic EK tirgum paredzētas gaļas vai tāda produkta sadalīšanu, ko sagatavo eksportam uz Kopienu. Vairākumā gadījumu FSIS var pielāgot tos uzņēmumus, kas ir ieinteresēti eksportēt uz EK, jo gaļas izciršanas telpas ir daļa no integrētā uzņēmuma, kuru vada atbildīgais inspektors, vai arī saldētavas atrodas blakus EK apstiprinātai kautuvei. +++++ TIFF +++++ | Starptautiskās programmas Vadītāja vietnieks William H. Dubbert | II pielikums PĒCKAUŠANAS KORELĀCIJA UN PRODUKTU PARTIJAS SŪTĪŠANA +++++ TIFF +++++ III pielikums VETERINĀRĀ PIRMSKAUŠANAS PĀRBAUDE GALĪGAIS PROJEKTS 5. VALSTS PILNVAROTA VETERINĀRĀRSTA VEIKTĀ PIRMSKAUŠANAS PĀRBAUDE Jautājums: vai pirmskaušanas pārbaude jāveic valsts pilnvarotam veterinārārstam? ASV Federālo normatīvo aktu kodekss (CFR) 9. sadaļa 311. daļa 1. pants – Slimu vai citādi bojātu liemeņu un daļu iznīcināšana: parasti – veterinārārsts pieņem lēmumu par visu liemeņu vai liemeņu daļu iznīcināšanu saskaņā ar šo daļu tā, lai nodrošinātu, ka par derīgu lietošanai pārtikā atzīst tikai veselīgu, nebojātu produkciju (tiesiskā prasība, lai visu liemeņu iznīcināšanu pamatotu ar veterinārārsta lēmumu). ASV Gaļas un mājputnu rokasgrāmatā ir noteikts, ka, pirms dzīvniekus apskata FSIS inspektori, līdz 90 % no visas šķirošanas var veikt cilvēki, kas nav veterinārārsti un inspektori. ASV Federālo normatīvo aktu kodekss (CFR) 9. sadaļas 309. daļas 1. panta a) apakšpunkts: "Visus mājlopus, ko oficiālā uzņēmumā piedāvā kaušanai, pārbauda un apskata.. pirms kaušanas." (Nav tiesiskas prasības, lai pirmskaušanas pārbaudi veiktu veterinārārsts.) Prasību pamatojums A. Ciktāl Eiropas Kopienas un ASV kaujamo liellopu vecums un fitosanitārais stāvoklis ir līdzīgs, abas sistēmas ir vienādas. Saskaņā ar gan EK, gan ASV sistēmu katru dzīvnieku, kas savas dzīves laikā ir izmantots vairākiem mērķiem, pirms kaušanas veterinārārsts pirmskaušanas pārbaudē rūpīgi pārbauda. EK un ASV sistēmu atšķirība ir apiešanās ar dzīvniekiem, kuri liellopu nozarē ir ļoti īpaši un kuri nav iekļauti EK sistēmā. I. ASV liellopu nozare ASV liellopu nozare sastāv no dzīvniekiem izmantošanai un dzīvniekiem barošanai. Dzīvniekus izmantošanai izbrāķē un nokauj to produktīva perioda beigās. Izbrāķēti mājdzīvnieki sastāda 15 % no kaušanai paredzētajiem dzīvniekiem, ko uzskata par derīgiem lietošanai pārtikā. Šie dzīvnieki savas dzīves laikā ir izmantoti vairāk nekā vienam mērķim. Piemēram, tie var būt izmantoti piena produktu ražošanā vai kā vaislas dzīvnieki govju/teļu ganāmpulkos. Parasti tie ir vecāki, un tiem ir dažādas veselības problēmas. Kad tos nosūta kaušanai, veterinārārstam tiem ir jāveic ļoti rūpīga pārbaude. Nobaroti liellopi sastāda 85 % no visiem kaušanai paredzētajiem dzīvniekiem. Šie dzīvnieki nav EK standartos, jo tie parasti ir jaunāki (18 līdz 24 mēnešus veci), kad to sūta kaušanai; spēku briedumā; ar lielisku veselību un dzīvotspēju; ir bijuši lieliskā medicīniskā aprūpē un ir potēti; ir baroti atbilstoši zinātniski sastādītai uztura programmai; ir audzēti lielās saimniecībās daļējā nošķirtībā, lai tos mazāk pakļautu lipīgām slimībām un citiem riskiem; un, kas ir ļoti svarīgi, ir audzēti tikai gaļai. II. EK sistēma Mēs saprotam, ka EK sistēmā kaušanai nosūtītie dzīvnieki ir izmantoti vairākiem mērķiem un parasti ir vecāki. To dzīve un fitosanitārais stāvoklis vairāk līdzinās tiem ASV dzīvniekiem, kas piena vai audzēšanas ganāmpulkos ir izbrāķēti. Šādiem dzīvniekiem ir liekāka vajadzība veikt veterinārārsta pārbaudi, jo šajā populācijā ir lielāka veselības problēmu iespējamība. USDA apzinās šo apdraudējumu un līdzīgi kā EK prasa, lai veterinārārsti šiem dzīvniekiem veiktu rūpīgāku pārbaudi. III. ASV pārbaudes sistēma ASV ir trīs pakāpju pirmskaušanas pārbaudes procedūras, kas atbilst trīs veidu situācijām, kādas ir ASV liellopu nozarē. 1. Izbrāķētie dzīvnieki Tā kā šie dzīvnieki savas dzīves laikā ir izmantoti vairākiem mērķiem, tos parasti nokauj īpašos uzņēmumos, kas specializējas darbā ar šāda veida dzīvniekiem. Šos dzīvniekus veterinārārsts rūpīgi pārbauda. Uzdevumu nekad neuztic nevienam citam, un to vienmēr tradicionālā veidā veic FSIS veterinārārsts. Tas nozīmē, ka dzīvniekus apskata no abām pusēm, kad tie stāv mierīgi un kad tie kustas. 2. Nobarotu dzīvnieku tradicionālā pirmskaušanas pārbaude Pilnīgi visus šos dzīvniekus veterinārārsts vai FSIS inspektors, kas nav veterinārārsts, tradicionālā veidā apskata no abām pusēm, gan kad tie stāv mierīgi, gan kad tie kustas. Tad pimskaušanas pārbaudi veic vai nu veterinārārsts, vai FSIS inspektors, kas nav veterinārārsts, bet kas ir īpaši apmācīts starp normāliem dzīvniekiem noteikt neatbilstīgus dzīvniekus. Neatbilstīgus dzīvniekus nošķir, lai tos papildus pārbaudītu veterinārārsts, kas arī pieņem lēmumu par dzīvnieku galīgo iznīcināšanu. Tikai normālus dzīvniekus nosūta tālāk tieši uz kaušanu. 3. Barotu dzīvnieku alternatīva pārbaude Alternatīvā pārbaudē apmācīti uzņēmuma darbinieki var ganāmpulkus apskatīt un pārliecināties, ka tikai atbilstošus, veselus dzīvniekus nogādā uz pirmskaušanas pārbaudi un kaušanu. Katram uzņēmumam, kas izmanto šo iespēju, pirms tam jāsaņem atļauja no FSIS Rajona pārbaudes vadītāja, kas ir veterinārārsts. Sākotnējo atlasi katru dienu veic barotāji. Šie barotāji ir atbildīgi par dzīvnieku barošanu un aprūpi, un viņi tos redz katru dienu. Ja izskatās, ka dzīvnieks jūtas slims vai jūtas slikti citu iemeslu dēļ, šo dzīvnieku atdala no lielā ganāmpulka un tur mazākā aizgaldā, līdz tas atkal kļūst vesels un spēcīgs. Visus nobarojamos dzīvniekus šajā sistēmā rūpīgi pārbauda veterinārārsts, kas barošanas vietā ir nodarbināts uz līguma pamata. Pēc sākotnējās atlases FSIS personāls, vai nu veterinārārsts, vai FSIS inspektors, kas nav veterinārārsts, apskata visus dzīvniekus, kad tie mierīgi stāv. Tad no vairākām grupām izvēlas ganāmpulka reprezentatīvu paraugu (5 līdz 10 %) un atkal pārbauda, šoreiz tikai, kad tie ir kustībā, un no abām pusēm. Visus neatbilstīgus dzīvniekus veterinārārsts pārbauda pilnībā un tradicionālā veidā – kad tie kustas un kad tie stāv mierīgi, un no abām pusēm. FSIS veterinārārsts tad veic galīgo iznīcināšanu. IV. ASV sistēmas pieredze To deviņdesmit gadu laikā, kad šīs trīs sistēmas ASV ir izmantotas un pārstrādātas, tās ir izrādījušas ļoti efektīvas, lai šķirotu un nodalītu tos dzīvniekus, kurus uzskata par nederīgiem cilvēku uzturam. " -------------------------------------------------- ASV DOKUMENTĀCIJA (Trihineloze) Prasības trihīnu iznīcināšanai Jautājums: kādas laika un temperatūras kombinācijas ir vajadzīgas, lai trihīnas pilnīgi iznīcinātu? Tiesību akti: EK – 1976. gada 21. decembra Direktīva 77/96/EEK, IV pielikums: "6. Temperatūrai dzesēšanas telpā jābūt vismaz 25 °C." "7. Gaļa, kuras diametrs vai biezums ir līdz 25 cm, jāsaldē vismaz 240 stundas pēc kārtas, un gaļa, kuras diametrs vai biezums ir no 25 līdz 50 cm, jāsaldē vismaz 480 stundas pēc kārtas." ASV — Federālo normatīvo aktu kodekss (CFR) 9. sadaļas 308. daļas 3. panta c) apakšpunkta 2. punktā ir noteiktas pieņemamās laika un temperatūras attiecības (1. un 2. tabula). Analīze: problēma rodas sakarā ar atšķirībām tiesiskajās prasībās. Prasību pamatojums: A. ASV USDA 1. tabulā dotās laika un temperatūras attiecības ir lietojusi vairāk nekā 40 gadus. Tās, kas ir dotas 2. tabulā, pievienoja 1973. gadā. Laiks un temperatūras 1. tabulā ir dotas, pamatojoties uz Rensoma darbu (1920. gads). Gadu gaitā ir atzīmēts, ka Rensoms galvenokārt strādāja ar gaisa temperatūru parastajās saldētavās, kur parazītus saturošas gaļas temperatūras izmaiņas ātrums bija relatīvi lēns (Augustīns, 1933. gads; Blērs un Langs, 1934. gads). Augustīns (1952. gads) un Golds (1949. gads) secināja, ka trihīnas var iznīcināt, attiecīgi pazeminot produktu temperatūru līdz 35 °C un 37 °C. Tomēr šādas temperatūras sasniegt ar parastiem, mehāniskiem saldēšanas paņēmieniem, kas tajā laikā bija pieejami, bija ļoti nepraktiski. Ar tādu kriogēno materiālu parādīšanos, kā šķidrais slāpeklis un šķidrais oglekļa dioksīds, 35 °C sasniegšana cūkgaļas audos ar komerciālu nosacījumu ir iespējama un praktiska. To ņemot vērā, Cimermans (1972. gads) pētīja šo saldējamo materiālu efektivitāti trihīnu iznīcināšanā un minimālās temperatūras, kas vajadzīgas, lai bez tālākas apstrādes produkts paliktu drošs lietošanai pārtikā. Viņš pierādīja, ka 29 °C trihīnu gaļā vairs nav. Kolutas darbs (1990. gads) turpina sniegt noteiktus laikus un temperatūras, kas vajadzīgas, lai iznīcinātu trihīnas. Kopš 1985. gada tie ir divi izcilākie darbi par trihīnu sasaldēšanu. Saskaņā ar šiem pētījumiem 2. tabulā dotās USDA saldēšanas temperatūras nodrošina pietiekamu drošības indeksu trihīnu iznīcināšanai. Kotulas pētījums rāda, ka 2. tabulā doto saldēšanas temperatūru drošības indekss pārsniedz 99,99 % no augšējās ticamības robežas, ka trihīnas ir iznīcinātas. 2. tabulā dotās temperatūras ar šodienas tehnoloģijām var sasniegt relatīvi viegli un ekonomiski. Turklāt apstrādātājam nerodas problēmas ar cūkgaļas ilglaicīgu uzglabāšanu, lai iznīcinātu trihīnas. Atsauces: Augustine, D. L. (1933), Effects of low temperature upon encystec Trichinella spiralis. Amer. Jour. Hyg. 1933, 17:697 – 710. Kotula, A. W. (1990), Infectivity of Trichinella spiralis from Frozen Pork, Journal of Food Protection, Vol. 53, July 1990, 571– 626. Ransom, B. H. (1916), Effects of refrigeration upon the larvae of Trichinella spiralis, Journal of Agricultural Research, Vol. 5, January 31, 1916, 819 – 854. Zimmermann, W. J., (1985), Efficacy of Freezing in Eliminating Infectivity of Trichinella spiralis in Boxed Pork Products, Journal of Food Protection, Vol. 48, March 1985, 196 – 199. Gould, S. E. and. L. J. Kassa, Low Temperature Treatment of Pork, Am. J. Hyg., 1940, Vol. 49, 17 – 24. Rust, R. E. and W. J. Zimmermann, Low-temperature destruction of Trichinella spiralis using liquid nitrogen and liquid carbon dioxide, Journal of Food Science, Vol. 37, 1972, 706 – 707. Smith, J. H., An Evaluation of Low Temperature Sterilization of Trichinae Infected Pork, Can. J. Comp. Med., Vol. 39, July 1975, 316 – 320. Ziņojums par Amerikas Savienoto Valstu Lauksaimniecības ministrijas (USDA) grupas vizīti Francijā no 1991. gada 8. līdz 18. aprīlim saistībā ar trihinelozes uzliesmojumu cilvēkiem Grupas locekļi: Robert Fetzner, D.V.M.; Caldwell W. Nash; Charlotte I. Miller, Ph.D. Ziņojuma redaktors: Linda Russell. M.A. PROJEKTS 1991. gada 20. jūnijā Amerikas Savienoto Valstu Lauksaimniecības ministrija Pārtikas nekaitīgums un pārbaudes dienests (FSIS) Starptautiskās programmas Vašingtona Ņemts no Amerikas Savienoto Valstu Dzīvnieku veselības asociācijas 1991. gada 95. gadskārtējās sapulces Sandiego, Kalifornijā protokoliem --------------------------------------------------