PIELIKUMS

EIROPAS SAVIENĪBAS UN MOLDOVAS REPUBLIKAS ASOCIĀCIJAS PROGRAMMA (2021–2027)

Saturs

Ievads 106

1 Principi, instrumenti un līdzekļi asociācijas programmas īstenošanai 106

2 ES un Moldovas Republikas sadarbības vispārējie mērķi 107

I. Noturīgas, ilgtspējīgas un integrētas ekonomikas 108

II. Atbildīgas iestādes, tiesiskums un drošība 109

III. Vidiskā noturība un klimatnoturība 109

IV. Noturīga digitālā pārveide 110

V. Noturīgas, taisnīgas un iekļaujošas sabiedrības 110

3 Asociācijas programmas īstermiņa un ilgtermiņa prioritātes 111

I. Demokrātija, cilvēktiesības un laba pārvaldība 111

II. Ārpolitika un drošības politika 117

III. Brīvība, drošība un tiesiskums 119

IV. Ekonomiskā un nozaru sadarbība 124

V. Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi (DCFTA) 139

Ievads

Eiropas Savienības un Moldovas Republikas asociācijas programma

Eiropas Savienība, tās dalībvalstis un Moldovas Republika (“Puses”) 2014. gada 27. jūnijā parakstīja vērienīgu un novatorisku asociācijas nolīgumu, ietverot padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA). Nolīgumā ir iekļautas saistošas uz noteikumiem balstītas normas un paredzēta pastiprināta sadarbība, lai veicinātu politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju, kas ir plašāka nekā tradicionālajos nolīgumos un aptver visas interešu jomas. Nolīgums tika provizoriski piemērots no 2014. gada 1. septembra līdz ratifikācijas procesa pabeigšanai, kas ļāva asociācijas nolīgumu pilnībā piemērot no 2016. gada 1. jūlija.

Puses 2014. gada 26. jūnijā vienojās par asociācijas programmu, t. i., par prioritāšu saraksta sagatavošanu kopīgam darbam 2014.–2016. gadā. Puses 2017. gada 4. augustā vienojās 2014.–2016. gada asociācijas programmu aizstāt ar jaunu asociācijas programmu 2017.–2019. gadam. Asociācijas programmas, par kurām ES un Moldovas Republika ir vienojušās, sagatavo un atvieglo asociācijas nolīguma īstenošanu.

Asociācijas padomes 5. sanāksmē 2019. gada 30. septembrī ES un Moldovas Republika vienojās saglabāt 2017.–2019. gada asociācijas programmu uz vienu gadu ilgu pārejas periodu un sākt darbu pie prioritāšu saraksta, lai virzītu asociācijas nolīguma/DCFTA īstenošanas procesu turpmākajos gados tajās jomās, uz kurām attiecas asociācijas nolīgums. Šajā dokumentā, ar ko aizstāj 2017.–2019. gada asociācijas programmu, ir mainītas un noteiktas jaunas augsta līmeņa prioritātes kopīgam darbam, lai sasniegtu asociācijas nolīgumā izvirzītos politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas mērķus 2021.–2027. gadā. Tajā galvenā uzmanība pievērsta stratēģiskiem ilgtermiņa mērķiem un prioritātēm visam periodam, savukārt konkrētu īstermiņa pasākumu noteikšana un uzraudzība, kā arī mērķu sasniegšanas operatīvie aspekti būtu jārisina saskaņā ar asociācijas nolīgumu izveidotajā komitejas un apakškomiteju institucionālajā struktūrā. Šo programmu vajadzības gadījumā var pārskatīt, jo īpaši, ņemot vērā Krievijas agresiju pret Ukrainu un jaunos drošības izaicinājumus Moldovas Republikai.

Tas, ka asociācijas programmā uzmanība pievērsta ierobežotam prioritāšu skaitam, neietekmē citu attiecīgo nolīgumu un partnerību vai Austrumu partnerības daudzpusējās sadarbības ietvaros esošā dialoga tvērumu vai pilnvaras.

Turklāt 2014. gada aprīlī stājās spēkā bezvīzu režīms ceļošanai uz Šengenas zonas valstīm tiem Moldovas Republikas pilsoņiem, kuriem ir biometriskās pases. Vīzu režīma liberalizācijas kritēriji un Komisijas ieteikumi regulārajos vīzu režīma atcelšanas apturēšanas mehānisma ziņojumos ir pastāvīgi jāizpilda, lai nodrošinātu bezvīzu režīma ilgtspēju un tādējādi veicinātu mobilitāti un tiešus personiskus kontaktus starp ES un Moldovas Republikas iedzīvotājiem.

1. Principi, instrumenti un līdzekļi asociācijas programmas īstenošanai

Turpmāk uzskaitītie kopīgie principi turpinās veidot pamatu šīs asociācijas programmas īstenošanai:

— darbības, kuras īsteno kā daļu no asociācijas programmas, būtu jāīsteno politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas vispārējo mērķu garā, pilnībā ievērojot asociācijas nolīgumu/DCFTA, ieskaitot tā preambulu;

— asociācijas programmas prioritātes atspoguļo ES un Moldovas Republikas pienākumu pilnībā īstenot asociācijas nolīguma noteikumus;

— asociācijas programmas īstenošanā ir jāiesaistās abām Pusēm, pilnībā ievērojot atbildības uzņemšanās, pārredzamības, pārskatatbildības un iekļautības principus;

— asociācijas programma pastiprināti iesaista Moldovas Republiku notiekošajā dialogā par reformām, kas saistītas ar asociāciju;

— asociācijas programmas mērķis ir panākt taustāmus un ilgtspējīgus rezultātus, ar praktiskiem pasākumiem pakāpeniski īstenojot stratēģiskās prioritātes; abas Puses jo īpaši nodrošinās, ka visi tiesību akti un stratēģiskie dokumenti, kas izstrādāti asociācijas programmas ietvaros, tiks sagatavoti un precīzi īstenoti iekļaujošā, pārredzamā un uz pierādījumiem balstītā procesā, iesaistot pilsonisko sabiedrību un citas attiecīgās ieinteresētās personas;

— Puses atzīst to, ka ir svarīgi ar pienācīgiem un pietiekamiem iekšzemes politiskiem, tehniskiem un finanšu līdzekļiem atbalstīt prioritātes, par kurām panākta vienošanās;

— asociācijas programmas īstenošana tiks uzraudzīta, tiks sagatavoti gada ziņojumi, arī par vispārējo progresu, un tiks veikta novērtēšana, arī atsaucoties uz vispāratzītiem indeksiem un datiem, kas iegūti ES finansētos projektos. Panāktais progress tiks pārskatīts, arī ar asociācijas nolīgumu izveidoto divpusējo struktūru sanāksmēs. Tāpat arī pilsoniskajai sabiedrībai būs iespēja uzraudzīt asociācijas programmu;

— Eiropas Savienība atbalstīs Moldovas Republiku asociācijas programmā izklāstīto mērķu un prioritāšu īstenošanā. Lai to paveiktu, tā: piedāvās visus pieejamos ES atbalsta avotus; nodrošinās zinātību un konsultācijas; sekmēs paraugprakses, zinātības un informācijas apmaiņu; atbalstīs spēju veidošanu un institucionālās bāzes stiprināšanu. Eiropas Savienība arī sekmēs un centīsies koordinēt atbalstu no citiem Moldovas Republikas partneriem, kā arī pastiprinās Eiropas komandas atbalsta koordinēto pieeju, kurā apvienoti ES, tās dalībvalstu un finanšu iestāžu resursi. Tā izmantos savus attiecīgos finanšu instrumentus, lai palīdzētu īstenot asociācijas programmu. Tomēr šis atbalsts arī turpmāk būs ļoti atkarīgs no konkrētiem panākumiem reformu programmā, par ko panākta vienošanās ar ES, sevišķi demokrātijas, tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jomā. Turklāt asociācijas programma nav finanšu plānošanas dokuments un neaizstāj Pušu veikto finanšu plānošanu.

Asociācijas programmā noteiktās prioritātes pilnībā atbilst ilgtermiņa politikas mērķiem, kuri izklāstīti kopīgajā paziņojumā “Austrumu partnerības politika pēc 2020. gada. Noturības stiprināšana – Austrumu partnerība, kas sniedz labumu visiem”, kurš kopā ar dalībvalstu un partnervalstu ieguldījumu veido pamatu kopīgajam dienestu darba dokumentam par Austrumu partnerību pēc 2020. gada, kas publicēts 2021. gada 2. jūlijā un apstiprināts 6. Austrumu partnerības samitā 2021. gadā (1). Tajā iekļautais ekonomikas investīciju plāns un piecas valsts pamatiniciatīvas Moldovai atbalstīs sociālekonomisko atveseļošanu un stiprinās valsts noturību. Kopīgais paziņojums tika atzinīgi novērtēts saistītajos Padomes 2020. gada 11. maija secinājumos.

Asociācijas programmā noteiktās prioritātes būs pamatā ES palīdzībai Moldovas Republikai, kā izklāstīts Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā (NDICI), daudzgadu indikatīvajā programmā (DIP) un daudzvalstu plānos, kas sagatavoti Moldovas Republikai, izmantojot NDICI [jāapstiprina]. Sinerģijas ietvaros Eiropas Savienība 2. jūnijā publicēja Moldovas ekonomikas atveseļošanas plānu, lai stimulētu ilgtermiņa sociālekonomisko atveseļošanu, veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos un atraisītu valsts neizmantoto ekonomisko potenciālu. ES var arī sniegt palīdzību, izmantojot citus ES instrumentus, tostarp Instrumentu sadarbībai kodoldrošuma jomā. Jebkāds atbalsts tiks sniegts, pilnībā ievērojot īstenošanas noteikumus un procedūras, kas reglamentē ES ārējo palīdzību. ES atbalsts atbildīs tā nosacījumiem un stimulos balstītai pieejai, un tā priekšnoteikums būs to reformu īstenošana, par kurām tika panākta vienošanās. Puses sadarbosies, lai stiprinātu valstu sistēmas un iestādes saskaņā ar palīdzības prognozējamības un efektivitātes paraugpraksi, kā arī saskaņā ar apstiprinātajām stratēģijām un valdības politikas dokumentiem.

Šī asociācijas programma būs piemērojama no tās pieņemšanas brīža līdz 2027. gada beigām. Asociācijas programmu var grozīt vai atjaunināt jebkurā brīdī, ja par to vienojas ES un Moldovas Republikas Asociācijas padome.

2. ES un Moldovas Republikas sadarbības vispārējie mērķi

ES un Moldovas Republika uzskata, ka asociācijas nolīguma un asociācijas programmas īstenošana ir viena no svarīgākajām prioritātēm, lai konsolidētu un sekmētu kopīgas vērtības un principus, par ko ES un Moldovas Republika vienojušās. Asociācijas nolīgums paredz paātrināt politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju ar Eiropas Savienību Moldovas Eiropas centienu un Eiropas ceļa izvēles garā, kā atzīts 2017. gada Austrumu partnerības samita deklarācijā. ES atkārtoti pauž stingru atbalstu Moldovas Republikas suverenitātei un teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās.

Kopš asociācijas nolīguma parakstīšanas Moldovas Republika ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu reformas tā efektīvai īstenošanai. Abas puses atzīst Moldovas Republikas panākto progresu ceļā uz ciešāku politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju ar ES un atzīst, ka vēl ir vajadzīgi ievērojami turpmāki pasākumi, lai panāktu būtisku un ilgtspējīgu progresu, kas ļautu pilsoņiem pilnībā izmantot ES un Moldovas Republikas asociācijas nolīguma sniegtās priekšrocības.

ES turpinās atbalstīt darbu Pastāvīgajā konferencē par politiskiem jautājumiem saistībā ar Piedņestras konflikta risināšanas procesu “5+2” formātā, lai panāktu visaptverošu, miermīlīgu un ilgtspējīgu konflikta atrisinājumu, pamatojoties uz Moldovas Republikas suverenitāti un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās un uz EDSO ministru 2020. gada decembra paziņojuma noteikumiem.

ES un Moldovas Republikas sadarbības mērķis ir arī atbalstīt globālo politikas mērķu sasniegšanu, tostarp Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām īstenošanu un Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un tās 17 ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu – abi minētie instrumenti tām ir saistoši. Sadarbība stiprinās uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību un palīdzēs veidot spēcīgāku Eiropu pasaulē.

Nosakot turpmākajos gados īstenojamo reformu stratēģisko virzību, Moldovas Republika pienācīgi ņems vērā turpmāk minētos Austrumu partnerības ilgtermiņa politikas mērķus laikposmam pēc 2020. gada, kā izklāstīts 2020. gada marta kopīgajā paziņojumā. Puses sadarbosies, lai informētu par sadarbības priekšrocībām.

I. Noturīgas, ilgtspējīgas un integrētas ekonomikas

Puses pastiprinās sadarbību, lai veicinātu ekonomikas attīstību un ekonomisko integrāciju starp Moldovas Republiku, ES dalībvalstīm un Austrumu partnervalstīm Moldovas pilsoņu un to labklājības labā. Tas samazinās ekonomisko un izglītības nevienlīdzību un uzlabos darba apstākļus, vienlaikus nodrošinot pakāpenisku ekonomikas dekarbonizāciju un klimatneitralitāti saskaņā ar Eiropas zaļo kursu. Tas izpaudīsies arī kā centieni nodrošināt, lai atveseļošana pēc Covid-19 būtu zaļa un neapdraudētu vides un klimata mērķus. Ilgtspējīgā un taisnīgā atveseļošanā izšķiroša nozīme būs arī darba aizsardzības līmeņa saglabāšanai un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanai. Ieguldījumu vides uzlabošana tiks panākta, veidojot ieguldījumu apguves spēju, radot vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmējiem, nodrošinot tiesiskumu, tiesu iestāžu pārredzamību un neatkarību, īstenojot korupcijas apkarošanas centienus un efektīvu pārvaldību.

Puses arī sadarbosies, lai ieguldītu cilvēkos, īpaši jaunatnē, ar mērķi uzlabot viņu nodarbināmību, vienlaikus nodrošinot pienācīgas kvalitātes darbvietas un efektīvu darba aizsardzību, tai pat laikā labāk savienojot izglītību, pētniecību un inovāciju ar privātā sektora vajadzībām. Atbalsts pētniecības un inovācijas politikai tiks sniegts, sekmējot un veicinot pārdomātu specializāciju un tehnoloģiju nodošanu, kā arī pabeidzot Moldovas Republikas pievienošanos pētniecības un inovācijas pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa”. Moldovas Republika uzlabos savu sniegumu izglītības jomā, modernizējot un visaptveroši reformējot izglītības nozari, padarot to efektīvāku resursu izmantošanas ziņā, ieguldot kvalitatīvos cilvēkresursos un rezultātos saskaņā ar starptautiskajiem kvalitātes standartiem un apmācību un jaunatnes sistēmās, kā arī nodrošinot iekļautību.

Puses sadarbosies, lai atbalstītu Moldovas Republiku pilnībā funkcionējošas un konkurētspējīgas tirgus ekonomikas izveidē un lai pakāpeniski saskaņotu tās politiku ar ES politiku. Tas būtu jāpanāk saskaņā ar makroekonomikas stabilitātes, stabilu publisko finanšu, stabilas finanšu sistēmas un stabilas maksājumu bilances pamatprincipiem. Iekšējās kontroles un iekšējās revīzijas stiprināšana tiks veikta saskaņā ar Eiropas standartiem un praksi. Puses sadarbosies, lai vēl vairāk konsolidētu reformas banku nozarē. Prioritāte būs uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) tiesisko regulējumu un darbības vidi, vienlaikus arī izpildot Moldovas konkurences tiesību aktus, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, arī samazinot monopolistisku rīcību. Privatizācija tiks veikta pārredzami, izmantojot stratēģisko aktīvu un kritiskās infrastruktūras izvērtēšanas mehānismus. Ir jāuzlabo valsts uzņēmumu pārvaldība, kā arī publiskā īpašuma pārvaldības jomā kompetentās iestādes neatkarība un pārskatatbildība. Ir jānodrošina arī citu pārraudzības/regulatīvo publisko iestāžu neatkarība un pārskatatbildība.

Efektīva asociācijas nolīguma un tā padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas īstenošana, kas ir saistīta ar plašāku regulējuma tuvināšanas procesu un ar to saistītajām nepieciešamajām reformām, palīdz radīt nosacījumus pastiprinātām ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar ES, kuru rezultātā turpinās Moldovas Republikas pakāpeniska ekonomiskā integrācija Eiropas Savienības iekšējā tirgū, kā iecerēts asociācijas nolīgumā.

Puses sadarbosies, lai veicinātu turpmāku ES acquis īstenošanu visos transporta veidos, kas izklāstīti asociācijas nolīgumā (gaisa, ceļu, jūras, dzelzceļa transports), īpašu uzmanību pievēršot ne tikai fiziskās savienojamības uzlabošanai, bet arī drošības aspektiem. Tas ietvers ekonomiski nozīmīgu infrastruktūru attīstību un lielāku uzsvaru uz videi draudzīgiem transporta risinājumiem, arī attīstot paplašināto indikatīvo TEN-T tīklu un veicinot multimodālus transporta risinājumus.

Ņemot vērā apstākļus, būs ļoti svarīgi risināt Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas, vienlaikus veidojot īstermiņa un ilgtermiņa noturību.

II. Atbildīgas iestādes, tiesiskums un drošība

Puses sadarbosies, lai ieviestu tiesiskuma principus, ievērotu vispārējās cilvēktiesības un nodrošinātu demokrātisku iestāžu darbību un iekļautību. Prioritāte tiks piešķirta tiesību aktiem, kas attiecas uz tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm, arī pretkorupcijas aģentūrām, un šo aktu īstenošanai. Vajadzības gadījumā tiesību akti tiks pielāgoti un nozarei tiks piešķirti atbilstīgi cilvēkresursi un finanšu resursi, lai nodrošinātu tiesu iestāžu, arī prokuratūras, neatkarību, pārskatatbildību, objektivitāti, integritāti, profesionalitāti un efektivitāti – tām vajadzētu būt brīvām no politiskas vai jebkādas citas nepamatotas iejaukšanās. ES atzinīgi vērtē Moldovas Republikas lēmumu par prioritāti noteikt tiesiskuma reformas. Kad būs pieejami tiesību akti, tajos tiks iestrādāti Venēcijas komisijas atzinumi, un tie būs saskaņā ar šiem atzinumiem. Tiks īstenota “nulles tolerance” pret korupciju, lai novērstu visa veida korupcijas izpausmes. Pret politisko korupciju vērsīsies saskaņā ar GRECO ieteikumiem. Tiks stiprināta publiskā sektora integritāte, galveno uzmanību pievēršot efektīvai aktīvu kontrolei un ievērojot labas pārvaldības principus.

Prioritāte būs valsts līdzekļu atgūšanas dienesta stiprināšana un tā efektivitātes uzlabošana. Moldovas Republika pakļaus rūpīgai, objektīvai un pārredzamai izmeklēšanai visus krāpšanas gadījumus, kas 2012.–2014. gadā skāra valsts banku sistēmu, un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, piemēram, Laundromat lietu, arī lai atgūtu novirzītos līdzekļus un sauktu pie atbildības vainīgos. Tiks stiprināta Moldovas un attiecīgo Eiropas tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība.

Moldovas Republika nodrošinās, ka prezidenta, parlamenta un pašvaldību vēlēšanas notiek demokrātiskā veidā saskaņā ar starptautiski pieņemtiem un Eiropas standartiem un netiek izdarīts politisks spiediens uz visām vēlēšanās iesaistītajām ieinteresētajām personām. Tiks ievēroti un īstenoti starptautisko organizāciju, tostarp Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (EDSO/ODIHR), atzinumi un ieteikumi.

Puses sadarbosies, lai nodrošinātu, ka tiek īstenota drošības sektora reforma un pieņemti attiecīgie satvari un procedūras tādās jomās kā krīžu pārvarēšana, kritiskās infrastruktūras aizsardzība un hibrīddraudu apkarošana, arī attīstot valsts iestāžu noturību pret ārvalstu iejaukšanos un risinot korupcijas ietekmi uz valsts drošību.

Svarīgs mērķis arī turpmāk būs policijas reformas un robežu sadarbības atbalstīšana saskaņā ar labākajiem starptautiskajiem un ES standartiem. Galvenā uzmanība tiks pievērsta tam, lai atbalstītu cīņu pret organizēto noziedzību un pārrobežu kontrabandu, kā arī pastiprinātu sadarbību starp ES tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm.

Moldovas Republika nodrošinās, ka tiek pastāvīgi izpildīti visi vīzu režīma liberalizācijas kritēriji un Komisijas ieteikumi, kas sniegti vīzu režīma atcelšanas apturēšanas mehānisma ziņojumos.

III. Vidiskā noturība un klimatnoturība

Puses sadarbosies, lai uzlabotu energoapgādes drošību, īstenojot lielāku diversifikāciju, kā arī lielāku energoefektivitāti un atjaunojamās enerģijas izmantošanu. Kopīgais mērķis joprojām ir izveidot konkurētspējīgu, korupcijas neskartu un pārredzamu Moldovas Republikas enerģijas tirgu un to pilnīgi integrēt ES enerģijas tirgū, ieskaitot starpsavienojumu līmeņa starp Moldovas Republiku un ES palielināšanu. Lai to panāktu, Moldovas Republika nodrošinās, ka noteikumi, infrastruktūras projekti un savienojamība joprojām ir vērsti uz to, lai samazinātu energoatkarību, stiprinātu energosistēmu stabilitāti un drošumu un energoapgādes drošību.

Puses turpinās sadarboties, lai panāktu klimatnoturību un vidisko noturību, veicinot modernu, resursefektīvu un ilgtspējīgu aprites ekonomiku, kas veicina ekonomikas zaļināšanu un dabas resursu ilgtspējīgāku izmantošanu saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un arī saistībā ar atveseļošanu pēc Covid-19. To cita starpā panāks, turpinot administratīvās reformas un veidojot pienācīgas administratīvās spējas, lai īstenotu asociācijas nolīguma vides un klimata politikas sadaļas, un ar mērķi pārvarēt pagātnes mantojumu vides tiesību aktu, pārvaldības prakses un infrastruktūras ziņā. Tas nozīmē arī mazemisiju un klimatnoturības mērķu integrēšanu saskaņā ar Parīzes nolīgumu, lai ierobežotu klimata pārmaiņu ietekmi uz iedzīvotāju ikdienas dzīvi. Turklāt pašreizējā sadarbībā saskaņā ar asociācijas nolīgumu un ar attiecīgu pilsoniskās sabiedrības ieguldījumu tiks pastiprināts dialogs starp ES un Moldovas Republiku par vidi un klimatu.

Vides pārvaldība tiks stiprināta, pieņemot un īstenojot jaunus tiesību aktus un nodrošinot sabiedrības piekļuvi vides informācijai un sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā. Visbeidzot, zaļo pārkārtošanos vēl vairāk atbalstīs arvien lielāka līdzdalība ar klimata pārmaiņu mazināšanas mērķiem saistītā pētniecībā un inovācijā.

Gaisa un ūdens kvalitātes uzlabošana, kā arī labāka atkritumu apsaimniekošana saskaņā ar Eiropas standartiem būs cieši saistīta ar ilgtspējīgas lauksaimniecības nodrošināšanu un veicināšanu un bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu saglabāšanu.

IV. Noturīga digitālā pārveide

Covid-19 pandēmija ir izgaismojusi digitālo plaisu sabiedrībā un steidzamu vajadzību atbalstīt digitālo pārveidi. Risinājumi e-veselības, tālmācības, telemedicīnas, vīrusu izsekošanas un dezinformācijas novēršanas jomā ne tikai palīdzēs pandēmijas laikā, bet arī atbalstīs mūsu partneru noturību un attīstību turpmākajos gados. Tādēļ Puses sadarbosies, lai nodrošinātu izaugsmi un virzītu ilgtspējīgu attīstību, kā arī turpinās ieguldīt Moldovas Republikas digitālajā pārveidē saskaņā ar ES tiesību aktiem un paraugpraksi. Būs svarīgi nodrošināt politiku, kuras mērķis ir veicināt un dažādot IT nozari, stiprināt tās konkurētspēju, stimulēt jaunuzņēmumus un digitālo pētniecību un inovāciju visās ekonomikas nozarēs. Prioritātes būs MVU digitalizācijas atbalsta programmu izstrāde un rādītāju un statistikas informācijas vākšana digitālās ekonomikas jomā. Vienlaikus būtu jāturpina attīstīt e-pārvaldību un digitālos pakalpojumus, lai palielinātu publiskās pārvaldes pieejamību, efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību, arī attiecībā uz publisko ieguldījumu satvaru un pakalpojumiem. Tam ir jāiet roku rokā ar digitālo prasmju attīstīšanu un konsolidāciju un plašākas sabiedrības e-pratību. Turklāt ES atbalstīs viesabonēšanas un frekvenču spektra nolīgumu starp Moldovas Republiku un citām partnervalstīm īstenošanu, kā arī ilgtermiņa mērķi – viesabonēšanas tarifu ar ES pazemināšanu. Moldovas Republika apņemsies pārvarēt juridiskos un tehniskos šķēršļus, kas saistīti ar šādiem nolīgumiem, turpinot ieguldīt digitālajā pārveidē, nodrošinot augstas kvalitātes piekļuvi drošiem sakaru tīkliem un pakalpojumiem par pieņemamām cenām. Puses sadarbosies, lai uzlabotu Moldovas Republikas elektronisko sakaru valsts regulatīvās iestādes pārskatatbildību, administratīvās spējas un neatkarību, kas ir būtisks nosacījums pienācīgai attiecīgā tirgus darbībai. Puses arī sadarbosies, lai nodrošinātu stabilu tiesisko, politisko un operatīvo kiberdrošības satvaru, kura pamatā ir ES tiesību akti un paraugprakse.

V. Noturīgas, taisnīgas un iekļaujošas sabiedrības

Puses sadarbosies, lai nodrošinātu pārredzamu, uz iedzīvotājiem orientētu un atbildīgu valsts pārvaldi, kā arī drošas, brīvas un godīgas vēlēšanas.

Moldovas Republika turpinās īstenot valsts pārvaldes reformas stratēģiju un tās pamatā esošās stratēģijas. Tas nozīmē reorganizēt valsts iestādes, administratīvās iestādes un valsts uzņēmumus, lai palielinātu pārskatatbildību, efektivitāti un lietderību. Tas arī nozīmēs turpināt pielāgot politikas izstrādes un koordinācijas sistēmu, vajadzības gadījumā arī iecelšanas un atlaišanas procedūras, lai uzlabotu iekļautību, saskaņotību, efektivitāti, paredzamību un pārredzamību lēmumu pieņemšanas procesā. Tiks veicināts spēcīgs un profesionāls civildienests un moderna cilvēkresursu pārvaldības sistēma. Moldovas Republika centīsies maksimāli palielināt resursus, kas iedzīvotājiem tiek darīti pieejami vietējā līmenī. Puses sadarbosies, lai stiprinātu publisko finanšu politikas un pārvaldības pārredzamību, pārraudzību un pārskatatbildību. Tiks turpināts koncentrēties uz budžeta piesardzību, budžeta disciplīnu un budžeta izpildi ar mērķi stiprināt pārskatatbildības procesus un rezultātu labāku pārvaldību. Šim nolūkam būtu jāturpina parlamentārās pārbaudes un budžeta izpildes pārraudzības reforma.

Puses sadarbosies, lai stiprinātu sabiedrības noturību, veicinātu Moldovas sabiedrības sociālo kohēziju un sociālo aizsardzību, uzlabotu darbu pie jaunatnes jautājumiem un pieņemtu pasākumus intelektuālā darbaspēka emigrācijas novēršanai, dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un cīņai pret vardarbību ģimenē. Tā kā kopīga prioritāte ir arī migrācijas problēmu risināšana, Puses turpinās strādāt pie tā, lai atbilstoši ES un valsts kompetences jomām nodrošinātu mobilitāti un tiešus cilvēku kontaktus drošā un labi pārvaldītā vidē, kā arī lai nodrošinātu atbalstu neaizsargātiem migrantiem un bēgļiem. Ir būtiski sekmīgi īstenot spēkā esošo nolīgumu par atpakaļuzņemšanu, kā arī pastāvīgi izpildīt attiecīgos vīzu režīma liberalizācijas kritērijus. Papildus tam ilgtspējīgu iesaisti nodrošinās ES un Moldovas mobilitātes partnerība. Tiks apsvērtas darbaspēka migrācijas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot sadarbību un prasmju un kompetenču savstarpēju bagātināšanos, ņemot vērā intelektuālā darbaspēka emigrācijas ietekmi uz partnervalstu cilvēkkapitālu, vienlaikus ievērojot spēkā esošos valstu tiesību aktus un kompetences. Lai palīdzētu cilvēkiem un precēm pārvietoties pāri robežām, tiks stiprināta tehniskā un administratīvā sadarbība integrētā robežu pārvaldībā. Prioritāte būs ieguldīt sociālā un ekonomiskā pārveidē vietējā līmenī, arī nodrošinot cilvēkiem labāku fizisko infrastruktūru, sabiedriskos pakalpojumus un dzīves apstākļus. Moldovas Republika nodrošinās pamattiesības uz piekļuvi veselības aprūpei, savukārt ES atbalstīs sabiedrības veselības nozares stiprināšanu. Tam būs izšķiroša nozīme efektīvu krīzes reaģēšanas mehānismu izstrādē cīņā pret infekcijas slimībām, ieskaitot Covid-19 pandēmijas seku novēršanu.

Plašākā nozīmē ES turpina veicināt labu pārvaldību, cilvēktiesības, tiesiskumu, nediskrimināciju, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, kā arī pamatvērtības un humanitāros principus, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un atlabstot no tās.

Moldovas Republika nodrošinās efektīvu un konsolidētu sistēmu nevalstisko organizāciju (NVO) brīvai darbībai un ļaus veidot pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas (tas īpaši attiecas uz organizācijām, kuras darbojas vietējā līmenī), ļaujot tām jēgpilni iesaistīties politikas veidošanas procesos, veicinot reformas, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un publisko pārskatatbildību.

Moldovas Republika atbalstīs plašsaziņas līdzekļu brīvību, neatkarību un plurālismu, ievērojot ES un vispārējos standartus, nodrošinot apstākļus brīvai un veselīgai plašsaziņas līdzekļu videi un veicinot kvalitatīvus plašsaziņas līdzekļus arī vietējā līmenī. Prioritāte būs nodrošināt funkcionējošu un neatkarīgu audiovizuālo lietu padomi, kas darbojas efektīvi un pārredzami. Moldovas Republika aizsargās un veicinās tiesības piekļūt sabiedriskas nozīmes informācijai un precīzai un neatkarīgai ziņošanai.

Puses veicinās paraugprakses apmaiņu par politikas iniciatīvām, kuru mērķis ir palielināt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi sabiedrībā (t. i., izglītības programmas, skolu mācību programmas).

Prioritāte būs jaunā Valsts cilvēktiesību rīcības plāna īstenošana, galveno uzmanību pievēršot piederībai visneaizsargātākajām grupām. Moldovas Republika nodrošinās Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu efektīvu izpildi un izveidos efektīvu šādas izpildes parlamentārās kontroles mehānismu.

3 Asociācijas programmas īstermiņa un ilgtermiņa prioritātes

Puses sadarbosies šādās jomās.

I. Demokrātija, cilvēktiesības un laba pārvaldība

1. Noteikumi un iestādes, kas garantē demokrātiju

— Nodrošināt, ka prezidenta, parlamenta un pašvaldību vēlēšanas notiek demokrātiskā veidā saskaņā ar starptautiski pieņemtiem un Eiropas standartiem. Nodrošināt Centrālās vēlēšanu komisijas neatkarību un profesionalitāti.

— Nodrošināt politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanas pārredzamību, pārskatatbildību un likumību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un paraugpraksi, kā arī īstenot stingrus, savlaicīgus un pienācīgus pārraudzības un sankciju mehānismus.

— Nodrošināt politisko plurālismu un atvieglot politisko pārstāvību un iekļaujošu līdzdalību personām, kas pieder pie neaizsargātām grupām un minoritātēm, arī sasniedzot 40 % dzimumu kvotu vēlētos amatos un cenšoties sasniegt līdzīgu kvotu centrālā un rajonu līmeņa amatos.

— Valsts un vietējā līmenī nodrošināt atbildīgas, pārredzamas, efektīvas, lietderīgas un ar resursiem labi apgādātas valsts un administratīvās iestādes bez korupcijas un nevēlamas ietekmes uz tām.

— Stiprināt parlamenta lomu un darbību, arī nodrošinot, ka tiek veikti nepieciešamie pasākumi, lai piešķirtu resursus un uzlabotu mehānismus pilnīgi pārredzamam, paredzamam un līdzdalīgam likumdošanas procesam, pārredzamai iecelšanai amatos saskaņā ar starptautisko paraugpraksi un efektīvākai tiesību aktu izpildes pārraudzībai un kontrolei.

— Grozīt likumu par pārredzamību lēmumu pieņemšanā un parlamenta reglamentu, lai definētu parlamenta izmantoto ārkārtas procedūras mehānismu, kā arī nodrošinātu pienācīgu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību.

— Turpināt uzlabot e-tiesību aktu platformu un ieviest e-balsošanas sistēmu parlamentā.

— Nodrošināt tiesu iestāžu neatkarību un objektivitāti saskaņā ar Eiropas standartiem.

— Stiprināt konstitucionālās tiesas lomu, uzlabojot tiesisko regulējumu (arī atceļot konstitucionālās jurisdikcijas kodeksu) un institucionālus mehānismus ar mērķi palielināt konstitucionālās tiesas nolēmumu izpildes līmeni un atgūt sabiedrības uzticību.

— Nodrošināt konkurētspējīgu atalgojuma līmeni un pārredzamu un uz nopelniem balstītu karjeras sistēmu valsts dienestā, lai piesaistītu un noturētu talantīgus darbiniekus.

2. Cilvēktiesības un pamatbrīvības

— 3-4 gadu laikā — Nodrošināt efektīvu institucionālo sistēmu cilvēktiesību aizsardzībai, kas jo īpaši ietver atbilstošus cilvēkresursus un finanšu resursus. — Īstenot Rīcības plānu cilvēktiesību jomā 2018.–2022. gadam un izstrādāt un īstenot jaunu politikas dokumentu laikposmam pēc 2022. gada. — Nodrošināt, ka uz cilvēktiesībām balstītā pieeja tiks efektīvi integrēta turpmākajos valdības politikas dokumentos. — Nodrošināt pienācīgu Valsts cilvēktiesību padomes un Pastāvīgā cilvēktiesību sekretariāta darbību, kam ir izšķiroša nozīme, lai uzraudzītu un novērtētu, kā tiek īstenots cilvēktiesību rīcības plāns un ieteikumi, kuri saņemti no starptautiskajiem cilvēktiesību aizsardzības mehānismiem. — Stiprināt ombuda biroju, arī ar grozījumiem ombuda tiesību aktos un trauksmes cēlēju tiesību aktos, nodrošinot atbilstošus cilvēkresursus, finanšu resursus un telpas saskaņā ar valsts cilvēktiesību rīcības plāna noteikumiem, lai birojs varētu efektīvi pildīt savus uzdevumus. — Nodrošināt valsts preventīvā mehānisma pret spīdzināšanu darbību un pilnīgu neatkarību saskaņā ar ANO Konvencijas pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem fakultatīvā protokola 18. panta 3. punktu. — Ievērojami uzlabot Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumu izpildes rezultātus. — Ratificēt Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Divpadsmito protokolu par diskriminācijas novēršanu. — Pieņemt un īstenot grozījumus tiesību aktos par naida noziegumiem, lai šos tiesību aktus saskaņotu ar Eiropas standartiem. Pastiprināt centienus izmeklēt naida runas un naida noziegumu gadījumus un rīkoties saistībā ar tiem, kā arī nodrošināt cietušajiem efektīvu tiesas pieejamību. — Stiprināt Diskriminācijas novēršanas un izskaušanas un līdztiesības nodrošināšanas padomes (“Līdztiesības padome”) spējas, nodrošinot atbilstošus cilvēkresursus un finanšu resursus, kā arī pietiekamas juridiskās kompetences, un palielināt šīs struktūras neatkarību un efektivitāti saskaņā ar Eiropas Komisijas ieteikumu par līdztiesības iestāžu standartiem. — Nodrošināt, ka tiek grozīts Līdztiesības likums un ka tiek piemēroti likumi un noteikumi, kas vērsti pret jebkāda veida diskrimināciju, ieskaitot Likumu par līdztiesības nodrošināšanu. — Atbalstīt valsts iestāžu spēju veidošanu un stiprināšanu, sākot ar valsts cilvēktiesību struktūrām, lai nodrošinātu tām spēju risināt MI izmantošanas radītās sekas, sākot ar vispārējām izpratnes veidošanas darbībām par cilvēktiesību aizsardzību digitālajā telpā. — Nodrošināt drošu un labvēlīgu vidi cilvēktiesību aizstāvjiem.

— 7 gadu laikā — Nodrošināt Eiropas Padomes Vispārējās konvencijas par nacionālo minoritāšu aizsardzību efektīvu īstenošanu. — Īstenot Stratēģiju etnisko grupu attiecību nostiprināšanai Moldovas Republikā 2017.–2027. gadam. — Pastiprināti īstenot tiesību aktus par pieejamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti. Palielināt un uzlabot publisko ēku, transporta un informācijas pieejamību personām ar invaliditāti. — Nodrošināt ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām efektīvu īstenošanu. — Ratificēt Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām fakultatīvo protokolu. — Nodrošināt atbilstību starptautiskajām saistībām reliģijas vai ticības brīvības jomā un to īstenošanu.

3. Publiskās pārvaldes, ieskaitot publisko finanšu pārvaldību, reforma

— Novērtēt secinājumus un situācijas attīstību kopš 2016. gada valsts pārvaldes reformas stratēģijas un veikt turpmākus reformu pasākumus saskaņā ar novērtējuma konstatējumiem.

— Turpināt regulāri izmantot ex ante ietekmes novērtējumus un nodrošināt, ka tiek sistemātiski aplēstas reformu izmaksas. Stiprināt institucionālās spējas abu minēto darbību veikšanai. Nodrošināt starpministriju konfliktu risināšanas forumu darbību gan augstā administratīvā, gan politiskā līmenī.

— Turpināt reorganizēt valsts iestādes, administratīvās iestādes un valsts uzņēmumus, lai palielinātu pārskatatbildību, efektivitāti un lietderību. Turpināt pārskatīt politikas izstrādes un koordinācijas sistēmu, lai palielinātu lēmumu pieņemšanas procesa iekļautību, saskaņotību, lietderību, paredzamību un pārredzamību.

— Turpināt uzlabot publisko pakalpojumu kvalitāti un pieejamību, arī stiprinot to digitalizāciju un ieviešot stingrus uzraudzības mehānismus, kā arī lietotāju pieredzes atgriezeniskās saites mehānismus. Nodrošināt profesionālu civildienestu un modernu cilvēkresursu pārvaldības sistēmu.

— Saskaņā ar publiskās pārvaldes principiem, apspriežoties ar pilsonisko sabiedrību un to arvien lielākā mērā iesaistot, turpināt publiskās pārvaldes reformu ar mērķi izveidot atbildīgu, efektīvu, pārredzamu un uz profesionāliem nopelniem un faktiem balstītu civildienestu ar atbilstošu ētikas kodeksu un brīvu no politiskā spiediena.

— Veikt analīzi par vietējās publiskās pārvaldes konfigurācijas ietekmi uz iedzīvotāju interesēm. Izstrādāt veidus, kā stiprināt vietējo demokrātiju, autonomiju un decentralizāciju saskaņā ar visiem starptautiskajiem un Eiropas standartiem, lai nodrošinātu iedzīvotāju līdzdalību vietējā līmenī un uzlabotu vietējo pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem, arī izpētot teritoriālās administratīvās reformas iespējas.

— Radīt stimulu paketes, lai veicinātu brīvprātīgu apvienošanos un vietējo sociālekonomisko attīstību.

— ES turpinās atbalstīt Gagauzijas Autonomās Teritoriālās Vienības līdzdalību attiecīgās publiskās politikas īstenošanā saskaņā ar 1994. gada Likumu par Gagauzijas īpašo juridisko statusu.

— Uzlabot fiskālo pārvaldību, turpinot publisko finanšu pārvaldības reformu, pamatojoties uz valsts publisko finanšu pārvaldības stratēģiju.

— Uzlabot publisko investīciju pārvaldību, lai palielinātu publisko ieguldījumu efektivitāti, arī nodrošinot lēmumu par līdzekļu piešķiršanu pārredzamu pieņemšanu, izstrādājot ieguldījumiem gatavu projektu sarakstu, attīstot projektu vadības spējas un uzraudzības sistēmas ar mērķi uzlabot līdzekļu apguvi, kā arī nodrošinot pabeigto projektu augstu kvalitāti.

— Turpināt attīstīt pārvaldības pārskatatbildību publiskajā sektorā, pamatojoties uz ES/SIGMA principiem attiecībā uz publisko finanšu iekšējo kontroli un revīziju.

— Nodrošināt publiskās ārējās revīzijas turpmāku saskaņošanu ar Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas standartiem, palielināt augstākās revīzijas iestādes veiktā darba kvalitāti un ietekmi, stiprināt parlamentāro uzraudzību un publisko finanšu pārraudzību.

4. Vārda brīvība

— Turpināt darbu, lai tiešsaistē un bezsaistē nodrošinātu vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību atbilstoši Eiropas Padomes, Eiropas Savienības un EDSO ieteikumiem.

— Turpināt dialogu, lai apmainītos ar paraugpraksi attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, plašsaziņas līdzekļu plurālismu, kriminālatbildības atcelšanu par neslavas celšanu, žurnālistu informācijas avotu aizsardzību un kultūras daudzveidību plašsaziņas līdzekļos.

— Pieņemt jaunus tiesību aktus, kas stiprina piekļuvi informācijai, par reklāmu, kā arī atbalsta pasākumus plašsaziņas līdzekļiem, arī sabiedriskas nozīmes vēstījumu sagatavošanai un izplatīšanai.

— Pamatojoties uz plašsaziņas līdzekļu koncepciju, pieņemt un īstenot stratēģiju un pasākumu programmu, arī attīstot uzraudzības mehānismus un spējas.

— Vērsties pret naida runu plašsaziņas līdzekļos, arī tiešsaistē un sociālajos plašsaziņas līdzekļos, kā arī cīnīties pret dezinformāciju.

— Radīt apstākļus audiovizuālās pārraudzības struktūras (Audiovizuālās padomes) un sabiedrisko raidorganizāciju pilnīgai neatkarībai, profesionālismam, darbībai un pārskatatbildībai.

— Atbalstīt pašpārvaldes struktūras rakstiskajā presē un pieņemt pasākumus vietējo un reģionālo plašsaziņas līdzekļu atbalstam.

— Nodrošināt konkurētspēju reklāmas tirgū un padarīt pārredzamus galīgos labuma guvējus un politisko piederību.

— Radīt efektīvus un lietderīgus instrumentus, lai risinātu reklāmas tirgu monopolizācijas problēmu.

5. Slikta izturēšanās un spīdzināšana

— 3-4 gadu laikā — Uzlabot ieslodzījuma apstākļus, lai panāktu to atbilstību Eiropas standartiem. Turpināt uzlabot apstākļus pagaidu aizturēšanas telpās. — Īstenot konkrētus pasākumus, lai apkarotu neformālo ieslodzīto hierarhiju Moldovas brīvības atņemšanas iestāžu sistēmā ar mērķi garantēt ieslodzīto drošību un drošumu un ļautu viņiem pēc atbrīvošanas gūt panākumus sabiedrībā. — Ieviest sistēmu pienācīgai ieslodzīto sadalei un klasifikācijai, izveidot efektīvu ieslodzījuma vietu personāla darbā pieņemšanas un apmācības sistēmu un nodrošināt pastāvīgu personāla veiktu uzraudzību (arī naktī) apcietinājuma vietās. — Nodrošināt pienācīgu medicīnisko aprūpi aizturētajiem (arī tiem, kas atrodas pirmstiesas apcietinājumā). — Pastiprināt ar brīvības atņemšanu nesaistītu pirmstiesas preventīvu pasākumu un sankciju piemērošanu. — Ja tiek ziņots par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos, nodrošināt šo gadījumu efektīvu izmeklēšanu un attiecīgas sankcijas. — Risināt un novērst spīdzināšanu un sliktu apiešanos psihiatriskās ārstniecības iestādēs un pirmstiesas apcietinājuma vietās.

— 7 gadu laikā — Izveidot pārskatatbildīgu, efektīvu, pārredzamu, nekorumpētu un profesionālu cietumu sistēmu ar pietiekamiem resursiem. — Uzcelt jaunu kvalitatīvu brīvības atņemšanas iestādi. — Izveidot progresīvu sodu izpildes sistēmu saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem un paraugpraksi. — Saskaņā ar ES standartiem policijas teritoriālajās apakšgrupās izveidot un iekārtot nopratināšanas telpas, telpas personu atpazīšanai, sanāksmju telpas, kurās nodrošināta konfidencialitāte, aizdomās turētajiem/apsūdzētajiem tiekoties ar savu aizstāvi, un uzgaidāmās telpas (personu tranzītam). — Pilnveidot brīvības atņemšanas iestāžu sektoru.

6. Sadarbība ar pilsonisko sabiedrību

— Nodrošināt, ka tiek īstenots likums par nekomerciālām organizācijām, kura mērķis ir uzlabot tiesisko regulējumu pilsoniskās sabiedrības efektīvai līdzdalībai lēmumu pieņemšanas procesā.

— Pieņemt un īstenot jaunu pilsoniskās sabiedrības attīstības politikas dokumentu.

— Turpināt veicināt un aizsargāt pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi. Reaģēt uz sistemātiskām neslavas celšanas kampaņām un uzbrukumiem pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

— Stiprināt sistēmu pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai valsts politikas izstrādē un īstenošanas uzraudzībā.

— Veicināt un stiprināt pilsoniskās sabiedrības finansiālo ilgtspēju. Ieviest funkcionālu mehānismu, lai nodrošinātu pārredzamu un uz nopelniem balstītu publisko līdzekļu piešķiršanu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ieskaitot publisko iestāžu rīkotu sabiedrības informēšanas kampaņu.

— Atbalstīt aktīvu pilsoniskās līdzdalības un brīvprātīgā darba garu, kā arī sociālo darījumdarbību.

— Organizēt sabiedrības informēšanas kampaņas, lai izplatītu pareizu informāciju par pilsoniskās sabiedrības lomu un nozīmi un dotu iespēju cilvēkiem izrādīt interesi un piedalīties pilsoniskajās iniciatīvās.

7. Bērnu tiesības

— Turpināt bērnu deinstitucionalizāciju un nodrošināt, ka bērnu skaits iestādēs tiek pakāpeniski samazināts līdz nullei un deinstitucionalizācija tiek tādējādi pabeigta, vienlaikus izstrādājot alternatīvus aprūpes veidus.

— Pieņemt Bērnu aizsardzības programmu saskaņā ar valdības Lēmumu Nr. 386/2020 un saistīto rīcības plānu.

— Uzlabot migrācijas dēļ atstātu bērnu aizsardzību, ieskaitot sociālā un psiholoģiskā atbalsta sniegšanu.

— Bērnu aizsardzības programmas ietvaros risināt jautājumu par bērnu veiktu likumpārkāpumu novēršanu.

— Risināt problēmu, kas saistīta ar bērniem ielās, izmantojot sociālās aizsardzības mehānismus, rehabilitāciju un reintegrācijas programmas.

— Novērst un izskaust visu vardarbību pret bērniem, kas cietuši vai varētu ciest no vardarbības, nevērības, ļaunprātīgas izmantošanas, ekspluatācijas, bērnu darba, arī nodrošinot efektīvu Eiropas Padomes Konvencijas par bērnu aizsardzību pret seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību un citu attiecīgu starptautisku mehānismu īstenošanu.

— Novērst atšķirtību no ģimenēm un stiprināt ģimeņu reintegrāciju un deinstitucionalizāciju.

— Nodrošināt bērniem draudzīgu tiesu sistēmu, reintegrāciju un atbalstu iekļaušanai (pārkāpējiem, cietušajiem un lieciniekiem).

— Stiprināt un atbalstīt starpnozaru pieejas pakalpojumu sniegšanā bērniem un ģimenēm vietējā un reģionālā līmenī.

— Īstenot ANO Bērnu tiesību komitejas noslēguma apsvērumus un stiprināt pilsoniskās sabiedrības un neatkarīgu cilvēktiesību iestāžu (Bērnu tiesību ombuda) sadarbību.

— Nodrošināt neaizsargātu bērnu un bērnu ar invaliditāti sociālo iekļaušanu (labklājība, izglītība, attīstība, aizsardzība un veselība).

— Stiprināt pozitīvu audzināšanu, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas un aizsargātas bērnu un pusaudžu tiesības.

— Stiprināt veselīgu uzvedību bērnu, pusaudžu un jauniešu vidū (uzturs, fiziskās aktivitātes, narkomānijas novēršana, seksuālā un reproduktīvā veselība, psiholoģiskais atbalsts infekcijas slimību gadījumos utt.).

— Stiprināt bērnu, pusaudžu un jauniešu līdzdalību lēmumu pieņemšanā dažādos līmeņos.

— Stiprināt un atbalstīt iekļaujošu formālo un neformālo izglītību, izmantojot uz bērniem vērstas pieejas.

— Palielināt bērnu, pusaudžu un jauniešu informētību un digitālo noturību un nodrošināt bērnu drošību tiešsaistē.

— Nodrošināt visaptverošu un specializētu apmācību speciālistiem, kas strādā ar bērniem (tiesībaizsardzības iestādēs, tiesu iestādēs, veselības aprūpē, sociālajā nozarē utt.).

8. Ar dzimumu saistīta vardarbība

— Aizsargāt visas sievietes un meitenes pret visu veidu vardarbību un novērst, izskaust un saukt pie atbildības par vardarbību pret sievietēm un vardarbību ģimenē, arī ratificējot Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) un nodrošinot tās pilnīgu īstenošanu.

— Strādāt pie tā, lai mainītu priekšstatu par dzimumu stereotipiem un patriarhālajām normām, kas ierobežo sieviešu līdztiesību.

— Atbalstīt vīriešu iesaistīšanos bērnu aprūpē, veicinot izpratni par to, kā ir būt tēvam.

— Pamatojoties uz starptautisko paraugpraksi, strādāt ar vardarbīgām personām, lai samazinātu un novērstu vardarbību pret visām sievietēm un meitenēm.

— Attīstīt mājokļu programmas un specializētu palīdzību personām, kas cietušas no vardarbības ģimenē un seksuālas un ar dzimumu saistītas vardarbības.

— Valdībai uzņemties aktīvu lomu sieviešu un meiteņu līdztiesības aizsardzībā un veicināšanā.

— Piešķirt īpašu prioritāti visu veidu ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanai un atbalstam sieviešu līdzdalības un līderības stiprināšanai un palielināšanai konfliktu novēršanas un miera procesos.

— Īstenot ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas noslēguma apsvērumus.

— Izstrādāt vardarbīgām personām paredzētas psiholoģisko konsultāciju programmas un pakalpojumus, kuru mērķis ir mainīt uzvedību un veicināt pret vardarbību vērstu kultūru.

9. Vienlīdzīga attieksme

— Nolūkā sniegt vienlīdzīgas un taisnīgas iespējas turpināt strādāt pie tā, lai nodrošinātu vienlīdzību visiem un apkarotu jebkāda veida diskrimināciju neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, valodas, dzimtiskās identitātes, seksuālās orientācijas, spējām vai citiem iemesliem sociālajā, politiskajā un ekonomiskajā dzīvē.

— Īstenot un uzraudzīt valsts tiesību aktus, kas tuvināti Rasu vienlīdzības direktīvai (Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīva 2000/43/EK).

— Nodrošināt ANO Konvencijas par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu efektīvu īstenošanu.

— Cīnīties pret visu Moldovas Republikas etnisko minoritāšu kopienu, īpaši romu kopienas, diskrimināciju.

— Uzlabot romu iekļaušanu un vienlīdzīgas iespējas un cīnīties pret antičigānismu.

— Nodrošināt efektīvu dzimumu līdztiesības koordinācijas mehānismu valdības līmenī.

— Nodrošināt pēc dzimuma un vecuma sadalītu datu vākšanu valsts līmenī, lai atbalstītu lēmumu pieņemšanu (ex ante), politikas īstenošanu dažādos posmos, uzraudzību un novērtēšanu (ex post) (2).

— Panākt sieviešu un vīriešu līdzsvarotu līdzdalību (3) likumdevējas varas un administrācijas (valsts iestāžu, struktūru un aģentūru) vadības līmenī, kā arī dzimumu līdzsvaru lēmumu pieņemšanā valsts un vietējā līmenī.

— Palielināt sieviešu īpatsvaru privātajā sektorā, uzlabot sieviešu darba apstākļus, apkarot sieviešu ekspluatāciju, arī lauksaimniecības darbos un neformālās aprūpes darbos, un attīstīt sieviešu darījumdarbību lauku apvidos.

— Veselības aprūpes sistēmā izskaust diskrimināciju, sliktu izturēšanos un vardarbību pret sievietēm.

— Iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu arodbiedrību darbā, padarot tās par galvenajiem dzimumu līdztiesības veicinātājiem darbvietā un sociālās partnerības ietvaros.

— Nodrošināt, ka vēlēšanu kampaņās tiek atspoguļoti cieņpilni un precīzi sieviešu un vīriešu attēlojumi, aktīvi vēršoties pret dzimumu stereotipiem.

— Novērst dzimumu stereotipus un antičigānismu plašsaziņas līdzekļu saturā.

10. Arodbiedrību tiesības un darba pamatstandarti

— 3-4 gadu laikā — Nodrošināt arodbiedrību tiesību un darba pamatstandartu ievērošanu saskaņā ar Eiropas standartiem un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijām. — Izstrādāt pieeju bērnu darba izskaušanai. — Atbalstīt darba devēju apvienību struktūras attīstību, konsolidēt tās sastāvu un izveidot reģionālas darba devēju apvienību struktūras.

— 7 gadu laikā — Īstenot un uzraudzīt pieeju bērnu darba izskaušanai. — Virzīties uz vienlīdzības un nediskriminācijas nodrošināšanu darba tirgū.

II. Ārpolitika un drošības politika

Atkārtoti apstiprinot apņemšanos ievērot suverenitātes un teritoriālās integritātes, un robežu neaizskaramības principus, dialogs un sadarbība kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā tiks stiprināti arī turpmāk, lai veicinātu konverģenci ārpolitikas un drošības jautājumos starp ES un Moldovas Republiku. Tas ietvers šādu uzdevumu izpildi.

— Turpināt paplašināt un uzlabot sadarbību un saskaņotību ārpolitikas un drošības politikas jomā, ieskaitot kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), tostarp saskaņā ar suverenitātes un teritoriālās integritātes principiem, kas noteikti ES un Moldovas Asociācijas nolīgumā. Tādējādi īpaši pievērsīsies jautājumiem par konfliktu novēršanu un krīžu pārvarēšanu, reģionālo stabilitāti, atbruņošanos, ieroču neizplatīšanu, ieroču kontroli un eksporta kontroli, izmantojot divpusējus, starptautiskus un reģionālus forumus.

— Turpināt konsultācijas, lai attīstītu spējas nolūkā sniegt ieguldījumu krīzes situāciju pārvarēšanā valsts un starptautiskā līmenī, kā arī, iespējams, starptautiskās miera uzturēšanas operācijās.

— Integrēt dzimumu aspektu drošības sektorā un veicināt sieviešu līdzdalību un līderību miera sarunās un miera procesos.

— Turpināt stiprināt Moldovas Republikas un ES sadarbību drošības jomā, īpaši hibrīddraudu apkarošanā, kiberdrošības stiprināšanā un dezinformācijas apkarošanā.

— Veidojot spējas pret hibrīddraudiem, palīdzēt Moldovas Republikai šādās jomās: izstrādāt darbības protokolu hibrīddraudu apkarošanai, izveidot agrīnās brīdināšanas spējas un palielināt informētību par hibrīddraudiem, nodrošinot apmācību un veicot izmēģinājuma stresa testus.

— Pielāgoties ES kritiskās infrastruktūras direktīvu standartiem, atbalstīt centienus uzlabot enerģētikas nozares noturību kiberuzbrukuma gadījumā, atbalstīt savienojamības uzlabošanu starp valdības struktūrām, ieskaitot fizisko infrastruktūru, kas nepieciešama datu apmaiņai, un uzlabot valsts spējas efektīvi aizsargāties pret kiberuzbrukumiem.

— Turpināt stiprināt sadarbību stratēģiskās saziņas spēju attīstīšanā, arī dezinformācijas apkarošanā, plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma stiprināšanā, kā arī atbalstā Moldovas informācijas vides aizsardzībai pret dezinformāciju.

— Veicināt praktisku sadarbību konfliktu novēršanā un krīžu pārvarēšanā, sekmējot Moldovas Republikas dalību ES vadītās civilās un militārās krīzes pārvarēšanas operācijās un nodrošinot apmācības pasākumus KDAP jomā.

— Uzlabot sadarbību daudzpusējos forumos ar mērķi uzturēt uz starptautiskiem noteikumiem balstītu kārtību, lai palielinātu arī saskaņotību ar ES nostājām daudzpusējos forumos.

Terorisms, masu iznīcināšanas ieroču (MII) neizplatīšana un nelegāla ieroču nodošana

— Turpināt apmainīties ar informāciju par teroristu organizācijām, grupām, to darbībām un to atbalsta tīkliem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un tiesību aktiem, ko Puses ir pieņēmušas, arī operatīvās un stratēģiskās sadarbības nolīguma starp Moldovas Republiku un Eiropolu ietvaros, kā arī sadarbības nolīguma starp Moldovas Republiku un Eurojust ietvaros.

— Turpināt īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju (ANO DPR) 2396 un jo īpaši dalīties informācijā par terorismā aizdomās turētām personām, lai identificētu, atklātu un sauktu pie atbildības ārvalstu kaujiniekus teroristus.

— Stiprināt sadarbību jautājumos, kas saistīti ar ķīmiskajiem, bioloģiskajiem, radioloģiskajiem un nukleāriem materiāliem (“CBRN materiāli”), no terorisma apkarošanas, hibrīddraudu un katastrofu riska mazināšanas viedokļa pēc valsts masu iznīcināšanas ieroču (MII) neizplatīšanas un CBRN materiālu risku mazināšanas stratēģijas apstiprināšanas, kā arī sniegt atbalstu, lai uzlabotu valsts spējas novērst un apkarot CBRN materiālu nelikumīgu tirdzniecību, arī nodrošinot valstu ekspertu dalību apmācībās un apmaiņās.

— ES atbalstīs individuāli pielāgotu sadarbību cīņā pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību.

— Sekot līdzi tam, kā tiek īstenoti MONEYVAL ieteikumi neizplatīšanas jomā.

— Uzlabot valsts likumdošanas, stratēģiskās un operatīvās spējas, lai novērstu, atklātu un apkarotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) nelikumīgu ražošanu, nodošanu un apriti.

Piedņestras konflikts

Puses sadarbosies, lai mierīgi, visaptveroši un ilgtspējīgi atrisinātu Piedņestras konfliktu, pamatojoties uz Moldovas Republikas suverenitāti un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās. Sadarbība koncentrēsies uz turpmāk norādīto.

— Turpināt uzskatīt Piedņestras konflikta risinājumu par vienu no galvenajiem jautājumiem Pušu politiskā dialoga un sadarbības darba kārtībā līdz tā atrisināšanai, neskarot izveidoto sarunu formātu.

— Izstrādāt vienotu, visaptverošu un saskaņotu starpaģentūru pieeju, lai izstrādātu un īstenotu reintegrācijas politiku.

— Stiprināt darbību veikšanu uzticības veicināšanas pasākumu ietvaros.

— Turpināt konstruktīvu dialogu ar visiem attiecīgajiem partneriem un, attiecīgā gadījumā, sadarbībā ar ES Robežu palīdzības misiju saistībā ar situāciju Moldovas Republikas un Ukrainas robežas centrālajā (Piedņestras) segmentā.

III. Brīvība, drošība un tiesiskums

Puses sadarbosies šādās jomās.

Tiesu iestāžu neatkarība

— Turpināt izstrādāt, pieņemt un īstenot tiesību aktus attiecībā uz justīcijas un tiesībaizsardzības iestādēm, lai nodrošinātu tiesu iestāžu, arī prokuratūras, neatkarību, pārskatatbildību, objektivitāti, godprātību, profesionalitāti un efektivitāti – tām vajadzētu būt brīvām no politiskas vai jebkādas citas nevēlamas iejaukšanās –, kā arī nodrošināt “nulles toleranci” pret korupciju un novērst visa veida korupcijas izpausmes.

— Nodrošināt, ka tiek īstenota stratēģija tiesu varas neatkarības un integritātes nodrošināšanai 2021.–2024. gadam un tās rīcības plāns.

— Garantēt tiesu iestāžu un prokuratūras pašpārvaldes struktūru neatkarību un pārskatatbildību, jo īpaši saskaņojot tiesisko regulējumu attiecībā uz Prokuroru augstākās padomes un Tiesnešu augstākās padomes sastāvu ar Eiropas standartiem, arī veicot konstitucionālus grozījumus.

— Sekmēt tiesu iestāžu neatkarības jēdziena un prokuratūras autonomijas jēdziena pienācīgu īstenošanu, saglabājot institucionālo un individuālo pārskatatbildību, bet novēršot nepamatotu ārēju ietekmi, īpaši konkrētās lietās.

— Nodrošināt abu specializēto prokuratūru (augsta līmeņa korupcijas apkarošanai un organizētās noziedzības apkarošanai) funkcionālu neatkarību.

— Īstenot noteikumus par tiesnešu un prokuroru funkcionālo imunitāti saskaņā ar Eiropas standartiem un starptautisko paraugpraksi.

— Palielināt tiesnešu un prokuroru integritāti, arī stiprinot esošos mehānismus, piemēram, aktīvu un personisko interešu deklarāciju pārbaudes, kā arī disciplinārlietu objektīvu, efektīvu un pārredzamu izskatīšanu.

— Nodrošināt, ka tiesnešu un prokuroru amata kandidātus amatā ieceļ un tiesnešus un prokurorus amatā paaugstina neatkarīga iestāde, izmantojot pārredzamu un tikai uz nopelniem balstītu procedūru, kuras pamatā ir objektīvi tiesību aktos noteikti kritēriji, un saskaņā ar Eiropas standartiem.

— Turpināt uzlabot tiesnešu un prokuroru snieguma izvērtēšanas sistēmas saskaņā ar Eiropas standartiem un paraugpraksi.

— Turpināt attīstīt tiesisko apmācību kā daudzdisciplīnu un praktiskas apmācības veidu papildus juridiskajai izglītībai, to galvenokārt paredzot profesionālo metožu un vērtību nodošanai, galveno uzmanību pievēršot tiesneša amata būtībai.

— Pabeigt tiesu teritoriālās reorganizācijas procesu, kā arī izvērtēt prokuratūras darba optimizācijas iespējamību.

Krāpšanas un korupcijas novēršana un apkarošana; līdzekļu atgūšanas nodrošināšana

— Stiprināt korupcijas apkarošanas aģentūru finansiālās, darbības un cilvēkresursu spējas, nodrošināt piekļuvi attiecīgajām datubāzēm un uzlabot koordināciju un sadarbību starp aģentūrām, skaidri nosakot kompetences un uzdevumus.

— Ieviest racionalizāciju, lai panāktu korupcijas apkarošanas aģentūru kompetenču visefektīvāko sadalījumu, galveno uzmanību pievēršot augsta līmeņa korupcijas apkarošanas spēju uzlabošanai.

— Ar regulējumu noteikt obligātu korupcijas apkarošanas aģentūru sadarbības mehānismu.

— Stiprināt starptautisko tiesisko un operatīvo sadarbību, izmantojot kopējas izmeklēšanas grupas, savstarpēju tiesisko palīdzību un darba grupu mehānismus, lai nodrošinātu efektīvas un lietderīgas augsta līmeņa korupcijas transnacionālās (pārrobežu) izmeklēšanas.

— Stiprināt e-deklarāciju sistēmu, ieskaitot e-mācību komponentu, un citas Valsts integritātes iestādes operatīvās un analītiskās spējas, inter alia pārkonfigurējot Valsts integritātes iestādes organizatorisko struktūru esošā personāla/algu saraksta ietvaros, un uzlabot tiesisko regulējumu, kas reglamentē aktīvu un interešu konflikta deklarācijas un kontroli, arī piešķirot vajadzīgās oficiālās atļaujas un apstiprinot elektronisko datu pieprasījumus/saņemšanu no juridiskām personām, kad integritātes inspektori veic pārbaudes.

— Nodrošināt stratēģijas par līdzekļu atgūšanu gadījumos, kad notiek krāpšana banku jomā, efektīvu īstenošanu, uzraudzību un atjaunināšanu.

— Stiprināt Noziedzīgi iegūtu līdzekļu atgūšanas aģentūras spējas un jaudu un uzlabot noziedzīgi iegūtu līdzekļu izņemšanas, konfiskācijas, pārvaldības un galīgās atgūšanas rezultātus.

— Veicināt paraugpraksi paplašinātas konfiskācijas piemērošanā augsta līmeņa korupcijas, smagas un organizētās noziedzības un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietās.

— Nodrošināt, ka tiek apstiprināta un īstenota jaunā valsts pretkorupcijas stratēģija kā galvenais instruments korupcijas novēršanai un apkarošanai visos līmeņos.

— Turpināt veicināt izpratni par dažādām korupcijas formām un izpausmēm un par to, kā tās novērst.

— Stiprināt sistēmu tādu korupcijas gadījumu izmeklēšanai un kriminālvajāšanai, kuri saistīti ar augsta līmeņa amatpersonām, nodrošinot tiesvedības pārredzamību un objektivitāti, cita starpā radot apstākļus tās atspoguļojumam plašsaziņas līdzekļos. Šajā sakarā Korupcijas apkarošanas prokuratūrai būtu jākoncentrējas tikai uz augsta līmeņa korupciju un jāstiprina spējas cīņai pret augsta līmeņa korupciju.

— Korupcijas novēršanas prokuratūrai būtu jāveicina starptautiskā juridiskā sadarbība ar tās ārvalstu partneriem augsta līmeņa korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietu izmeklēšanā, īpaši ņemot vērā noziegumu transnacionālo raksturu.

— Sasniegt taustāmākus rezultātus cīņā pret korupciju, uzlabojot korupcijas apkarošanas rezultātus ar pamatotām izmeklēšanām, kā arī ar atturošākām sankcijām un izpildītiem notiesājošiem spriedumiem, īpaši attiecībā uz augsta līmeņa ierēdņiem.

— Saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem un procedūrām nodrošināt efektīvu sadarbību ar attiecīgajām ES iestādēm un struktūrām, arī ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF), un palīdzību tām saistībā ar pārbaudēm uz vietas un inspekcijām attiecībā uz ES līdzekļu pārvaldību un kontroli, kā arī ar Eiropas Prokuratūru (EPPO) saistībā ar izmeklēšanām un kriminālvajāšanām par noziegumiem, kas skar Savienības finanšu intereses.

— Turpināt Moldovas Republikas tiesību aktu tuvināšanu ES acquis krāpšanas apkarošanas jomā un īstenot ES tiesību aktu noteikumus, kā paredzēts attiecīgajos asociācijas nolīguma pielikumos.

Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana un terorisma finansēšanas novēršana (NILLN/TFN), kā arī cīņa pret finanšu noziegumiem

— Nodrošināt NILLN/TFN tiesiskā regulējuma pienācīgu īstenošanu un pilnīgu atbilstību attiecīgajam ES tiesiskajam regulējumam un Finanšu darījumu darba grupas (FATF) standartiem.

— Sekot līdzi tam, kā tiek īstenoti MONEYVAL sniegtie ieteikumi savstarpējās izvērtēšanas procesa piektajā kārtā.

— Pieņemt atjauninātu NILLN/TFN stratēģiju un nodrošināt tās efektīvu īstenošanu, lai uzlabotu NILLN/TFN sistēmu saskaņā ar MONEYVAL un FATF ieteikumiem.

— Turpināt stiprināt Finanšu izlūkošanas vienības jaudu un spējas un nodrošināt tās labu sadarbību ar attiecīgajām ES dalībvalstu struktūrām.

— Nodrošināt pārredzamību šādā veidā: a) panākot efektīvu identifikāciju, Faktisko īpašnieku reģistrā veicot saskaņotu pārbaudi juridiskās personas reģistrācijas laikā; b) nodrošinot publisku piekļuvi Faktisko īpašnieku reģistra pamatdatiem un pamatdatiem par juridiskām personām; c) nodrošinot valsts tiesībaizsardzības iestāžu un aktīvu atgūšanas amatpersonu tiešsaistes piekļuvi maksājumu kontu reģistram saskaņā ar ES un FATF prasībām.

— Stiprināt starptautisko tiesisko un operatīvo sadarbību, izmantojot kopējas izmeklēšanas grupas, savstarpēju tiesisko palīdzību un darba grupu mehānismus, lai nodrošinātu efektīvas un lietderīgas augsta līmeņa noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas transnacionālās (pārrobežu) izmeklēšanas.

Organizētās noziedzības novēršana un apkarošana

— Pamatojoties uz iepriekšējo stratēģiju 2011.–2019. gadam, izstrādāt jaunu un visaptverošu politikas dokumentu par organizētās noziedzības novēršanu un apkarošanu.

— Izveidot un efektīvi stiprināt paralēlu finanšu izmeklēšanas sistēmu, kura galvenokārt vērsta uz līdzekļu, ko gūst organizētās noziedzības ceļā, identificēšanu, iesaldēšanu un konfiscēšanu.

— Izveidot efektīvu sadarbības sistēmu ar Eiropolu, Eurojust un citiem starptautiskiem partneriem, izmeklējot organizētās noziedzības grupējumus un identificējot, iesaldējot un konfiscējot līdzekļus, ko gūst no organizētās noziedzības un kas atrodas ārvalstīs.

— Veikt racionalizāciju, lai nodrošinātu visefektīvāko kompetenču sadalījumu starp dažādām iestādēm fiskālo un ekonomisko noziegumu jomā.

— Pastiprināt Moldovas iestāžu līdzdalību Austrumeiropas organizētās noziedzības analīzes projektā (EEOC).

— Attīstīt Tiesu un kriminālistikas ekspertīzes centra jaudu un spējas saskaņā ar Eiropas standartiem un paraugpraksi vietējā un valsts līmenī.

Policija/tiesībaizsardzība

— Izstrādāt jaunu politikas dokumentu par sabiedrisko kārtību un drošību, nosakot attiecīgo Iekšlietu ministrijas pakļautībā esošo iestāžu (tostarp policijas un karabinieru) lomu un pilnvaras, ņemot vērā pašreizējās problēmas un labu starptautisko praksi.

— Veicināt operatīvo un stratēģisko sadarbību ar Eiropolu, arī apmainoties ar operatīvo un stratēģisko informāciju.

— Ciešāk iesaistīties ES politikas ciklā organizētās un smagās starptautiskās noziedzības jomā/EMPACT.

— Turpināt īstenot visaptverošu policijas reformu saskaņā ar Eiropas standartiem un paraugpraksi, lai turpinātu attīstīt pieejamus, pārskatatbildīgus, efektīvus, pārredzamus, profesionālus un pietiekami finansētus policijas spēkus valsts un vietējā līmenī.

— Pastiprināt pārskatatbildību un nodrošināt, ka policija netiek nepamatoti ietekmēta.

— Uzlabot operatīvo sadarbību (sadarbspēju) starp finanšu izlūkošanu, policiju, finanšu kontroli, nodokļu un muitas dienestiem un nodaļām, izmantojot sadarbspēju un datu apmaiņu (piemēram, pamatojoties uz īpaši pielāgotiem nolīgumiem par datu apmaiņu). Lai sekmētu operatīvo sadarbību, būtu jāieceļ dienestu sadarbības koordinatori. Būtu jāizskata iespējas īstenot darbinieku pagaidu apmaiņas mācību nolūkos.

— Turpināt attīstīt Kopīgo tiesībaizsardzības apmācības centru (JLETC) kā funkcionāli autonomu struktūru Stefan cel Mare apmācību akadēmijā, lai nodrošinātu pienācīgu vispārēju un specializētu stažēšanos, ieskaitot vajadzības gadījumā ļoti specializētu apmācību. Pamatojoties uz 2012. gada Darba vienošanos starp Moldovas Republiku un ES Policijas akadēmiju (CEPOL), JLETC veidos ciešas operacionālās attiecības ar CEPOL un dalībvalstu policijas apmācības iestādēm.

Nelikumīgas narkotiskās vielas

— Turpināt sadarbību narkotiku profilakses jomā, izmantojot reģionālus projektus un programmas un pilnībā saskaņojot politiku narkotiku jomā ar ES nostājām. Nodrošināt Narkotiku apkarošanas valsts stratēģijas 2020.–2027. gadam īstenošanu un nodrošināt pilnīgu dalību programmā EU4Monitoring Drugs, ko pārvalda Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs.

— Izveidot Valsts narkotiku apkarošanas aģentūru un nodrošināt tās darbību.

Cilvēku tirdzniecība

— Nodrošināt, ka tiek nepārtraukti īstenota Valsts stratēģija cilvēku tirdzniecības novēršanai un apkarošanai 2018.–2023. gadam.

— Nodrošināt spēju veidošanu tiesībaizsardzības, prokuratūras un tiesu iestādēs, lai nodrošinātu sadarbību ar ES aģentūrām un ES dalībvalstīm cilvēku tirdzniecības novēršanai un apkarošanai.

— Stiprināt spējas, lai nodrošinātu agrīnu identifikāciju, kā arī efektīvu/pienācīgu palīdzību un atbalstu visiem cilvēku tirdzniecības upuriem vai potenciālajiem cietušajiem, ieskaitot juridisko, medicīnisko, psiholoģisko un sociālo palīdzību ar profesionālo iestāžu/NVO starpniecību, ievērojot dzimumspecifisku un bērniem pielāgotu pieeju.

Kibernoziedzība

— Pastiprināt centienus cīņā pret kibernoziedzību, arī veidojot visaptverošu tiesisko un institucionālo sistēmu saskaņā ar Budapeštas konvenciju.

— Sadarboties ar ES partneriestādēm apmācības spēju veidošanā un tehnisko spēju veidošanā, lai efektīvi apkarotu kibernoziedzību.

Kiberdrošība

— Nodrošināt, ka tiek īstenoti pasākumi, kas saistīti ar Moldovas Republikas Informācijas drošības stratēģijas 2019.–2024. gadam un tās rīcības plāna kiberdrošības komponentu.

— Stiprināt kiberdrošību, valsts tiesību aktos ieviešot prasības, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvā (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (TID direktīva).

— Izraudzīties un oficiāli norīkot valsts Kiberapdraudējumu reaģēšanas vienību, kā arī noteikt skaidru darba un pilnvaru sadalījumu starp aģentūrām, kas iesaistītas kiberdrošības garantēšanā.

— Izstrādāt pieeju sadarbības stiprināšanai kiberdrošības jomā, apmainoties ar informāciju un paraugpraksi, jo īpaši attiecībā uz ES izstrādātās 5G rīkkopas pieejas izmantošanu.

Datu aizsardzība

— Turpināt saskaņot valsts tiesisko regulējumu persondatu aizsardzības jomā ar ES tiesību aktiem, īpašu uzmanību pievēršot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2016/679 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (ES) 2016/680.

— Turpināt īstenot tiesisko regulējumu attiecībā uz persondatu aizsardzību visās nozarēs, lai efektīvi panāktu augsta līmeņa datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem instrumentiem un standartiem.

Mobilitāte, migrācija, patvērums un robežu pārvaldība

— 3-4 gadu laikā — Nodrošināt, ka tiek pastāvīgi izpildīti visi vīzu režīma liberalizācijas kritēriji, kā arī Komisijas ieteikumi, kas sniegti vīzu režīma atcelšanas apturēšanas mehānisma ziņojumos. — Turpināt nodrošināt ES un Moldovas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīguma efektīvu īstenošanu. — Stiprināt operatīvo sadarbību, lai strauji samazinātos nepamatotu patvēruma pieteikumu skaits, kurus Šengenas un asociēto valstu zonas valstīs iesniedz Moldovas valstspiederīgie. — Turpināt organizēt informācijas un izpratnes veicināšanas kampaņas par tiesībām un pienākumiem saistībā ar bezvīzu režīmu. — Turpināt stiprināt robežu pārvaldību, arī efektīvu sadarbību starp attiecīgajām valsts iestādēm (piemēram, robežsargiem un muitu), un saglabāt robežpārbaužu un robežu uzraudzības augsto kvalitāti. — Uzlabot operatīvo sadarbību robežu pārvaldības jomā pie ES un Moldovas Republikas robežas, cita starpā stiprinot stratēģiskās un operatīvās informācijas apmaiņu. — Turpināt stiprināt sadarbību ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex), ieskaitot sadarbību integrētas robežu pārvaldības jomā, apmācību, reģiona novērotāju iesaisti kopīgās operācijās un informācijas apmaiņu, izmantojot Austrumu partnerības riska analīzes tīklu. — Izstrādāt jaunu stratēģiskās attīstības koncepciju migrācijas un patvēruma jomā, lai īstenotu valsts attīstības stratēģijā noteiktos valdības mērķus un mērķus, kas izvirzīti Globālajā paktā par migrāciju, kam Moldovas Republika ir pievienojusies. — Sagatavot un īstenot jaunu politikas dokumentu par migrāciju un patvērumu (pamatojoties uz pieredzi, kas gūta iepriekšējā stratēģijā 2011.–2020. gadam, un pašreizējām problēmām). — Turpināt sniegt palīdzību Moldovas Republikas pilsoņu reintegrācijai un izstrādāt jaunu politikas dokumentu, lai atbalstītu to Moldovas valstspiederīgo reintegrāciju, kuri atgriežas no ārvalstīm (pamatojoties uz jaunām vajadzībām un pieredzi, kas gūta, īstenojot rīcības plānu 2017.–2020. gadam), kā arī to cilvēku integrāciju, kuri pieder pie neaizsargātām un marginalizētām kopienām, vienlaikus novēršot neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus šajās konkrētajās grupās. — Turpināt attīstīt praktisko sadarbību ES un Moldovas Republikas mobilitātes partnerības ietvaros. — Uzlabot informācijas apmaiņu jaunajā Migrācijas un patvēruma paktā ierosinātajā sistēmā.

— 7 gadu laikā — Turpināt nodrošināt atbilstošu infrastruktūru, tehnisko aprīkojumu, IT sistēmas, finanšu resursus un cilvēkresursus saskaņā ar Moldovas Republikas integrētas robežu pārvaldības stratēģiju un rīcības plānu. — Izstrādāt un īstenot 4. Valsts integrētas robežu pārvaldības politikas dokumentu (pamatojoties uz pieredzi, kas gūta iepriekšējā stratēģijā 2018.–2023. gadam). — Stiprināt pašreizējo infrastruktūru (ieskaitot aizturēšanas centrus) un atbildīgo iestāžu personālsastāvu, lai nodrošinātu trešo valstu valstspiederīgo, kas nelikumīgi uzturas Moldovas Republikā un/vai šķērso tās teritoriju, efektīvu atgriešanu; nodrošināt migrantu, kuri atrodas administratīvā aizturēšanā, cilvēktiesību ievērošanu. — Turpināt stiprināt esošo integrācijas sistēmu, izmantojot integrācijas centrus, un jo īpaši veicināt to personu integrāciju, kuras pieder pie neaizsargātām un marginalizētām kopienām, kā arī novērst neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus šajās konkrētajās grupās. — Turpināt efektīvi īstenot tiesību aktus patvēruma jomā, kas sniedz stabilu pamatu, lai aizsargātu personas, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, stiprinot Izmitināšanas centra infrastruktūru. — Īstenot integrētu pieeju diasporas jomā un nostiprināt valsts un vietējo iestāžu spējas attiecībā uz diasporas jautājumiem. — Izstrādāt efektīvākus veidus, kā nodrošināt likumīgu un cirkulāru migrāciju, arī darbaspēka migrācijas shēmas, vienlaikus ievērojot spēkā esošos valsts tiesību aktus un kompetences, kā arī pilnībā ievērojot visu migrējošo darba ņēmēju cilvēktiesības.

Tiesiskā sadarbība

— Pastiprināt Moldovas Republikas un Eurojust sadarbību.

— Pievienoties daudzpusējām konvencijām par tiesu iestāžu sadarbību civillietās un īstenot tās, īpaši 1970. gada Hāgas konvenciju par pierādījumu iegūšanu ārvalstīs civillietās vai komerclietās.

— Strādāt pie tā, lai pievienotos daudzpusējām konvencijām par bērnu aizsardzību un īstenotu tās, īpaši Hāgas starptautisko privāttiesību konferences konvencijām ģimenes tiesību jomā, piemēram, 1996. gada Konvencijai par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem un 2007. gada Konvencijai par uzturlīdzekļiem bērniem un cita veida ģimenes uzturēšanas līdzekļiem, pamatojoties uz vēl veicamas priekšizpētes rezultātiem.

IV. Ekonomiskā un nozaru sadarbība

Puses sadarbosies, lai veicinātu ekonomikas attīstību un ekonomisko integrāciju ar ciešāku nozaru sadarbību. Moldovas Republika ar specializēto apakškomiteju starpniecību regulāri informēs ES par tiesību aktu tuvināšanas gaitu, un vajadzības gadījumā, abām Pusēm vienojoties, ES sniegs palīdzību un zinātību, lai palīdzētu Moldovas Republikai šajā procesā.

1. Klimatrīcība

Puses sadarbosies nolūkā stiprināt dialogu un sadarbību klimata pārmaiņu jomā, lai veiktu šādus uzdevumus.

— 3-4 gadu laikā — Sadarboties ar Moldovas Republiku, lai izstrādātu un īstenotu ilgtermiņa politikas dokumentu par zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni, kurā atspoguļota Eiropas zaļā kursa pieeja visas tautsaimniecības mērogā. — Turpināt sadarbību ar Moldovas Republiku, tai pārņemot Eiropas zaļā kursa mērķus, un palīdzēt Moldovas Republikai šajā procesā. — Sadarboties ar pilsonisko sabiedrību, jauniešiem un vietējām ieinteresētajām personām, lai visaptveroši veicinātu izpratni par klimata pārmaiņu ietekmi un tādējādi radītu pozitīvas izmaiņas uzvedībā. — Turpināt to tiesību aktu tuvināšanu ES tiesību aktiem saistībā ar klimatrīcību, kas iekļauti asociācijas nolīgumā, arī Enerģētikas kopienas kontekstā. — Sadarboties Parīzes nolīguma īstenošanā. — Zaļās atveseļošanas pasākumos pēc Covid-19 censties ekonomiku padarīt klimatnoturīgāku un zaļāku, kā arī sasniegt vides un klimata mērķus.

— 7 gadu laikā — Sadarboties ar Moldovas Republiku, izstrādājot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu vai citus oglekļa cenu noteikšanas mehānismus. — Strādāt kopā ar Moldovas Republiku, lai līdz 2050. gadam panāktu tās ekonomikas klimatneitralitāti.

2. Vide

Puses strādās kopā, lai veiktu šādus uzdevumus.

— 3-4 gadu laikā — Turpināt tuvināšanos ES tiesību aktiem vides jomā; tas attiecas uz attiecīgajiem politikas dokumentiem, tiesību aktiem un sekundārajiem tiesību aktiem, jo īpaši par atkritumu apsaimniekošanu, notekūdeņu attīrīšanu, ilgtspējīgu ūdens resursu apsaimniekošanu, rūpniecisko piesārņojumu, ķīmiskajām vielām, dabas aizsardzību, mežu attīstību un apsaimniekošanu, gaisa kvalitāti un klimata pārmaiņām. — Pabeigt institucionālo reformu šajā nozarē, lai izveidotu pareizu vides pārvaldību, kur ir nepieciešamie budžeta piešķīrumi un personāls ES vides acquis īstenošanai un izpildei. Izstrādāt un īstenot ekonomiskos instrumentus vides jomā. — Sadarboties ar Moldovas Republiku zaļās un aprites ekonomikas attīstībā un dabas resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas nodrošināšanā, tādējādi sekmējot Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu. — Uzsākt vides vadības un audita sistēmas (EMAS) veicināšanas procesu, lai mudinātu organizācijas un publiskās iestādes uzlabot to sniegumu vides un ilgtspējīgas attīstības jomā. — Sadarboties, īstenojot daudzpusējus vides nolīgumus, kuru puses ir ES un Moldovas Republika. — Sadarboties tādās konkrētās jomās kā atkārtotas apmežošanas/apmežošanas paātrināšana un ilgtspējīga mežsaimniecība, bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un aizsargājamo teritoriju pienācīga apsaimniekošana. — Sadarboties, lai stiprinātu Moldovas Republikas ūdens resursu apsaimniekošanu pārrobežu kontekstā, izmantojot ES līmeņa paraugpraksi. — Sadarboties, īstenojot politiku, kuras mērķis ir nodrošināt Dņestras upes ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, attiecīgā gadījumā upes baseina līmenī. — Dot iespēju sadarboties efektīvam pilsoniskās sabiedrības tīklam vides jautājumos ar spēcīgām spējām efektīvi piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā. — Nodrošināt vides tiesību aktu efektīvu izpildi.

— 7 gadu laikā — Sadarboties ar Moldovas Republiku, lai turpinātu virzīties uz modernas, resursefektīvas un konkurētspējīgas ekonomikas izveidi saskaņā ar aprites ekonomikas un mazemisiju attīstības principiem un Eiropas zaļā kursa mērķiem, arī integrējot vides apsvērumus visās ekonomikas nozarēs.

3. Digitālā ekonomika un sabiedrība

Puses attiecīgi sadarbosies, lai panāktu ES un Moldovas Republikas asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos minēto ES tiesību aktu savlaicīgu un pilnīgu īstenošanu. Turklāt Puses sadarbosies, lai stiprinātu digitālo tirgu saskaņošanu ar ES un starp Austrumu partnerības valstīm un lai Moldovas Republikā veicinātu attiecīgas valsts līmeņa iniciatīvas. Puses mudinās ieviest brīvus un atvērtus datus un pakalpojumus, kurus piedāvā ES kosmosa programma, jo īpaši Galileo, Copernicus un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests (EGNOS), un kuriem ir būtisks potenciāls digitālajā ekonomikā un uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanai. Puses strādās kopā, lai veiktu šādus uzdevumus.

— 3-4 gadu laikā — Turpināt tuvināt Moldovas tiesību aktus ES tiesību aktiem elektronisko sakaru un telpisko datu infrastruktūras jomā. — Strādāt, lai virzītos uz elektronisko uzticamības pakalpojumu iespējamu savstarpēju atzīšanu ar ES (tas būtu galvenais EU4Digital projekta rezultāts). — Moldovas Republikā īstenot reģionālo viesabonēšanas nolīgumu un reģionālo spektra nolīgumu starp sešām Austrumu partnerības valstīm. — Moldovas Republikā īstenot valsts platjoslas stratēģiju saskaņā ar ES tiesību aktiem un paraugpraksi, īpaši attiecībā uz digitālo infrastruktūru drošību. — Atbalstīt e-pārvaldes programmas īstenošanu, uzsvaru liekot uz pārrobežu e-pakalpojumiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem (tas būtu svarīgs EU4Digital projekta rezultāts).

— 7 gadu laikā — Uzlabot digitālo ekonomiku Moldovas Republikā, īpaši attiecībā uz digitālajām prasmēm, IKT izglītības programmām, kosmosa izmantošanas rezultātā iegūtu datu un pakalpojumu ieviešanu, digitālo inovāciju un jaunuzņēmumu ekosistēmām un kiberdrošību. — Veicināt digitālo pārvaldību, standartizējot telpiskos datus digitālajai pārveidei saskaņā ar ES paraugpraksi.

4. Izglītība, apmācība, jaunatne un sports

Puses sadarbosies izglītības un apmācības sistēmu vispārējas modernizācijas un kvalitātes jomā. Minētā sadarbība ietvers šādus uzdevumus.

— Turpināt izglītības reformas, lai palielinātu sniegtās izglītības efektivitāti un atbilstību.

— Izstrādāt un īstenot jaunu valsts izglītības stratēģiju “Izglītība 2030” un tās īstenošanas programmu.

— Digitalizēt izglītības procesu. Integrēt inovāciju un digitālās tehnoloģijas visos izglītības aspektos.

— Labāk savienot un integrēt izglītību, pētniecību un inovāciju, kas kalpotu Moldovas Republikas ekonomiskajai un sociālajai attīstībai.

— Veicināt stratēģisku pieeju profesionālajai izglītībai un apmācībai, lai nodrošinātu tās pieejamību, kvalitāti un atbilstību.

— Stiprināt sadarbību, spēju veidošanu un mobilitāti, izmantojot ES programmas un iniciatīvas, un veicināt Moldovas Republikas aktīvu dalību programmā Erasmus+ un Eiropas Solidaritātes korpusā.

— Uzlabot skolotāju sākotnējās apmācības un stažēšanās kvalitāti un palielināt skolotāja profesijas pievilcību, kā arī uzlabot skolotāja karjeras attīstību.

— Paaugstināt mācību materiālu, arī mācību grāmatu, kas pielāgotas jaunajām mācību programmām, kvalitāti.

— Stiprināt stratēģisku pieeju jaunatnes politikai, uzlabot apmaiņas un sadarbību neformālās izglītības jomā.

— Stiprināt iekļaujošu izglītību un apmācību visos līmeņos.

— Izveidot mūžizglītības ekosistēmu, ietverot iepriekšējās profesionālās pieredzes funkcionālu apstiprināšanu.

Vispārējos centienos uzlabot izglītības sistēmas kvalitāti un atbilstību un sekmēt ciešākas saiknes ar darba tirgu Puses strādās kopā pie turpmāk minētā.

— 3-4 gadu laikā — Turpināt profesionālās un augstākās izglītības pielāgošanu Eiropas minimālajām apmācības prasībām, arī tādās jomās kā medicīniskā izglītība. — Reformēt Moldovas universitātes, īpaši pedagoģiskās universitātes, gan saistībā ar resursu optimizāciju, gan saistībā ar mācību programmu atbilstību un saturu. — Konsolidēt kvalitātes kontroles sistēmu, arī izmantojot novērtēšanas internacionalizāciju. — Turpināt stiprināt korupcijas apkarošanas pasākumus visās jomās. — Integrēt skolā balstītu PIA un duālo PIA, lai palielinātu atbilstību un nodarbināmību. — Īstenot skolotāju pilnīgu apmācību saskaņā ar jaunajām mācību programmām. — Izveidot uzticamu izglītības datubāzi, lai varētu sagatavot uz pierādījumiem balstītas reformas, kam seko veikto pasākumu novērtējums. — Atjaunināt politikas satvaru izglītības jomā atbilstīgi gūtajai pieredzei. — Turpināt uzlabot visu attiecīgo izglītības pārvaldībā iesaistīto administrāciju un aģentūru institucionālās spējas.

Puses sadarbosies, lai veiktu arī šādus uzdevumus.

— Apmainīties ar informāciju un labu praksi sporta un fizisko aktivitāšu jomā, galveno uzmanību pievēršot veselīgam dzīvesveidam, videi, sporta sociālajām un izglītojošajām vērtībām un labai pārvaldībai sportā.

— Turpināt sadarbību ikgadējā Eiropas Sporta nedēļā.

5. Sabiedrības veselība

Puses strādās kopā, lai veiktu šādus uzdevumus.

— Izstrādāt jaunu veselības politikas dokumentu ar e-veselības komponentu, lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību un kvalitāti.

— Pievērsties ar dzimumu saistītiem veselības aspektiem, īpaši ņemot vērā sievietēm raksturīgos veselības riskus un slimības.

— Izstrādāt un īstenot daudzgadu valsts sabiedrības veselības institucionālās attīstības plānu.

— Saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam īstenot jaunu valsts programmu par neinfekcijas slimību profilaksi un kontroli, lai samazinātu slimību slogu, samazinātu riska faktoru izplatību un uzlabotu slimību kontroli.

— Palielināt veselībpratību, dodot iespēju kopienām un iedzīvotājiem pieņemt veselīgāku dzīvesveidu.

— Stiprināt sadarbību sabiedrības veselības jomā, jo īpaši, lai uzlabotu sagatavotību pandēmijai un īstenotu Starptautiskos veselības aizsardzības noteikumus, kā arī stiprinātu veselības aprūpes sistēmas.

— Turpināt ES tiesību aktu tuvināšanu infekcijas slimību jomā un transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošuma jomā.

— Sagatavoties pamatnostādnēm, ko pieņēmusi Starptautiskā padome tehnisko prasību saskaņošanai cilvēkiem paredzētajām zālēm, un sākt šīs pamatnostādnes īstenot.

6. Ekonomikas attīstība un tirgus iespējas

Puses strādās kopā, lai atbalstītu Moldovas Republiku pilnībā funkcionējošas tirgus ekonomikas izveidē un pakāpeniski tuvinātu tās politiku ES politikai saskaņā ar makroekonomikas stabilitātes, stabilas publisko finanšu sistēmas, spēcīgas finanšu sistēmas un līdzsvarotas maksājumu bilances pamatprincipiem. Šī sadarbība jo īpaši palīdz sasniegt turpmāk izklāstītos mērķus.

— Uzraudzīt makroekonomiskās norises, apspriest nozīmīgus politikas izaicinājumus un apmainīties ar informāciju par paraugpraksi, stiprinot regulāru makroekonomikas dialogu, lai uzlabotu ekonomikas politikas izstrādes kvalitāti.

— Turpināt stiprināt Moldovas Valsts bankas un Valsts finanšu tirgu komisijas neatkarību, regulatīvās pilnvaras un spējas veidošanu finanšu sektora regulējuma, pārraudzības un uzraudzības politikas jomā, lai nodrošinātu finanšu sektora stabilitāti.

— Dalīties ar ES pieredzi par monetāro un valūtas maiņas kursa politiku, arī par euro starptautisko lomu, lai turpinātu attīstīt Moldovas Republikas spējas šajās jomās.

— Stiprināt valsts atbildības politiku, lai palielinātu valsts uzņēmumu efektivitāti un samazinātu fiskālos riskus, nodrošināt atklātu, konkurētspējīgu un pārredzamu privatizāciju saskaņā ar ES paraugpraksi.

— Atbilst kritērijiem, lai galu galā pievienotos Vienotajai euro maksājumu telpai (SEPA).

— Uzlabot institucionālās spējas, efektivitāti, pārredzamību un konkurences tiesisko regulējumu.

7. Sabiedrību tiesības, grāmatvedība un revīzija, korporatīvā pārvaldība

Puses sadarbosies, lai sagatavotu Moldovas Republiku ES tiesību aktu un starptautisko instrumentu, kas norādīti asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos, īstenošanai; turpmāk uzskaitīti minētās sadarbības uzdevumi.

— Turpināt tuvināt ES un starptautiskajiem instrumentiem, kas uzskaitīti asociācijas nolīguma II pielikumā, Moldovas Republikas tiesību aktus par revīziju un grāmatvedību.

— Savlaicīgi apmainīties ar svarīgu un precīzu informāciju par esošo tiesību aktu stāvokli un to atbilstību ES tiesību aktiem, pamatojoties uz formātu, par ko Puses vienojušās, lai īstenotu ES tiesību aktus atbilstoši pieņemtajam grafikam.

— Apzināt jomas, kurās būtu jānodrošina apmācība, spēju veidošana un zinātība.

— Turpināt inspekciju un dažādu inspekcijas struktūru sistēmas reformu, lai uzlabotu efektivitāti un samazinātu korupcijas iespējas, kā galīgo mērķi nosakot darījumdarbības vides uzlabošanu un tiesību aktu un standartu izpildes stiprināšanu.

— Attīstīt sabiedrību tiesību īstenošanā, grāmatvedībā un revīzijā un uzņēmumu pārvaldībā iesaistīto Moldovas Republikas valsts iestāžu administratīvo spēju.

— Uzsākt diskusijas par uzņēmumu faktisko īpašnieku reģistra izveidi.

— Uzlabot tiesisko regulējumu uzņēmumu maksātnespējas/uzņēmumu slēgšanas jautājumos.

8. Nodarbinātība, sociālā politika un vienlīdzīgas iespējas

Puses strādās kopā, lai visiem nodrošinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un taisnīgus darba apstākļus, stiprinātu vienlīdzīgas iespējas un piekļuvi darba tirgum, apkarotu nabadzību un sociālo atstumtību. Puses strādās kopā, lai nodrošinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un taisnīgus darba apstākļus.

— 3-4 gadu laikā — Pabeigt Moldovas tiesību aktu tuvināšanu ES darba un darba aizsardzības (OSH) tiesību aktiem saskaņā ar asociācijas nolīguma termiņiem un nodrošināt atbilstību Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartiem. — Izveidot efektīvu darba inspekciju sistēmu attiecībā uz darba aizsardzību un darba tiesībām un nosacījumiem un saskaņot to ar SDO standartiem (tiesiskais regulējums un spējas). — Izstrādāt pieeju nedeklarēta darba un neoficiālās nodarbinātības problēmas risināšanai. — Stiprināt Darba tirgus novērošanas centra spējas. — Nodrošināt efektīvu sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunas.

— 7 gadu laikā — Efektīvi īstenot darba un darba aizsardzības tiesību aktus, jo īpaši: — stiprinot administratīvās un izpildes spējas, sevišķi darba inspekciju un attiecīgās tiesu iestādes; — apmācot sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas, tiesnešus u. c. un palielinot informētību. — Īstenot un uzraudzīt pieeju nedeklarēta darba un neoficiālās nodarbinātības problēmas risināšanai.

Vienlīdzīgu iespēju un piekļuves darba tirgum stiprināšana

— 3-4 gadu laikā — Izstrādāt politikas pieeju, lai veicinātu lielāku līdzdalību darba tirgū. — Uzlabot politikas pieejas, lai atbalstītu jauniešu pāreju uz nodarbinātību. — Stiprināt administrācijas un iestāžu, kas atbild par nodarbinātības un sociālās politikas izstrādi un īstenošanu, spējas; tas īpaši attiecas uz nodarbinātības dienestiem un sociālajiem dienestiem. — Uzlabot sieviešu vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum un censties panākt vīriešu un sieviešu līdztiesību apmaksātā darbā, arī pienācīgi aizsargājot strādājošas grūtnieces un nodrošinot dzimumu līdztiesību attiecībā uz algām.

— 7 gadu laikā — Stiprināt administrācijas un iestāžu, kas atbild par nodarbinātības un sociālās politikas izstrādi un īstenošanu, spējas; tas īpaši attiecas uz nodarbinātības dienestiem un sociālajiem dienestiem.

Nabadzības apkarošana un sociālās atstumtības mazināšana

— 3-4 gadu laikā — Nodrošināt, ka sociālās aizsardzības sistēma atbalsta aktivizāciju (dalību darba tirgū), un nodrošināt sociālās palīdzības un pensiju shēmu atbilstību un ilgtspēju.

9. Patērētāju tiesību aizsardzība

Lai sagatavotos ES tiesību aktu un starptautisko instrumentu, kas norādīti asociācijas nolīguma attiecīgajā pielikumā, īstenošanai, Puses stādās kopā turpmāk izklāstīto uzdevumu veikšanā.

— 3-4 gadu laikā — Īstenot Patērētāju tiesību aizsardzības aģentūras (PTAA) daudzgadu institucionālās attīstības plānu. — Īstenot Valsts Pārtikas nekaitīguma aģentūras (ANSA) daudzgadu institucionālās attīstības plānu. — Pārskatīt Regulas (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (SPTAJ) transponēšanu, ņemot vērā tās aizstāšanu no 2020. gada 17. janvāra ar SPTAJ Regulu (ES) 2017/2394, ar ko tika ieviestas papildu minimālās pilnvaras un prasības kompetentajām iestādēm un citi attiecīgi noteikumi. — Vienoties ES patērētāju tiesību acquis, ar ko jāpanāk saskaņotība, sarakstam pievienot Direktīvu 2013/11/ES par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu (Direktīva par patērētāju SAI).

— 7 gadu laikā — Izveidot un aktivizēt valsts sistēmu, kas nodrošina efektīvu saziņu starp valsts ieinteresētajām personām par bīstamām nepārtikas patēriņa precēm un to atsaukšanu, līdzīgi ES ātrās ziņošanas sistēmai. — Pamatojoties uz ES novērtējumu par attiecīgās valsts sistēmas atbilstību Produktu vispārējās drošības direktīvai, Puses apspriedīs iespējamos soļus, kas jāveic to sadarbībā. — Izveidot un aktivizēt informācijas apmaiņas sistēmu par bīstamām pārtikas un patēriņa precēm, kas balstīta uz ES parauga ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā. — Iekļaut dažādas pārtikas nekaitīguma pārbaudes struktūras (robežkontroles punktus, augu veselības un dzīvnieku veselības pakalpojumus un Valsts kultūraugu un augsnes testēšanas un sertifikācijas centru) vienā integrētā un pārvaldītā pārvaldības informācijas sistēmā. — Turpināt izstrādāt un īstenot uz risku balstītas pārvaldības analīzes kontroles procedūras attiecībā uz pārtikas un nepārtikas precēm. — Periodiski izvērtēt PTAA daudzgadu institucionālās attīstības plānu un nepieciešamības gadījumā to pārskatīt. — Periodiski izvērtēt ANSA daudzgadu institucionālās attīstības plānu un nepieciešamības gadījumā to pārskatīt. — Turpināt pieskaņot Moldovas Republikas SFS tiesisko un normatīvo regulējumu ES acquis. — Turpināt pakāpeniski tuvināt Moldovas Republikas tiesību aktus attiecīgajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem. — Atbalstīt neatkarīgu patērētāju apvienību, ieskaitot patērētāju NVO, izveidi un kontaktus starp patērētāju interešu pārstāvjiem, kā arī sadarbību starp iestādēm un NVO patērētāju tiesību aizsardzības jomā. — Nostiprināt patērētāju aizsardzības izpildes nodrošināšanas administratīvo spēju Moldovas Republikā, jo īpaši apmācot valsts amatpersonas un citus patērētāju interešu pārstāvjus par ES tiesību aktu transponēšanu un tai sekojošo īstenošanu un izpildi.

10. Statistika

Puses sadarbosies, lai nodrošinātu Moldovas Republikas Valsts statistikas sistēmas atbilstību ES tiesību aktiem par statistiku, kas izklāstīti Eurostat Statistikas prasību apkopojumā, kā arī atbilstību Eiropas Statistikas prakses kodeksam, kurā noteikti statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas principi Eiropas Statistikas sistēmā. Puses jo īpaši strādās kopā, lai veiktu šādus uzdevumus.

— 3-4 gadu laikā — Nodrošināt Valsts statistikas biroja un citu valsts iestāžu (oficiālās statistikas sagatavotāju) profesionālo neatkarību. — Attīstīt Valsts statistikas biroja, Moldovas Valsts bankas un citu valsts oficiālās statistikas sagatavotāju spējas. — Modernizēt Valsts statistikas biroja un Moldovas Valsts bankas informācijas tehnoloģiju sistēmas. Modernizācijā būtu jāiekļauj (Valsts statistikas biroja) IKT infrastruktūras nostiprināšana spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā un jaunu tehnoloģiju un atjauninātu metožu un metodikas ieviešana statistikas sagatavošanas procesā un datu izplatīšanā. — Pastiprināt koordināciju valsts statistikas sistēmā, ieskaitot citu valsts iestāžu (oficiālās statistikas sagatavotāju) identificēšanu, apstiprināšanu un formalizēšanu. — Stiprināt kvalitātes pārvaldību saskaņā ar Eiropas kvalitātes standartiem un strādāt pie tā, lai stiprinātu Valsts statistikas biroja spējas pieņemt kvalitātes vadības sistēmu. — Izstrādāt sistemātiska kvalitātes novērtējuma un ziņošanas pamatnostādnes saskaņā ar Eiropas kvalitātes standartiem. — Standartizēt nerespondences klasifikāciju visos mājsaimniecību apsekojumos. — Izstrādāt plānu, kā īstenot Likuma par statistiku noteikumus par bezmaksas piekļuvi administratīvajiem datu avotiem statistikas vajadzībām, un izveidot oficiālus mehānismus, lai novērstu pastāvošos šķēršļus piekļuvei individuālajiem datiem statistikas nolūkos. — Atjaunināt un uzlabot izplatīšanas un komunikācijas politiku. — Sagatavot un veikt tautas un mājokļu skaitīšanu 2020. gada laikā. — Turpināt stiprināt Valsts statistikas biroja apmācības spējas, arī izveidojot pastāvīgas apmācības centru statistikas jomā.

— 7 gadu laikā — Iegūt pietiekamus un stabilus datus, lai Moldovas Republika varētu pievienoties Eiropas inovācijas rezultātu pārskatam. — Veikt nozaru novērtējumu konkrētos statistikas apgabalos (vismaz 5), ņemot vērā atbilstību Eiropas statistikas standartiem, un pielāgot datu sagatavošanu un izplatīšanu saskaņā ar ieteikumiem. — Uzlabot konfidencialitātes politikas datu aizsardzības procedūras un saistītās pamatnostādnes saskaņā ar Likumu par statistiku un ES standartiem.

11. Nodokļi un muita

Puses turpinās sadarboties muitas un nodokļu jautājumos. Sadarbība ietvers turpmākos īstermiņa un vidēja termiņa pasākumus.

— Turpināt tiesību aktu tuvināšanu muitas jomā, īstenojot 2021. gada Muitas kodeksu saskaņā ar Savienības Muitas kodeksu un citiem tiesību aktiem, kas uzskaitīti asociācijas nolīguma XXVI pielikumā.

— Īstenot Jaunās datorizētās tranzīta kontroles sistēmas 5. posmu un pievienoties Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru (pašlaik tikai novērotāja statuss).

— Turpināt atzītā uzņēmēja savstarpējās atzīšanas nodrošināšanas procesu.

— Ieviest efektīvu uzraudzības sistēmu tādu akcīzes preču (alkohola un tabakas izstrādājumu) importam, kuras atbrīvotas no muitas nodokļa, akcīzes nodokļa un pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksas. Ierosinātās darbības tiks veiktas ar īpašām atzīmēm un atvieglinot nosacījumus, lai darbību varētu kvalificēt par kontrabandu, kas ir noziegums, par kuru piemēro kriminālatbildību.

— Uzlabot nodokļu administrācijas spēju, lai izvairītos no nokavēto maksājumu uzkrāšanās, nodrošināt efektīvu nodokļu iekasēšanu un stiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un pret nodokļu apiešanu.

— Turpināt attīstīt sadarbību ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un ES dalībvalstu nodokļu administrācijām, apmainoties ar pieredzi un tendencēm nodokļu jomā.

— Nodrošināt ESAO Globālā foruma ekspertu ieteikumu īstenošanu attiecībā uz pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos.

— Nodrošināt, ka tiek saglabāti tie noteikumi par beznodokļu veikaliem, kuri pilnībā atbilst ES noteikumiem, nodrošinot beznodokļu pārdošanu vienīgi ceļotājiem, kuri dodas uz ārvalstīm pa gaisu vai pa jūru.

— Stiprināt sadarbību ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un Eiropas Prokuratūru cīņā pret cigarešu kontrabandu.

— Pārskatīt un pastiprināt kriminālkodeksā un pārkāpumu kodeksā paredzētos sodus, lai nodrošinātu pienācīgu atturošu ietekmi kontrabandas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanā un apkarošanā.

— Pievienoties Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolam par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu.

— Saskaņot valsts tiesību aktus ar ES tiesību aktu noteikumiem saskaņā ar attiecīgo asociētā nolīguma pielikumu, proti, noteikumiem par PVN un akcīzes nodokli. Tabakas izstrādājumi — Pakāpeniski palielināt akcīzes nodokli tabakai līdz ES minimālajai robežvērtībai saskaņā ar asociācijas nolīgumu. Akcīzes nodoklis alkoholam — Saskaņot tiesību aktus ar ES direktīvu par akcīzes nodokļa struktūru spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem, nodrošinot saskaņotību ar ES struktūru. Nodokļu uzlikšana energoproduktiem un elektroenerģijai — Saskaņot tiesību aktus ar asociētā nolīguma attiecīgā pielikuma noteikumiem, nodrošinot saskaņotību ar ES minimālo robežvērtību.

12. Rūpniecības un uzņēmumu politika

Puses sadarbosies, lai turpmāk uzlabotu darījumdarbības un regulējuma vidi Moldovas Republikā, stimulētu ieguldījumus un visu veidu uzņēmumu darījumdarbību, pievēršoties MVU, ieskaitot mikrouzņēmumus. Šī sadarbība ietvers turpmāk minētos pasākumus, taču neaprobežosies tikai ar tiem.

— Jaunas MVU sektora attīstības programmas 2021.–2025. gadam pieņemšana un īstenošana, pamatojoties uz jaunāko novērtējumu Mazās uzņēmējdarbības akta ietvaros.

— Stiprināt Mazo un vidējo uzņēmumu attīstības organizācijas (ODIMM) spējas īstenot MVU atbalsta programmas.

— Veicināt Moldovas Republikas dalību jaunajā vienotā tirgus, konkurētspējas un uzņēmumu programmā (Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmas daļa, ieskaitot turpmākus pasākumus saistībā ar Eiropas Biznesa atbalsta tīklu un “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”).

— Stiprināt darījumdarbības apvienības (arī nozaru apvienības), lai uzlabotu publiskā un privātā sektora dialogu.

— Strādāt kopā, arī ar starptautiskajām finanšu iestādēm, lai vēl vairāk uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam.

— Stiprināt darījumdarbības attīstības pakalpojumu sniedzējus.

— Veicināt zaļo praksi MVU un to darba procesos, lai nodrošinātu resursu efektīvu izmantošanu un ilgtspējīgu ekonomiku.

— Veicināt programmu un instrumentu izstrādi MVU konkurētspējas palielināšanai, izmantojot pārdomātas specializācijas pieeju valsts un reģionālās attīstības jomā.

— Veicināt tehnoloģiju nodošanu un uzlabot MVU zināšanas, spējas un gatavību ieviest inovācijas.

— Atbalstīt privātā sektora digitālo pārveidi, veicinot digitālo pratību, automatizāciju un mākslīgā intelekta izmantošanu.

— Stiprināt sociālo darījumdarbību, īpaši lauku apvidos, kā Moldovas MVU reāli īstenojamu darījumdarbības pieeju, lai samazinātu sociālo nevienlīdzību, radītu darbvietas un atvieglotu nelabvēlīgā situācijā esošu grupu piekļuvi ekonomiskajām iespējām.

— Sadarboties ar Moldovas Republiku un sniegt atbalstu, Moldovai pieņemot uz pierādījumiem balstītus un efektīvus pasākumus Moldovas MVU un darba ņēmēju atbalstam Covid-19 pandēmijas laikā un atlabšanas posmā pēc Covid-19 krīzes.

13. Lauksaimniecība un lauku attīstība

Puses sadarbosies politikas un tiesību aktu tuvināšanā ES kopējai lauksaimniecības politikai, sevišķi veicot turpmāk izklāstītos pasākumus.

— Veicināt lauksaimniecības modernizāciju, nozaru ar pievienoto vērtību un eksporta potenciālu attīstību, vienlaikus nodrošinot zināšanu nodošanu lauksaimniekiem.

— Nodrošināt dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, sevišķi veicot pasākumus pret augsnes eroziju, atbalstīt bioloģisko lauksaimniecību un īstenot ar klimatu saistītas darbības.

— Samazināt lauksaimniecības nozares neaizsargātību pret klimata radītiem apdraudējumiem.

— Uzlabot dzīves kvalitāti lauku apvidos, arī dažādojot saimniecisko darbību lauku apvidos un attīstot lauku tūrismu.

— Turpināt LEADER pieejas izvēršanu un paplašināt sadarbību ar vietējām rīcības grupām. Integrēt to valsts lauku attīstības politikā.

— Izstrādāt, veicināt un īstenot nozaru programmas konkrētām lauksaimniecības apakšnozarēm.

— Attīstīt centrālās un vietējās pārvaldes darbinieku spējas lauku attīstības politikas jomā.

— Stiprināt Lauksaimniecības intervences un maksājumu aģentūras spējas, lai nodrošinātu izmaksātā valsts atbalsta pārredzamību, efektivitāti un paredzamību.

— Izstrādāt un īstenot programmu NARDS 2020+.

14. Zivsaimniecības un jūrlietu politika

Puses strādās kopā, lai veiktu šādus uzdevumus.

— 3-4 gadu laikā — Veicināt integrētu pieeju ūdens, jūras un jūrlietu jautājumiem, izveidojot starpministriju koordinācijas mehānismu jūrlietās, ko veido attiecīgās ministrijas un dienesti, lai vadītu darbu pie Kopīgās jūrlietu programmas Melnās jūras reģionam un ES stratēģijas Donavas reģionam īstenošanas, un izveidot attiecīgu sinerģiju starp tiem. — Aktīvi piedalīties Kopīgās jūrlietu programmas Melnās jūras reģionam īstenošanā, atbalstīt rentablu projektu apzināšanu un piedalīties tās vadības grupas regulārajās sanāksmēs. — Uzlabot divpusējo un daudzpusējo sadarbību un atbalstīt Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) darbu, lai turpinātu uzlabot zivsaimniecības ilgtspēju un izpildītu starptautiskās saistības zivsaimniecības un akvakultūras jomā. — Atbalstīt 2018. gada Sofijas Ministru deklarācijas par Melnās jūras zivsaimniecības ilgtspēju un ilgtspējīgu akvakultūras attīstību un jaunās 2030. gada GFCM stratēģijas īstenošanu. — Pastiprināt tehnisko un zinātnisko sadarbību GFCM akvakultūras forumos, jo īpaši akvakultūras centros Melnajā jūrā, lai veicinātu akvakultūras ilgtspējīgu attīstību. — Nodrošināt, ka reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas sarakstā iekļauti kuģi netiek reģistrēti Moldovas Republikas Valsts kuģu reģistrā. — Nodrošināt, ka visi kuģi, kas iesaistīti zvejā un ar zveju saistītās darbībās, arī zivju zvejā, pārstrādē, piegādē vai transportēšanā, tiek uzskatīti par zvejas kuģiem un vairs netiek reģistrēti ar Moldovas Republikas karogu. Moldovas valsts tiesību aktos iekļautajam terminam “zvejas kuģis” vajadzētu būt saskanīgam ar starptautiskajiem instrumentiem, kas šajā kontekstā saistīti ar zivsaimniecību. — Aktīvi sadarboties cīņā pret NNN zveju.

— 7 gadu laikā — Veicināt akvakultūras resursu ilgtspējīgu pārvaldību un virzīties uz priekšu akvakultūras datu vākšanas jomā. — Uzlabot tirgu efektivitāti ar tirdzniecības standartiem un zivsaimniecības produktu izsekojamības efektivitāti. — Turpināt īstenot Kopīgo jūrlietu programmu Melnās jūras reģionam un tās attīstību, izmantojot konkrētus projektus un politikas saistības ilgtspējīgas zilās ekonomikas jomā gan valsts, gan reģionālā līmenī.

15. Enerģētika

Puses turpinās cieši sadarboties, lai uzlabotu Moldovas energoapgādes drošību, arī palielinot energoefektivitāti un dažādojot enerģijas nesēju piegādes ceļus un avotus. Kopīgais mērķis joprojām ir Moldovas Republikā izveidot konkurētspējīgu un pārredzamu enerģijas tirgu un panākt tā integrāciju ES enerģijas tirgū, pakāpeniski tuvinoties ES enerģētikas tiesību aktiem. Moldovas Republika piešķirs prioritāti atjaunojamajai enerģijai un energoefektivitātei, kas ir pamats valsts pārejai uz videi nekaitīgu un sociāli pieņemamu enerģiju, saskaņā ar ES mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Puses strādās kopā, lai veiktu jo īpaši šādus uzdevumus.

Energoapgādes drošība — Uzlabot energoapgādes drošību, palielinot enerģijas nesēju piegādes ceļu un avotu dažādošanu, piemēram, turpinot attīstīt vietējos atjaunojamos energoresursus, kā arī pabeidzot un pastiprinot energotīklu starpsavienojumus ar ES. Konkrētāk, veicami šādi uzdevumi. — Sekmēt nesen pabeigtā Ungheni-Chisinau