Oficiālais Vēstnesis L 029 , 04/02/1991 Lpp. 0004 - 0018

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 16 Lpp. 0195

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 16 Lpp. 0195



1989. gada Starptautiskais nolīgums par džutu un džutas izstrādājumiem PREAMBULA ŠĀ NOLĪGUMA PUSES, ATSAUCOTIES uz Deklarāciju un Rīcības programmu jaunas starptautiskās ekonomiskās kārtības ieviešanai [1], ATGĀDINOT Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferencē par tirdzniecību un attīstību pieņemtās Rezolūcijas 93 (IV), 124 (V) un 155 (VI) par Integrēto izejvielu programmu, ATGĀDINOT būtiski jauno rīcības programmu vismazāk attīstītajām valstīm 1980. gadiem un jo īpaši tās 82. punktu [2], ATZĪSTOT džutas un tās izstrādājumu svarīgo nozīmi daudzu jaunattīstības eksportētājvalstu ekonomikā, IEVĒROJOT to, ka cieša starptautiska sadarbība, rodot risinājumus ar šo izejvielu saistītām problēmām, sekmēs eksportētājvalstu ekonomisko attīstību un stiprinās ekonomisko sadarbību starp eksportētājvalstīm un importētājvalstīm, IEVĒROJOT 1982. gada Starptautiskā nolīguma par džutu un džutas izstrādājumiem veikto nozīmīgo ieguldījumu attiecībā uz šādu sadarbību starp eksportētājvalstīm un importētājvalstīm, IR VIENOJUŠĀS par turpmāko. I NODAĻA MĒRĶI 1. pants Mērķi 1. Eksportētāju dalībvalstu un importētāju dalībvalstu vajadzībām un lai sasniegtu atbilstošos mērķus, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferencē par tirdzniecību un attīstību pieņemtajās Rezolūcijas 93 (IV), 124 (V) un 155 (VI) par Integrēto izejvielu programmu, un ievērojot ANO Rezolūciju 98 (IV) un ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību Nobeiguma akta II nodaļas B iedaļu, 1989. gada Starptautiskajam nolīgumam par džutu un džutas izstrādājumiem (turpmāk tekstā – "nolīgums") ir šādi mērķi: a) nodrošināt efektīvu programmu eksportētāju dalībvalstu un importētāju dalībvalstu sadarbībai un konsultācijām attiecībā uz ekonomikas attīstību džutas nozarē; b) veicināt džutas un tās izstrādājumu starptautiskās tirdzniecības attīstīšanu un paplašināšanu; c) uzlabot strukturālos nosacījumus džutas tirgū; d) organizācijas darbībā pienācīgi ievērot vides aspektus, jo īpaši, veidojot izpratni par džutas kā dabiska produkta izmantošanu; e) paaugstināt džutas un tās izstrādājumu konkurētspēju; f) nodrošināt un palielināt pastāvošos tirgus, kā arī radīt jaunus tirgus džutai un tās izstrādājumiem; g) uzlabot tirgus izpēti, lai nodrošinātu labāku starptautiskā džutas tirgus pārredzamību; h) attīstīt jaunu džutas galapatēriņu, tai skaitā jaunus džutas izstrādājumus, lai palielinātu pieprasījumu pēc tās; i) veicināt džutas un tās izstrādājumu ražošanas palielināšanu un pārstrādi; j) attīstīt džutas ražošanu, lai, cita starpā, eksportētājvalstu un importētājvalstu vajadzībām uzlabotu ražīgumu un kvalitāti; k) attīstīt džutas izstrādājumu ražošanu, lai, cita starpā, uzlabotu to kvalitāti un samazinātu to ražošanas izmaksas; l) attīstīt džutas un tās izstrādājumu ražošanu, eksportu un importu kvantitatīvā ziņā, lai atbilstu pasaules pieprasījuma un piegādes prasībām. 2. Panta 1. punktā minētos mērķus jāsasniedz jo īpaši ar šādiem līdzekļiem: a) pētniecības un attīstības projekti, tirgus attīstības veicināšana un izmaksu samazināšana, ietverot cilvēkresursu attīstību; b) informācijas apstrāde un izplatīšana, ietverot tirgus informāciju attiecībā uz džutu un tās uzstrādājumiem; c) svarīgu jautājumu izskatīšana attiecībā uz džutu un tās izstrādājumiem, tādu kā cenu stabilizācija un konkurence ar sintētiku un tās aizvietotājiem; d) pētījumu veikšana par tendencēm, kā arī īstermiņa un ilgtermiņa problēmām attiecībā uz pasaules ekonomiku džutas nozarē. II NODAĻA DEFINĪCIJAS 2. pants Definīcijas Šajā nolīgumā: 1. "džuta" ir neapstrādāta džuta, kenafa un citas radniecīgas šķiedras, tai skaitā Urena lobata, Abutilon avicennae un Cephalonema polyandrum; 2. "džutas izstrādājumi" ir izstrādājumi, kas izgatavoti tikai vai gandrīz tikai no džutas vai izstrādājumiem, kuru lielākā sastāvdaļa pēc svara ir džuta; 3. "dalībvalsts" ir valdība vai starpvaldību organizācija, kā noteikts 5. pantā, kura ir piekritusi uzņemties pagaidu vai galīgas saistības ar šo nolīgumu; 4. "eksportētāja dalībvalsts" ir dalībvalsts, kuras džutas un tās izstrādājumu eksports ir lielāks par džutas un tās izstrādājumu importu un kura atzinusi sevi par eksportētāju dalībvalsti; 4. "importētāja dalībvalsts" ir dalībvalsts, kuras džutas un tās izstrādājumu imports ir lielāks par džutas un tās izstrādājumu eksportu un kura atzinusi sevi par importētāju dalībvalsti; 6. "Organizācija" ir 3. pantā minētā Starptautiskā džutas organizācija; 7. "Padome" ir Starptautiskā džutas padome, kas izveidota saskaņā ar 6. pantu; 8. "īpašā balsošana" ir balsošana, kurā jābalso vismaz divām trešdaļām no balsojumā klātesošajām eksportētājām dalībvalstīm un vismaz divām trešdaļām no balsojumā klātesošajām importētājām dalībvalstīm, skaitot atsevišķi, ar nosacījumu, ka balsis nodod vairākums eksportētāju dalībvalstu un klātesot, un balsojot vismaz četrām importētājām dalībvalstīm; 9. "vienkāršs balsu vairākums" ir balsojums, kurā jābalso vairāk nekā pusei klātesošo un balsojošo eksportētāju dalībvalstu un vairāk nekā pusei klātesošo un balsojošo importētāju dalībvalstu, skaitot atsevišķi. Nodotajām eksportētāju dalībvalstu balsīm jāveido vairākumu no klātesošajām un balsojošajām eksportētājām dalībvalstīm; 10. "finanšu gads" ir laika posms no 1. jūlija līdz 30. jūnijam, ieskaitot; 11. "džutas gads" ir laika posms no 1. jūlija līdz 30. jūnijam, ieskaitot; 12. "uzņēmējas valsts valdība" ir tās valsts valdība, kurā atrodas organizācijas mītne; 13. "džutas eksports" vai "džutas izstrādājumu eksports" ir jebkāda džuta vai tās izstrādājumi, kurus izved no jebkuras dalībvalsts muitas teritorijas; "džutas imports" vai "džutas izstrādājumu imports" ir jebkāda džuta vai tās izstrādājumi, kurus ieved jebkuras dalībvalsts muitas teritorijā, ar nosacījumu, ka šo definīciju vajadzībām par muitas teritoriju uzskata dalībvalsts kopējo muitas teritoriju, ja dalībvalsts aptver vairāk nekā vienu muitas teritoriju; un 14. "brīvi konvertējamas valūtas" ir Vācijas marka, Francijas franks, Japānas jena, sterliņu mārciņa, ASV dolārs un jebkura cita valūta, ko laiku pa laikam izraugās kompetenta starptautiska valūtas organizācija kā tādu, ko praktiski plaši izmanto maksājumu veikšanai starptautiskos darījumos un ko plaši tirgo galvenajos valūtas tirgos. III NODAĻA ORGANIZĀCIJA UN PĀRVALDE 3. pants Starptautiskās džutas organizācijas dibināšana, galvenā mītne un struktūra 1. Starptautiskā džutas organizācija, kas izveidota ar 1982. gada Starptautisko nolīgumu par džutu un džutas izstrādājumiem, turpina pastāvēt šā nolīguma noteikumu izpildes un darbības pārraudzības vajadzībām. 2. Organizācijas darbību nodrošina Starptautiskā džutas padome un Projektu komiteja kā pastāvīgās struktūras, kā arī izpilddirektors un personāls. Padome noteiktiem mērķiem ar īpašu balsojumu var izveidot komitejas un darba grupas ar noteiktu kompetenci. 3. Organizācijas mītne ir Dakā, Bangladešā. 4. Organizācijas mītne vienmēr atrodas tās dalībnieka teritorijā. 4. pants Dalība organizācijā 1. Organizācijā ir divas dalības kategorijas, proti: a) eksportēšana un b) importēšana. 2. Dalībvalsts var mainīt savu kategoriju atbilstoši Padomes noteiktajiem nosacījumiem. 5. pants Starpvaldību organizāciju dalība 1. Šajā nolīgumā jebkuru norādi uz "valdībām" tulko kā norādi uz Eiropas Ekonomikas Kopienu un visām citām starpvaldību organizācijām, kuru pienākumos ietilpst sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, jo īpaši par patēriņa preču nolīgumiem, to slēgšana un piemērošana. Līdz ar to šajā nolīgumā jebkura norāde uz parakstīšanu, ratificēšanu, pieņemšanu vai apstiprināšanu, vai arī uz pagaidu piemērošanas paziņošanu vai pievienošanos šādu starpvaldību organizāciju gadījumā iztulko kā norādi uz parakstīšanu, ratificēšanu, pieņemšanu vai apstiprināšanu, vai arī uz pagaidu piemērošanas paziņošanu vai pievienošanos, ko veic šādas starpvaldību organizācijas. 2. Ja notiek balsošana par jautājumiem, kas ietilpst to kompetencē, šādas starpvaldību organizācijas balso ar balsu skaitu, kas ir vienāds ar kopējo balsu skaitu, kas to dalībvalstīm piešķirts saskaņā ar 10. pantu. Tādos gadījumos šādu starpvaldību organizāciju dalībvalstis nav tiesīgas izmantot to individuālās balsstiesības. IV NODAĻA STARPTAUTISKĀ DŽUTAS PADOME 6. pants Starptautiskās džutas padomes sastāvs 1. Organizācijas augstākā iestāde ir Starptautiskā džutas padome, kuras sastāvā ir visas organizācijas dalībvalstis. 2. Katru dalībvalsti padomē pārstāv viens pārstāvis, un dalībvalstis var nozīmēt pārstāvju aizstājējus un padomdevējus piedalīties padomes sēdēs. 3. Pārstāvja aizstājējam ir piešķirtas pilnvaras rīkoties un balsot pārstāvja vārdā viņa prombūtnes laikā vai īpašos apstākļos. 7. pants Padomes pilnvaras un funkcijas 1. Padome īsteno visas tādas pilnvaras un veic vai norīko visu tādu funkciju veikšanu, kas ir vajadzīgas, lai izpildītu šā nolīguma noteikumus. 2. Padome īpašajā balsošanā pieņem tādus nosacījumus un noteikumus, kādi ir vajadzīgi, lai izpildītu šā nolīguma noteikumus, tās reglamentu, organizācijas finanšu noteikumus un iekšējās kārtības noteikumus. Šādi finanšu noteikumi regulē, inter alia, līdzekļu saņemšanu administratīvajā kontā un īpašajos kontos, kā arī līdzekļu izdošanu no tiem. Padome savā reglamentā var paredzēt kārtību, kādā tā var pieņemt lēmumu īpašos jautājumos bez sanāksmes. 3. Padome ved lietvedību, kas vajadzīga tās funkciju veikšanai saskaņā ar šo nolīgumu. 8. pants Padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks 1. Padome katram džutas gadam ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku, kuriem organizācija algu nemaksā. 2. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēl vienu no eksportētāju dalībvalstu pārstāvju vidus un otru no importētāju dalībvalstu pārstāvju vidus. Šos amatus katru gadu ieņem pārstāvji no abu dalībvalstu kategorijām uz maiņām, taču ar noteikumu, ka tas neaizliedz izņēmuma apstākļos Padomes īpašajā balsošanā vienas dalībvalstu kategorijas pārstāvjus ievēlēt atkārtoti. 3. Priekšsēdētāja pagaidu prombūtnē viņa pienākumus pilda priekšsēdētāja vietnieks. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pagaidu prombūtnē vai viena no tiem vai abu pastāvīgas prombūtnes gadījumā padome vajadzības gadījumā var ievēlēt jaunas amatpersonas no eksportētāju dalībvalstu pārstāvju vidus un/vai no importētāju dalībvalstu pārstāvju vidus, pastāvīgi vai uz laiku. 9. pants Padomes sēdes 1. Parasti Padome sanāk vienā kārtējā sēdē katrā džutas pusgadā. 2. Padome sanāk ārkārtas sēdē saskaņā ar tās lēmumu vai, kad to pieprasa: a) izpilddirektors, vienojoties ar padomes priekšsēdētāju, vai b) eksportētāju dalībvalstu vai importētāju dalībvalstu vairākums, vai c) dalībvalstis, kurām ir vismaz 500 balsu. 3. Padomes sēdes rīko organizācijas galvenajā mītnē, ja vien Padome īpašā balsošanā nenolemj citādi. Ja pēc kādas dalībvalsts aicinājuma padome sanāk citur, nevis organizācijas galvenajā mītnē, šī dalībvalsts sedz papildu izmaksas par sēdes rīkošanu ārpus galvenās mītnes un nodrošina privilēģijas un neaizskaramību, kas līdzvērtīga līdzīgās starptautiskās konferencēs nodrošinātajām. 4. Izpilddirektors visas sēdes un šo sēžu darba kārtību izziņo dalībvalstīm vismaz 30 dienas iepriekš, izņemot ārkārtējas situācijas gadījumos, kad par sēdi paziņo vismaz septiņas dienas iepriekš. 10. pants Balsu sadalījums 1. Eksportētājām dalībvalstīm kopā ir 1000 balsu, un importētājām dalībvalstīm kopā ir 1000 balsu. 2. Eksportētāju dalībvalstu balsis sadala šādi: 150 balsis vienlīdzīgi sadala katrai eksportētājai dalībvalstij, noapaļojot līdz tuvākajai veselai balsij; atlikušās balsis sadala proporcionāli katras eksportētājas dalībvalsts džutas un tās izstrādājumu tīrā eksporta vidējam apjomam iepriekšējo trīs gadu periodā, ar nosacījumu, ka nevienas eksportētājas dalībvalsts balsu skaits nedrīkst pārsniegt 450. Atlikušās balsis sadala visu to eksportētāju dalībvalstu starpā, kam ir 250 atsevišķas balsis vai mazāk, proporcionāli to tirgus daļai. 3. Importētāju dalībvalstu balsis sadala šādi: katrai importētājai dalībvalstij ir līdz piecām sākuma balsīm, ar nosacījumu, ka kopējais sākuma balsu skaits nepārsniedz 150. Atlikušās balsis sadala atbilstoši džutas un tās izstrādājumu tīrā importa apjomam trīs gadu periodā, kas sākas četrus kalendāra gadus pirms balsu sadalīšanas. 4. Padome sadala balsis katru finanšu gadu tās pirmās sēdes sākumā minētajā gadā saskaņā ar šā panta noteikumiem. Tāds sadalījums paliek spēkā līdz minētā gada beigām, izņemot šā panta 5. punktā paredzētos gadījumus. 5. Ja organizācijas dalībvalstis mainās vai ja kāda dalībvalsts ir apturējusi vai atjaunojusi tās balsstiesības saskaņā ar kādu no šā nolīguma noteikumiem, Padome atkārtoti sadala balsis attiecīgajā dalībvalstu kategorijā vai kategorijās saskaņā ar šā panta noteikumiem. Padome lemj par datumu, kurā stājas spēkā balsu atkārtota sadalīšana. 6. Balsis nesadala. 7. Noapaļojot līdz tuvākajai veselai balsij, jebkuru daļu, kas mazāka par 0,5, noapaļo uz leju, un jebkuru daļu, kas lielāka par vai vienāda ar 0,5, noapaļo uz augšu. 11. pants Padomes balsošanas procedūra 1. Katra dalībvalsts ir tiesīga nodot tās balsu skaitu un dalībvalstis nav tiesīgas sadalīt savas balsis. Tomēr dalībvalsts drīkst atsevišķi no tādām balsīm nodot visas balsis, kuras tā ir pilnvarota nodot saskaņā ar šā panta 2. punktu. 2. Ar rakstisku paziņojumu Padomes priekšsēdētājam ikviena eksportētāja dalībvalsts var pilnvarot citu eksportētāju dalībvalsti, un ikviena importētāja dalībvalsts var pilnvarot citu importētāju dalībvalsti pārstāvēt tā intereses un nodot tās balsis padomes sēdē. 3. Dalībvalsts, kuru cita dalībvalsts pilnvarojusi nodot balsis, kas pieder pilnvarotājai dalībvalstij saskaņā ar 10. pantu, nodod šīs balsis saskaņā ar pilnvarotājas dalībvalsts norādījumiem. 4. Ja dalībvalsts atturas no balsošanas, uzskata, kā tā nav balsojusi. 12. pants Padomes lēmumi un ieteikumi 1. Padome cenšas pieņemt visus lēmumus un sniegt visus ieteikumus vienprātīgi. Visus padomes lēmumus pieņem un visus ieteikumus veic ar vienkāršu sadalītu balsu vairākumu, ja vien šī vienošanās neparedz īpašu balsojumu. 2. Ja dalībvalsts izmanto 11. panta 2. punkta noteikumus un tā nobalso padomes sanāksmē, šā panta 1. punkta vajadzībām tādu dalībvalsti uzskata par klātesošu un balsojošu. 3. Visi padomes lēmumi un ieteikumi ir saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. 13. pants Padomes kvorums 1. Visās padomes sēdēs kvorums ir eksportētāju dalībvalstu vairākuma klātbūtne, ar noteikumu, ka tādām dalībvalstīm ir vismaz divas trešdaļas attiecīgās kategorijas balsu kopskaita. 2. Ja sēdes noliktajā dienā un nākamajā dienā šā panta 1. punktam atbilstīga kvoruma nav, secīgajās sēdes dienās kvorumu veido eksportētāju dalībvalstu vairākuma klātbūtne, ar noteikumu, ka tādām dalībvalstīm ir attiecīgās kategorijas balsu vairākums. 3. Pārstāvību saskaņā ar 11. panta 2. punktu uzskata par klātbūtni. 14. pants Sadarbība ar citām organizācijām 1. Padome veic jebkādus pasākumus, kas ir piemēroti, lai apspriestos vai sadarbotos ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un tās specializētajām iestādēm, piemēram, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju un ANO Rūpniecības attīstības organizāciju, tās palīgstruktūrām, piemēram, ANO Konferenci par tirdzniecību un attīstību, ANO Attīstības programmu, Starptautiskās tirdzniecības centru, UNCTAD/GATT un ANO Vides programmu, kā arī ar citām starpvaldību un nevalstiskajām organizācijām. 2. Organizācija iespējami maksimāli izmanto šā panta 1. punktā minēto organizāciju materiāli tehnisko bāzi, pakalpojumus un pieredzi, lai izvairītos no darbību dubultas veikšanas, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus un lai paaugstinātu to darbību komplementaritāti un efektivitāti. 3. Ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdzniecību un attīstību īpašo lomu starptautiskajā plaša patēriņa preču tirdzniecībā, Padome pēc vajadzības informē šo organizāciju par savām darbībām un darba programmām. 15. pants Novērotāju pieņemšana Padome var aicināt jebkurā Padomes sēdē kā novērotājus piedalīties jebkuru valdību, kas nav dalībvalsts valdība, vai jebkuru no 14. pantā minētajām organizācijām, kas ir iesaistītas džutas un tās izstrādājumu tirdzniecībā vai džutas ražošanā. 16. pants Izpilddirektors un personāls 1. Padome īpašajā balsošanā ieceļ izpilddirektoru. 2. Padome saskaņā ar tās reglamentu izstrādā izpilddirektora iecelšanas noteikumus. 3. Izpilddirektors ir organizācijas vecākā administratīvā amatpersona un ir atbildīgs padomes priekšā par šā nolīguma pārvaldību un darbību saskaņā ar Padomes lēmumiem. 4. Izpilddirektors ieceļ personālu saskaņā ar padomes noteiktajiem noteikumiem. Padome īpašajā balsošanā lemj par to, cik vadošos un specializētos darbiniekus izpilddirektors var nozīmēt. Par visām izmaiņām vadošo un specializēto darbinieku skaitā Padome lemj īpašajā balsošanā. Personāls ir pakļauts izpilddirektoram. 5. Nedz izpilddirektoram, nedz personāla locekļiem nedrīkst būt finansiālas intereses džutas ražošanā vai tirdzniecībā, vai saistītās saimnieciskās darbībās. 6. Veicot savus pienākumus, izpilddirektors un personāls nelūdz vai nepieņem norādījumus no kādas dalībvalsts vai no iestādes, kas nav Organizācijā. Tie atturas no jebkādas rīcības, kas var nelabvēlīgi ietekmēt tos kā starptautiskas amatpersonas, kuras ir pakļautas Padomei. Katra dalībvalsts ievēro to, ka izpilddirektora un personāla pienākumiem ir vienīgi starptautisks raksturs, un nemēģina tos ietekmēt to pienākumu veikšanā. V NODAĻA PRIVILĒĢIJAS UN NEAIZSKARAMĪBA 17. pants Privilēģijas un neaizskaramība 1. Organizācijai ir juridiskas personas statuss. Tās kompetencē jo īpaši ietilpst līgumu slēgšana, kustamas un nekustamas mantas iegāde un pārdošana, kā arī lietas ierosināšana izskatīšanai tiesā. 2. Organizācija turpina darboties saskaņā ar Mītnes nolīgumu ar uzņēmējas valsts valdību (Bangladešas valdību; organizācijas mītne šobrīd atrodas Bangladešā). Organizācijas, tās izpilddirektora, tās personāla un ekspertu, kā arī dalībvalstu pārstāvju statusu, privilēģijas un neaizskaramību un citus jautājumus, kas attiecas uz to funkciju izpildi, nosaka Mītnes nolīgums ar uzņēmējas valsts valdību. 3. Ja organizācijas mītne tiek pārvietota uz citu organizācijas dalībvalsti, jaunā dalībvalsts, tiklīdz iespējams, noslēdz ar organizāciju mītnes nolīgumu, ko apstiprina padome. 4. Līdz tāda nolīguma noslēgšanai organizācija lūdz jauno uzņēmēju valsti tās valsts tiesību aktu robežās piešķirt atbrīvojumu no nodokļa uzlikšanas atalgojumam, ko organizācija izmaksā tās darbiniekiem, kā arī aktīviem, ienākumiem un citam organizācijas īpašumam. 5. Organizācija var slēgt nolīgumus ar vienu vai vairākām valstīm, kurus apstiprina Padome, kuri attiecas uz tādu statusu, privilēģijām un neaizskaramību, kas vajadzīga šā nolīguma pareizai darbībai. 6. Mītnes nolīgums ir neatkarīgs no šā nolīguma. Tomēr to pārtrauc: a) uzņēmējai valstij un organizācijai vienojoties; b) ja organizācijas mītni pārvieto no uzņēmējas valsts teritorijas; vai c) ja organizācija beidz pastāvēt. VI NODAĻA FINANSĒJUMS 18. pants Finanšu konti 1. Izveido divu veidu finanšu kontus: a) administratīvo kontu un b) speciālo kontu. 2. Izpilddirektors atbild par šo kontu pārvaldīšanu, un Padome šajā sakarā izstrādā noteikumu, ko iekļauj organizācijas finanšu noteikumos. 19. pants Maksājuma veidi 1. Iemaksas administratīvajā kontā veic brīvi konvertējamās valūtās, un tās ir atbrīvotas no ierobežojumiem, kas saistīti ar ārvalstu valūtu. 2. Iemaksas speciālajā kontā veic brīvi konvertējamās valūtās, un tās ir atbrīvotas no ierobežojumiem, kas saistīti ar ārvalstu valūtu. 3. Padome arī var pieņemt lēmumu akceptēt cita veida ieguldījumus speciālajā kontā, tostarp zinātniskas un tehniskas ierīces vai personālu, lai izpildītu apstiprinātu projektu prasības. 20. pants Revīzija un pārskatu publicēšana 1. Padome ieceļ neatkarīgus revidentus organizācijas finanšu pārskatu revīzijas vajadzībām. 2. Neatkarīgi pārbaudītus administratīvā konta un speciālā konta pārskatus dara pieejamus dalībvalstīm cik vien ātri iespējams pēc katra džutas gada beigām, bet ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc minētās dienas, un vajadzības gadījumā Padome nākamajā sēdē tos izskata apstiprināšanai. Pēc tam publicē pārbaudīto pārskatu kopsavilkumu un bilanci. 21. pants Administratīvais konts 1. Šā nolīguma izpildes pārraudzības izdevumiem vajadzīgo naudu piesaista administratīvajam kontam, un šie izdevumi atbilst dalībvalstu veiktajām gada iemaksām saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālām vai institucionālām procedūrām, un tos novērtē saskaņā ar šā panta 3., 4. un 5. punktu. 2. Izdevumus par pārstāvju deleģēšanu Padomē, komitejās un visās citās Padomes palīgstruktūrās, kas minētas 3. pantā, sedz attiecīgās dalībvalstis. Ja dalībvalsts no organizācijas lūdz īpašus pakalpojumus, Padome prasa minētajai dalībvalstij segt tādu pakalpojumu izmaksas. 3. Katra finanšu gada otrajā pusē Padome apstiprina organizācijas budžetu nākamajam gadam un novērtē katras dalībvalsts ieguldījumu šajā budžetā. 4. Katras dalībvalsts iemaksa administratīvajā budžetā katram finanšu gadam ir proporcionāla tās balsu skaitam šā finanšu gada administratīvā budžeta apstiprināšanas laikā pret visu dalībvalstu kopējo balsu skaitu. Novērtējot iemaksas, katras dalībvalsts balsis aprēķina, neņemot vērā dalībvalstu balsstiesību atlikšanu vai jebkādu balsu atkārtotu sadali tā rezultātā. 5. Visu to dalībvalstu sākotnējās iemaksas, kuras organizācijai pievienojas pēc šā nolīguma spēkā stāšanās brīža, Padome novērtē, pamatojoties uz balsu skaitu, kāds būs šo dalībvalstu rīcībā, un pamatojoties uz esošā finanšu gada atlikušo laika posmu, bet novērtējumu attiecībā uz pārējām dalībvalstīm esošajā finanšu gadā tādēļ nemaina. 6. Iemaksas administratīvajā budžetā ir jāiemaksā katra finanšu gada pirmajā dienā. Dalībvalstis savas iemaksas attiecībā uz to finanšu gadu, kurā tās pievienojas Organizācijai, iemaksā dienā, kad tās kļūst par dalībvalstīm. 7. Ja dalībvalsts nav veikusi visu savu iemaksu administratīvajā budžetā četru mēnešu laikā pēc dienas, kurā šī iemaksa ir jāiemaksā saskaņā ar šā panta 6. punktu, izpilddirektors pieprasa minētajai dalībvalstij iespējami ātri veikt maksājumu. Ja minētā dalībvalsts joprojām nav iemaksājusi savu iemaksu divu mēnešu laikā pēc tāda pieprasījuma, šai dalībvalstij lūdz pamatot tās nespēju veikt maksājumu. Ja, paejot septiņiem mēnešiem pēc iemaksas termiņa, minētā dalībvalsts nav veikusi iemaksu, tās balsstiesības aptur līdz brīdim, kad šī dalībvalsts pilnībā veic tās iemaksu, ja vien padome īpašajā balsošanā nenolemj citādi. 8. Dalībvalstij, kurai ir apturētas balsošanas tiesības saskaņā ar šā panta 7. punktu, vienalga ir jāveic tās iemaksa. 9. Administratīvā budžeta katra gada neizlietoto atlikumu ieskaita par labu dalībvalstu valdībām kā nākamā gada iemaksas samazinājumu proporcionāli sākotnējām iemaksām. 22. pants Speciālais konts 1. Speciālajam kontam izveido divus subkontus: a) pirmsprojektu subkontu un b) projektu subkontu. 2. Visus izdevumus no pirmsprojekta subkonta atmaksā no projekta subkonta, ja projektus pēc tam apstiprina un finansē. Ja sešu mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā padome nesaņem nekādu finansējumu pirmsprojektu subkontā, tā pārskata situāciju un atbilstoši rīkojas. 3. Visus ieņēmumus, kas attiecas uz īpašiem identificējamiem projektiem, nogulda speciālajā kontā. Visus izdevumus, kas radušies par šādiem projektiem, to skaitā konsultantu un ekspertu atalgojumu un ceļa izdevumus, arī apmaksā no šā konta. 4. Speciālā konta iespējamie finanšu avoti var būt šādi: a) Kopējā izejvielu fonda otrais konts; b) reģionālās un starptautiskās finanšu iestādes, konkrēti, ANO Attīstības programma, Pasaules banka, Āzijas attīstības banka, Amerikas Attīstības banka un Āfrikas Attīstības banka utt.; un c) brīvprātīgās iemaksas. 5. Padome īpašajā balsošanā paredz noteikumus, saskaņā ar kuriem tā attiecīgā gadījumā sponsorē projektus no aizdevumu fondiem, ja dalībvalsts vai dalībvalstis brīvprātīgi uzņemas visas saistības un atbildību par šādiem aizdevumiem. Organizācijai nav nekādu saistību pret tādiem aizdevumiem. 6. Padome var izvirzīt jebkuru vienību ar šīs vienības piekrišanu, tai skaitā dalībvalsti vai dalībvalstis, lai tā vai tās saņemtu aizdevumus apstiprinātu projektu finansēšanai, kā arī sponsorēt šos aizdevumus, un lai tā vai tās uzņemtos attiecīgās saistības, vienīgi Organizācija patur sev tiesības pārraudzīt līdzekļu izlietošanu un sekot līdzi tādējādi finansētu projektu īstenošanai. Tomēr Organizācija neatbild par garantijām, ko brīvprātīgi sniegušas atsevišķas dalībvalstis vai citas vienības. 7. Neviena dalībvalsts par saistībām, ko uzliek kādas citas dalībvalsts vai vienības aizņēmums vai aizdevums saistībā ar projektiem, neatbild tikai tādēļ, ka tā ir organizācijas dalībvalsts. 8. Ja organizācijai labprātīgi piedāvā īpašiem mērķiem neiezīmētus līdzekļus, Padome tos pieņem. Tādus līdzekļus var izmantot pirmsprojektu darbībām un apstiprinātiem projektiem. 9. Izpilddirektors cenšas ar tādiem noteikumiem, par kādiem Padome pieņēmusi lēmumu, meklēt atbilstošas un garantētas finanses Padomes apstiprinātiem projektiem. 10. Speciālā konta līdzekļus izmanto tikai apstiprinātiem projektiem vai pirmsprojektu darbībām. 11. Iemaksas, kas attiecas uz noteiktiem apstiprinātiem projektiem, izmanto tikai tiem projektiem, kuriem tās ir sākotnēji paredzētas, ja vien padome nepieņem citādu lēmumu, vienojoties ar ieguldītāju. Pēc projekta izpildes Organizācija katram ieguldītājam par noteiktiem projektiem atdod atpakaļ visu līdzekļu atlikumu, kas paliek pāri, proporcionāli katra ieguldītāja daļai tādu iemaksu kopapjomā, kuras sākotnēji ir izdarītas minētā projekta finansēšanai, ja vien ieguldītājs nav piekritis kam citam. 12. Ja vajadzīgs, Padome var pārskatīt finansēšanu speciālajā kontā. VII NODAĻA ATTIECĪBAS AR KOPĒJO IZEJMATERIĀLU FONDU 23. pants Attiecības ar Kopējo izejmateriālu fondu Organizācija pilnībā izmanto Kopējā izejmateriālu fonda sniegtās iespējas, to skaitā vajadzības gadījumā noslēdzot abpusēji pieņemamu nolīgumu saskaņā ar principiem, kas noteikti Nolīgumā par kopējā izejmateriālu fonda izveidošanu. VIII NODAĻA FUNKCIONĀLĀ DARBĪBA 24. pants 1. Lai sasniegtu 1. pantā izvirzītos mērķus, Padome pastāvīgi un saskaņā ar 14. panta 1. punkta noteikumiem identificē un organizē pētniecības un attīstības, tirgus attīstīšanas, tirgus attīstības veicināšanas, izmaksu samazināšanas, tai skaitā cilvēkresursu attīstības, un citu attiecīgu Padomes apstiprinātu projektu sagatavošanu un īstenošanu, un šo projektu efektivitātes nodrošināšanas nolūkā seko, pārrauga un novērtē tos. 2. Izpilddirektors iesniedz 1. punktā minētos projektu priekšlikumus projektu komitejai. Šādus priekšlikumus izplata visām dalībvalstīm vismaz divus mēnešus pirms tās komitejas sēdes, kurā paredzama to izskatīšana. Komiteja uz šo priekšlikumu pamata lemj par veicamajām pirmsprojektu pasākumiem. Šādus pirmsprojektu pasākumus organizē izpilddirektors saskaņā ar Padomes pieņemtajiem noteikumiem. 3. Pirmsprojektu darbību rezultātus, to skaitā izmaksu sīku aprēķinu, iespējamos ieguvumus, ilgumu, atrašanās vietu un iespējamās izpildiestādes, iesniedz komitejas izpilddirektoram pēc izplatīšanas visām dalībvalstīm vismaz divus mēnešus pirms tās komitejas sēdes, kurā paredzama to izskatīšana. 4. Komiteja izskata šādu pirmsprojektu darbību rezultātus un pieņem ieteikumus Padomei attiecībā uz projektiem. 5. Padome izskata ieteikumus un īpašajā balsošanā lemj par projektu priekšlikumiem un to finansēšanu saskaņā ar 22. un 28. pantu. 6. Padome lemj par projektu relatīvajām prioritātēm. 7. Pirms projekta apstiprināšanas ir jāiegūst tās dalībvalsts apstiprinājums, kuras teritorijā paredzēts īstenot šo projektu. 8. Padome īpašā balsošanā var izbeigt finansiālo atbalstu jebkuram projektam. 25. pants Pētniecība un attīstība Pētniecības un attīstības projektiem, cita starpā, jābūt vērstiem uz: a) lauksaimniecības produktivitātes un šķiedru kvalitātes uzlabošanu; b) esošo un jaunu izstrādājumu ražošanas procesu uzlabošanu; c) jauna galapatēriņa atrašanu un esošo izstrādājumu uzlabošanu; d) džutas un tās izstrādājumu ražošanas palielināšanas un pārstrādes veicināšanu. 26. pants Tirgus attīstības veicināšana Projektiem, kas saistīti ar tirgus attīstības veicināšanu, cita starpā, jābūt vērstiem uz esošo izstrādājumu tirgu attīstīšanu un tirgu atrašanu jauniem izstrādājumiem. 27. pants Izmaksu samazināšana Projektiem, kas saistīti ar izmaksu samazināšanu, cita starpā un ciktāl nepieciešams, jābūt vērstiem uz tādu procesu un metožu uzlabošanu, kas saistīti ar lauksaimniecības produktivitāti un šķiedru kvalitāti, un tādu procesu un metožu uzlabošanu, kas saistīti ar darbaspēka, materiālu un kapitāla izmaksām džutas rūpniecībā, kā arī informācijas nodrošināšanu dalībvalstu vajadzībām par pašreiz visefektīvākajiem procesiem un metodēm ekonomikā džutas nozarē. 28. pants Projektu apstiprināšanas kritēriji Padome apstiprina projektus, balstoties uz šādiem kritērijiem: a) tiem jābūt tagadnē vai nākotnē potenciāli labumu nesošiem vienai vai vairākām dalībvalstīm, no kurām vismaz viena ir eksportētāja dalībvalsts, un labumu nesošiem ekonomikai džutas nozarē kopumā; b) tiem jābūt saistītiem ar džutas un tās izstrādājumu starptautiskās tirdzniecības uzturēšanu un paplašināšanu; c) tajos jāpiedāvā labvēlīgu ekonomisko rezultātu perspektīva attiecībā uz izmaksām īstermiņā vai ilgtermiņā; d) tiem jābūt izstrādātiem tā, lai tie atbilstu džutas un tās izstrādājumu starptautiskās tirdzniecības apjomiem; e) tiem jābūt vērstiem uz džutas un tās izstrādājumu vispārējas konkurētspējas vai perspektīvas uzlabošanu. 29. pants Projektu komiteja 1. Ar šo izveido Projektu komiteju (še turpmāk – "komiteja"). Tā ir pakļauta Padomei un darbojas vispārējā tās vadībā. 2. Komitejās var brīvi piedalīties visas dalībvalstis. Komitejas reglaments, balsu sadalījums un balsošanas procedūra ir analoģiski padomei noteiktajiem. Parasti komiteja sanāk divas reizes gadā. Tomēr pēc Padomes pieprasījuma tā var sanākt biežāk. 3. Komitejai ir šādas funkcijas: a) apsvērt, tehniski aplēst un novērtēt projektu priekšlikumus, kas noteikti 24. pantā; b) lemt par pirmsprojektu pasākumiem un c) pieņemt ieteikumus padomei attiecībā uz projektiem. IX NODAĻA SVARĪGU JAUTĀJUMU IZSKATĪŠANA ATTIECĪBĀ UZ DŽUTU UN TĀS IZSTRĀDĀJUMIEM 30. pants Stabilizācijas, konkurences ar sintētiku un citu jautājumu izskatīšana 1. Padome turpina izskatīt jautājumus par cenu stabilizāciju un džutas un tās izstrādājumu piegādēm eksportam, lai rastu risinājumus šajā sakarā. Ievērojot šo apsvērumu, jebkuru risinājumu šajos jautājumos, kas ietver šajā nolīgumā tieši neparedzētus pasākumus, var īstenot tikai pēc šā nolīguma grozīšanas saskaņā ar 42. pantu. 2. Padome izskata jautājumus attiecībā uz džutas un tās izstrādājumu, no vienas puses, un sintētikas un tās aizvietotāju, no otras puses, savstarpējo konkurenci. 3. Padome pieņem pasākumus citu svarīgu jautājumu izskatīšanas turpināšanai attiecībā uz džutu un tās izstrādājumiem. X NODAĻA STATISTIKA, PĒTĪJUMI UN INFORMĀCIJA 31. pants Statistika, pētījumi un informācija 1. Padome kopā ar 14. panta 1. punktā minētajām organizācijām veic jebkurus attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu jaunāko ticamo datu un informācijas pieejamību par visiem faktoriem, kas ietekmē džutas un tās izstrādājumu nozari. Ja to uzskata par vajadzīgu šā nolīguma darbībai, Organizācija sadarbībā ar šīm organizācijām apkopo, salīdzina un, ja vajadzīgs, publicē statistikas informāciju par džutas, džutas izstrādājumu, sintētikas un tās aizvietotāju piegādi, tirdzniecību, krājumiem, patēriņu un tirgus cenām. 2. Dalībvalstis iespējami precīzi un saskaņā ar to tiesību aktiem piemērotā termiņā sniedz pēc iespējas plašāku statistiku un informāciju. 3. Padome organizē pētījumu veikšanu par tendencēm, kā arī īstermiņa un ilgtermiņa problēmām attiecībā uz starptautisko ekonomiku džutas nozarē. 4. Padome nodrošina, ka publicētā informācija neskar to personu vai sabiedrību darbības konfidencialitāti, kas ražo, pārstrādā vai realizē džutu, džutas izstrādājumus, sintētiku un tās aizvietotājus. 5. Padome veic pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai nodrošinātu publicitāti un informāciju par džutu un tās izstrādājumiem. 32. pants Gada pārskats, novērtējuma un pārskatīšanas ziņojums 1. Padome sešu mēnešu laikā pēc katra kalendāra gada beigām publicē gada pārskatu par tās darbību un visu citu informāciju, ko tā atzīst par lietderīgu. 2. Padome ik gadus pārskata un novērtē situāciju un perspektīvu džutas nozarē pasaulē, tai skaitā konkurences stāvokli sintētikas un tās aizvietotāju jomā, un informē dalībvalstis par pārskatīšanas rezultātiem. 3. Pārskatīšanu veic, ievērojot dalībvalstu sniegto informāciju saistībā ar džutas un tās izstrādājumu, sintētikas un tās aizvietotāju ražošanu, tirdzniecību, piegādi, krājumiem, patēriņu un cenām, un līdzīgu informāciju, kas Padomei var būt pieejama tieši vai ar Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas attiecīgo organizāciju, ieskaitot ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas, kā arī attiecīgo starpvaldību un nevalstisko organizāciju starpniecību. XI NODAĻA DAŽĀDI 33. pants Sūdzības un strīdi Jebkuru sūdzību par to, ka dalībvalsts nav spējusi izpildīt tās saistības saskaņā ar šo nolīgumu, un jebkuru strīdu par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu nodod Padomei lēmuma pieņemšanai. Padomes lēmumi šajos jautājumos ir galīgi un saistoši. 34. pants Dalībvalstu vispārējās saistības 1. Dalībvalstis šā nolīguma darbības termiņā dara visu iespējamo un sadarbojas, lai sekmētu tās mērķu sasniegšanu un lai izvairītos veikt jebkādas darbības, kas ir pret tiem. 2. Dalībvalstis apņemas pieņemt un izpildīt Padomes lēmumus saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un atturas no tādu pasākumu īstenošanas, kuri ierobežotu tos vai darbotos pret tiem. 3. Dalībvalstu atbildība saskaņā ar šā nolīguma darbību pret Organizāciju vai trešām pusēm ir ierobežota tiktāl, cik noteiktas tās saistības attiecībā uz dalības iemaksu saskaņā ar VI nodaļu. 35. pants Atbrīvojums no saistībām 1. Ja tas ir vajadzīgs ārkārtēju apstākļu, galējas nepieciešamības vai nepārvaramas varas dēļ, kas nav skaidri paredzēta šajā nolīgumā, Padome īpašā balsošanā var atbrīvot dalībvalsti no saistībām, ja to attaisno minētās dalībvalsts paskaidrojums attiecībā uz iemesliem, kādēļ šīs saistības nav iespējams izpildīt. 2. Padome, piešķirot dalībvalstij atbrīvojumu saskaņā ar šā panta 1. punktu, skaidri norāda, ar kādiem noteikumiem un uz kādu laika posmu šī dalībvalsts ir atbrīvota no saistībām, kā arī min iemeslus, kādēļ šo atbrīvojumu piešķir. 36. pants Diferencētie pasākumi un pasākumi stāvokļa uzlabošanai 1. Jaunattīstības importētājas dalībvalstis, kuru intereses nelabvēlīgi ietekmē saskaņā ar šo nolīgumu veikti pasākumi, var lūgt Padomi veikt atbilstošus diferencētus pasākumus un pasākumus stāvokļa uzlabošanai. Padome apsver atbilstošu pasākumu veikšanu saskaņā ar ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību rezolūcijas 93 (IV) III iedaļas 3. un 4. punktu. 2. Neskarot citu eksportētāju dalībvalstu intereses, Padome visos tās pasākumos īpaši apsver noteiktu vismazāk attīstīto eksportētāju dalībvalstu vajadzības. XII NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 37. pants Parakstīšana, ratificēšana, pieņemšana un apstiprināšana 1. Valdības, kas bija uzaicinātas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas 1990. gada konferenci par džutu un džutas izstrādājumiem, var parakstīt šo nolīgumu Apvienoto Nāciju Organizācijas galvenajā mītnē no 1990. gada 1. janvāra (ieskaitot). 2. Jebkura valdība, kas minēta šā panta 1. punktā: a) šā nolīguma parakstīšanas laikā var deklarēt, ka ar šo parakstu tā pauž savu piekrišanu saistībām saskaņā ar šo nolīgumu; b) pēc šā nolīguma parakstīšanas ratificēt, pieņemt vai apstiprināt to, šim nolūkam depozitārijā deponējot attiecīgu dokumentu. 38. pants Depozitārs Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs tiek izraudzīts par šī nolīguma depozitāru. 39. pants Paziņojums par pagaidu piemērošanu 1. Parakstītāja valdība, kas gatavojas ratificēt, pieņemt vai apstiprināt šo nolīgumu, vai valdība, kurai Padome ir noteikusi pievienošanās nosacījumus, bet kura vēl nav varējusi deponēt savu dokumentu, jebkurā laikā var paziņot depozitāram, ka tā vēlas pagaidām piemērot nolīgumu, kamēr tas stāsies spēkā saskaņā ar 40. pantu, vai, ja tas jau ir spēkā, tad noteiktā datumā. Katra valdība, kura sniedz šādu paziņojumu, šajā brīdī paziņo, vai tā būs eksportētāja vai importētāja dalībvalsts. 2. Valdība, kas saskaņā ar šā panta 1. punktu ir paziņojusi par to, ka tā vēlas piemērot šo nolīgumu, kad tas stāsies spēkā, vai, ja tas jau ir spēkā – tad no noteikta datuma, no minētā datuma ir pagaidu dalībvalsts, kamēr tā deponē savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu, tādējādi kļūstot par dalībvalsti. 40. pants Stāšanās spēkā 1. Šā nolīguma galīgais spēkā stāšanās datums ir 1991. gada 1. janvāris vai jebkura diena pēc tam, ja trīs tādu valstu valdības, kurām ir vismaz 85 % tīrā eksporta, kā noteikts šā nolīguma A pielikumā, un 20 tādu valstu valdības, kurām ir vismaz 65 % tīrā importa, kā izklāstīts šā nolīguma B pielikumā, ir parakstījušas šo nolīgumu saskaņā ar 37. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus. 2. Šā nolīguma pagaidu spēkā stāšanās datums ir 1991. gada 1. janvāris vai jebkura diena pēc tam, ja trīs tādu valstu valdības, kurām ir vismaz 85 % tīrā eksporta, kā noteikts šā nolīguma A pielikumā, un 20 tādu valstu valdības, kurām ir vismaz 65 % tīrā importa, kā izklāstīts šā nolīguma B pielikumā, ir parakstījušas šo nolīgumu saskaņā ar 37. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus, vai arī saskaņā ar 39. pantu paziņojušas depozitāram par šā nolīguma pagaidu piemērošanu. 3. Ja šā panta 1. vai 2. punkta prasības attiecībā uz spēkā stāšanos nav izpildītas 1991. gada 1. janvārī, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs uzaicina valdības, kuras ir parakstījušas šo nolīgumu 37. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus, vai arī paziņojušas depozitāram par šā nolīguma pagaidu piemērošanu, visdrīzākā iespējamā laikā tikties, lai pieņemtu lēmumu par to, vai šo nolīgumu pasludināt par pagaidām vai galīgi spēkā esošu visu dalībvalstu starpā, vai arī daļēji. Kamēr nolīgums ir pagaidām spēkā esošs visu dalībvalstu starpā, vai arī daļēji, dalībvalstis ir pagaidu dalībvalstis. Saskaņā ar šo punktu, to dalībvalstu valdībām, kas nolēmušas pasludināt par pagaidām spēkā esošu, jāpārskata šī situācija un jālemj par to, vai pasludināt nolīgumu par galīgi spēkā esošu visu dalībvalstu starpā, vai saglabāt tā pagaidu spēkā esamību, vai arī izbeigt to. 4. Attiecībā uz katru valdību, kas deponē ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, šis nolīgumus stājas spēkā no šīs deponēšanas dienas. 5. Izpilddirektors sasauc Padomes pirmo sēdi iespējami drīz pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 41. pants Pievienošanās 1. Nolīgumam var pievienoties visu valstu valdības, ievērojot Padomes izstrādātos nosacījumus, to skaitā pievienošanās dokumentu deponēšanas termiņu. Tomēr Padome var piešķirt termiņa pagarinājumu valdībām, kuras nevar pievienoties termiņā, kas noteikts pievienošanās nosacījumos. 2. Nolīgumam var pievienoties, deponējot pievienošanās dokumentu depozitārijā. 42. pants Grozījumi 1. Padome īpašā balsošanā var dalībvalstīm ieteikt izdarīt grozījumu šajā nolīgumā. 2. Padome nosaka dienu, līdz kurai dalībvalstis paziņo depozitāram par to, ka tās apstiprina šo grozījumu. 3. Grozījums stājas spēkā 90. dienā pēc tam, kad depozitārs ir saņēmis paziņojumus par apstiprināšanu vismaz no divām trešdaļām eksportētāju dalībvalstu, kurām ir vismaz 85 % eksportētāju dalībvalstu balsu, un no vismaz divām trešdaļām importētāju dalībvalstu, kurām ir vismaz 85 % importētāju dalībvalstu balsu. 4. Pēc tam, kad depozitārs informē Padomi, ka ir izpildītas prasības, lai grozījums stātos spēkā, un neatkarīgi no šā panta 2. punkta noteikumiem attiecībā uz Padomes noteikto dienu, dalībvalsts vēl var paziņot depozitāram par grozījuma pieņemšanu, ja šāds paziņojums ir izdarīts līdz grozījuma spēkā stāšanās brīdim. 5. Jebkura dalībvalsts, kas nav paziņojusi par grozījuma apstiprināšanu līdz dienai, kad šāds grozījums stājas spēkā, pārstāj būt šā nolīguma puse no minētās dienas, ja vien šī dalībvalsts nav pārliecinājusi Padomi, ka tās apstiprinājumu nebija iespējams iegūt noteiktajā laikā konstitucionālu vai institucionālu procedūru izpildes dēļ, un Padome nenolemj minētajai dalībvalstij šo grozījuma apstiprināšanas laiku pagarināt. Šai dalībvalstij grozījumi nav saistoši, pirms paziņojuma izdarīšanas par to pieņemšanu. 6. Ja nav izpildītas prasības, kas vajadzīgas, lai grozījums stātos spēkā līdz Padomes noteiktajai dienai saskaņā ar šā panta 2. punktu, grozījumu uzskata par atsauktu. 43. pants Izstāšanās 1. Dalībvalsts var jebkurā brīdī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā izstāties no tā, sniedzot depozitāram rakstisku paziņojumu par izstāšanos. Šī dalībvalsts par savu rīcību vienlaikus informē Padomi. 2. Izstāšanās stājas spēkā 90 dienas pēc tam, kad depozitārs ir saņēmis paziņojumu. 44. pants Izslēgšana Ja Padome nolemj, ka kāda dalībvalsts pārkāpj tās saistības saskaņā ar šo nolīgumu un ka šāds pārkāpums turklāt ievērojami pasliktina šā nolīguma darbību, tā īpašā balsošanā var izslēgt minēto dalībvalsti no šā nolīguma. Padome nekavējoties par to paziņo depozitāram. Viena gada laikā pēc Padomes lēmuma pieņemšanas dienas minētā dalībvalsts pārstāj būt šā nolīguma puse. 45. pants Norēķinu kārtošanas kārtība ar dalībvalstīm, kas izstājas, tiek izslēgtas vai nevar apstiprināt grozījumu 1. Padome nosaka norēķinu kārtošanas kārtību ar dalībvalsti, kas pārstāj būt šā nolīguma puse tādēļ, ka: a) neapstiprina šā nolīguma grozījumu saskaņā ar 42. pantu; b) izstājas no šā nolīguma saskaņā ar 43. pantu vai c) tiek izslēgta no šā nolīguma saskaņā ar 44. pantu. 2. Padome patur visas iemaksas, ko dalībvalsts, kas vairs nav šā nolīguma puse, ir iemaksājusi administratīvajā kontā. 3. Dalībvalsts, kas saņēmusi pienācīgu atmaksājumu saskaņā ar šo pantu, nav tiesīga saņemt likvidācijas ieņēmumu vai citu organizācijas aktīvu daļu. Šāda dalībvalsts nav atbildīga arī par jebkādiem zaudējumiem, kas radušies organizācijai pēc šāda atmaksājuma veikšanas. 46. pants Darbības termiņš, pagarinājums un izbeigšanās 1. Šis nolīgums ir spēkā piecus gadus pēc tā stāšanās spēkā, ja vien Padome īpašā balsošanā nenolemj šo termiņu pagarināt, atkārtoti vienoties par to vai pārtraukt to saskaņā ar šā panta noteikumiem. 2. Padome īpašā balsošanā var nolemt pagarināt šo nolīgumu ne vairāk kā divas reizes, katru reizi uz diviem gadiem. 3. Ja līdz šā panta 1. punktā minētā piecu gadu termiņa beigām vai attiecīgi līdz šā panta 2. punktā minētā termiņa pagarinājuma beigām ir notikusi vienošanās par jaunu nolīgumu šā nolīguma aizstāšanai, bet tas vēl nav stājies spēkā galīgi vai pagaidu kārtā, Padome īpašā balsošanā var pagarināt šo nolīgumu līdz jaunā nolīguma pagaidu vai galīgas stāšanās spēkā brīdim. 4. Ja pēc sarunām par jaunu nolīgumu tas stājas spēkā kāda šā nolīguma pagarinājuma termiņa laikā saskaņā ar šā panta 2. vai 3. punktu, šā pagarinātā nolīguma termiņš beidzas brīdī, kad stājas spēkā jaunais nolīgums. 5. Padome jebkurā brīdī var īpašajā balsošanā pārtraukt šā nolīguma termiņu tās noteiktā dienā. 6. Neatkarīgi no šā nolīguma termiņa beigšanās Padome turpina pastāvēt uz laiku, kas nepārsniedz 18 mēnešus, lai veiktu organizācijas likvidāciju, ieskaitot kontu likvidāciju, un būtiskus lēmumus pieņemot īpašajā balsošanā; minētajā laika posmā tai ir tādas pilnvaras un funkcijas, kādas ir vajadzīgas minētajam nolūkam. 7. Padome paziņo depozitāram par visiem lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu. 47. pants Atrunas Nevar iesniegt atrunas attiecībā uz šā nolīguma noteikumiem. To apliecina tam pienācīgi pilnvarotas personas, parakstoties zem šā nolīguma norādītajos datumos. Ženēvā, tūkstoš deviņsimt astoņdesmit devītā gada trešajā novembrī, šā nolīguma teksti arābu, angļu, franču, krievu, ķīniešu un spāņu valodā ir vienlīdz autentiski. [1] Ģenerālās Asamblejas 1974. gada 1. maija rezolūcijas 3201 (S-VI) un 3202 (S-VI). [2] Skatīt pirmās daļas A sadaļu Ziņojumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferenci par vismazāk attīstītajām valstīm (United Nations publications, Sales N° E.82.I.8). -------------------------------------------------- A PIELIKUMS Atsevišķu eksportētāju dalībvalstu džutas un džutas izstrādājumu kopējā tīrā eksporta daļas attiecībā uz valstīm, kas piedalījās Apvienoto Nāciju Organizācijas 1989. gada konferencē par džutu un džutas izstrādājumiem, kā noteikts 40. panta vajadzībām | Procentuālais daudzums | Bangladeša | 61,578 | Ķīna | 8,681 | Indija | 18,869 | Nepāla | 1,703 | Taizeme | 9,169 | Kopā | 100,00 | -------------------------------------------------- B PIELIKUMS Atsevišķu importētāju dalībvalstu vai valstu grupu džutas un džutas izstrādājumu kopējā tīrā importa daļas attiecībā uz valstīm, kas piedalījās Apvienoto Nāciju Organizācijas 1989. gada konferencē par džutu un džutas izstrādājumiem, kā noteikts 40. panta vajadzībām | Procentuālais daudzums | Alžīrija | 1,443 | Argentīna | 0,363 | Austrālija | 6,905 | Austrija | 0,143 | Kanāda | 1,311 | Eiropas Ekonomikas kopiena | 24,008 | Beļģija/Luksemburga | 6,200 | Dānija | 0,242 | Francija | 1,949 | Vācija | 3,128 | Grieķija | 0,330 | Īrija | 0,363 | Itālija | 1,399 | Nīderlande | 2,434 | Portugāle | 0,275 | Spānija | 1,421 | Apvienotā Karaliste | 6,267 | | | Ēģipte [1] | 2,390 | Somija | 0,077 | Indonēzija | 2,269 | Japāna | 6,542 | Maroka | 0,815 | Norvēģija | 0,055 | Pakistāna | 12,974 | Filipīnas | 0,066 | Polija [1] | 1,795 | Zviedrija | 0,044 | Šveice | 0,198 | Sīrijas Arābu Republika | 3,943 | Turcija | 1,718 | Amerikas Savienotās Valstis | 14,097 | Padomju Sociālistisko Republiku Savienība | 17,610 | Dienvidslāvija [1] | 1,234 | Kopā | 100,00. | --------------------------------------------------