Nolīgums starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par Jaunzēlandes līdzdalību Eiropas Savienības militārajā krīzes vadības operācijā Bosnijā un Hercegovinā (operācija Althea) - Deklarācijas



Official Journal L 127 , 20/05/2005 P. 0028 - 0031



TULKOJUMS Nolīgums starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par Jaunzēlandes līdzdalību Eiropas Savienības militārajā krīzes vadības operācijā Bosnijā un Hercegovinā (operācija Althea) EIROPAS SAVIENĪBA (ES), no vienas puses, un JAUNZĒLANDES VALDĪBA (JAUNZĒLANDE), no otras puses, turpmāk – "Puses", ŅEMOT VĒRĀ: - Eiropas Savienības Padomes 2004. gada 12. jūlijā pieņemto Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā [1], - uzaicinājumu Jaunzēlandei piedalīties ES vadītā operācijā, - spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un ES operācijas komandiera un ES Militārās komitejas ieteikumu piekrist Jaunzēlandes bruņoto spēku dalībai ES vadītajā operācijā, - Politikas un drošības komitejas 2004. gada 21. septembra Lēmumu BiH/1/2004 par Jaunzēlandes ieguldījumu ES militārajā operācijā Bosnijā un Hercegovinā [2], - Politikas un drošības komitejas 2004. gada 29. septembra Lēmumu BiH/3/2004, ar ko izveido Ieinteresēto pušu komiteju ES militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā [3], IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Līdzdalība operācijā 1. Jaunzēlande pievienojas 2004. gada 12. jūlija Vienotajai rīcībai 2004/570/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā un jebkurai vienotai rīcībai vai lēmumam, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj paplašināt ES militāro krīzes vadības operāciju saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkādiem nepieciešamiem īstenošanas noteikumiem. 2. Jaunzēlandes ieguldījums ES militārajā krīzes vadības operācijā neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju. 3. Jaunzēlande nodrošina to, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes vadības operācijā, veic savus pienākumus atbilstīgi: - Vienotajai rīcībai 2004/570/KĀDP un tās iespējamiem turpmākiem grozījumiem, - operācijas plānam, - īstenošanas pasākumiem. 4. Jaunzēlandes operācijai norīkotie bruņotie spēki un personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES militārās krīzes vadības operācijas interesēs. 5. Jaunzēlande laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz tās līdzdalību operācijā. 2. pants Bruņoto spēku statuss 1. To bruņoto spēku un personāla statusu, ko Jaunzēlande norīko darbam ES militārajā krīzes vadības operācijā, reglamentē noteikumi, kas ietverti Apvienoto Nāciju Drošības padomes 2004. gada 22. novembra Rezolūcijas 1575 (2004) 12. punktā. 2. Uz štābu nosūtīto bruņoto spēku un personāla statusu vai vadības elementus, kas izvietoti ārpus Bosnijas un Hercegovinas, reglamentē, štābam, attiecīgiem vadības elementiem un Jaunzēlandei savstarpēji vienojoties. 3. Neskarot 1. punktā minētos noteikumus par bruņoto spēku statusu, bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes vadības operācijā, paliek Jaunzēlandes jurisdikcijā. 4. Jaunzēlande ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kuras saistītas ar līdzdalību ES militārajā krīzes vadības operācijā un kuras iesniedz tās bruņotie spēki un personāls vai kuras attiecas uz tās bruņotajiem spēkiem un personālu. Jaunzēlande ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu, pret jebkuriem tās bruņotajiem spēkiem un personāla pārstāvjiem saskaņā ar tās tiesību aktiem. 5. Jaunzēlande apņemas nākt klajā ar paziņojumu par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES militārajā krīzes vadības operācijā, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu. 6. Eiropas Savienība apņemas nodrošināt, ka dalībvalstis nāk klajā ar paziņojumu par atteikšanos no prasībām saistībā ar Jaunzēlandes dalību ES militārajā krīzes vadības operācijā, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu. 3. pants Slepena informācija 1. Jaunzēlande veic atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu slepenas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes 2001. gada 19. marta Lēmumā 2001/264/EK [4], un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniegušas kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris. 2. Ja ES un Jaunzēlande ir noslēgušas nolīgumu par slepenas informācijas apmaiņas drošības procedūrām, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar ES militāro krīzes vadības operāciju. 4. pants Komandķēde 1. Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes vadības operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā. 2. Valsts iestādes nodod operatīvo un taktisko vadību un/vai savu bruņoto spēku un personāla kontroli ES operācijas komandierim. ES operācijas komandierim ir tiesības savas pilnvaras deleģēt. 3. Jaunzēlandei ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz ikdienas operācijas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā. 4. ES operācijas komandieris pēc konsultācijām ar Jaunzēlandi var jebkurā laikā pieprasīt Jaunzēlandes ieguldījuma atsaukšanu. 5. Jaunzēlande ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu ES militārās krīzes vadības operācijas laikā. VMP apspriežas ar ES bruņoto spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par kontingenta ikdienas disciplīnu. 5. pants Finansiālie aspekti 1. Jaunzēlande uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā, izņemot tās izmaksas, ko sedz no kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts šā nolīguma 1. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos, kā arī Padomes 2004. gada 23. februāra Lēmumā 2004/197/KĀDP, ar ko paredz finansēšanas mehānismu to ES operāciju kopējiem izdevumiem, kas saistīti ar militārajiem vai aizsardzības jautājumiem [5]. 2. Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Jaunzēlande, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar noteikumiem par bruņoto spēku statusu, ja tādi ir, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā. 6. pants Pasākumi nolīguma īstenošanai Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs/Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstais pārstāvis un Jaunzēlandes attiecīgās iestādes vienojas par jebkuriem tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo nolīgumu. 7. pants Saistību neievērošana Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas iepriekš minētajos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš. 8. pants Strīdu izšķiršana Strīdus par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem. 9. pants Spēkā stāšanās 1. Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu. 2. Šo nolīgumu piemēro pagaidu kārtībā, sākot no tā parakstīšanas dienas. 3. Šis nolīgums paliek spēkā, kamēr Jaunzēlande sniedz ieguldījumu operācijas darbībā. Briselē, , angļu valodā četros eksemplāros Eiropas Savienības vārdā — Jaunzēlandes vārdā — [1] OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp. [2] OV L 324, 27.10.2004., 20. lpp. [3] OV L 325, 28.10.2004., 64. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu BiH/5/2004 (OV L 357, 2.12.2004., 39. lpp.). [4] OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/194/EK (OV L 63, 28.2.2004., 48. lpp.). [5] OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp. --------------------------------------------------