NOL ĪGUMS  
starp Eiropas Savien ību un Marokas Karalisti, ar kuru izveido str īdu izš ķiršanas meh ānismu  
EIROPAS SAVIEN ĪBA, turpm āk “Savien ība”, 
no vienas puses, un  
MAROKAS KARALISTE, turpm āk “Maroka”,  
no otras puses,  
IR VIENOJUŠ ĀS PAR TURPM ĀKO.  
I NODA ĻA 
M ĒRĶIS UN DARB ĪBAS JOMA  
1. pants  
M ērķis 
Šā nol īguma m ērķis ir nov ērst un atrisin āt visus tirdzniec ības 
str īdus starp pus ēm, lai, cik vien iesp ējams, pan āktu savstarp ēji 
saska ņotu risin ājumu.  
2. pants  
Nol īguma piem ērošana  
1. Š ā nol īguma noteikumus piem ēro jebkuram str īdam par 
varb ūtējiem p ārk āpumiem, kuri attiecas uz II sada ļas noteiku ­
miem (iz ņemot 24. pantu) Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu 
nol īgum ā, ar ko izveido asoci āciju starp Eiropas Kopien ām un 
to dal ībvalst īm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras 
puses (turpm āk “Asoci ācijas nol īgums”) (  1 ), vai uz Nol īgumu 
vēstu ļu apmai ņas veid ā starp Eiropas Savien ību un Marokas 
Karalisti par savstarp ējiem liberaliz ācijas pas ākumiem attiec ībā 
uz lauksaimniec ības produktiem, p ārstr ādātiem lauksaimniec ības 
produktiem, ziv īm un zivsaimniec ības produktiem, 1., 2. un 3. 
protokola un šo protokolu pielikumu aizst āšanu un groz īju­
miem Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu nol īgum ā, ar ko 
izveido asoci āciju starp Eiropas Kopien ām un to dal ībvalst īm, 
no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses. Šaj ā 
nol īgum ā noteikt ā k ārtība j āpiem ēro tad, ja 60 dien ās no dienas, 
kad str īds saska ņā ar Asoci ācijas nol īguma 86. pantu tika 
iesniegts Asoci ācijas padomei, tai nav izdevies izš ķirt str īdu. 
2. Asoci ācijas nol īguma 86. pants attiecas uz str īdiem par to, 
kā j āpiem ēro un j āinterpret ē citi Asoci ācijas nol īguma notei ­
kumi.  
3. Š ā panta 1. punkta m ērķiem str īdu uzskata par atrisin ātu, 
ja Asoci ācijas padome ir pie ņēmusi l ēmumu saska ņā ar Asoci ā­
cijas nol īguma 86. panta 2. punktu vai ja t ā ir pazi ņojusi, ka 
str īds vairs nepast āv. II NODA ĻA 
APSPRIEŠAN ĀS UN MEDI ĀCIJA  
3. pants  
Apspriešan ās 
1. Domstarp ības, kas attiecas uz 2. pant ā min ēto noteikumu 
interpret ēšanu un piem ērošanu, puses cenšas atrisin āt, lab ā 
tic ībā s ākot apspriešanos ar m ērķi pan ākt t ūlītēju, objekt īvu 
un savstarp ēji saska ņotu risin ājumu. Šaj ās apspried ēs puses 
turkl āt izskata varb ūtējā p ārk āpuma iesp ējamo ietekmi uz to 
tirdzniec ību. 
2. Puse ierosina apspriešanos, nos ūtot otrai pusei rakstisku 
piepras ījumu, kura kopija j āiesniedz R ūpniec ības, tirdzniec ības 
un pakalpojumu apakškomitejai, nor ādot apl ūkojamo pas ākumu 
un 2. pant ā min ēto nol īgumu noteikumus, kas, p ēc t ās dom ām, 
ir p ārk āpti. 
3. Apspriešanos r īko 40 dien ās no piepras ījuma sa ņemšanas 
dienas, un t ā notiek atbild ētāja teritorij ā, ja vien puses nevie ­
nojas cit ādi. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 60 dien ās no 
piepras ījuma sa ņemšanas dienas, ja vien abas puses nevienojas 
to turpin āt. Apspriešan ās, īpaši visa izpaust ā inform ācija un 
pušu nost āja šaj ā proces ā, ir slepena un neskar nevienas puses 
ties ības turpm ākajos procesos.  
4. Steidzamos gad ījumos, tostarp t ādos, kas saist īti ar ātrbo ­
jīgām vai sezonas prec ēm, apspriešanos r īko 15 dien ās no 
piepras ījuma sa ņemšanas dienas un to uzskata par pabeigtu 
30 dien ās no piepras ījuma sa ņemšanas dienas.  
5. Ja puse, kurai piepras ījums adres ēts, neatbild uz apsprie ­ 
šan ās piepras ījumu 20 darbdien ās no t ā sa ņemšanas dienas vai 
ja apspriešan ās nenotiek attiec īgi 3. vai 4. punkt ā min ētajos 
termi ņos, vai ja apspriešan ās ir pabeigta, bet nav pan ākta vieno ­ 
šan ās par savstarp ēji saska ņotu risin ājumu, pras ītājs saska ņā ar 
5. pantu var piepras īt izveidot š ķīrējtiesas kol ēģiju.LV L 176/2 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 5.7.2011.  
( 1 ) Š ā nol īguma noteikumi neskar 34. pantu Protokol ā par j ēdziena 
“noteiktas izcelsmes ražojumi” defin īciju un administrat īvās sadar ­
bības metod ēm.
4. pants  
Medi ācija 
1. Ja apspriežoties nav izdevies pan ākt savstarp ēji saska ņotu 
risin ājumu, puses, savstarp ēji vienojoties, var izmantot media ­
tora pal īdz ību. Medi ācijas piepras ījums j āiesniedz rakstiski atbil ­
dētājam un R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu apakško ­
mitejai, un taj ā j ānor āda pas ākums, kas ir bijis apspriešan ās 
priekšmets, k ā ar ī savstarp ēji saska ņot ā medi ācijas kompetence. 
Katra puse ap ņemas ar izpratni iztur ēties pret medi ācijas piepra ­
sījumiem.  
2. Ja vien puses nevienojas par mediatoru desmit darbdien ās 
no medi ācijas piepras ījuma sa ņemšanas dienas, R ūpniec ības, 
tirdzniec ības un pakalpojumu apakškomitejas priekšs ēdētāji vai 
viņu pilnvarota persona izloz ē mediatoru no person ām, kuras ir 
iek ļautas 19. pant ā min ētaj ā sarakst ā un kuras nav pušu valsts ­
pieder īgie. To veic 15 darbdien ās no medi ācijas piepras ījuma 
sa ņemšanas dienas. Mediators ne v ēlāk k ā 30 dien ās no vi ņa 
izraudz īšanas dienas sasauc san āksmi ar pus ēm. Mediators ne 
vēlāk k ā 15 dienas pirms san āksmes sa ņem katras puses pietei ­
kumus un p ēc vajadz ības var piepras īt papildu inform āciju 
pus ēm, ekspertiem vai tehniskajiem konsultantiem. Š ādā veid ā 
ieg ūtā inform ācija ir j ādara zin āma katrai no pus ēm, un t ām 
jādod iesp ēja izteikt piez īmes. Mediators ne v ēlāk k ā 45 dien ās 
no vi ņa izraudz īšan ās dienas sniedz atzinumu.  
3. Mediatora atzinum ā var b ūt viens vai vair āki ieteikumi par 
to, k ā atrisin āt str īdu atbilst īgi 2. pant ā min ētajiem noteiku ­
miem. Mediatora atzinums nav saistošs.  
4. Puses var vienoties groz īt 2. punkt ā min ētos termi ņus. 
Turkl āt mediators p ēc jebkuras puses piepras ījuma var nolemt 
groz īt šos termi ņus, ņemot v ērā attiec īgās puses īpaš ās gr ūtības 
vai lietas sarež ģītību. 
5. Procesos, kuros izmanto medi āciju, īpaši mediatora atzi ­
nums un visa izpaust ā inform ācija, un pušu nost āja šajos 
procesos ir slepeni un neskar nevienas puses ties ības turpm ā­
kajos procesos.  
6. Ja puses vienojas, medi āciju var turpin āt ar ī tad, ja noris 
šķīrējtiesas proced ūra. 
7. Mediatora nomai ņa notiek vien īgi reglamenta 18. l īdz 21. 
punkt ā izkl āstīto iemeslu d ēļ un atbilstoši min ētajos punktos 
noteiktajai k ārtībai.  III NODA ĻA 
STR ĪDU IZŠ ĶIRŠANAS PROCED ŪRAS  
I IEDA ĻA 
Šķīrējtiesas proced ūra 
5. pants  
Šķīrējtiesas proced ūras uzs ākšana  
1. Ja pus ēm nav izdevies atrisin āt str īdu, izmantojot apsprie ­ 
šanos saska ņā ar 3. pantu vai izmantojot medi āciju saska ņā ar 
4. pantu, pras ītājs var piepras īt izveidot š ķīrējtiesas kol ēģiju. 
2. Piepras ījumu izveidot š ķīrējtiesas kol ēģiju rakstiski iesniedz 
atbild ētājam un R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu 
apakškomitejai. Pras ītājs sav ā piepras ījum ā nor āda apl ūkojamo 
pas ākumu un izskaidro, k ādā veid ā š āds pas ākums ir 2. pant ā 
min ēto noteikumu p ārk āpums. Š ķīrējtiesas kol ēģijas izveidošana 
jāpieprasa ne v ēlāk k ā 18 m ēnešus no apspriešan ās piepras ījuma 
sa ņemšanas dienas, neskarot pras ītāja ties ības turpm āk piepras īt 
jaunu apspriešanos par šo pašu jaut ājumu.  
6. pants  
Šķīrējtiesas kol ēģijas izveidošana  
1. Š ķīrējtiesas kol ēģijā ir tr īs š ķīrējtiesneši.  
2. Desmit darbdien ās p ēc tam, kad atbild ētājs ir sa ņēmis 
piepras ījumu izveidot š ķīrējtiesas kol ēģiju, puses apspriežas, lai 
pan āktu vienošanos par š ķīrējtiesas kol ēģijas sast āvu. 
3. Ja puses 2. punkt ā noteiktaj ā termi ņā nesp ēj vienoties par 
šķīrējtiesas kol ēģijas sast āvu, jebkura no pus ēm var piepras īt 
Rūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu apakškomitejas 
priekšs ēdētājiem vai vi ņu pilnvarotai personai ar izlozes pal ī­
dz ību izv ēlēties visus tr īs locek ļus no saraksta, kas izveidots 
saska ņā ar 19. pantu: vienu personu no t ām person ām, ko ir 
ierosin ājis pras ītājs, vienu personu no t ām person ām, ko ir 
ierosin ājis atbild ētājs, un vienu personu no t ām person ām, ko 
puses ir izv ēlējuš ās par priekšs ēdētāju. Ja puses vienojas par 
vienu vai vair ākiem š ķīrējtiesas kol ēģijas locek ļiem, atlikušos 
dal ībniekus izraug ās t ādā paš ā k ārtībā. 
4. R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu apakškomitejas 
priekšs ēdētāji vai vi ņu pilnvarota persona izraug ās š ķīrējties ­
nešus piec ās darbdien ās p ēc tam, kad ir iesniegts 3. punkt ā 
min ētais piepras ījums.  
5. Š ķīrējtiesas kol ēģijas izveidošanas diena ir visu triju š ķīrēj­
tiesnešu izraudz īšan ās diena.LV 5.7.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 176/3
6. Š ķīrējtiesnešu nomai ņa notiek vien īgi reglamenta 18. l īdz 
21. punkt ā izkl āstīto iemeslu d ēļ un atbilstoši min ētajos 
punktos noteiktajai k ārtībai. 
7. pants  
Šķīrējtiesas kol ēģijas starpposma zi ņojums  
Šķīrējtiesas kol ēģija ne v ēlāk k ā 120 dien ās no š ķīrējtiesas kol ē­ 
ģijas izveidošanas dienas pus ēm iesniedz starpposma zi ņojumu, 
kur ā izkl āstīti konstat ētie fakti, attiec īgo noteikumu piem ēroja ­
m ība un galvenais pamatojums š ķīrējtiesas secin ājumiem un 
ieteikumiem. Jebkura puse 15 dien ās no pazi ņošanas dienas 
var iesniegt rakstisku piepras ījumu š ķīrējtiesas kol ēģijai, lai t ā 
pārskat ītu konkr ētus starpposma zi ņojuma aspektus. Š ķīrējtiesas 
kol ēģijas gal īgā nol ēmuma secin ājumos iek ļauj apsv ērumus par 
starpposma p ārskata posm ā iesniegtajiem paskaidrojumiem.  
8. pants  
Šķīrējtiesas kol ēģijas nol ēmums  
1. Š ķīrējtiesas kol ēģija 150 dien ās no t ās izveidošanas dienas 
pazi ņo nol ēmumu pus ēm un R ūpniec ības, tirdzniec ības un 
pakalpojumu apakškomitejai. Ja t ā uzskata, ka šo termi ņu 
nevar iev ērot, š ķīrējtiesas kol ēģijas priekšs ēdētājam par to 
rakstiski j āpazi ņo pus ēm un R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakal ­
pojumu apakškomitejai, nor ādot kav ēšan ās iemeslus un dienu, 
kad š ķīrējtiesas kol ēģija pl āno pabeigt darbu. Nol ēmumu nek ādā 
gad ījum ā nedr īkst pazi ņot v ēlāk k ā 180 dienas no š ķīrējtiesas 
kol ēģijas izveidošanas dienas.  
2. Steidzamos gad ījumos, tostarp t ādos, kas saist īti ar ātrbo ­
jīgām vai sezonas prec ēm, š ķīrējtiesas kol ēģija dara visu, lai 
pazi ņotu nol ēmumu 75 dien ās no t ās izveidošanas dienas. 
Jebkur ā gad ījum ā min ētais nol ēmums j āpazi ņo ne v ēlāk k ā 
90 dien ās no š ķīrējtiesas kol ēģijas izveidošanas dienas. Š ķīrēj­
tiesas kol ēģija desmit dien ās no t ās izveidošanas dienas sniedz 
pirmstiesas nol ēmumu par to, vai t ā uzskata šo lietu par stei ­
dzamu.  
3. Š ķīrējtiesas kol ēģija p ēc abu pušu piepras ījuma jebkur ā 
br īdī aptur savu darb ību uz laikposmu, par kuru puses ir vieno ­
juš ās, bet kas nav ilg āks par 12 m ēnešiem, un p ēc pras ītājas 
puses piepras ījuma š ā saska ņot ā laikposma beig ās atjauno savu 
darb ību. Ja pras ītāja puse pirms saska ņot ā aptur ēšanas laik ­
posma beig ām nel ūdz atjaunot š ķīrējtiesas kol ēģijas darbu, 
proced ūra tiek izbeigta. Š ķīrējtiesas kol ēģijas darba aptur ēšana 
un izbeigšana neskar nevienas puses ties ības piedal īties cit ā 
proces ā par šo pašu jaut ājumu.  
II IEDA ĻA 
Nol ēmuma izpilde  
9. pants  
Šķīrējtiesas kol ēģijas nol ēmuma izpilde  
Katra puse veic visus vajadz īgos pas ākumus, lai izpild ītu š ķīrēj­
tiesas kol ēģijas nol ēmumu, un puses cenšas vienoties par 
termi ņu, kur ā jāpan āk nol ēmuma izpilde.  10. pants  
Pie ņemamais termi ņš nol ēmuma izpildei  
1. Atbild ētājs ne v ēlāk k ā 30 dienas p ēc tam, kad š ķīrējtiesas 
kol ēģija ir pazi ņojusi nol ēmumu pus ēm, pazi ņo pras ītājam un 
Rūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu apakškomitejai, cik 
daudz laika tam b ūs vajadz īgs, lai izpild ītu nol ēmumu (pie ņe­
mamais termi ņš), ja t ūlītēja nol ēmuma izpilde nav iesp ējama.  
2. Ja pus ēm ir domstarp ības par pie ņemamo termi ņu š ķīrēj­
tiesas kol ēģijas nol ēmuma izpildei, pras ītājs 20 dien ās p ēc tam, 
kad atbild ētājs ir sniedzis pazi ņojumu saska ņā ar 1. punktu, 
rakstiski pieprasa š ķīrējtiesas kol ēģijai noteikt pie ņemam ā 
termi ņa ilgumu. Par š ādu piepras ījumu vienlaikus pazi ņo otrai 
pusei un R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu apakško ­
mitejai. Š ķīrējtiesas kol ēģija 30 dien ās no piepras ījuma iesnieg ­ 
šanas dienas pazi ņo nol ēmumu pus ēm un R ūpniec ības, tirdznie ­
cības un pakalpojumu apakškomitejai.  
3. Puses, savstarp ēji vienojoties, var pagarin āt pie ņemamo 
termi ņu. 
11. pants  
Visu to pas ākumu p ārskat īšana, kas veikti š ķīrējtiesas 
kol ēģijas nol ēmuma izpildei  
1. Atbild ētājs l īdz pie ņemam ā termi ņa beig ām pazi ņo otrai 
pusei un R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu apakško ­
mitejai par visiem pas ākumiem, ko tas veicis š ķīrējtiesas kol ē­ 
ģijas nol ēmuma izpildei.  
2. Ja pus ēm ir domstarp ības par to, vai pas ākums, kas pazi ­ 
ņots saska ņā ar 1. punktu, atbilst 2. pant ā min ētajiem noteiku ­
miem, pras ītājs var rakstiski piepras īt š ķīrējtiesas kol ēģijai izlemt 
šo jaut ājumu. Š ādā piepras ījum ā apraksta apl ūkojamo pas ākumu 
un izskaidro, k ādā veid ā šāds pas ākums nav sader īgs ar 2. pant ā 
min ētajiem noteikumiem. Š ķīrējtiesas kol ēģija pazi ņo nol ēmumu 
90 dien ās no piepras ījuma iesniegšanas dienas. Steidzamos gad ī­
jumos, tostarp t ādos, kas saist īti ar ātrboj īgām vai sezonas 
prec ēm, š ķīrējtiesas kol ēģija pazi ņo nol ēmumu 45 dien ās no 
piepras ījuma iesniegšanas dienas.  
12. pants  
Pagaidu tiesisk ās aizsardz ības l īdzek ļi nol ēmuma neizpildes 
gad ījum ā 
1. Ja atbild ētājs l īdz pie ņemam ā termi ņa beig ām nepazi ņo 
par pas ākumiem, kas veikti, lai izpild ītu š ķīrējtiesas kol ēģijas 
nol ēmumu, vai ja š ķīrējtiesas kol ēģija nolemj, ka saska ņā ar 
11. panta 1. punktu pazi ņotais pas ākums nav sader īgs ar 
min ētās puses saist ībām atbilstoši 2. pant ā min ētajiem noteiku ­
miem, atbild ētājs iesniedz pagaidu kompens ācijas pied āvājumu, 
ja to pieprasa pras ītājs.LV L 176/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 5.7.2011.
2. Ja vienošan ās par kompens āciju nav pan ākta 30 dien ās 
pēc pie ņemam ā termi ņa beig ām vai p ēc š ķīrējtiesas kol ēģijas 
nol ēmuma saska ņā ar 11. pantu par to, ka pie ņemtais izpildes 
pas ākums nav sader īgs ar 2. pant ā min ētajiem noteikumiem, 
pras ītājs p ēc tam, kad tas pazi ņojis otrai pusei un R ūpniec ības, 
tirdzniec ības un pakalpojumu apakškomitejai, ir ties īgs aptur ēt 
saist ību izpildi, kuras izriet no jebkura 2. pant ā min ētā notei ­
kuma, t ādā m ērā, kas atbilst p ārk āpuma izrais ītajam zudumam 
vai samazin ājumam. Pras ītājs var aptur ēt saist ību izpildi p ēc 10 
darbdien ām no dienas, kad atbild ētājs ir sa ņēmis pazi ņojumu, ja 
vien atbild ētājs nav piepras ījis str īda izš ķiršanu saska ņā ar 
3. punktu.  
3. Ja atbild ētājs uzskata, ka saist ību izpildes aptur ēšanas 
līmenis nav l īdzv ērtīgs p ārk āpuma izrais ītajam zudumam vai 
samazin ājumam, tas var rakstiski piepras īt š ķīrējtiesas kol ēģijai 
izlemt šo jaut ājumu. Par š ādu piepras ījumu pirms 2. punkt ā 
min ētā 10 darbdienu perioda beig ām pazi ņo otrai pusei un 
Rūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu apakškomitejai. 
Šķīrējtiesas kol ēģija, vajadz ības gad ījum ā uzklausot ekspertu 
atzinumu, 30 dien ās no piepras ījuma iesniegšanas dienas pazi ņo 
pus ēm un par tirdzniec ības jaut ājumiem atbild īgajai strukt ūrai 
savu nol ēmumu par saist ību izpildes aptur ēšanas l īmeni. Sais ­
tību izpildi neaptur, kam ēr š ķīrējtiesas kol ēģija nav pazi ņojusi 
nol ēmumu, un saist ību izpildes aptur ēšanai j ābūt saska ņā ar 
šķīrējtiesas nol ēmumu.  
4. Saist ību izpildi aptur uz laiku un piem ēro tikai tik ilgi, 
kam ēr pas ākums, par kuru konstat ēts, ka tas nav sader īgs ar 
2. pant ā min ētajiem noteikumiem, nav atsaukts vai groz īts, lai 
tas atbilstu min ētajiem noteikumiem saska ņā ar 13. pantu, vai 
tik ilgi, kam ēr puses nav vienojuš ās atrisin āt str īdu. 
13. pants  
To nol ēmuma izpildes pas ākumu p ārskat īšana, kas pie ņemti 
pēc saist ību izpildes aptur ēšanas  
1. Atbild ētājs pazi ņo otrai pusei un R ūpniec ības, tirdznie ­
cības un pakalpojumu apakškomitejai par visiem pas ākumiem, 
ko tas veicis, lai izpild ītu š ķīrējtiesas kol ēģijas nol ēmumu, k ā ar ī 
par savu piepras ījumu p ārtraukt saist ību izpildes aptur ēšanu, ko 
piem ēro pras ītājs. 
2. Ja puses 30 dien ās no pazi ņojuma sa ņemšanas dienas 
nevienojas par pazi ņot ā pas ākuma atbilst ību 2. pant ā min ēta­
jiem noteikumiem, pras ītājs rakstiski pieprasa š ķīrējtiesas kol ē­ 
ģijai izlemt šo jaut ājumu. Par š ādu piepras ījumu vienlaikus 
pazi ņo otrai pusei un R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpo ­
jumu apakškomitejai. Š ķīrējtiesas kol ēģijas nol ēmumu 45 dien ās 
no piepras ījuma iesniegšanas dienas pazi ņo pus ēm un R ūpnie ­
cības, tirdzniec ības un pakalpojumu apakškomitejai. Ja š ķīrēj­
tiesas kol ēģija nolemj, ka jebkurš pas ākums, kas veikts, lai izpil ­
dītu nol ēmumu, atbilst 2. pant ā min ētajiem noteikumiem, sais ­
tību izpildes aptur ēšanu izbeidz.  III IEDA ĻA 
Kop īgie noteikumi  
14. pants  
Savstarp ēji saska ņots risin ājums  
Puses jebkur ā laik ā saska ņā ar šo nol īgumu str īdā var pan ākt 
savstarp ēji saska ņotu risin ājumu. T ās par š ādu risin ājumu 
pazi ņo R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu apakškomi ­
tejai un š ķīrējtiesas kol ēģijai. P ēc tam, kad ir pazi ņots par 
savstarp ēji saska ņotu risin ājumu, š ķīrējtiesas kol ēģija beidz 
savu darb ību, un proced ūra tiek izbeigta.  
15. pants  
Reglaments  
1. Š ā nol īguma III noda ļā noteikto str īdu izš ķiršanas proce ­
dūru regul ē šim nol īgumam pievienotais reglaments.  
2. Š ķīrējtiesas kol ēģijas s ēdes saska ņā ar reglamentu ir 
atkl ātas, ja vien puses nevienojas cit ādi. 
16. pants  
Inform ācija un tehnisk ās konsult ācijas  
Šķīrējtiesas kol ēģija p ēc k ādas puses piepras ījuma vai p ēc savas 
iniciat īvas var ieg ūt inform āciju, kuru t ā uzskata par vajadz īgu 
šķīrējtiesas procesam. Turkl āt š ķīrējtiesas kol ēģijai p ēc saviem 
ieskatiem ir ar ī ties ības l ūgt attiec īgu ekspertu viedokli. Pirms 
šādu ekspertu izraudz īšan ās š ķīrējtiesas kol ēģija apspriežas ar 
pus ēm. Š ādā veid ā ieg ūtā inform ācija ir j ādara zin āma katrai 
no pus ēm, un t ām j ādod iesp ēja izteikt piez īmes. Ja vien 
puses nevienojas cit ādi, ieinteres ētās fizisk ās vai juridisk ās 
personas, kas veic uz ņēm ējdarb ību pušu teritorij ā, saska ņā ar 
reglamentu š ķīrējtiesas kol ēģijām ir ties īgas iesniegt rakstisku 
inform āciju. Š āda inform ācija skar vien īgi attiec īgā str īda faktus, 
nevis ties ību aktu normas.  
17. pants  
Interpret ācijas noteikumi  
Šķīrējtiesas kol ēģija interpret ē 2. pant ā min ētos noteikumus 
saska ņā ar starptautisko publisko ties ību ierastaj ām interpret ā­
cijas norm ām, tostarp V īnes Konvenciju par starptautisko 
līgumu ties ībām. Š ķīrējtiesas nol ēmumi nevar paplašin āt vai 
sašaurin āt 2. pant ā paredz ētās ties ības un pien ākumus.  
18. pants  
Šķīrējtiesas kol ēģijas l ēmumi un nol ēmumi  
1. Š ķīrējtiesas kol ēģija dara visu iesp ējamo, lai ikvienu 
lēmumu pie ņemtu vienpr ātīgi. Ja tom ēr l ēmumu nevar pie ņemt 
vienpr ātīgi, attiec īgo jaut ājumu izš ķir ar vair ākuma balsojumu. 
Tom ēr nek ādā gad ījum ā netiek publiskoti atš ķirīgie š ķīrējties ­
nešu viedok ļi.LV 5.7.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 176/5
2. Visi š ķīrējtiesas kol ēģijas nol ēmumi ir saistoši pus ēm, un 
tie nerada ties ības vai neuzliek pien ākumus fizisk ām vai juridis ­
kām person ām. Nol ēmum ā ir izkl āstīti konstat ētie fakti, 
2. pant ā min ēto nol īgumu attiec īgo noteikumu piem ērojam ība 
un galvenais pamatojums š ķīrējtiesas kol ēģijas konstat ējumam 
un secin ājumiem. R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu 
apakškomiteja dara š ķīrējtiesas kol ēģijas nol ēmumu piln ībā 
publiski pieejamu, ja vien t ā nenolemj cit ādi, lai nodrošin ātu 
ar uz ņēm ējdarb ību saist ītās inform ācijas konfidencialit āti. 
IV NODA ĻA 
VISP ĀRĪGIE NOTEIKUMI  
19. pants  
Šķīrējtiesnešu saraksti  
1. R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu apakškomiteja 
ne v ēlāk k ā sešus m ēnešus p ēc dienas, kad šis nol īgums ir st ājies 
sp ēkā, izveido sarakstu vismaz ar 15 person ām, kuras v ēlas un 
ir sp ējīgas darboties k ā š ķīrējtiesneši. Katra puse š ķīrējtiesneša 
amatam ierosina vismaz piecas personas. Turkl āt abas puses 
izraug ās vismaz piecus š ķīrējtiesas kol ēģijas priekšs ēdētājus, 
kas nav pušu valstspieder īgie. R ūpniec ības, tirdzniec ības un 
pakalpojumu apakškomiteja nodrošina, lai sarakst ā vienm ēr 
tiktu saglab āts šis skaits.  
2. Š ķīrējtiesnešiem ir speci ālas zin āšanas vai pieredze 
tiesliet ās un starptautiskaj ā tirdzniec ībā. Tie ir neatkar īgi, r īkojas 
patst āvīgi un nepie ņem nor ādījumus no organiz ācij ām vai 
vald ības, tie nav saist īti ar pušu vald ībām un iev ēro šim nol ī­
gumam pievienoto ētikas kodeksu.  
3. R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu apakškomiteja 
var izveidot papildu sarakstus vismaz ar 15 person ām, kam ir 
nozares ekspertu zin āšanas konkr ētos jaut ājumos, uz kuriem 
attiecas 2. pant ā min ētie nol īgumi. Katra puse š ķīrējtiesneša 
amatam ierosina vismaz piecas personas. Turkl āt abas puses 
izraug ās vismaz piecus š ķīrējtiesas kol ēģijas priekšs ēdētājus, 
kas nav pušu valstspieder īgie. Izmantojot 6. panta 2. punkt ā 
izkl āstīto izraudz īšan ās proced ūru, R ūpniec ības, tirdzniec ības 
un pakalpojumu apakškomitejas priekšs ēdētāji p ēc abu pušu 
vienošan ās var izmantot nozaru ekspertu sarakstu.  
20. pants  
Saist ība ar PTO saist ībām 
1. Ja k āda no pus ēm v ēlas pan ākt t āda str īda izš ķiršanu, kas 
attiecas uz PTO nol īgum ā noteiktaj ām saist ībām, piem ēro attie ­
cīgos PTO nol īguma noteikumus un proced ūras, neskarot š ā 
nol īguma noteikumus.  
2. Ja k āda no pus ēm v ēlas pan ākt t āda str īda izš ķiršanu, kas 
attiecas uz saist ībām, kuras saska ņā ar 2. pantu ir š ā nol īguma 
darb ības jom ā, piem ēro š ā nol īguma noteikumus un proced ūras. 3. Ja k āda no pus ēm v ēlas pan ākt t āda str īda izš ķiršanu, kas 
attiecas uz saist ībām, kuras saska ņā ar 2. pantu ir š ā nol īguma 
darb ības jom ā un kuras p ēc b ūtības atbilst saist ībām saska ņā ar 
PTO nol īgumu, piem ēro attiec īgos PTO nol īguma noteikumus 
un proced ūras, neskarot š ā nol īguma noteikumus, iz ņemot gad ī­
jumu, kad puses vienojas cit ādi. 
4. Ja str īda izš ķiršanas proced ūras ir uzs āktas, j āizmanto 
vien īgi t ā tiesa, kas izraudz īta saska ņā ar iepriekš min ētajiem 
punktiem, ja vien min ētā tiesa nav l ēmusi par to, ka konkr ētais 
str īds tai nav pak ļauts.  
5. Š ā nol īguma noteikumi neliedz pusei aptur ēt saist ību 
izpildi, ko at ļauj PTO str īdu izš ķiršanas iest āde. PTO nol īgumu 
neizmanto, lai liegtu k ādai no pus ēm aptur ēt saist ību izpildi 
saska ņā ar šo nol īgumu.  
21. pants  
Termi ņi 
1. Visus šaj ā nol īgum ā noteiktos termi ņus, ieskaitot termi ņus, 
kuros š ķīrējtiesas kol ēģijām ir j āpazi ņo savi nol ēmumi, skaita 
kalend āraj ās dien ās no n ākam ās dienas p ēc darb ības vai fakta, 
uz ko tie attiecas, ja vien nav nor ādīts cit ādi. 
2. Jebkuru šaj ā nol īgum ā min ēto termi ņu var main īt, pus ēm 
savstarp ēji vienojoties. Puses ap ņemas labv ēlīgi izskat īt piepras ī­
jumus par termi ņu pagarin āšanu, ja k āda no pus ēm nevar 
iev ērot šaj ā nol īgum ā noteikt ās proced ūras. Š ķīrējtiesas kol ēģija 
pēc puses piepras ījuma var main īt procesos piem ērojamos 
termi ņus, iev ērojot pušu daž ādo att īstības pak āpi. 
22. pants  
Nol īguma p ārskat īšana un groz īšana  
1. Asoci ācijas padome p ēc š ā nol īguma un t ā pielikumu 
stāšan ās sp ēkā var jebkur ā laik ā p ārskat īt to īstenošanu, lai 
lemtu par to darb ības turpin āšanu, groz īšanu vai izbeigšanu.  
2. Šaj ā p ārskat īšan ā Asoci ācijas padome var izskat īt iesp ēju 
izveidot vair ākiem Eiropas un Vidusj ūras re ģiona valstu nol īgu ­
miem kop īgu apel ācijas iest ādi. 
3. Asoci ācijas padome var lemt par š ā nol īguma un t ā pieli ­
kumu groz īšanu.LV L 176/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 5.7.2011.
23. pants  
St āšan ās sp ēkā 
Puses apstiprina šo nol īgumu saska ņā ar sav ām proced ūrām. Šis nol īgums st ājas sp ēkā otr ā m ēneša pirmaj ā 
dien ā p ēc dienas, kad puses ir pazi ņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas šaj ā pant ā min ētās proced ūras. 
Brisel ē, divi t ūkstoši desmit ā gada tr īspadsmitaj ā decembr ī, divos eksempl āros ang ļu, bulg āru, čehu, d āņu, 
fran ču, grie ķu, holandiešu, igau ņu, it āļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, portug āļu, rum āņu, slov āku, 
slov ēņu, somu, sp āņu, ung āru, v ācu, zviedru un ar ābu valod ā, un visi teksti ir vienl īdz autentiski.LV 5.7.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 176/7
За Европейския  съюз  
Por la Unión Europea  
Za Evropskou unii  
For Den Europæiske Union  
Für die Europäische Union  
Euroopa Liidu nimel  
Για την Ευρωπαϊκή  Ένωση  
For the European Union  
Pour l'Union européenne  
Per l'Unione europea  
Eiropas Savien ības v ārd ā – 
Europos S ąjungos vardu  
Az Európai Unió részér ől 
Għall-Unjoni Ewropea  
Voor de Europese Unie  
W imieniu Unii Europejskiej  
Pela União Europeia  
Pentru Uniunea European ă 
Za Európsku úniu  
Za Evropsko unijo  
Euroopan unionin puolesta  
För Europeiska unionen
  
За Кралство  Мароко  
Por el Reino de Marruecos  
Za Marocké království  
For Kongeriget Marokko  
Für das Königreich Marokko  
Maroko Kuningriigi nimel  
Για το Βασίλειο  του Μαρόκου  
For the Kingdom of Morocco  
Pour le Royaume du Maroc  
Per il Regno del Marocco  
Marokas Karalistes v ārd ā – 
Maroko Karalyst ės vardu  
A Marokkói Királyság részér ől 
Għar-Renju tal-Marokk  
Voor het Koninkrijk Marokko  
W imieniu Królestwa Maroka  
Pelo Reino de Marrocos  
Pentru Regatul Maroc  
Za Marocké krá ľovstvo  
Za Kraljevino Maroko  
Marokon kuningaskunnan puolesta  
För Konungariket Marocko
LV L 176/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 5.7.2011.
PIELIKUMI  
I PIELIKUMS.  Š ĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS  
II PIELIKUMS.  Š ĶĪRĒJTIESAS KOL ĒĢIJU LOCEK ĻU UN MEDIATORU ĒTIKAS KODEKSSLV 5.7.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 176/9
I PIELIKUMS  
ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS  
Visp ārīgie noteikumi  
1. Šaj ā nol īgum ā un šajos noteikumos:  
“konsultants” ir puses nol īgta persona, kura attiec īgo pusi konsult ē vai pal īdz tai saist ībā ar š ķīrējtiesas procesu;  
“pras ītājs” ir jebkura puse, kas pieprasa izveidot š ķīrējtiesas kol ēģiju saska ņā ar š ā nol īguma 5. pantu;  
“atbild ētājs” ir puse, par kuru tiek apgalvots, ka t ā p ārk āpj š ā nol īguma 2. pant ā min ētos noteikumus;  
“šķīrējtiesas kol ēģija” ir kol ēģija, kas izveidota atbilst īgi š ā nol īguma 6. pantam;  
“puses p ārst āvis” ir puses vald ības departamenta vai a ģent ūras, vai citas publiskas iest ādes nodarbin āta vai iecelta 
persona;  
“diena” ir kalend ārā diena, ja vien nav nor ādīts cit ādi. 
2. Ja vien nav saska ņots cit ādi, atbild ētāja p ārzi ņā ir str īda izš ķiršanas procesa lo ģistika un jo īpaši uzklaus īšanas 
organiz ēšana. Tom ēr Eiropas Savien ība sedz izdevumus, kas radušies visos organizatoriskajos jaut ājumos saist ībā 
ar apspriešanos, medi āciju un str īdu izš ķiršanu, iz ņemot mediatoru un š ķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumus, 
kas tiek segti kop īgi. 
Pazi ņojumi  
3. Puses un š ķīrējtiesas kol ēģija nos ūta visus piepras ījumus, pazi ņojumus, rakstiskus pieteikumus vai citus dokumentus 
pa elektronisko pastu, taj ā paš ā dien ā nos ūtot kopiju pa faksu, ar ierakst ītu v ēstuli, ar kurjerpastu, v ēstul ē ar 
apliecin ājumu par sa ņemšanu vai ar citiem telekomunik āciju l īdzek ļiem, kas apliecina nos ūtīšanas faktu. Ja vien 
netiek pier ādīts cit ādi, pa elektronisko pastu vai pa faksu nos ūtīta v ēstule tiek uzskat īta par sa ņemtu t ās nos ūtīšanas 
dien ā. 
4. Puse iesniedz katra sava rakstisk ā pieteikuma elektronisku kopiju otrai pusei un katram š ķīrējtiesnesim. Ir j ānodrošina 
ar ī druk āts dokumenta eksempl ārs. 
5. Visi pazi ņojumi j āadres ē attiec īgi Marokas Ārlietu ministrijai un Eiropas Komisijas Tirdzniec ības ģener āldirektor ātam.  
6. S īkas p ārrakst īšan ās k ļūdas piepras ījumos, pazi ņojumos, rakstiskajos pieteikumos vai citos dokumentos saist ībā ar 
šķīrējtiesas procesu var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kur ā skaidri nor ādītas izmai ņas. 
7. Ja dokumenta iesniegšanai paredz ētā termi ņa p ēdējā diena ir Marokas vai Savien ības ofici āla sv ētku diena vai br īv­
diena, dokumentu var iesniegt n ākamaj ā darbdien ā. Puses ik gadu decembra pirmaj ā pirmdien ā apmain ās ar sarak ­
stiem, kuros nor ādītas to ofici ālās sv ētku dienas un br īvdienas n ākamaj ā gad ā. Neviens dokuments, pazi ņojums vai 
jebk āda veida piepras ījums netiek uzskat īts par sa ņemtu ofici ālā sv ētku dien ā vai br īvdien ā. Turkl āt, lai apr ēķin ātu 
visus šaj ā nol īgum ā noteiktos termi ņus, kas izteikti darbdien ās, ņem v ērā tikai t ās darbdienas, kas pus ēm ir kop īgas. 
8. Atkar ībā no str īdīgo noteikumu priekšmeta visu to piepras ījumu un pazi ņojumu kopijas, kas adres ēti R ūpniec ības, 
tirdzniec ības un pakalpojumu apakškomitejai saska ņā ar šo nol īgumu, nos ūta ar ī p ārējām attiec īgaj ām apakškomi ­
tej ām, kas izveidotas saska ņā ar Asoci ācijas nol īgumu.  
Šķīrējtiesas procesa s ākšana  
9. a) Ja saska ņā ar š ā nol īguma 6. pantu vai š ā reglamenta 19., 20. vai 49. punktu š ķīrējtiesas kol ēģijas locek ļus izv ēlas 
loz ējot, abu pušu p ārst āvji piedal ās loz ēšan ā. 
b) Ja vien puses nevienojas cit ādi, t ās tiekas ar š ķīrējtiesas kol ēģiju septi ņās darbdien ās no t ās izveidošanas dienas, lai 
vienotos par jaut ājumiem, ko puses vai š ķīrējtiesas kol ēģija atz īst par vajadz īgiem, tostarp par š ķīrējtiesnešu 
atalgojumu un izdevumiem, kam j āatbilst PTO norm ām. Š ķīrējtiesas kol ēģijas locek ļi un pušu p ārst āvji var 
piedal īties šaj ā san āksm ē telefoniski vai videokonferences veid ā.LV L 176/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 5.7.2011.
10. a) Ja vien puses piec ās darbdien ās no š ķīrējtiesnešu izraudz īšan ās dienas nevienojas cit ādi, š ķīrējtiesas kol ēģijas 
kompetenc ē ir: 
“ņemot v ērā attiec īgos str īdu izš ķiršanas nol īguma 2. pant ā min ēto nol īgumu noteikumus, izskat īt š ķīrējtiesas 
kol ēģijas izveidošanas piepras ījum ā min ēto jaut ājumu, lemt par attiec īgā pas ākuma sader ību ar str īdu izš ķiršanas 
nol īguma 2. panta noteikumiem un sagatavot l ēmumu saska ņā ar str īdu izš ķiršanas nol īguma 8. pantu”.  
b) Pus ēm piec ās darbdien ās no vienošan ās dienas j āpazi ņo š ķīrējtiesas kol ēģijai saska ņot ā kompetence.  
Sākotn ējie pieteikumi  
11. Pras ītājs iesniedz s ākotn ējos rakstiskos pieteikumus ne v ēlāk k ā 20 dien ās p ēc š ķīrējtiesas kol ēģijas izveidošanas 
dienas. Atbild ētājs atsauksmi iesniedz ne v ēlāk k ā 20 dien ās no s ākotn ējā rakstisk ā pieteikuma iesniegšanas dienas.  
Šķīrējtiesas kol ēģiju darb ība 
12. Š ķīrējtiesas kol ēģijas priekšs ēdētājs vada visu san āksmju darbu. Š ķīrējtiesas kol ēģija dr īkst pilnvarot priekšs ēdētāju 
pie ņemt administrat īvus un procesu ālus l ēmumus.  
13. Ja vien šaj ā nol īgum ā nav noteikts cit ādi, š ķīrējtiesas kol ēģija var veikt savu darbu, izmantojot jebk ādus l īdzek ļus, 
tostarp t ālruni, faksu vai datorsakarus.  
14. Š ķīrējtiesas kol ēģijas apspried ēs dr īkst piedal īties vien īgi š ķīrējtiesneši, tom ēr š ķīrējtiesas kol ēģija dr īkst at ļaut š ādās 
apspried ēs piedal īties saviem pal īgiem.  
15. Nol ēmumu sagatavošanu veic vien īgi š ķīrējtiesas kol ēģija, un šo pien ākumu nedr īkst dele ģēt. 
16. Ja rodas procesu āls jaut ājums, uz kuru neattiecas š ā nol īguma un t ā pielikumu noteikumi, apspriedusies ar pus ēm, 
šķīrējtiesas kol ēģija var pie ņemt šiem noteikumiem atbilstošu proced ūru. 
17. Ja š ķīrējtiesas kol ēģija atz īst par vajadz īgu groz īt k ādu proces ā piem ērojamu termi ņu vai veikt citus procesu ālus vai 
administrat īvus piel āgojumus, t ā rakstiski inform ē puses par š ādu izmai ņu vai piel āgojumu iemesliem, nor ādot 
vajadz īgo termi ņu vai piel āgojumu. Š ķīrējtiesas kol ēģija dr īkst pie ņemt š ādas izmai ņas vai groz ījumus p ēc apsprie ­ 
šan ās ar pus ēm. Netiek main īti š ā nol īguma 8. panta 2. punkt ā paredz ētie termi ņi. 
Aizst āšana  
18. Ja š ķīrējtiesnesis nevar piedal īties proces ā, atk āpjas no amata vai vi ņš ir j ānomaina, vi ņa aizst ājēju izv ēlas saska ņā ar 6. 
panta 3. punktu.  
19. Ja puse uzskata, ka š ķīrējtiesnesis neatbilst ētikas kodeksa pras ībām un š ā iemesla d ēļ vi ņš ir j ānomaina, š ī puse par to 
inform ē otru pusi 15 dien ās no dienas, kad k ļuvuši zin āmi apst ākļi, kas apliecina š ķīrējtiesneša izdar īto ētikas kodeksa 
būtisko p ārk āpumu.  
Ja puse uzskata, ka š ķīrējtiesnesis, kurš nav priekšs ēdētājs, neatbilst ētikas kodeksa pras ībām, puses apspriežas un, ja 
tās par to vienojas, atsauc š ķīrējtiesnesi un izraug ās vi ņa aizst ājēju, iev ērojot š ā nol īguma 6. panta 3. punkt ā izkl āstīto 
proced ūru. 
Ja puses nesp ēj vienoties par š ķīrējtiesneša nomai ņas nepieciešam ību, jebkura no pus ēm var piepras īt, lai š āds 
jaut ājums tiktu nodots izskat īšanai š ķīrējtiesas kol ēģijas priekšs ēdētājam, kura l ēmums ir gal īgs. 
Ja priekšs ēdētājs nolemj, ka š ķīrējtiesnesis neatbilst ētikas kodeksa pras ībām, vi ņš izv ēlas jaunu š ķīrējtiesnesi, loz ējot 
no person ām sarakst ā, kas min ēts š ā nol īguma 19. panta 1. punkt ā un no kura bija izloz ēts ar ī s ākotn ējais 
šķīrējtiesnesis. Ja s ākotn ējo š ķīrējtiesnesi puses izv ēlējās atbilst īgi nol īguma 6. panta 2. punktam, vi ņa aizst ājēju 
izv ēlas, loz ējot no person ām, kuras pras ītājs un atbild ētājs ir ierosin ājuši atbilst īgi š ā nol īguma 19. panta 1. punktam. 
Jauno š ķīrējtiesnesi izraug ās piec ās darbdien ās no dienas, kad š ķīrējtiesas kol ēģijas priekšs ēdētājam iesniegts piepra ­
sījums.  
20. Ja puse uzskata, ka š ķīrējtiesas kol ēģijas priekšs ēdētājs neatbilst ētikas kodeksa pras ībām, puses apspriežas un, ja t ās 
par to vienojas, nomaina priekšs ēdētāju un izraug ās vi ņa aizst ājēju, iev ērojot š ā nol īguma 6. panta 3. punkt ā izkl āstīto 
proced ūru.LV 5.7.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 176/11
Ja puses nesp ēj vienoties par priekšs ēdētāja nomai ņas nepieciešam ību, jebkura no pus ēm dr īkst piepras īt, lai š āds 
jaut ājums tiktu nodots izskat īšanai k ādam no atlikušajiem locek ļiem, kuri izraudz īti par priekšs ēdētājiem atbilstoši š ā 
nol īguma 19. panta 1. punktam. Attiec īgo personu izloz ē R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu apakškomitejas 
priekšs ēdētāji vai priekšs ēdētāju pilnvarota persona. Š īs personas l ēmums par vajadz ību nomain īt priekšs ēdētāju ir 
gal īgs. 
Ja š ī persona nolemj, ka s ākotn ējais priekšs ēdētājs neatbilst ētikas kodeksa pras ībām, t ā izv ēlas jaunu priekšs ēdētāju, 
loz ējot no p ārējām person ām, kuras var b ūt par priekšs ēdētājiem un ir iek ļautas š ā nol īguma 19. panta 1. punkt ā 
min ētaj ā sarakst ā. Jauno priekšs ēdētāju izraug ās piec ās darbdien ās no šaj ā punkt ā min ētā piepras ījuma iesniegšanas 
dienas.  
21. Š ķīrējtiesas kol ēģijas process tiek aptur ēts uz laikposmu, k āds vajadz īgs, lai veiktu 18., 19. un 20. punkt ā paredz ētās 
proced ūras. 
Uzklaus īšana  
22. Priekšs ēdētājs, apspriežoties ar pus ēm un p ārējiem š ķīrējtiesas kol ēģijas locek ļiem, nosaka uzklaus īšanas dienu un 
laiku un to rakstiski apstiprina pus ēm. Turkl āt, ja uzklaus īšana ir atkl āta, šo inform āciju publiski pieejamu dara puse, 
kuras p ārzi ņā ir procesa lo ģistikas vad ība. Ja vien k āda no pus ēm pret to neiebilst, š ķīrējtiesas kol ēģija dr īkst izlemt 
uzklaus īšanu neveikt.  
23. Ja vien puses nevienojas cit ādi, uzklaus īšana notiek Brisel ē, ja pras ītājs ir Maroka, un Rabat ā – ja pras ītājs ir Savien ība. 
24. Vien īgi ārk ārtas apst ākļos š ķīrējtiesas kol ēģija var sasaukt papildu uzklaus īšanu. Papildu uzklaus īšana netiek sasaukta 
attiec ībā uz proced ūrām, kas noteiktas atbilstoši š ā nol īguma 10. panta 2. punktam, 11. panta 2. punktam, 12. panta 
3. punktam un 13. panta 2. punktam.  
25. Visi š ķīrējtiesneši ir kl āt vis ās uzklaus īšan ās. 
26. Neatkar īgi no t ā, vai process ir atkl āts vai sl ēgts, uzklaus īšan ā dr īkst piedal īties š ādas personas:  
a) pušu p ārst āvji; 
b) pušu konsultanti;  
c) administrat īvais person āls, tulki, tulkot āji un tiesu referenti; un  
d) š ķīrējtiesnešu pal īgi. 
Šķīrējtiesas kol ēģijā dr īkst v ērsties vien īgi pušu p ārst āvji un konsultanti.  
27. Katra puse ne v ēlāk k ā piecas darbdienas pirms uzklaus īšanas dienas š ķīrējtiesas kol ēģijai iesniedz to personu sarakstu, 
kuras attiec īgās puses v ārd ā uzklaus īšan ā sniegs mutiskus paskaidrojumus vai liec ības, un to citu p ārst āvju vai 
konsultantu sarakstu, kuri piedal īsies uzklaus īšan ā. 
28. Š ķīrējtiesas kol ēģijas uzklaus īšana ir atkl āta, ja vien puses nenolemj cit ādi. Ja puses nolemj, ka uzklaus īšanai j ābūt 
slēgtai, da ļa no t ās tom ēr var b ūt atkl āta, ja uz pušu iesnieguma pamata t ā nolemj š ķīrējtiesas kol ēģija. Tom ēr 
šķīrējtiesas kol ēģija organiz ē sl ēgtas san āksmes, ja k ādas puses iesniegtais pieteikums un paskaidrojumi ietver konfi ­
denci ālu komercinform āciju.  
29. Š ķīrējtiesas kol ēģija veic uzklaus īšanu, k ā izkl āstīts turpm āk. 
Paskaidrojumi:  
a) pras ītāja paskaidrojumi;  
b) atbild ētāja paskaidrojumi.  
Atsp ēkojums:  
a) pras ītāja paskaidrojumi,  
b) atbild ētāja replika.  
30. Uzklaus īšanas laik ā š ķīrējtiesas kol ēģija dr īkst jebkurai pusei jebkur ā laik ā uzdot jaut ājumus.LV L 176/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 5.7.2011.
31. Š ķīrējtiesas kol ēģija organiz ē katras uzklaus īšanas protokol ēšanu un protokola nodošanu pus ēm p ēc iesp ējas īsākā 
laik ā. 
32. Katra puse 10 darbdien ās no uzklaus īšanas dienas dr īkst iesniegt papildu rakstisku pieteikumu par jebkuru uzklau ­
sīšanas laik ā radušos jaut ājumu.  
Rakstiskie jaut ājumi  
33. Š ķīrējtiesas kol ēģija jebkur ā procesa posm ā dr īkst rakstiski uzdot jaut ājumus jebkurai no pus ēm vai ab ām pus ēm. 
Abas puses sa ņem š ķīrējtiesas uzdoto jaut ājumu kopijas.  
34. Turkl āt puse iesniedz otrai pusei uz š ķīrējtiesas kol ēģijas jaut ājumiem sniegto atbilžu kopiju. Katrai pusei ir iesp ēja 
sniegt rakstisku atsauksmi par otras puses atbildi piec ās darbdien ās no t ās sa ņemšanas dienas.  
Konfidencialit āte 
35. Ja uzklaus īšana tiek notur ēta sl ēgt ā s ēdē saska ņā ar 28. punktu, puses nodrošina konfidenci ālu uzklaus īšanu š ķīrēj­
tiesas kol ēģijā. Katra puse tur slepen ībā inform āciju, kuru otra puse ir iesniegusi š ķīrējtiesas kol ēģijai un uz kuras 
konfidenci ālo raksturu min ētā otra puse ir nor ādījusi. Ja puse iesniedz š ķīrējtiesas kol ēģijai rakstiskus pieteikumus 
konfidenci ālā redakcij ā, tai p ēc otras puses l ūguma ne v ēlāk k ā 15 dien ās no piepras ījuma vai pieteikuma dienas, 
izv ēloties v ēlāko no datumiem, ir j ānodrošina ar ī pieteikumos ietvert ās inform ācijas nekonfidenci āls kopsavilkums, 
kuru var izpaust plaš ākai sabiedr ībai. Šie noteikumi neliedz pusei izpaust plaš ākai sabiedr ībai savu nost āju. 
Ex parte  sakari  
36. Š ķīrējtiesas kol ēģija netiekas un nesazin ās ar k ādu no pus ēm otras puses promb ūtn ē. 
37. Š ķīrējtiesas kol ēģijas locek ļi nedr īkst apspriest procesa priekšmeta aspektus nedz ar vienu, nedz ab ām pus ēm p ārējo 
šķīrējtiesnešu promb ūtn ē. 
Amicus curiae  pieteikumi  
38. Ja vien puses piec ās dien ās no š ķīrējtiesas kol ēģijas izveidošanas dienas nevienojas cit ādi, š ķīrējtiesas kol ēģija var 
pie ņemt br īvpr ātīgus rakstiskus pieteikumus ar noteikumu, ka tie ir iesniegti desmit dien ās no š ķīrējtiesas kol ēģijas 
izveidošanas dienas un ka tie ir īsi un nek ādā gad ījum ā nep ārsniedz 15 lapas maš īnrakst ā, ieskaitot pielikumus, un ka 
tie tieši attiecas uz š ķīrējtiesas kol ēģijā izskat āmo faktisko jaut ājumu.  
39. Pieteikum ā nor āda inform āciju par t ā iesniedz ēju, kas ir fiziska vai juridiska persona, nor āda iesniedz ēja darb ības 
veidu un finans ējuma avotu un preciz ē, k ā to skar konkr ētais š ķīrējtiesas process. Pieteikums j āsagatavo k ādā no 
valod ām, ko puses izv ēlas saska ņā ar š ā reglamenta 42. un 43. punktu.  
40. Š ķīrējtiesas kol ēģija sav ā nol ēmum ā nor āda visus pieteikumus, kurus t ā ir sa ņēmusi un kuri atbilst iepriekšmin ētajiem 
noteikumiem. Š ķīrējtiesas kol ēģijai nav pien ākuma sav ā nol ēmum ā iztirz āt š ādos pieteikumos ietvertos paskaidro ­
jumus. Katrs pieteikums, ko š ķīrējtiesas kol ēģija sa ņēmusi saska ņā ar šo punktu, j ānodod pus ēm koment āru izteik ­ 
šanai.  
Steidzami gad ījumi  
41. Šaj ā nol īgum ā min ētajos steidzamajos gad ījumos š ķīrējtiesas kol ēģija, apspriedusies ar pus ēm, p ēc vajadz ības piel āgo 
šajos noteikumos min ētos termi ņus un par š ādiem piel āgojumiem pazi ņo pus ēm. 
Rakstisk ā un mutisk ā tulkošana  
42. Š ā nol īguma 6. panta 2. punkt ā min ēto apspriežu laik ā un ne v ēlāk k ā š ā reglamenta 9. punkta b) apakšpunkt ā 
min ētaj ā san āksm ē puses cenšas vienoties par kop īgu procesa darba valodu š ķīrējtiesas kol ēģijā. 
43. Ja puses nesp ēj vienoties par kop īgu darba valodu, katra puse organiz ē savu rakstisko pieteikumu tulkošanu otras 
puses izv ēlētaj ā valod ā un sedz ar to saist ītās izmaksas.  
44. Atbild ētājs organiz ē mutisko pieteikumu tulkošanu pušu izv ēlētaj ās valod ās. 
45. Š ķīrējtiesas nol ēmumus pazi ņo pušu izv ēlētaj ā valod ā vai izv ēlētaj ās valod ās. 
46. Jebkura puse dr īkst iesniegt koment ārus par tulkoto dokumentu, kas sagatavots saska ņā ar šiem noteikumiem.LV 5.7.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 176/13
Termi ņu apr ēķin āšana  
47. Ja, piem ērojot š ā reglamenta 7. punktu, k āda no pus ēm sa ņem dokumentu cit ā dien ā, nek ā šo dokumentu ir 
sa ņēmusi otra puse, jebkuru termi ņu, kura apr ēķin āšana ir atkar īga no š ādas sa ņemšanas dienas, skaita no attiec īgā 
dokumenta v ēlākās sa ņemšanas dienas.  
Citas proced ūras 
48. Šis reglaments ir j āpiem ēro ar ī proced ūrām, kas noteiktas atbilstoši š ā nol īguma 10. panta 2. punktam, 11. panta 2. 
punktam, 12. panta 3. punktam un 13. panta 2. punktam. Tom ēr šaj ā reglament ā noteiktos termi ņus piel āgo 
atbilstoši īpašiem termi ņiem, kurus š ķīrējtiesas kol ēģija noteikusi nol ēmuma pie ņemšanai min ētaj ās cit ās proced ūrās. 
49. Ja s ākotn ējā šķīrējtiesas kol ēģija vai daži t ās locek ļi nevar piedal īties š ā nol īguma 10. panta 2. punkt ā, 11. panta 2. 
punkt ā, 12. panta 3. punkt ā un 13. panta 2. punkt ā noteiktaj ās proced ūrās, j āpiem ēro š ā nol īguma 6. pant ā noteikt ās 
proced ūras. Nol ēmuma pazi ņošanas termi ņu pagarina par 15 dien ām.LV L 176/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 5.7.2011.
II PIELIKUMS  
ŠĶĪRĒJTIESAS KOL ĒĢIJU LOCEK ĻU UN MEDIATORU ĒTIKAS KODEKSS  
Defin īcijas  
1. Šaj ā ētikas kodeks ā: 
a) “loceklis” jeb “š ķīrējtiesnesis” ir š ā nol īguma 6. pant ā paredz ētaj ā k ārtībā izveidotas š ķīrējtiesas kol ēģijas loceklis;  
b) “mediators” ir persona, kas veic medi āciju saska ņā ar š ā nol īguma 4. pantu;  
c) “kandid āts” ir persona, kuras v ārds un uzv ārds iek ļauts š ā nol īguma 19. pant ā min ētaj ā šķīrējtiesnešu sarakst ā un 
kuras kandidat ūra tiek izskat īta iecelšanai par š ķīrējtiesas kol ēģijas locekli saska ņā ar š ā nol īguma 6. pantu;  
d) “pal īgs” ir persona, kas saska ņā ar locek ļa pilnvar ām veic lietas izp ēti vai pal īdz loceklim;  
e) “process”, ja vien nav noteikts cit ādi, ir process, ko veic š ķīrējtiesas kol ēģija saska ņā ar šo nol īgumu;  
f) locek ļa “person āls” ir personas, kuras str ādā locek ļa vad ībā un pak ļaut ībā un kuras nav locek ļa pal īgi. 
Procesu ālie pien ākumi  
2. Kandid āti un locek ļi izvair ās no profesion ālās ētikas normu p ārk āpumiem un š ķietamiem profesion ālās ētikas normu 
pārk āpumiem, ir neatkar īgi un objekt īvi, izvair ās no tiešiem un netiešiem interešu konfliktiem un r īkojas atbilstoši 
augst ām uzved ības kult ūras norm ām t ā, lai tiktu nodrošin āta str īdu izš ķiršanas meh ānisma integrit āte un objektivi ­
tāte. Bijušajiem locek ļiem ir j āiev ēro š ā ētikas kodeksa 15., 16., 17. un 18. punkt ā noteiktie pien ākumi.  
Inform ēšanas pien ākumi  
3. L īdz apstiprin ājuma sa ņemšanai par savas kandidat ūras izv ēli š ķīrējtiesas kol ēģijā šaj ā nol īgum ā noteiktaj ā k ārtībā 
kandid āts inform ē par jebk ādu ieinteres ētību, attiec ībām vai apst ākļiem, kas var ētu ietekm ēt vi ņa neatkar ību vai 
objektivit āti vai var ētu pamatoti rad īt iespaidu, ka proces ā netiek iev ērota profesion ālā ētika vai process nav objekt īvs. 
Tādēļ kandid āts dara visu iesp ējamo, lai uzzin ātu par š ādas ieinteres ētības, attiec ību un apst ākļu iesp ējam ību. 
4. Jaut ājumus saist ībā ar faktiskiem vai iesp ējamiem š ā ētikas kodeksa p ārk āpumiem kandid āts vai loceklis dara zin āmus 
vien īgi R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu veicin āšanas apakškomitejai, lai puses tos izskat ītu. 
5. P ēc iecelšanas loceklis turpina dar īt visu iesp ējamo, lai uzzin ātu par š ā ētikas kodeksa 3. punkt ā min ētās ieinteres ē­
tības, attiec ību vai apst ākļu iesp ējam ību, un inform ē par tiem. Inform ēšanas pien ākums ir ilgstoša saist ība, kas uzliek 
loceklim par pien ākumu inform ēt par š ādas ieinteres ētības, attiec ību un apst ākļu rašanos jebkur ā procesa posm ā. Par 
šādu ieinteres ētību, attiec ībām un apst ākļiem loceklis rakstiski inform ē R ūpniec ības, tirdzniec ības un pakalpojumu 
apakškomiteju, lai puses to izskat ītu. 
Locek ļu pien ākumi  
6. P ēc iecelšanas loceklis vis ā procesa gait ā pilda savus pien ākumus godpr ātīgi un cent īgi, r ūpīgi un bez kav ēšan ās. 
7. Loceklis izskata tikai tos jaut ājumus, kas ierosin āti procesa gait ā un ir vajadz īgi nol ēmuma pie ņemšanai, un neuztic šo 
pien ākumu nevienam citam.  
8. Loceklis veic visus vajadz īgos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka locek ļa pal īgs un person āls ir inform ēts par š ā ētikas 
kodeksa 2., 3., 4., 5., 16., 17. un 18. punkta noteikumiem un tos iev ēro. 
9. Loceklis neiesaist ās ex parte  sakaros saist ībā ar procesu.  
Locek ļu neatkar ība un godpr ātīgums  
10. Loceklim ir j ābūt neatkar īgam un godpr ātīgam, un vi ņš nedr īkst rad īt iespaidu, ka netiek iev ērota profesion ālā ētika 
vai ka vi ņš nav objekt īvs; vi ņu neietekm ē savt īgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsv ērumi, sabiedr ības protesti, 
lojalit āte pret k ādu pusi vai bailes no kritikas.LV 5.7.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 176/15
11. Loceklis nedz tieši, nedz netieši neuz ņemas saist ības un neg ūst labumu, kas jebk ādā veid ā šķietami vai faktiski var ētu 
ietekm ēt attiec īgā locek ļa pien ākumu pien ācīgu izpildi.  
12. Loceklis neizmanto savu amatu š ķīrējtiesas kol ēģijā, lai īstenotu personiskas vai priv ātas intereses, un atturas no 
tādām darb ībām, kas var ētu rad īt iespaidu, ka k āds var attiec īgo locekli ietekm ēt. 
13. Loceklis ne ļauj finanšu, uz ņēm ējdarb ības, profesion ālaj ām, ģimenes vai soci ālaj ām attiec ībām vai pien ākumiem 
iespaidot vi ņa r īcību vai spriedumus.  
14. Loceklim j āatturas no iesaist īšan ās t ādās attiec ībās vai jebk ādām t ādām finansi ālām interes ēm, kas var ētu iespaidot 
viņa vai vi ņas godpr ātīgumu vai kas pamatoti var ētu rad īt aizdomas par profesion ālās ētikas p ārk āpumiem vai 
objektivit ātes tr ūkumu.  
Bijušo locek ļu saist ības 
15. Visiem bijušajiem locek ļiem ir j āizvair ās no t ādu darb ību veikšanas, kas var ētu rad īt aizdomas par to, ka vi ņi nav 
bijuši objekt īvi savu pien ākumu izpild ē vai ir guvuši labumu no š ķīrējtiesas kol ēģijas l ēmuma vai nol ēmuma.  
Konfidencialit āte 
16. Nedz loceklis, nedz bijušais loceklis nek ādā gad ījum ā neizpauž un neizmanto slepeno inform āciju, kas saist īta ar 
procesu vai ieg ūta procesa gait ā, cit ādi k ā tikai attiec īgā procesa vajadz ībām un nek ādā gad ījum ā š ādu inform āciju 
neizpauž un neizmanto, lai g ūtu person īgu labumu sev vai cit ām person ām vai kait ētu citu personu interes ēm. 
17. Loceklis neizpauž š ķīrējtiesas kol ēģijas nol ēmumu vai t ā da ļas, pirms tas nav public ēts saska ņā ar šo nol īgumu.  
18. Nedz loceklis, nedz bijušais loceklis nekad neizpauž inform āciju par š ķīrējtiesas kol ēģijas apspried ēm vai par k āda 
locek ļa viedokli.  
Izdevumi  
19. Ikviens loceklis ved uzskaiti un iesniedz gal īgo atskaiti par laiku, ko vi ņš velt ījis šai proced ūrai, un par saviem 
izdevumiem.  
Mediatori  
20. Šaj ā ētikas kodeks ā izkl āstītā discipl īna, kas piem ērojama locek ļiem vai bijušajiem locek ļiem,  mutatis mutandis  attiecas 
ar ī uz mediatoriem.LV L 176/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 5.7.2011.