Partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses - Protokolli - Att Finali - Dikjarazzjonijiet



Oficiālais Vēstnesis L 272 , 16/10/2009 Lpp. 0002 - 0715



Partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses EIROPAS KOPIENA, turpmāk "EK puse", no vienas puses, un FIDŽI REPUBLIKA, PAPUA-JAUNGVINEJAS NEATKARĪGĀ VALSTS, (turpmāk "Papua-Jaungvineja"), turpmāk "Klusā Okeāna valstis", no otras puses, IEVĒROJOT 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto un 2005. gadā pārskatīto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (turpmāk "Kotonū nolīgums"); ŅEMOT VĒRĀ to, ka ar Kotonū nolīgumu piešķirto tirdzniecības preferenču darbības termiņš beidzās 2007. gada 31. decembrī; ŅEMOT VĒRĀ negatīvo ietekmi uz eksportu no Klusā okeāna valstīm uz Eiropas Kopienu, kas var rasties, ja pēc Kotonū tirdzniecības preferenču darbības termiņa beigām līdz 2007. gada 31. decembrim nebūs pieņemts turpmāks ar PTO saskanīgs tirdzniecības režīms, un ka tādēļ jāizstrādā partnerattiecību pagaidu nolīgums, kas garantētu attiecīgo Klusā okeāna valstu intereses tirdzniecības un attīstības jomā; ŅEMOT VĒRĀ to, ka EK puse sarunās par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) ir piedāvājusi labāku piekļuvi tirgum un ka Klusā okeāna valstis vēlas no 2008. gada 1. janvāra sākt izmantot šā piedāvājuma priekšrocības; VĒLREIZ APSTIPRINOT nepārtrauktu apņemšanos risināt sarunas, kas vērstas uz to, lai līdz 2008. gada 31. decembrim noslēgtu visaptverošu EPN, kurā būs iekļauti visi attiecīgie jautājumi un visas ieinteresētās Klusā okeāna salas; VĒLREIZ APSTIPRINOT, ka attīstības sadarbība būs izšķirošs visaptveroša EPN elements un būtisks faktors tā mērķu īstenošanai; VĒLREIZ APSTIPRINOT apņemšanos ievērot Kotonū mērķus un īstenot tos, kā arī vēloties balstīties uz šīm saistībām; VĒLREIZ APSTIPRINOT apņemšanos ievērot cilvēktiesības, demokrātijas principus un tiesiskumu un labu pārvaldību, kas ir būtiski Kotonū nolīguma pamatelementi, un ilgtspējīgu un taisnīgu attīstību, kā arī vairāk iesaistot aktīvu un organizētu pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru, kas līdz ar tirgus ekonomiku ir galvenie Kotonū nolīgumā atzītie elementi, veicinot partnerattiecību mērķu sasniegšanu; VĒLREIZ APSTIPRINOT apņemšanos strādāt kopā Kotonū nolīguma mērķu sasniegšanai, ietverot nabadzības izskaušanu, ilgtspējīgu attīstību un Klusā okeāna valstu pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā, atbilstīgi ievērojot to politisko izvēli un attīstības prioritātes; VĒLREIZ APSTIPRINOT apņemšanos atbalstīt Klusā okeāna valstu reģionālās integrācijas procesu un jo īpaši veicināt reģionālo ekonomisko integrāciju kā pamatinstrumentu to integrācijai pasaules ekonomikā un palīdzēt tām risināt globalizācijas izvirzītos izaicinājumus un panākt ekonomikas un sociālo attīstību, uz ko tās tiecas; VĒLOTIES valstu līmenī cieši sadarboties atbilstīgi esošajām struktūrām, kā izklāstīts Kotonū nolīgumā, lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp attīstības sadarbību un šā nolīguma mērķiem; VĒLOTIES pakāpeniski atcelt šķēršļus tirdzniecībai to starpā; vienlaikus ievērojot asimetrijas un elastīguma principus; VĒLOTIES izveidot labāku pasākumu struktūru tirdzniecībai starp Klusā okeāna valstīm un Eiropas Kopienu, kas ir atbilstīga to saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā ("PTO"); VĒLOTIES izveidot institucionālo pamatu to partnerattiecību pagaidu nolīgumam un mehānismu domstarpību atrisināšanai, kas var rasties šajās attiecībās atbilstīgi šā nolīguma mērķiem, IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU. I DAĻA TIRDZNIECĪBAS PARTNERATTIECĪBAS ILGTSPĒJĪGAI ATTĪSTĪBAI 1. Pants Mērķi Šā nolīguma mērķi ir: a) dot iespēju Klusā okeāna valstīm sākt izmantot priekšrocības, ko sniedz labāka piekļuve tirgum, ko sarunās par EPN piedāvā EK puse, un vienlaikus izvairīties no tirdzniecības pārtraukšanas starp Klusā okeāna valstīm un Eiropas Kopienu pēc tam, kad 2007. gada 31. decembrī beidzies Kotonū nolīgumā paredzētais tirdzniecības preferenču darbības termiņš, līdz brīdim, kamēr nav noslēgts visaptverošs EPN attiecīgi starp Klusā okeāna valstīm un EK pusi un tās dalībvalstīm; b) veicināt Klusā okeāna valstu ilgtspējīgu attīstību un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā saskaņā ar to politisko izvēli un attīstības prioritātēm; c) balstoties uz kopējām interesēm, izveidot brīvās tirdzniecības zonu starp Pusēm un sasniegt šo mērķi, pakāpeniski liberalizējot tirdzniecību veidā, kas saderīgs ar piemērojamiem PTO noteikumiem un asimetrijas principu, kas samērīgs ar Klusā okeāna valstu konkrētajām vajadzībām un jaudas ierobežojumiem līmeņu un savlaicīguma ziņā attiecībā uz šajā nolīgumā paredzētajām saistībām; d) izstrādāt atbilstīgus domstarpību izšķiršanas pasākumus; e) izstrādāt atbilstīgus institucionālos pasākumus. 2. Pants Principi 1. Šis nolīgums ir balstīts uz Kotonū nolīguma pamatprincipiem, kā arī būtiskajiem elementiem un pamatelementiem, kas attiecīgi izklāstīti Kotonū nolīguma 2. un 9. pantā. Šā nolīguma pamatā ir Kotonū nolīguma un iepriekšējo ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu noteikumi reģionālās sadarbības un integrācijas, kā arī ekonomikas un tirdzniecības sadarbības jomā. 2. Puses vienojas, ka Kotonū nolīgums un šis nolīgums īstenojami papildinošā un savstarpēji pastiprinošā veidā. 3. Pants Ilgtspējīga attīstība 1. Puses atkārtoti apstiprina, ka ilgtspējīgas attīstības mērķis ir šā nolīguma daļa, izpildot Kotonū nolīguma 1., 2. un 9. pantā noteiktos vispārīgos mērķus un principus un jo īpaši pildot vispārīgo apņemšanos mazināt un beidzot izskaust nabadzību veidā, kas saderīgs ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem. 2. Puses izprot, ka šo mērķi šajā nolīgumā izvirza kā apņemšanos: a) šā nolīguma piemērošanā tiek pilnīgi ņemtas vērā attiecīgo iedzīvotāju un nākamo paaudžu humānās, kultūras, saimnieciskās, sociālās, veselības un vides intereses; b) lēmumu pieņemšanas metodes aptver atbildības, dalības un dialoga pamatprincipus. 3. Tādējādi Puses vienojas sadarboties ilgtspējīgas attīstības īstenošanā, kuras centrā ir cilvēks, kas ir galvenais ieguvējs, pateicoties attīstībai. 4. Pants Reģionālā integrācija 1. Šā nolīgumu mērķis ir padziļināt reģionālo integrāciju, un Puses apņemas sadarboties, lai to turpmāk attīstītu. 2. Šā nolīgumu noteikumi neliedz Pusēm iesaistīties jebkurā nolīgumā brīvās tirdzniecības zonas, muitas savienības izveidošanai vai jebkurā citā brīvās tirdzniecības nolīgumā ar jebkuru trešo valsti. 5. Pants Sadarbība starptautiskos forumos 1. Puses cenšas sadarboties visos starptautiskos forumos, kuros tiek apspriesti jautājumi saistībā ar šo nolīgumu. 2. Puses atzīst vērtīgo ieguldījumu, kādu reģionālās organizācijas var dot šā nolīgumu mērķu sasniegšanā. Puses vienojas sadarboties ar esošajām Klusā okeāna reģionālajām organizācijām un programmās, ciktāl lietderīgi un iespējams, lai atbalstītu šā nolīguma īstenošanu. II DAĻA PREČU TIRDZNIECĪBA 6. Pants Darbības joma Šis nolīgums attiecas uz Eiropas Kopienas vai Klusā okeāna valstu izcelsmes ražojumiem, kas ietilpst EK puses un Klusā okeāna valstu attiecīgo tarifa nomenklatūru 01.līdz 97. nodaļā atbilstīgi Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētajai sistēmai (HS) piemērojamajiem klasifikācijas noteikumiem. 1. NODAĻA Muitas nodokļi 7. Pants Muitas nodokļi un citi maksājumi 1. Muitas nodoklis ir jebkurš nodoklis vai jebkāda veida maksājums, ko piemēro, preces importējot, vai saistībā ar preču importēšanu, tostarp jebkāda veida papildnodoklis vai piemaksa, taču tas neietver a) iekšējos nodokļus vai citus iekšējos maksājumus, ko uzliek atbilstīgi 23. pantam; b) antidempinga, kompensācijas vai aizsargpasākumu, ko piemēro atbilstīgi II daļas 2. nodaļai; c) maksas vai citus maksājumus, ko uzliek atbilstīgi šā panta 2. punktam. 2. Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto maksu un maksājumu summa nepārsniedz sniegto pakalpojumu atbilstīgo aptuveno izmaksu summu, un tie nav paredzēti vietējo ražojumu netiešai aizsardzībai vai importa aplikšanai ar nodokli fiskālām vajadzībām. Jebkuru šādu maksu vai maksājumu piemēro, neizmantojot procentuālo principu. 8. Pants Izcelsmes noteikumi Šajā nodaļā vārds "izcelsmes" nozīmē to, ka uz ražojumu attiecas šā nolīguma II protokolā izklāstītie izcelsmes noteikumi. Puses piecu gadu laikposmā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā pārskata šo noteikumu darbību, lai vēl vairāk vienkāršotu jēdzienus un metodes, kas izmantotas izcelsmes noteikšanai, ņemot vērā Klusā okeāna valstu vajadzības attīstības jomā. Šādā pārskatīšanā pilnībā jānodrošina skaidrība investoriem attiecībā uz tehnoloģiju izstrādi un ražošanas procesiem, kā arī par visiem pārējiem faktoriem, tostarp par notiekošām reformām attiecībā uz izcelsmes noteikumiem un tādu atbilstīgu mehānismu izveidi, kas paredzēti administratīvai sadarbībai attiecīgi starp Pusēm un Klusā okeāna valstīm, kas var uzlikt pienākumu grozīt šā protokola noteikumus. Puses ne vēlāk kā vienu gadu pēc šā laikposma beigām sāk sarunas par to, lai šo protokolu grozītu vai aizstātu ar citu. Šādu grozīšanu vai aizstāšanu veic, pieņemot Tirdzniecības komitejas lēmumu. 9. Pants Preču klasifikācija Tirdzniecībā starp EK pusi un Klusā okeāna valstīm izmanto attiecīgajās tarifu nomenklatūrās izklāstīto preču klasifikāciju, balstoties uz Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu. 10. Pants Izvedmuitas nodokļu likvidēšana EK puse un Klusā okeāna valstis nevar saglabāt vai ieviest nevienu maksājumu, nodokli vai citas maksas un maksājumus, kas uzlikti, preces eksportējot otrā pusē vai saistībā ar to, un nevienu nodokli, maksas un maksājumus par precēm, ko eksportē otrā pusē, kuru lielums pārsniedz iekšējai pārdošanai paredzētiem līdzīgiem ražojumiem uzliktos, izņemot gadījumus, a) kad šie pasākumi ir vajadzīgi saistībā ar iekšzemes pasākumiem, lai nodrošinātu kādas Klusā okeāna valsts fiskālo maksātspēju vai vides aizsardzību, un b) ārkārtas gadījumos, ja Klusā okeāna valsts var pamatot konkrēto aizsardzību ar jaunu nozaru attīstīšanu, konkrētā Klusā okeāna valsts pēc savstarpējas vienošanās ar EK pusi var ieviest pagaidu eksporta nodokļus ierobežotam skaitam ražojumu, kuri paredzēti EK tirgum [1]. 11. Pants Klusā okeāna valstu izcelsmes ražojumiem piemērojamie muitas nodokļi Klusā okeāna valstu izcelsmes ražojumus, izņemot I pielikumā norādītos ražojumus, importē EK pusē, tos neapliekot ar muitas nodokļiem, atbilstīgi I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem. 12. Pants EK puses izcelsmes ražojumiem piemērojamie muitas nodokļi EK puses izcelsmes ražojumu importam piemērojamos muitas nodokļus samazina vai atceļ saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. 13. Pants Tarifa saistību grozīšana Ja konkrēta ražojuma imports ir nopietni apgrūtināts, Klusā okeāna valsts, kura saskaras ar šādām grūtībām, var lūgt Tirdzniecības komitejai pārskatīt muitas nodokļu samazināšanas vai atcelšanas grafiku, lai vajadzības gadījumā, kopīgi vienojoties, atcelšanas vai samazināšanas grafiks tiktu grozīts. Tirdzniecības komiteja jebkādā veidā, ko tā uzskata par atbilstīgu, vienojoties var grozīt II pielikumu. Puses nodrošina, lai ar šādiem grozījumiem būtu panākta šā nolīguma saderība ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) 1994 XXIV panta prasībām. 14. Pants Jaunu pasākumu nepieņemšana Tirdzniecībā starp Pusēm ar visiem ražojumiem, uz kuriem attiecas liberalizācija, no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas neievieš jaunus muitas nodokļus, kā arī nepalielina jau piemērotos nodokļus. 15. Pants Preču aprite 1. Preces, kuru izcelsme ir EK pusē vai Klusā okeāna valstīs, apliek ar muitas nodokļiem tikai vienreiz. Tiklīdz precēm, kuru izcelsme ir jebkurā no pusēm, muitas nodokļi ir uzlikti, tās laiž apritē attiecīgi EK puses vai Klusā okeāna valstu teritorijā, nepiemērojot nevienu citu muitas nodokli. 2. Neskarot šā panta 1. punktu un to tarifa pozīciju precēm, kurām nodokļi ir atcelti ne visās Klusā okeāna valstīs, jebkuru muitas nodokli, kas samaksāts, importējot kādā Klusā okeāna valstī, pilnīgi un nekavējoties atlīdzina tad, kad preces tiek izvestas no pirmās importēšanas muitas teritorijas. Tad nodokli par šādu ražojumu maksā patēriņa valstī. 3. Puses vienojas sadarboties, lai sekmētu preču apriti un vienkāršotu muitas procedūras atbilstīgi 4. nodaļā paredzētajam. 16. Pants Nediskriminēšanas klauzula 1. Attiecībā uz šīs nodaļas jautājumiem EK puse piešķir Klusā okeāna valstīm labvēlīgāku režīmu, ja tas piemērojams tādēļ, ka EK puse pēc šā nolīguma parakstīšanas kļuvusi par pusi kādā brīvās tirdzniecības nolīgumā ar trešām personām. 2. Attiecībā uz šīs nodaļas jautājumiem Klusā okeāna valstis piešķir EK pusei labvēlīgāku režīmu, ja tas piemērojams tādēļ, ka Klusā okeāna valstis pēc šā nolīguma parakstīšanas kļuvušas par pusi kādā brīvās tirdzniecības nolīgumā ar jebkuru tirdzniecības lielvalsti. 3. Ja kāda Klusā okeāna valsts vai valstis var apliecināt, ka kāda trešā persona tām ir piedāvājusi ievērojami labvēlīgāku režīmu attiecībā uz precēm, tostarp izcelsmes noteikumiem, nekā EK puses piedāvātais režīms, tad Puses apspriežas, kopīgi vienojoties, kā vislabāk īstenot šā panta 2. punktu. 4. Šīs nodaļas noteikumi neuzliek EK pusei vai jebkurai Klusā okeāna valstij pienākumu abpusēji pagarināt preferenču režīmu, kas piemērojams tādēļ, ka ES puse vai jebkura Klusā okeāna valsts šā nolīguma parakstīšanas dienā ir puse kādā brīvās tirdzniecības nolīgumā ar trešām personām. 5. Šajā pantā "brīvās tirdzniecības nolīgums" ir nolīgums, ar ko būtiski liberalizē tirdzniecību un paredz, ka tā pušu starpā nav vai tiek likvidēta būtībā jebkāda veida diskriminācija, novēršot esošos diskriminējošos pasākumus un/vai aizliedzot jaunus vai papildu diskriminējošus pasākumus, sākot ar minētā nolīguma spēkā stāšanās dienu vai pēc pieņemama termiņa. 6. Šajā pantā "tirdzniecības lielvalsts" ir ikviena attīstīta valsts vai ikviena valsts, kuras daļa pasaules preču eksportā veido vairāk nekā vienu procentu gadā pirms 2. punktā minētā brīvās tirdzniecības nolīguma stāšanās spēkā, vai ikviena valstu grupa, kura darbojas atsevišķi, kolektīvi vai ar brīvās tirdzniecības nolīgumu un kuras daļa pasaules preču eksportā veido vairāk nekā 1,5 % gadā pirms 2. punktā minētā brīvās tirdzniecības nolīguma stāšanās spēkā [2]. 17. Pants Īpašie noteikumi par administratīvo sadarbību muitas lietās 1. Puses vienojas, ka administratīvā sadarbība ir būtiski svarīga šajā daļā noteiktā preferenciālā režīma īstenošanai un kontrolei, un uzsver apņemšanos cīnīties pret pārkāpumiem un krāpšanu muitas lietās un ar to saistītos jautājumos. 2. Ja kāda puse vai kāda Klusā okeāna valsts uz objektīvas informācijas pamata konstatē nespēju nodrošināt administratīvo sadarbību un/vai atklāj pārkāpumus vai krāpšanu, attiecīgā puse vai Klusā okeāna valsts saskaņā ar šo pantu var uz laiku apturēt konkrētā preferenciālā režīma piemērošanu attiecīgajam(-iem) ražojumam(-iem). 3. Šajā pantā nespēja nodrošināt administratīvo sadarbību, inter alia, nozīmē: a) atkārtotu nespēju izpildīt pienākumu pārbaudīt attiecīgā(-o) ražojuma(-u) izcelsmes statusu; b) atkārtotu atteikšanos vai nepamatotu kavēšanos veikt izcelsmes apliecinājuma pārbaudi un/vai paziņot tās rezultātus; c) atkārtotu atteikšanos vai nepamatotu kavēšanos, iegūstot atļauju veikt administratīvas sadarbības uzdevumus, lai pārbaudītu dokumentu autentiskumu vai informācijas pareizību, kas ir būtiska konkrētā preferenciālā režīma piešķiršanai. Šā panta nolūkos pārkāpums vai krāpšana var tikt konstatēta arī tad, ja bez izskaidrojoša iemesla saistībā strauji palielinās preču imports, pārsniedzot otras puses vai Klusā okeāna valsts parasto ražošanas līmeni un eksporta jaudu, un šāds palielinājums ir saistīts ar objektīvu informāciju par pārkāpumiem vai krāpšanu. 4. Uz pagaidu apturēšanu atbilstīgi šā panta 2. punktam attiecas šādi nosacījumi: a) puse vai Klusā okeāna valsts, kas uz objektīvas informācijas pamata konstatē nespēju nodrošināt administratīvo sadarbību un/vai atklāj pārkāpumus vai krāpšanu, par to tūlīt paziņo Tirdzniecības komitejai, sniedzot arī objektīvu informāciju, un, pamatojoties uz visu attiecīgo informāciju un objektīviem secinājumiem, uzsāk apspriešanos Tirdzniecības komitejā, lai rastu EK pusei un attiecīgi Klusā okeāna valstīm vai valstij pieņemamu risinājumu; b) ja puses saskaņā ar iepriekš minēto ir uzsākušas apspriešanos Tirdzniecības komitejā un trīs mēnešu laikā pēc minētās paziņošanas nav spējušas vienoties par pieņemamu risinājumu, skartā puse vai Klusā okeāna valsts var uz laiku apturēt attiecīgajam ražojumam vai ražojumiem piemērojamo konkrēto preferenciālo režīmu. Par pagaidu apturēšanu nekavējoties paziņo Tirdzniecības komitejai; c) šajā pantā paredzētā pagaidu apturēšana nepārsniedz to, kas nepieciešams attiecīgās puses vai Klusā okeāna valsts finansiālo interešu aizsardzībai. Tā nepārsniedz sešu mēnešu laikposmu, kuru var pagarināt. Par pagaidu apturēšanu tūlīt pēc tās pieņemšanas paziņo skartajai pusei vai Klusā okeāna valstij un Tirdzniecības komitejai. Par to periodiski apspriežas Tirdzniecības komitejā, jo īpaši, lai to atceltu, tiklīdz vairs nepastāv to pamatojošie apstākļi. 5. Vienlaikus ar paziņošanu Tirdzniecības komitejai saskaņā ar šā panta 4. punkta a) apakšpunktu attiecīgajai pusei vai Klusā okeāna valstij Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē arī paziņojums importētājiem. Paziņojumā importētājiem attiecībā uz konkrēto ražojumu un konkrēto izcelsmi jānorāda, ka uz objektīvas informācijas pamata ir atklāts, ka nav iespējams nodrošināt administratīvo sadarbību un/vai ka ir atklāti pārkāpumi vai krāpšana. 18. Pants Administratīvo kļūdu labošana Puses atzīst otras puses tiesības šā nolīguma īstenošanas laikā labot kļūdas. Atklājot kļūdas, jebkura no pusēm var lūgt Tirdzniecības komitejai pārbaudīt iespējas pieņemt atbilstīgus pasākumus šādas situācijas novēršanai. 2. NODAĻA Tirdzniecības aizsardzības instrumenti 19. Pants Antidempinga un kompensācijas pasākumi 1. Atbilstīgi šā panta noteikumiem nekas šajā nolīgumā neliedz EK pusei vai Klusā okeāna valstīm, gan PTO dalībvalstīm, gan valstīm, kuras nav PTO dalībvalstis, atsevišķi vai kolektīvi noteikt antidempinga vai kompensācijas pasākumus saskaņā ar attiecīgajiem PTO nolīgumiem. Šajā pantā izcelsmi nosaka saskaņā ar pušu nepreferenciālajiem izcelsmes noteikumiem. 2. EK puse saskaņā ar EK tiesībām no Klusā okeāna valstīm importētiem ražojumiem var piemērot galīgos antidempinga vai kompensācijas maksājumus tikai pēc tam, kad ir izskatīta iespēja izmantot attiecīgajos PTO nolīgumos paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Šajā ziņā EK puse sniedz atbilstīgu palīdzību Klusā okeāna valstu eksportētājiem, kuri ir ierosinājuši šādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantošanu. 3. Ja antidempinga vai kompensācijas pasākumu divu vai vairāku Klusā okeāna valstu vārdā ir uzlikusi reģionālā vai apakšreģionālā iestāde, ir vienots pārsūdzības forums, ietverot apelācijas posmu. 4. Ja antidempinga vai kompensācijas pasākumus var piemērot reģionālā vai apakšreģionālā līmenī vai valsts līmenī, attiecīgi puses vai Klusā okeāna valstis nodrošina, ka šādus pasākumus vienam un tam pašam ražojumam vienlaikus nepiemēro reģionālās vai apakšreģionālās iestādes, no vienas puses, un valsts iestādes, no otras puses. 5. EK puse informē Klusā okeāna eksportētājvalstis par pienācīgi dokumentētas sūdzības saņemšanu pirms jebkādas izmeklēšanas sākšanas. 6. Šā panta noteikumi piemērojami visās izmeklēšanās, ko sāk pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 7. Uz šā panta noteikumiem neattiecas šā nolīguma noteikumi par domstarpību izšķiršanu. 20. Pants Daudzpusējie aizsardzības pasākumi 1. Atbilstīgi šā panta noteikumiem šajā nolīguma noteikumi neliedz Klusā okeāna valstīm un EK pusei noteikt pasākumus saskaņā ar VVTT 1994 XIX pantu, Aizsardzības pasākumu nolīgumu un Lauksaimniecības nolīguma 5. pantu. Šajā pantā izcelsmi nosaka saskaņā ar pušu nepreferenciālajiem izcelsmes noteikumiem. 2. Neatkarīgi no šā panta 1. punkta, ievērojot šā nolīguma vispārējos attīstības mērķus un Klusā okeāna valstu ekonomikas nelielo apjomu, EK puse uz importu no jebkuras Klusā okeāna valsts neattiecina nevienu no pasākumiem, kas pieņemti atbilstīgi VVTT 1994 XIX pantam, PTO Aizsardzības pasākumu nolīgumam un PTO Lauksaimniecības nolīguma 5. pantam. 3. Šā panta 2. punkta noteikumus piemēro piecus gadus, sākot no nolīguma spēkā stāšanās dienas. Puses ne vēlāk kā 120 dienas pirms šā laikposma beigām pārskata minēto noteikumu darbību saskaņā ar Klusā okeāna valstu vajadzībām attīstības jomā, lai noteiktu, vai ir jāpagarina to piemērošana uz turpmāku laikposmu. 4. Uz 1. punkta noteikumiem neattiecas šā nolīguma noteikumi par domstarpību izšķiršanu. 21. Pants Divpusējie aizsardzības pasākumi 1. Neatkarīgi no 20. panta EK puse vai kāda Klusā okeāna valsts, izskatījusi alternatīvus risinājumus, var piemērot ierobežota termiņa aizsardzības pasākumus, kas ir atkāpe no 11. un 12. panta noteikumiem, ievērojot šā panta nosacījumus un tajā noteikto kārtību. 2. Šā panta 1. punktā minētos aizsardzības pasākumus var veikt, ja EK puses vai kādas Klusā okeāna valsts izcelsmes ražojumu importē EK puses vai kādas Klusā okeāna valsts teritorijā tādos palielinātos daudzumos un tādos apstākļos, kas rada vai draud radīt: a) nopietnu kaitējumu iekšzemes rūpniecības nozarei, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus, importējošo pušu vai Klusā okeāna valstu teritorijā, vai b) ekonomiska vai sociāla rakstura traucējumus kādā ekonomikas sektorā vai nozarē vai grūtības, kas varētu izraisīt nopietnu importējošo pušu vai Klusā okeāna valstu ekonomiskās situācijas pasliktināšanos, vai c) traucējumus līdzīgu vai tieši konkurējošu lauksaimniecības ražojumu tirgū [3] vai traucē izmantot mehānismus, kas regulē šādus tirgus. 3. Šajā pantā minētie aizsardzības pasākumi nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai likvidētu vai novērstu šā panta 2. punktā un 5. punkta b) apakšpunktā noteikto būtisko kaitējumu vai traucējumus. Šādi importējošo pušu vai Klusā okeāna valstu aizsardzības pasākumi var ietvert tikai vienu vai vairākus šādus pasākumus: a) ievedmuitas nodokļa likmes turpmākas samazināšanas apturēšana attiecīgajam ražojumam atbilstīgi šajā nolīgumā paredzētajam, b) muitas nodokļa palielināšana attiecīgajam ražojumam līdz līmenim, kas nepārsniedz citu PTO dalībvalstu izcelsmes importam piemēroto muitas nodokli, un c) tarifu kvotu ieviešana attiecīgajam ražojumam. 4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, ja jebkurš ražojums, kura izcelsme ir vienā vai vairākās Klusā okeāna valstīs, tiek importēts tādos palielinātos daudzumos un tādos apstākļos, kas tas vienā vai vairākos EK puses attālākajos reģionos rada vai draud radīt kādu no šā panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām situācijām, EK puse saskaņā ar 6. līdz 9. punktā noteikto kārtību var veikt uzraudzības vai aizsardzības pasākumus tikai attiecīgajā reģionā vai reģionos. 5. a) Neskarot šā panta 1. līdz 3. punktu, ja jebkurš ražojums, kura izcelsme ir EK pusē, tiek ievests tādos palielinātos daudzumos un tādos apstākļos, kas kādā Klusā okeāna valstī rada vai draud radīt kādu no 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām situācijām, attiecīgā Klusā okeāna valsts saskaņā ar 6. līdz 9. punktā noteikto kārtību var veikt uzraudzības vai aizsardzības pasākumus tikai savā teritorijā. b) Klusā okeāna valsts var veikt aizsardzības pasākumus, ja EK puses izcelsmes ražojums nodokļu samazināšanas rezultātā tiek importēts tās teritorijā tādos palielinātos daudzumos un tādos apstākļos, kas rada vai draud radīt traucējumus jaunā rūpniecības nozarē, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus. Šo pasākumu ir mērķis ir veicināt ražošanas nozaru un ilgtspējīgu nozaru attīstību, lai paaugstinātu iedzīvotāju vispārējo dzīves līmeni. Šāds noteikums ir piemērojams tikai divdesmit gadus no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. Pasākumi jāveic saskaņā ar 6. līdz 9. pantā noteikto kārtību, izņemot gadījumus, kad attiecībā uz valstīm, kas nav vismazāk attīstītās valstis, pasākumu sākotnējais termiņš var būt septiņi gadi, ko, kopīgi pārskatot, var pagarināt vēl uz 3 gadiem, un nelielo salu valstu un Klusā okeāna vismazāk attīstīto valstu gadījumā – divpadsmit gadi, ko, kopīgi pārskatot, var pagarināt vēl uz 3 gadiem. Klusā okeāna valsts saskaņā ar šo noteikumu nepalielina tarifus EK puses izcelsmes precēm par vairāk kā 3 procentiem no tarifu pozīciju vai vairāk kā par 15 procentiem no EK puses izcelsmes preču kopējās vērtības, ko aprēķina kā importa apjomu vidējo vērtību pēdējos trīs gados. 6. a) Šajā pantā minētie aizsardzības pasākumi jāsaglabā tikai tik ilgi, cik nepieciešams, lai novērstu vai labotu nopietnu kaitējumu vai traucējumus, kas noteikti šā panta 2., 4. un 5. punktā. b) Šajā pantā minētos pasākumus piemēro laikposmā, kas nepārsniedz divus gadus. Ārkārtas gadījumos šādus pasākumus var pagarināt uz turpmāku laikposmu, kas nepārsniedz divus gadus. Ja Klusā okeāna valsts piemēro aizsardzības pasākumu vai ja EK puse piemēro pasākumu, kas aprobežojas ar viena vai vairāku attālāko reģionu teritoriju, šādu pasākumu tomēr var piemērot laikposmā, kas nepārsniedz četrus gadus, un ārkārtas gadījumos to var pagarināt vēl uz četriem gadiem. c) Šajā pantā minētie pasākumi, kurus piemēro ilgāk par vienu gadu, ietver skaidri noteiktus elementus, kas pakāpeniski rada apstākļus, lai, vēlākais, noteiktā laikposma beigās tos atceltu. d) Vismaz vienu gadu pēc pasākuma beigšanas šajā pantā minēto aizsardzības pasākumu nepiemēro tāda ražojuma importam, uz kuru iepriekš jau attiecās šāds pasākums. 7. Īstenojot iepriekš minētos punktus, piemēro šādus noteikumus: a) ja EK puse vai kāda Klusā okeāna valsts uzskata, ka pastāv kāds no 2., 4. un/vai 5. punktā noteiktajiem apstākļiem, tā nekavējoties iesniedz šo jautājumu izskatīšanai Tirdzniecības komitejā; b) Tirdzniecības komiteja var sagatavot ieteikumus radušos apstākļu novēršanai. Ja Tirdzniecības komiteja nav sagatavojusi ieteikumus, kuru mērķis būtu novērst šādus apstākļus, vai ja 30 dienu laikā pēc jautājuma iesniegšanas izskatīšanai Tirdzniecības komitejā nav panākts cits pieņemams risinājums, importējošā EK puse vai Klusā okeāna valsts saskaņā ar šo pantu var pieņemt atbilstīgus pasākumus apstākļu novēršanai; c) pirms jebkura šajā pantā paredzētā pasākuma veikšanas vai gadījumos, uz kuriem attiecas šā panta 8. punkts, tiklīdz ir iespējams, EK puse vai attiecīgā Klusā okeāna valsts sniedz Tirdzniecības komitejai visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga rūpīgai stāvokļa izvērtēšanai, lai rastu attiecīgajām pusēm pieņemamu risinājumu; d) izraugoties aizsardzības pasākumus atbilstīgi šim pantam, par prioritāriem ir jānosaka pasākumi, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību; e) par visiem aizsardzības pasākumiem, kas veikti atbilstīgi šim pantam, nekavējoties paziņo Tirdzniecības komitejai, un par tiem regulāri apspriežas minētajā komitejā, īpaši lai noteiktu pasākumu atcelšanas grafiku, tiklīdz apstākļi to ļaus. 8. Ja ārkārtēju apstākļu dēļ ir vajadzīga tūlītēja rīcība, importējoša EK puse vai attiecīgā Klusā okeāna valsts var provizoriski noteikt 3., 4. un/vai 5. punktā paredzētos pasākumus, neievērojot 7. punkta prasības. Šādu rīcību var noteikt uz laikposmu, kas nav ilgāks par 180 dienām, ja pasākumus nosaka EK puse, un par 200 dienām, ja tos nosaka Klusā okeāna valsts, vai ja EK puses noteiktie pasākumi aprobežojas ar tās viena vai vairāku attālāko reģionu teritoriju. Jebkura šāda pagaidu pasākuma ilgumu skaita kā daļu no sākuma termiņa un jebkura šā panta 6. punktā minētā pagarinājuma. Nosakot šādus pagaidu pasākumus, jāņem vērā visu Pušu un īpaši nelielo salu valstu intereses. Attiecīgi importējošā puse vai Klusā okeāna valsts informē otru attiecīgo pusi un nekavējoties virza šo jautājumu izskatīšanai Tirdzniecības komitejā. 9. Ja attiecīgi kāda importējošā puse vai Klusā okeāna valsts kāda ražojuma importam piemēro administratīvu procedūru, kuras nolūks ir ātri nodrošināt informāciju par tirdzniecības plūsmu tendenci, kuras izraisa šajā pantā minētās problēmas, tā nekavējoties informē Tirdzniecības komiteju. 10. Uz aizsardzības pasākumiem, kas pieņemti atbilstīgi šim pantam, neattiecas PTO noteikumi par domstarpību izšķiršanu. 3. NODAĻA Ārpustarifa pasākumi 22. Pants Kvantitatīvo ierobežojumu aizliegums Ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi, visus aizliegumus vai ierobežojumus attiecībā uz preču importu vai eksportu starp EK pusi un Klusā okeāna valstīm, izņemot muitas nodokļus, nodokļus, maksas un citus maksājumus, neatkarīgi no tā, vai tie īstenoti ar kvotu, importa vai eksporta atļauju vai citu pasākumu starpniecību, atceļ šā nolīguma spēkā stāšanās dienā. Neievieš jaunus šāda veida pasākumus. Šā panta noteikumi neskar II daļas 2. nodaļas noteikumus. 23. Pants Valsts režīms iekšējo nodokļu piemērošanas un regulējuma jomā 1. Uz importētiem otras puses izcelsmes ražojumiem ne tieši, ne netieši neattiecas iekšējie nodokļi vai citi jebkāda veida iekšējie maksājumi, kas pārsniedz līdzīgiem iekšzemes ražojumiem tieši vai netieši piemērotus maksājumus. Turklāt puses arī citādi nepiemēro iekšējos nodokļus vai citus iekšējos maksājumus, lai panāktu iekšzemes ražojumu aizsardzību. 2. Importētiem otras puses izcelsmes ražojumiem piešķir režīmu, kas ir ne mazāk labvēlīgs kā režīms, kas piešķirts līdzīgiem iekšzemes ražojumiem atbilstīgi visiem normatīvajiem aktiem un prasībām, kas ietekmē to iekšējo pārdošanu, piedāvāšanu pārdošanai, pirkšanu, pārvadāšanu, izplatīšanu vai izmantošanu. Šā punkta noteikumi neliedz iespēju piemērot atšķirīgas iekšējo pārvadājumu maksas, kas noteiktas, pamatojoties tikai uz transportlīdzekļu ekonomisko ekspluatāciju, nevis uz ražojuma valstspiederību. 3. Puses nenosaka un nesaglabā iekšējo kvantitatīvo regulējumu attiecībā uz ražojumu maisīšanu, apstrādi vai lietošanu noteiktos daudzumos vai daļās, kas tieši vai netieši uzliktu pienākumu jebkura ražojuma, uz kuru attiecas regulējums, noteikto daudzumu vai daļu piegādāt no iekšzemes avotiem. Turklāt puses vai Klusā okeāna valstis arī citādi nepiemēro iekšējo kvantitatīvo regulējumu, lai nodrošinātu iekšzemes ražošanas aizsardzību. 4. Šā panta noteikumi neliedz subsīdiju maksāšanu vai nodokļu atvieglojumu piešķiršanu valsts ražotājiem nolūkā attīstīt ražošanas nozares, ietverot tādus maksājumus valsts ražotājiem, kas iegūti no iekšējo nodokļu vai maksājumu ieņēmumiem, kuri piemēroti saskaņā ar šā panta noteikumiem, un subsīdijas, ko veic, izmantojot iekšzemes ražojumu valsts iepirkumu. 5. Šā panta noteikumi neattiecas uz normatīvajiem aktiem, procedūrām vai praksi, kas reglamentē publisko iepirkumu. 24. Pants Lauksaimniecības eksporta subsīdijas 1. Attiecībā uz visiem šā panta 3. punktā noteiktajiem ražojumiem, kuriem Klusā okeāna valstis ir apņēmušās likvidēt muitas nodokļus, EK puse apņemas pakāpeniski atcelt esošās subsīdijas, kas piešķirtas, minēto ražojumu eksportējot uz Klusā okeāna valstu teritoriju. 2. Puses ne vēlāk kā 2007. gada 18. decembrī savstarpēji apspriežas, lai noteiktu 1. punktā minēto esošo subsīdiju atcelšanas kārtību. 3. Šo pantu piemēro ražojumiem, uz kuriem attiecas PTO Lauksaimniecības nolīguma 1. pielikums. 4. NODAĻA Muitas un tirdzniecības veicināšana 25. Pants Mērķi Šīs nodaļas mērķi ir šādi: a) palīdzēt Klusā okeāna valstis integrēt starptautiskajā ekonomikā un īpaši veicināt pušu savstarpējo tirdzniecību; b) pastiprināt sadarbību muitas lietās, lai nodrošinātu, ka ar attiecīgajiem tiesību aktiem un procedūrām, kā arī ar attiecīgo dienestu administratīvo jaudu tiek panākta efektīva muitas pārvaldība, un veicināt tirdzniecību. 26. Pants Attiecības ar esošajām programmām un palīdzība Puses sadarbību tirdzniecības atvieglošanas un veicināšanas jomā cenšas sasakņot ar citu iesaistīto personu, reģionālo organizāciju, valsts struktūru un organizāciju darbu ar mērķi novērst nevajadzīgu esošo programmu dubultošanu un maksimāli palielināt priekšrocības no tirdzniecības atvieglošanai paredzētiem līdzekļiem, vajadzības gadījumā jo īpaši ar šādu elementu palīdzību: a) informācijas apmaiņa starp pusēm, ieinteresētajām personām, reģionālajām un starptautiskajām organizācijām un to locekļiem; b) citu reģionālo vai starptautisko organizāciju kompetences un resursu izmantošana; c) pušu savstarpējā sadarbība ar citām reģionālajām un starptautiskajām organizācijām; d) sadarbība ar citām reģionālajām un starptautiskajām organizācijām, veicot starptautisku nolīgumu izstrādi un īstenošanu saskaņotu standartu un procedūru jomā, vai jaunu reģionālu organizāciju izveide; e) citu reģionālu organizāciju un to locekļu dalība tirdzniecības atvieglošanas un veicināšanas programmā, un f) jebkāda cita veida sadarbība, darbību saskaņošana vai integrēšana, ko puses uzskata par atbilstīgu. 27. Pants Muitas un administratīvā sadarbība 1. Puses vienojas: a) apmainīties ar informāciju par tiesību aktiem un procedūrām muitas jomā; b) izstrādāt kopīgas iniciatīvas abpusēji saskaņotās jomās; c) cik vien iespējams, izstrādāt kopīgu nostāju muitas lietās starptautiskos forumos; d) gan iekšēji, gan savstarpēji veicināt visu saistīto aģentūru darbību saskaņošanu. 2. Neatkarīgi no 1. punkta pušu pārvaldes iestādes saskaņā ar I protokola noteikumiem nodrošina savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās. 28. Pants Muitas procedūras 1. EK puse un Klusā okeāna valstis vienojas, ka to attiecīgajos tiesību aktos, noteikumos un procedūrās muitas jomā izmantos starptautiskos instrumentus un standartus, kas piemērojami tirdzniecības un muitas jomā, ietverot būtiskos elementus pārskatītajā Kioto Starptautiskajā muitas procedūru vienkāršošanas un saskaņošanas konvencijā, Pasaules Muitas organizācijas (PMO) pamatstandartos pasaules tirdzniecības drošībai un sekmēšanai, PMO datu kopā un Harmonizētajā preču aprakstīšanas un kodēšanas sistēmā. 2. EK puse un Klusā okeāna valstis vienojas, ka to attiecīgie tiesību akti, noteikumi un procedūras tirdzniecības un muitas jomā pamatojas uz: a) vajadzību aizsargāt un veicināt likumīgu tirdzniecību, efektīvi piemērojot un ievērojot normatīvās prasības; b) nepieciešamību izvairīties no nevajadzīga vai diskriminējoša sloga uzņēmējiem, aizsargāt pret krāpšanu, nodrošināt vienkāršotas procedūras tirgotājiem, kuri atbilst attiecīgiem kritērijiem, un nodrošināt atbilstību, kā arī vajadzību izvairīties no pārmērīgu sankciju piemērošanas par sīkiem muitas jomas noteikumu vai procedūras prasību pārkāpumiem; c) mūsdienīgu muitas metožu piemērošanu, ietverot riska novērtēšanu, vienkāršotas procedūras preču ievešanai un izlaišanai, kontroli pēc izlaišanas un uzņēmumu revīzijas metožu piemērošanu; d) progresīvu sistēmu attīstību, ietverot uz informācijas tehnoloģiju balstīto, lai atvieglinātu elektronisko datu apmaiņu starp tirgotājiem, muitas administrācijām un citām saistītajām aģentūrām; e) vajadzību veicināt tranzīta kustību; f) vajadzību atcelt visas prasības obligāti izmantot muitas brokeru pakalpojumus. Muitas brokeru licencēšanā piemēro pārredzamus, nediskriminējošus un samērīgus noteikumus; g) vajadzību, izņemot ārkārtas gadījumus, atcelt visas prasības attiecībā uz pirmsnosūtīšanas pārbaužu obligātu izmantošanu, kā noteikts PTO nolīgumā par pirmsnosūtīšanas pārbaudi, vai tām līdzvērtīgu darbību. 3. Nelielās salu valstis šā panta 1. punktu un 2. punkta c) un d) apakšpunktu atbilstīgi īsteno, ņemot vērā savu administrāciju lielumu un darbspēju. 4. Puses vienojas, ka a) attiecīgi EK pusē un Klusā okeāna valstīs jāpiemēro vienots administratīvais dokuments vai tā elektroniskais ekvivalents. Klusā okeāna valstis turpina centienus šā mērķa sasniegšanai, lai īstenotu drīz pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Kopīga situācijas analīze veicama piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā; b) jānodrošina saistošu nolēmumu sistēma muitas lietās, īpaši tarifu klasifikācijas un izcelsmes noteikumu jomā, saskaņā ar valstu attiecīgajos tiesību aktos paredzētajiem noteikumiem. 5. Lai uzlabotu darba paņēmienus, kā arī nodrošinātu nediskriminēšanu, pārredzamību, efektivitāti, neaizskaramību un darbību pārskatatbildību, attiecīgi puses vai Klusā okeāna valstis: a) ievieš efektīvas, tūlītējas un nediskriminējošas procedūras, kas ļauj izmantot pārsūdzības tiesības pret muitas un citu aģentūru administratīvajām darbībām, nolēmumiem un lēmumiem, kas skar importu, eksportu vai tranzītpreces. Pārsūdzības procedūrām jābūt viegli pieejamām, arī mazajiem vai vidējiem uzņēmumiem, un visām izmaksām jābūt proporcionālām un samērīgām ar pārsūdzības nodrošināšanas izmaksām; b) nodrošina tādu pasākumu pieņemšanu, kas ļauj panākt augstus integritātes standartus muitas pakalpojumu jomā atbilstīgi attiecīgajām starptautiskajām šīs jomas konvencijām un instrumentiem. 29. Pants Muitas attiecības ar uzņēmējiem EK puse un Klusā okeāna valstis vienojas: a) sekmēt uzņēmēju un attiecīgo administrāciju savstarpējo sadarbību; b) nodrošināt visu tiesību aktu, procedūru, maksu un maksājumu publisku pieejamību, cik vien iespējams izmantojot elektroniskos līdzekļus, kā arī to pamatojumu; c) darīt publiski pieejamus attiecīgos administratīvos paziņojumus, tostarp aģentūras noteikumus un ievešanas procedūras, ostās un robežpārejas punktos esošo muitas iestāžu, kā arī informācijas sniegšanas kontaktpunktu darba laikus un darbības procedūras; d) par vajadzību, cik vien iespējams, savlaicīgi un regulāri apspriesties ar uzņēmējiem par tiesību aktu priekšlikumiem un procedūrām, kas saistītas ar muitas un tirdzniecības jautājumiem. Šajā ziņā katra puse izveido atbilstīgus mehānismus, lai nodrošinātu regulāru apspriešanos starp administrācijām un uzņēmējiem; e) par to, ka jauni vai grozīti tiesību akti jāīsteno un tiem jāstājas spēkā tā, lai tirgotājiem būtu pietiekami daudz informācijas, lai viņi būtu pietiekami gatavi tos ievērot; f) nodrošināt, lai to attiecīgajās muitas un saistītajās prasībās un procedūrās arī turpmāk tiktu ievērotas tirgotāju vajadzības, paraugprakse un tās iespējami maz ietekmētu tirdzniecību. 30. Pants Preču muitas vērtības noteikšana 1. Puses vienojas to preču tirdzniecībai, uz kurām attiecas šā nolīguma II daļa, piemērot VVTT 1994 VII pantu un nolīgumu par VVTT 1994 VII panta īstenošanu. 2. Neatkarīgi no šā panta 1. punkta Klusā okeāna valstis, kuras nav PTO dalībvalstis, šā nolīguma spēkā stāšanās dienā to preču tirdzniecībai, uz kurām attiecas šā nolīguma II daļa, piemēro noteikumus par preču muitas vērtības noteikšanu atbilstīgi VVTT 1994 VII pantam un nolīgumam par VVTT 1994 VII panta īstenošanu piecus gadus no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. 31. Pants Muitas standartu saskaņošana reģionu līmenī 1. Puses veicina reģionālo integrāciju muitas jomā un cenšas izstrādāt kopīgus tiesību aktus, procedūras un prasības atbilstīgi attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem. 2. Regulāri jāpārbauda, kā tiek īstenoti šā panta noteikumi. 32. Pants Pārskatīšanas klauzula Puses vienojas ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā pārskatīt šīs nodaļas īstenošanu, lai noteiktu turpmāk veicamos pasākumus. 5. NODAĻA Tehniskie šķēršļi tirdzniecībai un sanitārie un fitosanitārie pasākumi 33. Pants Darbības joma un definīcijas 1. Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz tehniskajiem noteikumiem, standartiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām, (turpmāk "TBT pasākumi"), kā noteikts PTO nolīgumā par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai (turpmāk "TBT nolīgums") un par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem (turpmāk "SFS pasākumi"), kā noteikts PTO nolīgumā par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (turpmāk "SFS nolīgums"), ciktāl tie skar šā nolīguma II daļā aptverto tirdzniecību. 2. Šajā nodaļā piemēro TBT nolīgumā un SFS nolīgumā izmantotās definīcijas. 34. Pants Mērķi 1. Puses vienojas sadarboties, lai veicinātu un paplašinātu preču tirdzniecību starp tām, apzinot, novēršot un atceļot šķēršļus tirdzniecībai, kas rodas, īstenojot TBT un SFS pasākumus. 2. Puses vienojas sadarboties, lai stiprinātu Klusā okeāna valstu reģionālo tirdzniecību, reģionālo integrāciju un sadarbību ar TBT un SFS pasākumiem saistītās lietās. 3. Puses vienojas sadarboties, lai veicinātu atbilstību SFS pasākumiem, ko piemēro eksportam, vienlaikus aizsargājot cilvēku, dzīvnieku un augu drošību un veselību, jo īpaši veidojot publiskā un privāta sektora jaudu Klusā okeāna valstīs un palīdzot tam uzlabot savu normatīvo sistēmu un saistītās iestādes. 4. Puses sadarbojas ar mērķi pastiprināt reģionālo integrāciju un veicināt publiskā un privāta sektora darbspēju TBT un SFS pasākumu izpildei. 35. Pants Prioritārie ražojumi Lai labāk sasniegtu šīs nodaļas mērķus, Puses vienojas sagatavot eksportam no Klusā okeāna valstīm uz EK pusi paredzēto prioritāro ražojumu sarakstu un Klusā okeāna valstu savstarpējai tirdzniecībai paredzēto prioritāro ražojumu sarakstu. Šie saraksti ir attiecīgi iekļauti III. A un III. B pielikumā, kurus pēc vajadzības ar Tirdzniecības komitejas lēmumu pārskata vai groza. 36. Pants Tiesības un pienākumi 1. Puses vienojas šā nolīguma II daļā aptverto preču tirdzniecībai piemērot SFS nolīgumu un TBT nolīgumu. 2. Neatkarīgi no šā panta 1. punkta Klusā okeāna valstis, kuras šā nolīguma spēkā stāšanās dienā nav PTO dalībvalstis, SFS un TBT pasākumus piemēro saskaņā ar SFS nolīguma un TBT nolīguma prasībām. 3. EK puse īstermiņā pilnībā ņems vērā jaudas ierobežojumus, ar kuriem šā panta noteikumu izpildē saskarsies valstis, kuras nav PTO dalībvalstis. 4. Vajadzības gadījumā un ja iespējams, puses vienojas, ka PTO SFS un TBT nolīgumos iekļautie noteikumi par īpašo un diferenciālo režīmu ir piemērojami tirdzniecībai starp šā nolīguma pusēm, ietverot Klusā okeāna valstis, kuras nav PTO dalībvalstis. 37. Pants Pasākumu līdzvērtība 1. Puses atzīst to, cik svarīgi ir panākt, lai darbotos SFS nolīguma 4. panta noteikumi un lai Klusā okeāna valstis sekmētu, ka to SFS pasākumu līdzvērtīgumu atzīst attīstītās importētājvalstis. 2. Puses vēlreiz apstiprina lēmumu, ko PTO Sanitāro un fitosanitāro pasākumu komiteja pieņēma 2004. gada 23. jūlijā saistībā ar sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanas nolīguma 4. panta īstenošanu. EK puse vienojas pienācīgi izskatīt no vienas vai vairākām Klusā okeāna valstīm saņemtus pamatotus pieprasījumus pārbaudīt to SFS pasākumu līdzvērtību eksporta jomās, kas raisa īpašu Klusā okeāna valstu interesi. 38. Pants Kompetentās iestādes 1. Šajā nodaļā minēto pasākumu īstenošanai pušu attiecīgās SFS iestādes ir kompetentās iestādes Klusā okeāna valstīs un EK pusē. 2. Puses saskaņā ar šo nolīgumu informē viena otru par attiecīgajām kompetentajām SFS iestādēm un turklāt par jebkādām izmaiņām. 39. Pants Ar SFS un TBT saistīto problēmu risināšana 1. Puses nodrošina informāciju, kas vajadzīga, lai veicinātu piekļuvi informācijai par TBT un SFS pasākumiem, to īstenošanu un izpildi, un turpmākiem sasniegumiem šajās jomās un lai sekmētu tādu grūtību novēršanu un/vai atrisināšanu, kas varētu rasties starp EK pusi un Klusā okeāna valstīm. 2. Puses cik vien drīz iespējams informē un apspriežas viena ar otru, lai rastu savstarpēji saskaņotu risinājumu, ja, īstenojot TBT vai SFS pasākumu, rodas šķērslis tirdzniecībai. 3. Šīs nodaļas noteikumi neskar pušu tiesības saskaņā ar citiem starptautiskajiem nolīgumiem, ietverot tiesības izmantot starptautisko organizāciju labas gribas pakalpojumus vai domstarpību izšķiršanas mehānismus, vai ar jebkuru starptautisku nolīgumu izveidotus mehānismus. 40. Pants Pārredzamība un informācijas apmaiņa 1. Puses apstiprina apņemšanos īstenot SFS nolīgumā un TBT nolīgumā izklāstītos pārredzamības noteikumus, lai veicinātu piekļuvi attiecīgai informācijai par TBT vai SFS pasākumiem. 2. EK puse vienojas sadarboties saistībā ar Klusā okeāna valstu iniciatīvām, lai reģionu līmenī izveidotu efektīvu TBT un SFS pasākumu paziņošanas mehānismu. 3. Puses agrīnā posmā cenšas informēt viena otru par priekšlikumiem saistībā ar TBT vai SFS pasākumu ieviešanu vai grozīšanu, kas var ietekmēt pušu savstarpējo tirdzniecību, vajadzības gadījumā izmantojot esošās sistēmas. 4. Puses, inter alia, jo īpaši saistībā ar TBT pasākumiem vienojas: a) pastiprināt sadarbību, lai veicinātu piekļuvi to attiecīgajiem tirgiem, palielinot savstarpējās zināšanas un izpratni par to attiecīgajām sistēmām tehnisko noteikumu, standartu, metroloģijas, akreditācijas un atbilstības novērtēšanas jomā; b) apmainīties ar informāciju un konkrētos jautājumos vai nozarēs apzināt un ieviest atbilstīgus mehānismus, piemēram, starptautisko standartu sakārtošanu un uzticēšanos piegādātāja atbilstības deklarācijai; c) izstrādāt kopējus viedokļus un pieejas attiecībā uz tehnisko normatīvu praksi, tostarp pārredzamību, apspriešanu, proporcionalitāti, starptautisko standartu izmantošanu, atbilstības novērtēšanu un tirgus uzraudzību. 41. Pants Īstenošana Puses vienojas par to, ka Tirdzniecības komiteja atbilstīgi šai nodaļai ir tiesīga: a) uzraudzīt un pārskatīt tās īstenošanu; b) nodrošināt TBT un SFS jautājumu saskaņošanu un apspriešanu; c) sadarbības mērķiem apzināt un pārskatīt prioritārās nozares, ražojumus un attiecīgās prioritārās jomas, un d) ieteikt šīs nodaļas grozījumus. 6. NODAĻA Izņēmumi 42. Pants Vispārējā izņēmumu klauzula Ievērojot prasību, ka pasākumus nepiemēro tā, ka tie vienādos apstākļos varētu izraisīt pušu savstarpēju patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju vai preču, pakalpojumu tirdzniecības vai uzņēmumu slēptu ierobežojumu, šā nolīguma noteikumi neliedz EK pusei vai Klusā okeāna valstīm pieņemt vai izpildīt pasākumus, kas: a) ir nepieciešami sabiedriskās drošības un sabiedrības morāles aizsardzībai vai sabiedriskās kārtības uzturēšanai; b) ir nepieciešami cilvēku, dzīvnieku un augu veģetācijas vai veselības aizsardzībai; c) kas nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem vai noteikumiem, kuri nav saderīgi ar šo nolīgumu, ietverot tos, kas attiecas uz: i) krāpnieciskas vai maldinošas prakses novēršanu vai attiecas uz līgumsaistību neizpildes sekām; ii) personu privātuma aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi un izplatīšanu un privātā īpašumā esošas dokumentācijas un grāmatvedības konfidencialitātes aizsardzību; iii) drošību; iv) muitas izpildi; vai v) intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību; d) attiecas uz zelta un sudraba importēšanu vai eksportēšanu; e) ir nepieciešami nacionālo bagātību ar māksliniecisku, vēsturisku vai arheoloģisku vērtību aizsardzībai; f) attiecas uz izsīkstošu dabas resursu saglabāšanu, ja tādus pasākumus iedzīvina saistībā ar ierobežojumiem iekšzemes preču ražošanai vai patēriņam, iekšzemes pakalpojumu piegādei vai patēriņam un vietējiem ieguldītājiem; g) attiecas uz cietumnieku darba ražojumiem; vai h) nav saderīgi ar 23. pantu, ja režīma atšķirības mērķis ir nodrošināt efektīvu vai līdztiesīgu tiešo nodokļu uzlikšanu vai iekasēšanu attiecībā uz EK puses vai kādas Klusā okeāna valsts saimnieciskajām darbībām, ieguldītājiem vai pakalpojumu sniedzējiem. 43. Pants Izņēmumi drošības apsvērumu dēļ 1. Šā nolīguma noteikumi: a) neuzliek EK pusei vai Klusā okeāna valstij pienākumu sniegt informāciju, ja tā uzskata, ka informācijas izpaušana būtu pretrunā tās būtiskām drošības interesēm; b) neliedz EK pusei vai Klusā okeāna valstij veikt pasākumus, kurus tā uzskata par nepieciešamiem savu būtisko drošības interešu aizsargāšanai: i) attiecībā uz skaldmateriāliem un kodolmateriāliem vai materiāliem, no kuriem tie iegūti; ii) attiecībā uz saimniecisku darbību, ko tieši vai netieši veic militāras iestādes apgādes vai nodrošinājuma vajadzībām; iii) saistībā ar ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošanu un tirdzniecību; iv) attiecībā uz valsts iepirkumu, kas nepieciešams valsts drošības vai valsts aizsardzības vajadzībām; vai v) kara laikā vai citādā ārkārtas situācijā starptautiskajās attiecībās; vai c) neliedz EK pusei vai Klusā okeāna valstij veikt pasākumus, lai izpildītu pienākumus, ko tā uzņēmusies starptautiskā miera un drošības uzturēšanai. 2. Tirdzniecības komiteju pēc iespējas visaptverošāk informē par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 1. punkta b) un c) apakšpunktu, kā arī par to izbeigšanu. 44. Pants Nodokļu uzlikšana 1. Šis nolīgums vai kārtība, kas noteikta atbilstīgi šim nolīgumam, neliedz EK pusei vai Klusā okeāna valstij, piemērojot savu nodokļu tiesību aktu attiecīgos noteikumus, nošķirt nodokļu maksātājus, kuri nav vienādā situācijā, jo īpaši saistībā ar dzīvesvietu vai vietu, kur ieguldīts šo personu kapitāls. 2. Šis nolīgums vai kārtība, kas noteikta atbilstīgi šim nolīgumam, nekādi nav uzskatāmi par tādu, kas liedz noteikt vai izpildīt pasākumus, kuru mērķis ir novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ievērojot nolīgumos iekļautos nodokļu noteikumus, lai izvairītos no nodokļu divkāršas uzlikšanas, vai citus nodokļu režīmus vai iekšzemes finanšu tiesību aktus. 3. Šis nolīgums neskar EK puses vai Klusā okeāna valsts tiesības un pienākumus atbilstīgi nodokļu konvencijām. Šā nolīguma un jebkuras šādas konvencijas pretrunas gadījumā minētā konvencija ir noteicošā, ciktāl tā attiecas uz attiecīgo pretrunu. 45. Pants Grūtības maksājumu bilances jomā 1. Ja kādai Klusā okeāna valstij vai EK pusei rodas nopietnas maksājumu bilances grūtības un ārējas finansiālas grūtības vai rodas šādi draudi un jo īpaši, ja kāda puse vai Klusā okeāna valsts konstatē, ka a) būtiski samazinās tās valūtas rezerves vai ja pastāv nenovēršami šādas situācijas draudi, vaikādas Klusā okeāna valsts valūtas rezerves, kurai tās ir ļoti nelielas, nav pienācīgi palielinājušās; b) saistībā ar valdības ieņēmumiem no iekasētajiem muitas nodokļiem ir būtiski pasliktinājies tās finansiālais stāvoklis; vai c) ir notikusi dabas katastrofa, kas ir izraisījusi vai, iespējams, var izraisīt būtisku valdības vai privātā sektora ieņēmumu samazinājumu, minētā puse vai Klusā okeāna valsts var uzlikt vai palielināt tarifus uz tādu minimālo laikposmu, kāds nepieciešams, un tādā minimālā apmērā, kāds vajadzīgs, lai apturētu vai novērstu nopietnu rezervju samazinājumu vai lai dotu iespēju tās pieņemami drīz palielināt vai apturēt vai novērst būtisku finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. 2. Klusā okeāna valstis un EK puse cenšas izvairīties no 1. punktā minēto ierobežojošo pasākumu piemērošanas. 3. Puses vai Klusā okeāna valstis, kuras piemēro šajā pantā paredzētos ierobežojumus, var noteikt ierobežojumu biežumu dažādu ražojumu vai ražojumu kategoriju importam, tādējādi dodot priekšroku šādu būtiskāko ražojumu importam. 4. Visi ierobežojošie pasākumi, kurus pieņem vai saglabā saskaņā ar šo pantu, ir saderīgi ar jebkurām tās puses vai Klusā okeāna valsts saistībām PTO un SVF, kura pieņem vai saglabā ierobežojošo pasākumu. Puse vai Klusā okeāna valsts, kura pieņem un saglabā ierobežojošo pasākumu, veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka šis pasākums nesamērīgi neietekmē šajā nolīgumā paredzēto importu no otras puses. 5. Visi saskaņā ar šo pantu pieņemtie vai saglabātie ierobežojošie pasākumi ir nediskriminējoši, noteikti uz laiku un nepārsniedz maksājumu bilances un ārējo finanšu stāvokļa koriģēšanai nepieciešamo, un a) pasargā no pārmērīga kaitējuma jebkuras citas puses vai Klusā okeāna valsts komerciālajām vai ekonomiskajām interesēm; b) neliedz jebkuru tādu preču importēšanu saprātīgos minimālos tirdzniecības apjomos, kuru izslēgšana traucētu regulāru tirdzniecības kanālu darbību, un c) neliedz importēt tirdzniecības paraugus vai ievērot patentu, tirdzniecības zīmju, autortiesību vai tamlīdzīgas procedūras. 6. Jebkura Klusā okeāna valsts vai EK puse, kas saglabā vai pieņem ierobežojošus pasākumus vai to grozījumus, nekavējoties paziņo par tiem otrai pusei vai Klusā okeāna valstīm, no kurām nāk attiecīgais imports, un iespējami īsā laikā iesniedz to atcelšanas grafiku. 7. Puse vai Klusā okeāna valsts, kura pieņem vai saglabā ierobežojošo pasākumu, un puse vai Klusā okeāna valstis, no kuram nāk attiecīgais imports, nekavējoties apspriežas. Šādā apspriedē novērtē attiecīgās Klusā okeāna valsts vai EK puses maksājumu bilances stāvokli un saskaņā ar šo pantu pieņemtos vai saglabātos ierobežojumus, inter alia, ņemot vērā tādus faktorus kā a) maksājumu bilances un ārējo finansiālo grūtību raksturs un apjoms; b) ārējā ekonomikas un tirdzniecības vide; c) pieejamie alternatīvie korektīvie pasākumi. Apspriedēs izskata ierobežojošo pasākumu atbilstību 3. un 4. punktam. Visus Starptautiskā valūtas fonda iesniegtos statistikas un citādus faktus attiecībā uz ārvalstu valūtām, valūtas rezervēm un maksājumu bilanci pieņem un secinājumus pamato ar minētā fonda sniegto attiecīgās Klusā okeāna valsts vai EK puses maksājumu bilances un ārējā finanšu stāvokļa novērtējumu. 8. Ja šajā pantā paredzētie ierobežojumi saglabājas un tiek plaši piemēroti, tādējādi liecinot par vispārēju līdzsvara trūkumu, kas ierobežo starptautisko tirdzniecību, EK puse un Klusā okeāna valstis pārskata šo nolīgumu, apsverot, vai nevajadzētu veikt citus pasākumus, lai novērstu cēloņus, kas izraisa līdzsvara trūkumu. 46. Pants Pārtikas drošums 1. Puses atzīst, ka šajā nolīgumā paredzētā pušu savstarpējās tirdzniecības šķēršļu atcelšana var uzlikt nozīmīgus pārbaudījumus puses vai Klusā okeāna valsts ražotājiem lauksaimniecības un pārtikas nozarēs, un vienojas apspriesties savā starpā par šiem jautājumiem. 2. Ja šā nolīguma noteikumu ievērošana rada problēmas ar tādu pārtikas produktu vai citu ražojumu krājumiem vai pieejamību, kas ir būtiski, lai nodrošinātu kādas puses vai Klusā okeāna valsts pārtiku, un ja stāvoklis sagādā vai draud sagādāt šādai valstij lielas grūtības, minētā puse vai Klusā okeāna valsts var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar 21. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteikto kārtību. III DAĻA DOMSTRPĪBU NOVĒRŠANA UN IZŠĶIRŠANA 1. NODAĻA Mērķis un darbības joma 47. Pants Mērķis Šīs daļas mērķis ir novērst un atrisināt visas domstarpības starp EK pusi un Klusā okeāna valstīm, lai rastu savstarpēji saskaņotu risinājumu. 48. Pants Darbības joma 1. Šī daļa attiecas uz jebkurām domstarpībām par šā nolīguma interpretēšanu un piemērošanu, izņemot gadījumus, kad šai nolīgumā ir skaidri paredzēts citādi. 2. Neatkarīgi no 1. punkta Kotonū nolīguma 98. pantā izklāstītā kārtība jāpiemēro gadījumā, ja domstarpības attiecas uz Kotonū nolīgumā paredzēto sadarbību attīstības finansēšanas jomā. 2. NODAĻA Apspriešanās un mediācija 49. Pants Apspriešanās 1. Puses cenšas atrisināt visas 48. pantā minētās domstarpības, labā ticībā iesaistoties apspriedēs ar mērķi panākt saskaņotu risinājumu. 2. Puse ierosina otrai pusei apspriesties ar rakstveida pieprasījumu, kura kopija iesniedzama Tirdzniecības komitejai, norādot aplūkojamo jautājumu un nolīguma noteikumus, kuriem, pēc tās uzskata, pasākums neatbilst. 3. Apspriešanos rīko četrdesmit dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Apspriešanos uzskatāma par pabeigtu sešdesmit dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas, ja vien abas puses nevienojas apspriešanos turpināt. Visa informācija, kas izpausta apspriešanās laikā, ir konfidenciāla. 4. Apspriešanās steidzamības gadījumos, tostarp saistībā ar ātrbojīgām un sezonas precēm, jārīko piecpadsmit dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas un uzskatāma par pabeigtām trīsdesmit dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas. 5. Ja apspriešanās nenotiek šajā pantā noteiktajos termiņos vai ja tā ir pabeigta, bet nav panākta vienošanās par savstarpēji saskaņotu risinājumu, prasītāja puse saskaņā ar 51. pantu var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju. 50. Pants Mediācija 1. Ja apspriežoties nav panākts savstarpēji saskaņots risinājums, domstarpībās iesaistītās puses var vienoties par mediatora palīdzību. Ja puses nevienojas citādi, mediatora darba uzdevums ir jautājums, uz ko norādīts apspriešanās pieprasījumā. 2. Ja puses nevienojas par mediatoru desmit dienu laikā no vienošanās piesaistīt mediatoru, Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs vai viņa iecelta persona izlozē mediatoru no personām, kas iekļautas 65. pantā minētajā sarakstā un nav nevienas domstarpībās iesaistītās puses valstspiederīgie. Izlozi izdara 20 dienu laikā no dienas, kad ir iesniegta vienošanās piesaistīt mediatoru, katras puses pārstāvja klātbūtnē. Mediators sasauc sanāksmi ar domstarpībās iesaistītajām pusēm ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc viņa izraudzīšanas. Mediators saņem katras domstarpībās iesaistītās puses iesniegumu ne vēlāk kā 15 dienu laikā pirms sanāksmes un dara zināmu viedokli ne vēlāk kā 45 dienu laikā pēc viņa izraudzīšanas. 3. Mediatora atzinumā var būt ieteikums par to, kā atrisināt domstarpības atbilstīgi šā nolīguma noteikumiem. Mediatora atzinums nav saistošs. 4. Domstarpībās iesaistītās puses var vienoties grozīt 2. punktā minētos termiņus. Turklāt mediators pēc jebkuras domstarpībās iesaistītās puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var nolemt grozīt šos termiņus, ņemot vērā attiecīgās puses īpašās grūtības vai lietas sarežģītību. 5. Mediatora darbība, jo īpaši domstarpībās iesaistīto pušu izpaustā informācija un pieņemtā nostāja šajā procesā ir konfidenciāla. 3. NODAĻA Domstarpību izšķiršanas procedūras I iedaļa Šķīrējtiesas procedūra 51. Pants Šķīrējtiesas procedūras uzsākšana 1. Ja domstarpībās iesaistītajām pusēm nav izdevies atrisināt domstarpības apspriežoties, kā to paredz 49. pants, vai attiecīgā gadījumā ar mediatora palīdzību, kā to paredz 50. pants, prasītāja puse var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju. 2. Pieprasījums izveidot šķīrējtiesas kolēģiju jāiesniedz rakstveidā atbildētājai pusei un Tirdzniecības komitejai. Prasītāja puse vai Klusā okeāna valsts pieprasījumā apraksta aplūkojamos pasākumus un izskaidro, kādā veidā šādi pasākumi ir šā nolīguma noteikumu pārkāpums. 52. Pants Šķīrējtiesas kolēģijas izveide 1. Šķīrējtiesas kolēģijā ir trīs šķīrējtiesneši. 2. Desmit dienu laikā pēc tam, kad Tirdzniecības komitejai iesniegts pieprasījums izveidot šķīrējtiesas kolēģiju, puses savstarpēji apspriežas, lai panāktu vienošanos par tās sastāvu. 3. Ja domstarpībās iesaistītās puses 2. punktā noteiktajā termiņā nespēj vienoties par tās sastāvu, jebkura no pusēm var lūgt Tirdzniecības komitejas līdzpriekšsēdētāju vai priekšsēdētāja vietnieku izlozes kārtībā izraudzīties visus trīs locekļus no 65. pantā minētā saraksta: vienu personu – no to subjektu loka, ko ierosina prasītāja puse, vienu personu – no to subjektu loka, ko ierosina atbildētāja puse, un vienu personu – no pušu izvēlētiem subjektiem, kas darbosies kā priekšsēdētājs. Ja puses vienojas par vienu vai vairākiem šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem, pārējos dalībniekus izraugās tādā pašā kārtībā. 4. Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs vai viņa deleģēta persona izraugās šķīrējtiesnešus piecu dienu laikā pēc 3. punktā minētā jebkuras puses pieprasījuma un katras puses pārstāvja klātbūtnē. 5. Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas diena ir visu triju šķīrējtiesnešu izraudzīšanās diena. 53. Pants Šķīrējtiesas starpposma ziņojums Šķīrējtiesas kolēģija iesniedz pusēm starpposma ziņojumu, kurā ir aprakstošā daļa un konstatējumi un secinājumi, parasti ne vēlāk kā 120 dienas pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Jebkura no domstarpībās iesaistītajām pusēm 15 dienu laikā pēc ziņojuma paziņošanas šķīrējtiesas kolēģijai var iesniegt rakstveida piezīmes par konkrētiem starpposma ziņojuma aspektiem. 54. Pants Šķīrējtiesas nolēmums 1. Šķīrējtiesa paziņo savu nolēmumu domstarpībās iesaistītajām pusēm un Tirdzniecības komitejai 150 dienu laikā pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Ja tā uzskata, ka termiņš nav izpildāms, šķīrējtiesas priekšsēdētājam tas rakstveidā jāpaziņo domstarpībās iesaistītajām pusēm un Tirdzniecības komitejai, norādot kavēšanās iemeslus un datumu, kurā šķīrējtiesas kolēģija plāno pabeigt darbu. Nolēmumu nekādā gadījumā nedrīkst paziņot vēlāk par 180 dienām pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. 2. Steidzamības gadījumos, tostarp saistībā ar ātrbojīgām un sezonas precēm, šķīrējtiesa dara visu, lai paziņotu savu nolēmumu 75 dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Nekādos apstākļos šis termiņš nedrīkst pārsniegt 90 dienas no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Desmit dienu laikā pēc izveidošanas dienas šķīrējtiesas kolēģija var sniegt prejudiciālu nolēmumu par to, vai tā uzskata lietu par steidzamu. II iedaļa Nolēmuma izpilde 55. Pants Šķīrējtiesas nolēmuma izpilde Katra domstarpībās iesaistītā puse veic nepieciešamos pasākumus, lai panāktu šķīrējtiesas nolēmuma izpildi, un puses cenšas vienoties par termiņu, kurā jāpanāk nolēmuma izpilde. 56. Pants Pieņemamais termiņš nolēmuma izpildei 1. Atbildētāja puse ne vēlāk kā 30 dienas pēc šķīrējtiesas nolēmuma paziņošanas pusēm paziņo prasītājai pusei un Tirdzniecības komitejai, cik daudz laika tai vajadzēs nolēmuma izpildei (pieņemamais termiņš). 2. Ja pušu starpā ir domstarpības par pieņemamu termiņu šķīrējtiesas nolēmuma izpildei, prasītāja puse divdesmit dienu laikā pēc paziņošanas, kas veikta saskaņā ar 1. punktu, rakstveidā pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai noteikt pieņemamā termiņa ilgumu. Par šādu pieprasījumu vienlaicīgi paziņo otrai domstarpībās iesaistītajai pusei un Tirdzniecības komitejai. Šķīrējtiesas kolēģija 30 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo nolēmumu domstarpībās iesaistītajām pusēm un Tirdzniecības komitejai. 3. Nosakot pieņemamā termiņa ilgumu, šķīrējtiesa ņem vērā, cik ilgs laiks pusei, par kuru iesniegts pieprasījums, vai, atbilstīgā gadījumā, attiecīgajai Klusā okeāna valstij parasti vajadzīgs, lai pieņemtu likumdošanas vai administratīvos pasākumus, kas salīdzināmi ar tiem, ko šāda puse noteikusi par nepieciešamiem nolēmuma izpildei. Šķīrējtiesas kolēģija var ņemt vērā arī ierobežojumus, kas var iespaidot atbildētājas puses nepieciešamo pretpasākumu pieņemšanu. 4. Ja sākotnējās šķīrējtiesas kolēģijas sastāvs vai daži tās locekļi nevar piedalīties jaunā sanāksmē, piemēro 52. pantā noteikto kārtību. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 45 dienas no 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas. 5. Domstarpībās iesaistītās puses vienojoties var pagarināt pieņemamo termiņu. 57. Pants Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti šķīrējtiesas nolēmuma izpildei 1. Atbildētāja puse pirms pieņemamā termiņa beigām paziņo otrai pusei un Tirdzniecības komitejai par visiem pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu. 2. Ja domstarpībās iesaistītajām pusēm ir domstarpības par to, vai pasākums, kas paziņots saskaņā ar šā panta 1. punktu, atbilst šā nolīguma noteikumiem, prasītāja puse var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Šādā pieprasījumā apraksta aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā tas nav saderīgs ar šā nolīguma noteikumiem. Šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu 90 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Steidzamības gadījumos, tostarp saistībā ar ātrbojīgām un sezonas precēm, tā paziņo nolēmumu 45 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas. 3. Ja šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā vai daži tās locekļi nevar piedalīties jaunā sanāksmē, piemēro 52. pantā noteikto kārtību. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 105 dienas no 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas. 58. Pants Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma neizpildes gadījumā 1. Ja attiecīgā puse vai Klusā okeāna valsts līdz pieņemamā termiņa beigām nepaziņo par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu, vai ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka saskaņā ar 57. panta 1. punktu paziņotais pasākums neatbilst šā nolīguma noteikumiem, attiecīgi atbildētāja puse vai attiecīgā Klusā okeāna valsts iesniedz kompensācijas piedāvājumu, ja to pieprasa prasītāja puse vai Klusā okeāna valsts. Šāda kompensācija var būt vai to var veidot finansiāla kompensācija, lai gan šā nolīguma noteikumi neuzliek attiecīgi atbildētājai pusei vai attiecīgajai Klusā okeāna valstij pienākumu piedāvāt šādu finansiālu kompensāciju. 2. Ja vienošanās par kompensāciju nav panākta 30 dienu laikā no pieņemamā termiņa beigām vai no šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma atbilstīgi 57. pantam, ka pasākums, kas pieņemts, lai izpildītu tās nolēmumu, nav saskanīgs ar šā nolīguma noteikumiem, prasītāja puse vai Klusā okeāna valsts ir tiesīga, paziņojot otrai pusei, pieņemt atbilstīgus pasākumus. Šādus pasākumus attiecīgi var pieņemt prasītāja puse vai attiecīgā Klusā okeāna valsts. 3. Pieņemot atbilstīgus pasākumus, attiecīgi prasītāja puse vai attiecīgā Klusā okeāna valsts izvēlas tādus pārkāpumam proporcionālus pasākumus, kas vismazāk ietekmē šā nolīguma mērķu sasniegšanu, un ņem vērā to ietekmi uz puses vai konkrētu Klusā okeāna valstu, pret kurām sūdzība ir iesniegta, ekonomiku vai attīstību. 4. EK puse, pieņemot attiecīgus pasākumus atbilstīgi šā panta 1. un 2. punktam, ievēro pienācīgu atturību, īpaši ja jaudas ierobežojumu dēļ nav iespējama šā nolīguma izpilde. 5. Kompensācija vai attiecīgi pasākumi ir uz laiku un piemērojami tikai līdz brīdim, kad pasākums, ar kuru tiek pārkāpti šā nolīguma noteikumi, ir atsaukts vai grozīts tā, lai atbilstu minētajiem noteikumiem, vai līdz brīdim, kad puses ir vienojušās atrisināt domstarpības. 59. Pants Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti nolēmuma izpildei pēc attiecīgo pasākumu pieņemšanas 1. Atbildētāja puse vai Klusā okeāna valsts paziņo otrai domstarpībās iesaistītajai pusei vai Klusā okeāna valstij un Tirdzniecības komitejai par visiem pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu, kā arī par tās pieprasījumu prasītājai pusei vai Klusā okeāna valstij izbeigt attiecīgo pasākumu piemērošanu. 2. Ja domstarpībās iesaistītās puses 30 dienu laikā pēc paziņojuma iesniegšanas dienas nevienojas par paziņotā pasākuma atbilstību šim nolīgumam, prasītāja puse vai Klusā okeāna valsts rakstveidā pieprasa šķīrējtiesas nolēmumu šajā jautājumā. Par šādu pieprasījumu paziņo otrai domstarpībās iesaistītajai pusei vai Klusā okeāna valstij un Tirdzniecības komitejai. Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmums 45 dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas ir jāpaziņo domstarpībās iesaistītajām pusēm un Tirdzniecības komitejai. Ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka veiktais pasākums nav saskanīgs ar šā nolīguma noteikumiem, tā nosaka, vai attiecīgi prasītāja puse vai attiecīgā Klusā okeāna valsts arī turpmāk var piemērot attiecīgos pasākumus. Ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka pasākums, kas veikts atbilstības nodrošināšanai, atbilst šā nolīguma noteikumiem, attiecīgos pasākumus izbeidz. 3. Ja sākotnējās šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā vai daži locekļi nevar piedalīties jaunā sanāksmē, piemēro 52. pantā noteikto kārtību. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 60 dienas no 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas. III iedaļa Kopīgie noteikumi 60. Pants Savstarpēji saskaņots risinājums Domstarpībās iesaistītās puses atbilstīgi III daļai jebkurā laikā var panākt saskaņotu domstarpību risinājumu. Tās par katru šādu risinājumu paziņo Tirdzniecības komitejai. Pieņemot savstarpēji saskaņotu risinājumu, procedūra tiek izbeigta. 61. Pants Reglaments un ētikas kodekss 1. Šā nolīguma III daļā paredzētās domstarpību izšķiršanas procedūras reglamentē pušu pieņemtais reglaments un ētikas kodekss. 2. Puses var lemt par reglamenta un ētikas kodeksa grozījumiem. 3. Visas šķīrējtiesas kolēģijas sanāksmes saskaņā ar reglamentu ir atklātas, ja vien šķīrējtiesas kolēģija pēc savas ierosmes vai pēc domstarpībās iesaistīto pušu lūguma nenolemj citādi. 62. Pants Informācija un tehniskas konsultācijas Šķīrējtiesas kolēģija pēc kādas domstarpībās iesaistītās puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var iegūt ziņas no jebkura avota, ietverot domstarpībās iesaistītās puses, kuru tā uzskata par pieņemamu šķīrējtiesas procesam. Šķīrējtiesai ir arī tiesības pēc sava ieskata lūgt ekspertu attiecīgo viedokli. Ieinteresētajām personām saskaņā ar reglamentu ir tiesības iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai amicus curiae atzinumus. Šādi iegūta informācija jādara zināma katrai no domstarpībās iesaistītajām pusēm, un tām jādod iespēja izteikt piezīmes. 63. Pants Iesniegumu valodas 1. Pušu rakstveida un mutvārdu iesniegumi rakstāmi vai izsakāmi jebkurā no pušu oficiālajām valodām. 2. Puses cenšas vienoties par kopīgu darba valodu katrai konkrētajai procedūrai, kas iekļauta šajā daļā. Ja puses nespēj vienoties par kopīgu darba valodu, katra puse vai Klusā okeāna valsts organizē savu rakstveida iesniegumu tulkošanu un mutvārdu tulkošanu sēdēs valodā, kuru izvēlas atbildētāja puse vai Klusā okeāna valsts, un sedz šādas izmaksas, ja vien tā nav minētās puses vai Klusā okeāna valsts oficiālā valoda [4]. 64. Pants Šķīrējtiesas nolēmumi 1. Šķīrējtiesas kolēģija dara visu iespējamo, lai ikvienu lēmumu pieņemtu vienprātīgi. Ja tomēr lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, attiecīgo jautājumu izšķir ar vairākuma balsojumu. 2. Nolēmumā izklāsta faktu konstatējumus lietā, šā nolīguma attiecīgo noteikumu piemērojamību un spriedumus, uz kuru pamata izdarīti konstatējumi un secinājumi. Tirdzniecības komiteja šķīrējtiesas nolēmumu nodod atklātībai, ja vien nepieņem lēmumu to nedarīt. 4. NODAĻA Vispārīgi noteikumi 65. Pants Šķīrējtiesnešu saraksts 1. Tirdzniecības komiteja ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā nolīguma provizoriskas piemērošanas izveido tādu 15 personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem. Katra puse par šķīrējtiesnešiem izvēlas piecas personas. Abas puses arī vienojas par piecām personām, kas nav nevienas puses valstspiederīgie, kuras būs šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāji. Tirdzniecības komiteja nodrošina, ka saraksts tiek vienmēr uzturēts šādā līmenī. 2. Šķīrējtiesnešiem jābūt speciālām zināšanām vai pieredzei tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā. Šīm personām jābūt neatkarīgām, jāstrādā savā kompetencē un nav jāpieņem norādījumi ne no vienas organizācijas vai valdības, vai nav jābūt saistītām ne ar vienu no pušu valdībām, un jāievēro reglamentam pievienotais ētikas kodekss. 66. Pants Saistība ar PTO pienākumiem 1. Saskaņā ar šo nolīgumu izveidotās šķīrējtiesas iestādes neizskata domstarpības attiecīgi par katras puses vai attiecīgās Klusā okeāna valsts tiesībām un pienākumiem atbilstīgi Līgumam par PTO izveidošanu. 2. Tiesības izmantot šā nolīguma noteikumus par domstarpību izšķiršanu neierobežo nevienu darbību PTO satvarā, tostarp domstarpību izšķiršanas darbību. Taču, ja attiecīgi kāda puse vai attiecīgā Klusā okeāna valsts attiecībā uz konkrētu pasākumu ir sākusi domstarpību izšķiršanas procesu saskaņā ar šā nolīguma 51. panta 1. punktu vai PTO nolīgumu, tā nevar sākt domstarpību izšķiršanas procesu par to pašu pasākumu otrā forumā, kamēr nav beidzies pirmais process. Šajā punktā par domstarpību izšķiršanas procesu saskaņā ar PTO nolīgumu uzskata tādu procesu, kas sākts, attiecīgi pusei vai Klusā okeāna valstij pieprasot izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstīgi 6. pantam Nolīgumā par noteikumiem un kārtību, kas nosaka domstarpību izšķiršanu. 3. Šis nolīgums neliedz pusei vai Klusā okeāna valstij atlikt saistību izpildi, ko ir atļāvusi PTO Domstarpību izšķiršanas iestāde. PTO nolīgums neliedz pusēm apturēt šajā nolīgumā paredzēto priekšrocību piešķiršanu. 67. Pants Termiņi 1. Visus šajā daļā noteiktos termiņus, ietverot šķīrējtiesas kolēģiju nolēmumu paziņošanas termiņus, skaita kalendārajās dienās no nākamās dienas pēc darbības vai fakta, uz ko tie attiecas. 2. Jebkuru šajā daļā minēto termiņu var pagarināt, domstarpībās iesaistītajām pusēm savstarpēji vienojoties. IV DAĻA INSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI 68. Pants Tirdzniecības komiteja 1. Ar šo izveido Tirdzniecības komiteju, kuras sastāvā ir pušu pārstāvji. 2. Tirdzniecības komiteja izstrādā reglamentu, un to vada EK puses pārstāvis un Klusā okeāna valstu pārstāvis. Abi līdzpriekšsēdētāji pārmaiņus vada sanāksmes. Personu, kura vada sanāksmi, šā nolīguma mērķiem uzskata par "līdzpriekšsēdētāju" līdz dienai, kad sākas nākamā sanāksme un otra puse kļūst par līdzpriekšsēdētāju. 3. Tirdzniecības komiteja risina visus jautājumus, kas nepieciešami šā nolīguma īstenošanai. 4. Tirdzniecības komiteja, veicot uzdevumus, var: a) izveidot un pārraudzīt jebkuras īpašās komitejas vai struktūras, kas vajadzīgas šā nolīguma īstenošanai; b) sanākt uz sēdi jebkurā laikā, par ko puses vienojas; c) izskatīt visus šā nolīguma jautājumus un, pildot savus uzdevumus, attiecīgi rīkoties, un d) pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus šajā nolīgumā paredzētajos gadījumos. 5. Tirdzniecības komiteja konkrētas lēmumu pieņemšanas tiesības atbilstīgi attiecīgajiem nolīguma noteikumiem deleģēs īpašajām komitejām, jo īpaši Muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu īpašajai komitejai. V DAĻA VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 69. Pants Sarunu turpināšanas kārtība 1. EK puse un Klusā okeāna valstis, uz kurām attiecas šis nolīgums, apņemas turpināt un sekmīgi noslēgt patlaban notiekošās sarunas par visaptverošu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) atbilstīgi Kotonū nolīgumam un iepriekšējām ministru deklarācijām un secinājumiem, ietverot visus elementus un iesaistot visas ieinteresētās Klusā okeāna reģiona valstis. Tās apstiprina apņemšanos sasniegt mērķi – līdz 2008. gada 31. decembrim noslēgt šīs sarunas. 2. Puses atzīst, ka attīstības sadarbība būs svarīgs visaptverošā EPN elements un būtisks faktors tā mērķu īstenošanai. Tās vēlreiz apstiprina apņemšanos atbalstīt mērķi, lai Kotonū nolīgumā paredzētā attīstības sadarbība reģionālajai ekonomiskajai sadarbībai un integrācijai tiktu īstenota veidā, kas nodrošinātu iespējami lielas visaptverošā EPN paredzētās priekšrocības. 3. Puses atzīst, ka šis partnerattiecību pagaidu nolīgums nenosaka nostāju, ko reģions ieņems visaptveroša EPN sarunās par attīstības sadarbību. Tās vienojas, ka attīstības sadarbības noteikumi tiks pēc iespējas drīz galīgi precizēti plašākā ĀKK valstu kontekstā. Tikmēr tās vienojas cieši sadarboties valstu līmenī atbilstīgi Kotonū nolīgumā izklāstītajām esošajām struktūrām, lai veicinātu priekšrocību īstenošanu un maksimāli palielinātu sinerģiju starp attīstības sadarbību un šā nolīguma mērķiem. 4. Pilntiesisks ekonomisko partnerattiecību nolīgums, tam stājoties spēkā, aizstāj šo nolīgumu, kas tādejādi beidz pastāvēt. 70. Pants Definīcijas un saistību izpilde 1. Šajā nolīgumā "līgumslēdzējas puses" ir Eiropas Kopiena, turpmāk "EK puse", no vienas puses, un Papua-Jaungvineja un Fidži Republika, turpmāk "Klusā okeāna valstis", no otras puses. 2. Šajā nolīgumā: a) apzīmējums "puses" attiecas uz 1. punktā minētajām Klusā okeāna valstīm, kas rīkojas kolektīvi, un EK pusi. Apzīmējums "puse" attiecīgi attiecas uz 1. punktā minētajām Klusā okeāna valstīm, kas rīkojas kolektīvi, un EK pusi; b) apzīmējums "Klusā okeāna valstis" attiecas uz 1. punktā minētajām Klusā okeāna valstīm, kas rīkojas atsevišķi. 3. Vajadzības gadījumā šajā nolīgumā "mazās salu valstis" ir Kuka salas, Kiribati, Nauru, Niue, Palau, Māršala Salu Republika un Tuvalu. 4. Šajā nolīgumā "vismazāk attīstītā valsts" ir jebkuru Klusā okeāna valsts, kuru Apvienoto Nāciju Organizācija šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ir atzinusi par vismazāk attīstīto valsti. 5. Klusā okeāna valstis un EK puse pieņem visus vispārējos vai īpašos pasākumus, kas vajadzīgi, lai tās izpildītu šā nolīguma saistības, un nodrošina, ka tie atbilst šajā nolīgumā izvirzītajiem mērķiem. 71. Pants Koordinatori un informācijas apmaiņa 1. Lai veicinātu saziņu un nodrošinātu efektīvu nolīguma īstenošanu, puses ieceļ koordinatoru saprātīgā laikposmā pēc šā nolīguma provizoriskas piemērošanas. Koordinatoru iecelšana neskar kompetento iestāžu konkrētu norīkošanu atbilstīgi noteiktām šā nolīguma sadaļām vai nodaļām. 2. Pēc pušu pieprasījuma koordinatori norāda biroju vai ierēdni, kurš atbild par jautājumiem, kas attiecas uz šā nolīguma īstenošanu, un sniedz vajadzīgo atbalstu, lai veicinātu saziņu ar pieprasītāju pusi. 3. Pēc otras puses pieprasījuma, ciktāl likumīgi iespējams, puses, izmantojot savus koordinatorus, sniedz informāciju un nevilcinoties atbild uz visiem jautājumiem, kas attiecas uz faktisku vai ierosinātu pasākumu, kurš var ietekmēt pušu savstarpējo tirdzniecību. 4. EK puse un Klusā okeāna valstis nodrošina, ka normatīvie akti, procedūras un administratīvi nolēmumi ar vispārēju nozīmi, kas attiecas uz šajā nolīgumā ietvertajiem tirdzniecības jautājumiem, tiek nekavējoties publicēti vai nodoti atklātībai, kas var nozīmēt ari to, ka šāda informācija kļūst pieejama EK puses vai attiecīgo Klusā okeāna valstu oficiālajā, publiski pieejamajā bezmaksas tīmekļa vietnē. Par šādiem pasākumiem paziņo arī otrai pusei. 5. Neskarot šajā nolīgumā paredzētos pārredzamības noteikumus, uzskata, ka šā panta 4. punktā minētā informācija ir darīta zināma otrai pusei, ja informācija ir attiecīgi paziņota PTO un Klusā okeāna valstu koordinatoram. 72. Pants Priekšroka reģioniem 1. Šā nolīguma noteikumi neuzliek EK pusei vai Klusā okeāna valstij pienākumu jebkādu labvēlīgāku režīmu, ko EK puse vai Klusā okeāna valsts piemēro attiecīgajā reģionālajā integrācijas procesā, attiecināt uz kādu citu šā nolīguma pusi. 2. Jebkādu labvēlīgāku režīmu vai priekšrocības, ko jebkura Klusā okeāna valsts atbilstīgi šim nolīgumam var piešķirt EK pusei, nodrošina arī visām pārējām Klusā okeāna valstīm, kuras ir šā nolīguma puses. 73. Pants Attiecības ar Kotonū nolīgumu 1. Izņemot Kotonū nolīguma 3. daļas II sadaļā ietvertos noteikumus par attīstības sadarbību, šā nolīguma un Kotonū nolīguma 3. daļas II sadaļas noteikumu pretrunas gadījumā priekšroka ir šā nolīguma noteikumiem. 2 Šā nolīguma noteikumi neliedz visus Kotonū nolīguma noteikumus piemērot ārpus 3. daļas II sadaļas un saskaņā ar minētajā nolīgumā izklāstīto kārtību. 74. Pants Attiecības ar PTO nolīgumu EK puse un Klusā okeāna valstis vienojas, ka šā nolīguma noteikumi neuzliek EK pusei vai Klusā okeāna valstīm pienākumu vajadzības gadījumā rīkoties neatbilstīgi to esošajiem pienākumiem PTO. 75. Pants Attiecības ar citiem starptautiskiem nolīgumiem Uzskata, ka šā nolīguma noteikumi neatbrīvo puses no esošajām saistībām vai neatceļ jebkuras puses tiesības atbilstīgi spēkā esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem, ja vien nav skaidri norādīts citādi. 76. Pants Stāšanās spēkā un ilgums 1. Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kura Līgumslēdzējas puses rakstiski viena otrai paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai tā stāšanās spēkā būtu pabeigta. 2. Līdz dienai, kad šis nolīgums stāsies spēkā, EK puse un Klusā okeāna valstis vienojas provizoriski piemērot nolīgumu. Šādu piemērošanu var īstenot, provizoriski piemērojot nolīgumu atbilstīgi EK puses vai Klusā okeāna valstu tiesību aktiem vai ratificējot to. Nolīgumu sāk provizoriski piemērot 10 dienas pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir rakstiski paziņojušas viena otrai par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. 3. Ja kāda Klusā okeāna valsts pievienojas šim nolīgumam, nolīgumu provizoriski piemēro tādā pašā veidā, kā paredzēts 2. punktā, tiklīdz EK puse un minētā Klusā okeāna valsts ir attiecīgi sniegusi paziņojumu. 4. Neatkarīgi no šā panta 2. punkta EK puse un Klusā okeāna valstis var veikt pasākumus, lai piemērotu nolīgumu pirms tā provizoriskas piemērošanas, ciktāl tas ir iespējams. 5. Jebkura puse var iesniegt otrai pusei rakstveida paziņojumu par nodomu denonsēt šo nolīgumu. 6. Denonsēšana stājas spēkā 12 mēnešus pēc dienas, kad otra puse ir sniegusi paziņojumu. 77. Pants Teritoriālā piemērošana Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, atbilstīgi minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Klusā okeāna valstu teritorijā. Šajā nolīgumā atsauces uz "teritoriju" jāsaprot šajā nozīmē. 78. Pants Pārskatīšanas klauzula Tirdzniecības komiteja vajadzības gadījumā var pārskatīt šo nolīgumu, tā īstenošanu, darbību un izpildi un sagatavot pusēm atbilstīgus ierosinājumus, lai grozītu to. 79. Pants Attālākie reģioni un Eiropas Kopiena Šā nolīguma noteikumi neliedz EK pusei piemērot esošos pasākumus, kuru mērķis ir risināt attālākā reģiona sociālo un ekonomisko situāciju struktūras ziņā atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 299. panta 2. punktam. 80. Pants Klusā okeāna salu pievienošanās 1. Šim nolīgumam, pamatojoties uz VVTT 1994 XXIV pantu par atbilstīgu tirgus piekļuves piedāvājumu, var pievienoties jebkura Klusā okeāna valsts, kura ir Kotonū nolīguma dalībvalsts, un Klusā okeāna salas, kuru strukturālās iezīmes un ekonomiskā un sociālā situācija ir salīdzināma ar to valstu situāciju, kuras ir Kotonū nolīguma dalībvalstis. Visus pievienošanās pieprasījumus iesniedz šā nolīguma pusēm, kuras pieņems lēmumu. 2. Ja pieprasījums ir apstiprināts, attiecīgā Klusā okeāna sala pievienojas šim nolīgumam, deponējot pievienošanās aktu, kurš tiek nosūtīts Līgumslēdzējām pusēm. 81. Pants Autentiskie teksti Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā un ir vienlīdz autentisks visās šajās valodās. 82. Pants Pielikumi Šā nolīguma pielikumi un protokoli ir tā sastāvdaļa. TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu. Съставено в Лондон на тридесети юли две хиляди и девета година Hecho en Londres, el treinta de julio de dos mil nueve. V Londýně dne třicátého července dva tisíce devět. Udfærdiget i London den tredivte juli to tusind og ni. Geschehen zu London am dreißigsten Juli zweitausendneun. Kahe tuhande üheksanda aasta juulikuu kolmekümnendal päeval Londonis. Έγινε στο Λονδίνο, στις τριάντα Ιουλίου δύο χιλιάδες εννιά. Done at London on the thirtieth day of July in the year two thousand and nine. Fait à Londres, le trente juillet deux mille neuf. Fatto a Londra, addì trenta luglio duemilanove. Londonā, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā jūlijā. Priimta du tūkstančiai devintų metų liepos trisdešimtą dieną Londone. Kelt Londonban, a kétezer-kilencedik év július harmincadik napján. Magħmul f’Londra, fit-tletin jum ta’ Lulju tas-sena elfejn u disgħa. Gedaan te Londen, de dertigste juli tweeduizend negen. Sporządzono w Londynie dnia trzydziestego lipca roku dwa tysiące dziewiątego. Feito em Londres, em trinta de Julho de dois mil e nove. Încheiat la Londra, la treizeci iulie două mii nouă. V Londýne dňa tridsiateho júla dvetisícdeväť. V Londonu, dne tridesetega julija leta dva tisoč devet. Tehty Lontoossa kolmantenakymmenentenä päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksän. Som skedde i London den trettionde juli tjugohundranio. За Европейската общност Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vardu Az Európai Közösség részéről Għall-Komunità Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Pentru Comunitatea Europeană Za Európske spoločenstvo Za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen For the Republic of the Fiji Islands For the Independent State of Papua New Guinea [1] Puses atzīst, ka jebkuru šādu pasākumu piemēro uz vislielākās labvēlības režīma pamata. [2] Šiem aprēķiniem jāizmanto PTO oficiālie dati par vadošajiem eksportētājiem pasaules preču tirdzniecībā (neietvertot ES iekšējo tirdzniecību). [3] Šajā pantā lauksaimniecības ražojumi ir produkti, uz kuriem attiecas PTO Lauksaimniecības nolīguma I pielikums. [4] Klusā okeāna valstu oficiālā valoda ir angļu valoda, un EK puses oficiālās valodas ir norādītas šā dokumenta 81. pantā. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS KLUSĀ OKEĀNA VALSTU IZCELSMES RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIE MUITAS NODOKĻI 1. Neskarot 2., 4., 5., 6. un 7. punktu, EK puses muitas nodokļus (turpmāk "EK muitas nodokļi") pilnībā atceļ visiem Harmonizētās sistēmas 01.līdz 97. nodaļas ražojumiem, izņemot tās 93. nodaļas ražojumus, kuru izcelsme ir Klusā okeāna valstī. EK puse arī turpmāk 93. nodaļas ražojumiem piemēro vislielākās labvēlības režīma nodokļus. Orientējošiem mērķiem šim pielikumam ir pievienots to EK muitas nodokļu saraksts, kas piemērojami Klusā okeāna valsts izcelsmes ražojumiem. 2. EK muitas nodokļus 1006. tarifa pozīcijas ražojumiem (rīsi), kuru izcelsme ir Klusā okeāna valstīs, atceļ no 2010. gada 1. janvāra, izņemot EK muitas nodokļus 10061010. apakšpozīcijas ražojumiem; šos muitas nodokļus atceļ no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. 3. EK puse un Klusā okeāna valstis vienojas, ka Kotonū nolīguma 3. protokola (turpmāk "Cukura protokols") noteikumus piemēro līdz 2009. gada 30. septembrim un ka pēc minētās dienas Cukura protokols vairs nav spēkā starp tām. Cukura protokola 4. panta 1. punkta mērķiem 2008./2009. gada piegādes periods ir no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. septembrim. Par garantēto cenu periodam no 2009. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. septembrim lemj pēc 5. panta 4. punktā paredzēto sarunu pabeigšanas. 4. EK muitas nodokļus 1701. tarifa pozīcijas ražojumiem (cukurs), kuru izcelsme ir Klusā okeāna valstī, atceļ no 2009. gada 1. oktobra. Līdz dienai, kamēr EK muitas nodokļi nav pilnībā atcelti un papildus Cukura protokolā noteikto nulles tarifa kvotu piešķīrumiem, 2008./2009. tirdzniecības gadam [1] attiecībā uz 1701. tarifa pozīcijas ražojumiem, proti, baltā cukura ekvivalentu, kuru izcelsme ir Klusā okeāna valstīs, atver nulles tarifa kvotu 30000 tonnu apmērā. Attiecībā uz ražojumiem, kas jāimportē saskaņā ar šo papildu tarifa kvotu, importa atļauju piešķir tikai tad, ja importētājs apņemas iegādāties šādus ražojumus par cenu, kas ir vismaz vienāda ar garantētajām cenām, kas noteiktas cukuram, ko saskaņā ar Cukura protokolu importē EK pusē. 5. a) EK puse laikposmā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. septembrim var uzlikt piemēroto vislielākās labvēlības režīma nodokli 1701. tarifa pozīcijas ražojumiem (cukuram), kuru izcelsme ir Klusā okeāna valstīs, kas importēti, pārsniedzot šādus baltā cukura ekvivalentā izteiktos daudzumus, par kuriem uzskata, ka tie traucē EK puses cukura tirgus darbību: i) vienā tirdzniecības gadā –3,5 miljoni tonnu šādu ražojumu, kuru izcelsme ir Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK valstu) grupas dalībvalstīs, kas parakstījušas Kotonū nolīgumu, un ii) 2009.–2010. tirdzniecības gadā –1,38 miljoni tonnu šādu ražojumu, kuru izcelsme ir ĀKK valstīs, kuras Apvienoto Nāciju Organizācija nav atzinusi par vismazāk attīstītajām valstīm. 2010.–2011. tirdzniecības gadā minētos 1,38 miljonus tonnu palielina līdz 1,45 miljoniem tonnu un nākamajos četros tirdzniecības gados – līdz 1,6 miljoniem tonnu. b) To 1701. tarifa pozīcijas ražojumu importam, kuru izcelsme ir jebkurā Klusā okeāna valstī, kuru Apvienoto Nāciju Organizācija ir atzinusi par vismazāk attīstīto valsti, nepiemēro 5.punkta a) apakšpunkta noteikumus. Tomēr šādam importam joprojām piemēro 21. panta [2] noteikumus. c) Vislielākās labvēlības režīma nodokļa piemērošanu pārtrauc tā tirdzniecības gada beigās, kurā tas tika ieviests. d) Par visiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo punktu, nekavējoties paziņo Tirdzniecības komitejai, un par to minētajā komitejā periodiski apspriežas. 6. No 2015. gada 1. oktobra, piemērojot nolīguma 21. pantu, var uzskatīt, ka situācijās, kad Eiropas Kopienas baltā cukura tirgus cena divus mēnešus pēc kārtas ir mazāka par 80 % no Eiropas Kopienas baltā cukura tirgus cenas, kas bijusi spēkā iepriekšējā tirdzniecības gadā, ir radušies traucējumi 1701. tarifa pozīcijā klasificēto ražojumu tirgos. 7. No 2008. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 30. septembrim tarifa pozīciju 17049099, 18061030, 18061090, 21069059 un 21069098 ražojumiem piemēro īpašu uzraudzības mehānismu, lai nodrošinātu 4. un 5. punktā paredzēto pasākumu ievērošanu. Gadījumā, ja šādu Klusā okeāna valstu izcelsmes ražojumu importa apjomu kumulatīvais pieaugums 12 mēnešus pēc kārtas pārsniedz 20 %, salīdzinot ar vidējo gada importa apjomu trīs iepriekšējos 12 mēnešu periodos, EK puse analizē šāda importa tirdzniecības modeli, ekonomisko pamatojumu un cukura saturu, un, ja tā uzskata, ka šādi importa apjomi tiek izmantoti, lai apietu 4. un 5. punktā paredzētos pasākumus, tā var apturēt preferenciālā režīma piemērošanu un ieviest konkrēto vislielākās labvēlības režīma nodokli, kas saskaņā ar Eiropas Kopienas Kopējo muitas tarifu piemērots, importējot tarifa 17049099., 18061030., 18061090., 21069059. un 21069098. pozīcijas ražojumus, kuru izcelsme ir Klusā okeāna valstīs. Šā pielikuma 5. punkta b), c) un d) apakšpunktu piemēro mutatis mutandis šajā punktā noteiktajai rīcībai. 8. Laikposmā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim preferenciālā importa atļauju 1701. tarifa pozīcijas ražojumiem piešķir tikai tad, ja importētājs apņemas iegādāties šādus ražojumus par cenu, kas nav zemāka par 90 % no atsauces cenas, ko attiecīgajam tirdzniecības gadam ir noteikusi EK puse. 9. Šā pielikuma 1. punkts neattiecas uz 08030019. tarifa pozīcijas ražojumiem, kuru izcelsme ir Klusā okeāna valstīs un kas laisti brīvā apgrozībā EK puses attālākajos reģionos. Šā pielikuma 1., 3., 4. un 5. punkts neattiecas uz 1701. tarifa pozīcijas ražojumiem, kuru izcelsme ir Klusā okeāna valstīs un kas laisti brīvā apgrozībā Francijas aizjūras departamentos. Šie noteikumi jāpiemēro 10 gadus. Minēto laikposmu pagarina vēl uz 10 gadiem, ja vien puses nevienojas citādi. [1] Šā pielikuma 4., 5., 6. un 7. punkta mērķiem "tirdzniecības gads" ir laikposms no 1. oktobra līdz 30. septembrim. [2] Šajā nolūkā un, atkāpjoties no 21. panta, aizsardzības pasākumus var piemērot atsevišķai valstij, ko Apvienoto Nāciju Organizācija ir atzinusi par vismazāk attīstīto valsti. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS EK PUSES IZCELSMES RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIE MUITAS NODOKĻI IMPORTAM FIDŽI REPUBLIKĀ PIEMĒROJAMIE MUITAS NODOKĻI Kopsavilkums par tirgus piekļuves piedāvājumu attiecībā uz preču tirdzniecību RAŽOJUMA APRAKSTS | A nodokļi atcelti 1.1.2008. | B nodokļi atcelti 5. gada beigās | C nodokļi atcelti 10. gada beigās | D nodokļi atcelti 15. gada beigās | G liberalizācijas saistībām nepakļautie ražojumi | Pozīciju skaits | 498 | 765 | 2240 | 1106 | 1173 | Vidējā kopējā no ES veiktā importa īpatsvars (vērtība) | 14,5 % | 2,5 % | 59,5 % | 10,7 % | 12,8 % | Valstu tarifa pozīciju (VTP) īpatsvars | 8,6 % | 13,2 % | 38,7 % | 19,1 % | 20,3 % | Kopējais liberalizētais procentuālais apjoms pēc tirdzniecības vērtības | 87,2 % | Kopējais liberalizētais procentuālais apjoms pēc pozīciju skaita | 79,7 % | Liberalizācijas saistībām nepakļautais, kopējais ražojumu skaits | 1173 | Valstu tarifa pozīciju kopējais skaits | 5782 | Datu avots: Fidži Republikas Ieņēmumu un muitas pārvalde un Fidži Republikas Statistikas birojs. Dati, kas izmantoti vidējo rādītāju ieguvei un būtībā visas tirdzniecības aprēķināšanai, balstās uz 2003., 2004. un 2005. gada tirdzniecības rādītājiem. Tirdzniecības vērtības aprēķināšanai 2007. gada dati aprēķinos izmantoti vienīgi ar nolūku atspoguļot izmaiņas 2007. gada HS nomenklatūrā. TARIFU LIBERALIZĀCIJAS GRAFIKS FIDŽI SALU REPUBLIKAI | NODOKLIS | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | ad valorem, % | Nodoklis, kas nav ad valorem | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 01 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0101 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0101.10 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0101.90 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0102 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0102.10 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0102.90 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0103 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0103.10 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0103.91 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0103.92 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0104 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0104.10 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0104.20 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0105 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0105.11 | 5 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0105.12 | 5 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0105.19 | 5 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0105.94 | 5 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0105.99 | 5 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0106 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0106.11 | 5 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0106.12 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0106.19 | 5 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0106.20 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0106.31 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0106.32 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0106.39 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0106.90 | 5 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 02 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0201 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0201.10 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0201.20 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0201.30 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0202 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0202.10 | 15 | | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 0 | 0202.20 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0202.30 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0203 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0203.11 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0203.12 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0203.19 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0203.21 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0203.22 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0203.29 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0204 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0204.10 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0204.21 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0204.22 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0204.23 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0204.30 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0204.41 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0204.42 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0204.43 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0204.50 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0205 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0205.00 | 15 | | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0206 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0206.10 | 27 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0206.21 | 27 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0206.22 | 27 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0206.29 | 27 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0206.30 | 27 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0206.41 | 27 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0206.49 | 27 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0206.80 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0206.90 | 5 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0207 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 0207.11 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0207.12 | 15 | | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | Nepiem. | 0207.13 | 15 | | Nepie