NOL ĪGUMS  
par Galileo  un GPS satel ītu navig ācijas sist ēmu un saist īto programmu veicin āšanu, nodrošin āšanu 
un izmantošanu  
AMERIKAS SAVIENOT ĀS VALSTIS,  
no vienas puses,  
un 
BE ĻĢIJAS KARALISTE,  
ČEHIJAS REPUBLIKA,  
DĀNIJAS KARALISTE,  
VĀCIJAS FEDERAT ĪVĀ REPUBLIKA,  
IGAUNIJAS REPUBLIKA,  
GRIE ĶIJAS REPUBLIKA,  
SP ĀNIJAS KARALISTE,  
FRANCIJAS REPUBLIKA,  
ĪRIJA,  
IT ĀLIJAS REPUBLIKA,  
KIPRAS REPUBLIKA,  
LATVIJAS REPUBLIKA,  
LIETUVAS REPUBLIKA,  
LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,  
UNG ĀRIJAS REPUBLIKA,  
MALTAS REPUBLIKA,  
NĪDERLANDES KARALISTE,  
AUSTRIJAS REPUBLIKA,  
POLIJAS REPUBLIKA,  
PORTUG ĀLES REPUBLIKA,  
SLOV ĒNIJAS REPUBLIKA,  
SLOV ĀKIJAS REPUBLIKA,  
SOMIJAS REPUBLIKA,  
ZVIEDRIJAS KARALISTE,  
LIELBRIT ĀNIJAS UN ZIEME ĻĪRIJAS APVIENOT Ā KARALISTE,  
EIROPAS KOPIENAS dibin āšanas l īguma L ĪGUMSL ĒDZ ĒJAS PUSES, še turpm āk “dal ībvalstis”, un EIROPAS KOPIENA,  
no otras puses,  
ATZ ĪSTOT, ka Savienot ās Valstis izmanto satel ītu navig ācijas sist ēmu, kas paz īstama k ā glob ālā pozicion ēšanas sist ēma – 
div ējādi izmantojama sist ēma, kura nodrošina laika sinhroniz ācijas, navig ācijas un atrašan ās vietas prec īzijas sign ālus 
civiliem un milit āriem m ērķiem,LV 31.12.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 348/3
ATZ ĪSTOT, ka Savienot ās Valstis pašlaik nodrošina GPS standarta pozicion ēšanas pakalpojumu past āvīgai izmantošanai 
miera apst ākļos civiliem, komerci āliem un zin ātniskiem m ērķiem vis ā pasaul ē, bez tiešas izmantošanas maksas, un ņemot 
vērā, ka Savienot ās Valstis pl āno to pied āvāt ar ī turpm āk, k ā ar ī līdz īgus civilos pakalpojumus n ākotn ē ar t ādiem pašiem 
noteikumiem,  
ATZ ĪSTOT, ka Eiropas Kopiena att īsta un pl āno izmantot civilu glob ālo satel ītu navig ācijas, laika sinhroniz ācijas un 
pozicion ēšanas sist ēmu Galileo , kas b ūtu savietojama ar GPS radiofrekven ču aspekt ā un sadarbsp ējīga ar civilajiem GPS 
pakalpojumiem lietot āju l īmen ī, 
ATZ ĪSTOT, ka GPS sign ālus izmanto vis ā pasaul ē satel ītu navig ācijas pakalpojumiem, tostarp re ģion ālaj ās satel ītu sist ēm ās, 
ATZ ĪSTOT, ka civil ās GPS un  Galileo  sist ēmas, ja t ām ir savietojamas radiofrekvences un t ās ir sadarbsp ējīgas lietot āju 
līmen ī, var ētu palielin āt t ādu satel ītu skaitu, kas redzami no ikvienas vietas uz Zemes un var ētu uzlabot navig ācijas sign ālu 
pieejam ību civilai izmantošanai vis ā pasaul ē, 
ATZ ĪSTOT, ka Starptautisk ā Civil ās avi ācijas organiz ācija ( ICAO ) nosaka starptautiskos standartus un ieteikt ās metodes un 
citus nor ādījumus, kas piem ērojami glob ālās satel ītu navig ācijas sist ēmas izmantošanai civilaj ā avi ācij ā, un ka Starptautisk ā 
Jūrniec ības organiz ācija ( IMO ) nosaka starptautiskos standartus un citus nor ādījumus, kas piem ērojami glob ālai satel ītu 
navig ācijas sist ēmai j ūras navig ācij ā, un ka Starptautisk ā Elektrosakaru savien ība ( ITU) izstr ādā daudzpus ējus noteikumus 
un proced ūras, kas piem ērojamas glob ālo radionavig ācijas sist ēmu darb ībā, k ā ar ī cit ās radiokomunik ācijas sist ēm ās, 
VĒLOTIES nodrošin āt satel ītu navig ācijas izmantot ājiem un apr īkojuma pieg ādātajiem plaš āku pakalpojumu un iesp ēju 
klāstu, t ā palielinot lietot āju lietojumprogrammu skaitu, vienlaikus nodrošinot radiofrekven ču savietojam ību ar jau 
esošaj ām sist ēm ām un apr īkojumu,  
VĒLOTIES veicin āt atv ērtu tirgu un glob ālās navig ācijas un laika sinhroniz ācijas iek ārtas, pievienot ās v ērtības pakalpo ­
jumus un re ģion ālo satel ītu sist ēmu tirdzniec ības pieaugumu,  
PĀRLIEC ĪBĀ par nepieciešam ību nov ērst glob ālās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas pakalpojumu ļaunpr ātīgu 
izmantošanu un aizsarg āt no t ās, p ārm ērīgi netrauc ējot vai nepasliktinot civilai izmantošanai pieejamos sign ālus, 
PĀRLIEC ĪBĀ par sadarb ības vajadz ību, lai noz īm īgo tehnolo ģiju priekšroc ības piln ībā izmantotu vis ās attiec īgaj ās 
programm ās, 
ATZ ĪSTOT, ka ir v ēlams konsult ēties, lai nepie ļautu vai atrisin ātu domstarp ības, kas var ētu rasties attiec ībā uz šo 
nol īgumu, tostarp t ādas domstarp ības, kas skar veidu, k ādā L īgumsl ēdz ējas puses pilda savas saist ības jom ās, kas ir 
viņu kompetenc ē, 
IR VIENOJUŠ ĀS PAR TURPM ĀKO. 
1. pants  
M ērķi 
1. Š ā nol īguma m ērķis ir nodrošin āt L īgumsl ēdz ēju pušu 
sadarb ību, lai veicin ātu, nodrošin ātu un izmantotu civil ās GPS 
un GALILEO  navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sign ālus un 
pakalpojumus, pievienot ās v ērtības pakalpojumus, re ģion ālās 
satel ītu sist ēmas un glob ālās navig ācijas un laika sinhroniz ācijas 
iek ārtas. L īgumsl ēdz ējas puses paredz sadarb ību gan divpus ējos, 
gan daudzpus ējos forumos, k ā nor ādīts tekst ā, lai sekm ētu un 
veicin ātu š ādu sign ālu, pakalpojumu un apr īkojuma izmanto ­ 
šanu mierm īlīgiem civiliem, komerci āliem un zin ātniskiem 
m ērķiem un veicin ātu divpus ējās droš ības intereses. Š ā nol īguma 
m ērķis ir papildin āt un veicin āt sp ēkā esošos L īgumsl ēdz ēju 
pušu nol īgumus vai iesp ējamos turpm ākos nol īgumus, kas 
attiecas uz civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas 
sign ālu un pakalpojumu, re ģion ālo satel ītu sist ēmu vai pievie ­
not ās v ērtības pakalpojumu izstr ādi un ieviešanu.  
2. Šis nol īgums neaizst āj un negroza  ICAO  vai  IMO  stan ­
dartus, proced ūras, reglament ējošas normas, noteikumus un 
ieteicamo praksi un neatk āpjas no tiem. L īgumsl ēdz ējas puses 
apstiprina savu ap ņemšanos str ādāt saska ņā ar šo instit ūciju 
reglament ējošiem noteikumiem un izstr ādēm. 
3. Šis nol īgums neskar L īgumsl ēdz ēju pušu ties ības un sais ­
tības saska ņā ar Marakešas nol īgumu, ar ko izveidota Pasaules 
Tirdzniec ības organiz ācija (še turpm āk “PTO nol īgumi”).  2. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā nol īgum ā izmanto š ādas defin īcijas.  
a) “Re ģion ālā satel ītu sist ēma” ir civili meh ānismi, kas satel ītu 
navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sign ālu lietot ājiem 
nodrošina ievades inform āciju, kas papildina inform āciju 
no galven ās(- ām) izmantot ās(- ām) konstel ācijas(- ām), k ā ar ī 
papildu diapazona/pseidodiapazona ievadi vai pašreiz ējās 
pseidodiapazona ievades korekcijas vai uzlabojumus. Šie 
meh ānismi dod lietot ājiem iesp ēju uzlabot efektivit āti, 
piem ēram, palielin āt precizit āti, pieejam ību, integrit āti un 
uzticam ību. 
b) “Civil ās navig ācijas un laika sinhroniz ācijas pakalpojums” 
apz īm ē civil ās satel ītu navig ācijas vai laika sinhroniz ācijas 
pakalpojumu, ko sniedz GPS vai  Galileo , tostarp drošos 
valsts pakalpojumus.  
c) “Civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas pakalpo ­
juma sniedz ējs” ir ikviena vald ība vai cita strukt ūrvien ība, 
kas nodrošina civil ās satel ītu navig ācijas vai laika sinhroni ­
zācijas pakalpojumu.LV L 348/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 31.12.2011.
d) “Civil ās navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sign āls” ir civil ās 
satel ītu navig ācijas vai laika sinhroniz ācijas sign āli, ko sniedz 
GPS vai  Galileo , tostarp drošu valsts pakalpojumu sign āli. 
e) “Civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sign ālu 
sniedz ējs” ir ikviena vald ība vai strukt ūrvien ība, kas nodro ­ 
šina GPS un/vai  Galileo  sign ālus vai re ģion ālās satel ītu 
sist ēmas.  
f) “Klasific ēta inform ācija” ir ofici āla inform ācija, kas j āaizsarg ā 
Līgumsl ēdz ēju pušu valsts aizsardz ības vai ārējo attiec ību 
interes ēs, un t ā ir klasific ēta saska ņā ar sp ēkā esošajiem 
normat īvajiem aktiem.  
g) “ GALILEO ” ir autonoma Eiropas civil ās satel ītu navig ācijas 
un laika sinhroniz ācijas glob āla sist ēma, kura pak ļauta civilai 
kontrolei un ko izveidojusi Eiropas Kopiena, t ās dal ībvalstis, 
Eiropas Kosmosa a ģent ūra un citas strukt ūrvien ības.  
GALILEO  ietver atkl ātu pakalpojumus un vienu vai vair ākus 
citus pakalpojumus, piem ēram, dz īvības droš ības pakalpo ­
jumi, komerci ālie pakalpojumi un drošs valsts pakalpojums, 
piem ēram, sabiedriskais regul ējamais pakalpojums (“ PRS ”) 
un visas re ģion ālās satel ītu sist ēmas, ko pied āvā Eiropas 
Kopiena, t ās dal ībvalstis vai citas strukt ūrvien ības.  
h) “Glob ālās navig ācijas un laika sinhroniz ācijas apr īkojums” ir 
ikviens civil ā tieš ā lietot āja apr īkojums, kas paredz ēts, lai 
nos ūtītu, sa ņemtu vai apstr ādātu satel ītu navig ācijas vai 
laika sinhroniz ācijas sign ālus, sniegtu pievienot ās v ērtības 
pakalpojumus vai izmantotu re ģion ālo satel ītu sist ēmu.  
i) “GSNS” ir glob ālā satel ītu navig ācijas sist ēma. 
j) “GPS” ir glob ālā pozicion ēšanas sist ēmas standarta pozicio ­
nēšanas pakalpojums – atkl āts pakalpojums (vai civilie 
pakalpojumi n ākotn ē), kuru civilai izmantošanai sniedz 
Savienoto Valstu vald ība. Pašreiz GPS nodrošina Savienot ās 
Valstis, īstenojot savas valsts pilnvaras, jo to nepied āvā k ā 
komerci ālu pakalpojumu un t ās nekonkur ē ar citiem pakal ­
pojuma sniedz ējiem. GPS aptver visas š ā pakalpojuma re ģio ­
nālās satel ītu sist ēmas vai uzlabojumus, kurus tieši nodro ­ 
šina Savienoto Valstu vald ība. 
k) “Intelektu ālajam īpašumam” ir t āda noz īme, k āda noteikta 
Konvencijas par Pasaules Intelektu ālā īpašuma organiz ācijas 
dibin āšanu 2. pant ā, kas pie ņemta Stokholm ā 1967. gada 
14. j ūlijā. 
l) “Sadarbsp ēja lietot āja l īmen ī” ir situ ācija, kad kombin ēts 
sist ēmas uztv ērējs, kura redzam ības zon ā ir vair āki GPS 
vai Galileo  satel īti, lietot āja l īmen ī var nodrošin āt poz īcijas, navig ācijas un laika sinhroniz ācijas risin ājumu, kas ir l īdz ­
vērtīgs vai lab āks par šo abu sist ēmu atseviš ķi nodrošin ātiem 
poz īcijas, navig ācijas vai laika sinhroniz ācijas risin ājumiem.  
m) “Pas ākums” ir ikviens L īgumsl ēdz ēju pušu normat īvs akts, 
proced ūra, l ēmums, administrat īva r īcība vai l īdz īga saistoša 
rīcība valsts vai starptautisk ā līmen ī. 
n) “Milit ārs satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas pakal ­
pojums” ir satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas pakal ­
pojums, ko sniedz L īgumsl ēdz ēja puse, un tas ir īpaši pare ­
dz ēts aizsardz ības sp ēku vajadz ībām. 
o) “Radiofrekvences savietojam ība” nodrošina to, ka viena 
sist ēma nerada trauc ējumus, kas nepie ļaujami pasliktina 
citas sist ēmas past āvīgi sniegto pakalpojumu.  
p) “Ierobežotas pieejas valsts pakalpojums” ir aizsarg āts, iero ­
bežotas pieejas satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas 
pakalpojums, ko sniedz L īgumsl ēdz ēja puse, un īpaši pare ­
dz ēts pilnvarotu vald ības lietot āju vajadz ībām. 
q) “Pievienot ās v ērtības pakalpojums” ir pak ārtots pakalpojums 
vai lietojumprogramma, iz ņemot re ģion ālās satel ītu 
sist ēmas, kur ās izmanto civilo satel ītu navig ācijas un laika 
sinhroniz ācijas sign ālus vai pakalpojumus t ā, ka lietot ājam 
rodas papildu labums.  
3. pants  
Piem ērošanas joma  
Izņemot, ja nol īgum ā nor ādīts cit ādi, šis nol īgums attiecas uz 
visiem pas ākumiem, ko L īgumsl ēdz ējas puses veic attiec ībā uz 
civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sign āliem un 
sign ālu sniedz ējiem, civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhro ­
niz ācijas pakalpojumiem un pakalpojumu sniedz ējiem, re ģion ā­
laj ām satel ītu sist ēm ām, pievienot ās v ērtības pakalpojumiem un 
pievienot ās v ērtības pakalpojumu sniedz ējiem un glob ālās navi ­
gācijas un laika sinhroniz ācijas iek ārtām. 
Šis nol īgums neattiecas uz milit āro satel ītu navig āciju un laika 
sinhroniz ācijas pakalpojumiem, iz ņemot, k ā to paredz 4. pants, 
cikt āl tas skar radiofrekven ču savietojam ību, 11. pants un š ā 
nol īguma pielikums.  
Uz drošiem valsts pakalpojumiem neattiecas 5. un 6. pants, 8. 
panta 2. punkts un 10. panta 3. punkts.  
4. pants  
Sadarbsp ēja un radiofrekven ču savietojam ība 
1. Šo pantu piem ēro GPS un  Galileo  saska ņā ar defin īciju un, 
cikt āl tas skar radiofrekven ču savietojam ību, visiem satel ītu navi ­
gācijas un laika sinhroniz ācijas pakalpojumiem.LV 31.12.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 348/5
2. L īgumsl ēdz ējas puses vienojas, ka GPS un  Galileo  radio ­
frekvences ir savietojamas. Šo punktu nepiem ēro lok āli milit āro 
darb ību zon ās. L īgumsl ēdz ējas puses lieki netrauc ē un nepas ­
liktina civilai lietošanai pieejamos sign ālus. 
3. L īgumsl ēdz ējas puses ar ī vienojas, ka GPS un  Galileo , cik 
iesp ējams, ir sadarbsp ējīgas nemilit āras lietošanas l īmen ī. Lai 
sasniegtu š ādu sadarbsp ēju un pa ātrin ātu abu sist ēmu kop īgo 
izmantošanu, L īgumsl ēdz ējas puses vienojas par ģeod ēzisko 
koordin ātu atsau ču sist ēmu izveidi, p ēc iesp ējas pietuvinot to 
Starptautiskajai Zemes atsau ču sist ēmai. L īgumsl ēdz ējas puses 
ar ī vienojas p ārraid īt Galileo  un GPS sist ēmas laiku nob īdes 
attiec īgo pakalpojumu navig ācijas zi ņojumos, k ā tas nor ādīts 
dokument ā “GPS/ Galileo  laika nob īdes s ākotn ējā mijiedarb ības 
defin īcija”, kas min ēts pielikum ā. 
4. L īgumsl ēdz ējas puses vienojas, ka radiofrekven ču savieto ­
jam ības un sadarbsp ējas darba grupa, kas izveidota atbilst īgi 13. 
pantam, turpina jau ies ākto darbu, lai cita starp ā sasniegtu:  
a) radiofrekven ču savietojam ību, moderniz ējot vai att īstot abas 
sist ēmas (L īgumsl ēdz ējām pus ēm papildus j ānov ērtē Galileo  
un GPS III radiofrekven ču savietojam ība); 
b) uzlabotu sign ālu pieejam ību un uzticam ību ar papildinošas 
sist ēmas arhitekt ūras pal īdz ību, kas ir lietot āju interes ēs vis ā 
pasaul ē; 
c) sadarbsp ēju nemilit ārās lietošanas l īmen ī. 
5. Lai turpm āk nodrošin ātu radiofrekven ču savietojam ību un 
nemilit āro pakalpojumu sadarbsp ēju, L īgumsl ēdz ējas puses 
nodrošina savu re ģion ālo satel ītu sist ēmu atbilst ību ICAO , 
IMO  un ITU  pras ībām, kas L īgumsl ēdz ējām pus ēm ir saistošas, 
un cit ām l īdz īgām pras ībām, kuras L īgumsl ēdz ējas puses uzskata 
par abpus ēji pie ņemam ām. 
6. Šis nol īgums neaizst āj, negroza  ITU  pie ņemtos standartus, 
proced ūras, reglament ējoš ās normas, noteikumus un ieteicamo 
praksi un neatk āpjas no tiem. L īgumsl ēdz ējas puses apstiprina 
savu ap ņemšanos darboties saska ņā ar šo instit ūciju reglamen ­
tējošiem noteikumiem un izstr ādēm. 
5. pants  
Standarti, sertific ēšana, reglament ējoši pas ākumi un 
pilnvaras  
Līgumsl ēdz ējas puses vienojas konsult ēties, pirms t ās īsteno 
pas ākumus:  1) ar kuriem tieši vai netieši (piem ēram, ar re ģion ālas organi ­
zācijas starpniec ību) ievieš konstrukcijas vai izpildes stan ­
dartus, sertific ēšanas pras ības, at ļauju pieš ķiršanas pras ības, 
tehniskos noteikumus vai l īdz īgus noteikumus, kas piem ēro ­
jami civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sign ā­
liem vai pakalpojumiem, re ģion ālaj ām satel ītu sist ēm ām, 
pievienot ās v ērtības pakalpojumiem, glob ālās navig ācijas un 
laika sinhroniz ācijas apr īkojumam, civil ās satel ītu navig ācijas 
un laika sinhroniz ācijas sign ālu vai citu pakalpojumu snie ­
dz ējiem vai pievienot ās v ērtības pakalpojuma sniedz ējiem; 
vai 
2) kuri tieši vai netieši ietekm ē pilnvaras izmantot ikvienas 
civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sign ālus 
vai pakalpojumus, re ģion ālās satel ītu sist ēmas, pievienot ās 
vērtības pakalpojumus, glob ālās navig ācijas un laika sinhro ­
niz ācijas apr īkojumu attiec īgās valsts robež ās (ja vien š ādas 
lietošanas pilnvaras nav skaidri pieš ķīrusi ICAO  vai  IMO ). 
6. pants  
Nediskrimin ēšana un tirdzniec ība 
1. L īgumsl ēdz ējas puses apstiprina savu nediskrimin ējošo 
pieeju attiec ībā uz iek ārtu un pakalpojumu tirdzniec ību, kas 
saist īta ar civilo satel ītu navig āciju un laika sinhroniz ācijas sign ā­
liem, re ģion ālaj ām satel ītu sist ēm ām un pievienot ās v ērtības 
pakalpojumiem.  
2. L īgumsl ēdz ējas puses apstiprina, ka pas ākumi attiec ībā uz 
iek ārtām un pakalpojumiem, kas saist īti ar civil ās navig ācijas un 
laika sinhroniz ācijas sign āliem un pakalpojumiem, re ģion ālaj ām 
satel ītu sist ēm ām un pievienot ās v ērtības pakalpojumiem, nav 
jāizmanto, lai sl ēpti ierobežotu starptautisko tirdzniec ību un 
liktu tai nevajadz īgus š ķēršļus. 
3. Tirdzniec ības un civilo lietojumprogrammu darba grupa, 
kas izveidota atbilst īgi 13. pantam,  inter alia  izskata nediskrimi ­
nēšanu un citus ar tirdzniec ību saist ītus jaut ājumus, kas skar 
civilo satel ītu navig āciju un laika sinhroniz ācijas sign ālus vai 
pakalpojumus, re ģion ālās satel ītu sist ēmas, pievienot ās v ērtības 
pakalpojumus un glob ālās navig ācijas un laika sinhroniz ācijas 
iek ārtas, tostarp papildu saist ību potenci ālu attiec īgajos divpu ­
sējos vai daudzpus ējos forumos.  
7. pants  
Atkl āta piek ļuve civilajiem satel ītu navig ācijas vai laika 
sinhroniz ācijas sign āliem  
1. Iz ņemot valsts droš ības apsv ērumus, L īgumsl ēdz ējas puses 
neierobežo tiešo lietot āju iesp ējas izmantot un piek ļūt pozicio ­
nēšanas, navig ācijas un laika sinhroniz ācijas inform ācijai, 
ietverot re ģion ālās satel ītu sist ēmas. Šis noteikums neizsl ēdz 
iesp ēju cit ām strukt ūrvien ībām, piem ēram, satel ītu navig ācijas 
un laika sinhroniz ācijas apr īkojuma ražot ājiem, piek ļūt š ādai 
inform ācijai, iev ērojot nediskrimin ējošus komerci ālus notei ­
kumus.  
2. L īgumsl ēdz ējas puses cenšas sniegt dz īvības droš ības 
pakalpojumiem paredz ētos sign ālus vajadz īgaj ā droš ības l īmen ī, 
kādu atzinušas kompetentas starptautiskas instit ūcijas.LV L 348/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 31.12.2011.
8. pants  
Atkl āta piek ļuve inform ācijai  
1. Iev ērojot sp ēkā esošo eksporta kontroli, L īgumsl ēdz ējas 
puses piekr īt nodrošin āt nediskrimin ējošu publisku pieeju pietie ­
kami plašai inform ācijai par to attiec īgajiem nekod ētajiem civil ās 
navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sign āliem un re ģion ālaj ām 
satel ītu sist ēm ām, lai nodrošin ātu vienl īdz īgas iesp ējas t ām 
person ām, kuras v ēlas izmantot šos sign ālus, ražot apr īkojumu 
šo sign ālu izmantošanai vai sniegt pievienot ās v ērtības pakalpo ­
jumus, kuros izmanto š ādus sign ālus. Š āda inform ācija tostarp 
ietver sign ālu specifik ācijas, ietverot t ādus elementus k ā mini ­
m ālos izmantošanas noteikumus, radiofrekven ču raksturlie ­
lumus un navig ācijas zi ņu strukt ūru. 
2. Cikt āl L īgumsl ēdz ējas puses nodrošina civilajiem lietot ā­
jiem civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sign ālus 
vai pakalpojumus, re ģion ālās satel ītu sist ēmas vai pievienot ās 
vērtības pakalpojumus, kas ir kod ēti vai ar citiem raksturlielu ­
miem, kas glob ālās navig ācijas pakalpojuma sniedz ējam dod 
ties ības liegt piek ļuvi, L īgumsl ēdz ēja puse, iev ērojot sp ēkā 
esošo eksporta kontroli, nodrošina otras L īgumsl ēdz ējas puses 
glob ālās navig ācijas un laika sinhroniz ācijas apr īkojuma ražot ā­
jiem nediskrimin ējošu pieeju inform ācijai, kas vajadz īga š ādas 
kod ētas inform ācijas vai l īdz īgu raksturlielumu iestr ādei vi ņu 
apr īkojum ā, par tirgus cen ām pieš ķirot licences attiec ībā uz 
vajadz īgo inform āciju vai citiem l īdzek ļiem.  
9. pants  
Intelektu ālais īpašums  
Šis nol īgums neskar intelektu ālā īpašuma ties ības, kas saist ītas ar 
glob ālās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sign āliem, 
pakalpojumiem vai iek ārtām. 
10. pants  
Civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sign ālu 
izmaksu segšana  
1. L īgumsl ēdz ējas puses ap ņemas sniegt navig ācijas un laika 
sinhroniz ācijas sign ālu atkl ātu pakalpojumu, nepieprasot tiešu 
maksu par tiešo izmantošanu vai par re ģion ālaj ām satel ītu 
sist ēm ām. 
2. Cikt āl L īgumsl ēdz ēja puse veido sist ēmu, ko var ētu 
izmantot atl īdz ības iekas ēšanai no lietot ājiem par starptautisk ās 
avi ācijas un j ūrniec ības dz īvības droš ības pakalpojumiem, tai 
jāatbilst  ICAO  un IMO  pras ībām. 
3. Vajadz ības gad ījum ā L īgumsl ēdz ējas puses konsult ējas par 
izmaksu segšanas politiku. L īgumsl ēdz ējas puses sekm ē prak ­
tiskus pas ākumus, lai nodrošin ātu savu pakalpojumu sniegšanas 
maksas p ārredzam ību un uzskait ām ību. 
11. pants  
Valsts droš ības savietojam ība un frekven ču spektra 
izmantošana  
1. L īgumsl ēdz ējas puses sadarbojas, lai veicin ātu atbilst īgu 
frekven ču pieš ķiršanu satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ā­
cijas sign āliem, lai nodrošin ātu radiofrekven ču savietojam ību frekven ču spektra izmantošan ā starp abiem sign āliem, lai dar ītu 
visu iesp ējamo, aizsarg ājot savus sign ālus pret citu sist ēmu rad ī­
tiem radiofrekven ču trauc ējumiem, un lai sekm ētu frekven ču 
spektra saska ņotu glob ālu izmantošanu jo īpaši  ITU  (Starptau ­
tisk ā Elektrosakaru savien ība). L īgumsl ēdz ējas puses sadarbojas, 
lai identific ētu trauc ējumu avotus un veiktu atbilst īgus pas ā­
kumus.  
2. L īgumsl ēdz ējas puses paredz nov ērst satel ītu navig ācijas 
un laika sinhroniz ācijas pakalpojumu ļaunpr ātīgu izmantošanu, 
vienlaikus saglab ājot pakalpojumus ļaunpr ātīgu darb ību neskar ­
tajos re ģionus. T ālab pušu attiec īgie satel ītu navig ācijas un laika 
sinhroniz ācijas sign āli atbilst valsts droš ības savietojam ības krit ē­
rijiem, kas izkl āstīti dokumentos “Valsts droš ības savietojam ības 
atbilst ība GPS un  Galileo  sign āliem 1 559–1 610 MHz frekven ču 
josl ā, 1., 2. un 3. da ļa” (še turpm āk “Dokumenti par krit ērijiem, 
pie ņēmumiem un metodiku”), kas min ēti pielikum ā, izmantojot 
Dokumentos par krit ērijiem, pie ņēmumiem un metodiku nor ā­
dīto metodiku un pie ņēmumus.  
3. L īgumsl ēdz ējas puses vienojas, ka š ā nol īguma pielikum ā 
preciz ētā sign ālu strukt ūra atbilst Valsts droš ības savietojam ības 
krit ērijiem, kas nor ādīti Dokumentos par krit ērijiem, pie ņēmu ­
miem un metodiku.  
4. Lai saglab ātu un pak āpeniski uzlabotu pakalpojumu kvali ­
tāti un droš ību, sist ēm ām efekt īvi j āpiel āgojas neparedz ētām 
tehnolo ģiju, lietot āja vajadz ību un frekven ču spektra vides 
izmai ņām. L īgumsl ēdz ējas puses paredz attiec īgās sist ēmas 
moderniz āciju un pilnveidošanu, vienlaikus nodrošinot savieto ­
jamu un sadarbsp ējīgu kop īgo civilo sign ālu droš ību un tirgus 
priekšroc ības.  
5. L īgumsl ēdz ējas puses apmain ās ar inform āciju un 
apspriežas par pielikum ā izkl āstīto sign ālu pamatstrukt ūru īste ­
nošanu. L īgumsl ēdz ēja puse, izmantojot diplom ātiskos kan ālus, 
rakstiski pazi ņo otrai L īgumsl ēdz ējai pusei, ja t ā n ākotn ē v ēlas 
main īt vai papildin āt pielikum ā nor ādītās un saska ņot ās sign ālu 
pamatstrukt ūras. 
6. Ja vien L īgumsl ēdz ēja puse nepauž bažas, pamatojoties uz 
valsts droš ības savietojam ību, k ā tā ir atspogu ļota Dokumentos 
par krit ērijiem, pie ņēmumiem un metodiku vai, pamatojoties uz 
radiofrekven ču savietojam ību, tr īs m ēnešu laik ā p ēc 5. punkt ā 
min ētā pazi ņojuma sa ņemšanas, š ī L īgumsl ēdz ēja puse neiebilst 
pret pazi ņojum ā nor ādītās alternat īvās sign ālu strukt ūras 
pie ņemšanu un ieviešanu. Ja L īgumsl ēdz ēja puse pauž bažas 
par valsts droš ības vai radiofrekven ču savietojam ību šaj ā laik ­
posm ā, L īgumsl ēdz ējas puses nekav ējoties uzs āk konsult ācijas, 
lai p ārbaud ītu, vai alternat īvā sign ālu strukt ūra atbilst valsts 
droš ības savietojam ības krit ērijiem, kas izkl āstīti Dokumentos 
par krit ērijiem, pie ņēmumiem un metodiku, un radiofrekven ču 
savietojam ībai, savietojam ības anal īzei izmantojot attiec īgos 
pie ņēmumu un metodikas dokumentus, kas min ēti pielikum ā.LV 31.12.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 348/7
7. L īgumsl ēdz ējas puses piekr īt izmantot  Galileo  atkl ātā 
pakalpojuma un n ākotnes GPS III civilo sign ālu (standarta pozi ­
cion ēšanas pakalpojums) kop īgo pamata modul āciju. L īgumsl ē­
dz ējas puses nekav ējoties sadarbojas, lai optimiz ētu šo modul ā­
ciju vi ņu attiec īgaj ās sist ēm ās. Ja L īgumsl ēdz ēja puse maina vai 
papildina savu  Galileo  atkl ātā pakalpojuma vai n ākotnes GPS III 
civilo sign ālu modul āciju atbilst īgi 5. un 6. punkt ā izkl āstītajai 
proced ūrai, otrai Pusei nav j āmaina vai j āpapildina sava modu ­
lācija.  
8. L īgumsl ēdz ējas vienojas izskat īt pas ākumus, lai aizsarg ātu 
drošo valsts pakalpojumu valsts droš ības savietojam ības 
kontekst ā, šim nol ūkam izmantojot saska ņā ar 13. panta 2. 
punkta d) apakšpunktu izveidoto droš ības jaut ājumu darba 
grupu.  
12. pants  
GPS un  Galileo  mekl ēšanas un gl ābšanas pakalpojumi  
Galileo  un n ākam ās paaudzes GPS satel ītiem pl āno izveidot 
glob ālās mekl ēšanas un gl ābšanas pakalpojumu. L īgumsl ēdz ējas 
puses piekr īt, ka šo pakalpojumu radiofrekvences ir savietojamas 
un, cik iesp ējams, sadarbsp ējīgas lietot āja l īmen ī. L īgumsl ēdz ējas 
puses atbilst īgi sadarbojas jaut ājumos, kas saist īti ar  Galileo  un 
nākam ās paaudzes GPS satel ītu glob ālās mekl ēšanas un gl āb­ 
šanas pakalpojumiem  COSPAS–SARSAT  Padom ē vai k ādā cit ā 
savstarp ējā forum ā. 
13. pants  
Kārtība 
1. L īgumsl ēdz ējas puses izveido darba grupas jaut ājumos, par 
kuriem bijusi divpus ēja vienošan ās. Katr ā darba grup ā vajadz ības 
gad ījum ā piedal ās L īgumsl ēdz ēju pušu kompetent ās iest ādes. 
Treš ās puses l īdzdal ība darba grup ās ir iesp ējama vien īgi tad, 
ja abas L īgumsl ēdz ējas puses tam piekr īt. 
2. Saska ņā ar 1. punktu izveido š ādas darba grupas:  
a) civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas pakalpo ­
jumu radiofrekven ču savietojam ības un sadarbsp ējas darba 
grupa;  
b) tirdzniec ības un civilo lietojumprogrammu darba grupa;  
c) darba grupa sadarb ības sekm ēšanai, veidojot un att īstot 
nākam ās paaudzes civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhro ­
niz ācijas sist ēmas;  d) darba grupa ar GPS un  Galileo  saist ītos droš ības jaut ājumos, 
tostarp inform ācijas apmai ņa par drošu valsts pakalpojumu 
iesp ējamu izmantošanu un attiec īgo sign ālu mijiedarb ību. 
Darba grupa ar ī defin ē pazi ņojumu un konsult āciju proce ­
dūras k ārtību, kas min ēta 11. pant ā, k ā ar ī iesp ējam ās 
saskarnes.  
3. Vajadz ības gad ījum ā L īgumsl ēdz ējas puses var defin ēt 
saska ņā ar 1. punktu izveidoto darba grupu darba uzdevumus.  
4. Uz visu inform ācijas, apr īkojuma, tehnolo ģiju vai citu datu 
apmai ņu (tostarp t ādu, kas ir klasific ēti), k ā ar ī pakalpojumu 
veikšanu saska ņā ar šo nol īgumu attiecas visi sp ēkā esošie 
normat īvie akti, tostarp eksporta kontroles normat īvie akti. 
Šādu inform āciju, apr īkojumu, tehnolo ģiju vai citus p ārsūtītos 
datus izmanto vien īgi š ā nol īguma nol ūkos un tos nep ārsūta un 
nenodod lietošanai citai trešai valstij, uz ņēmumam, personai, 
organiz ācijai vai vald ībai bez L īgumsl ēdz ējas puses iepriekš ēja 
rakstiska apstiprin ājuma.  
5. Iev ērojot sp ēkā esošos normat īvos aktus un ofici ālo valsts 
politiku, L īgumsl ēdz ējas puses vienojas iesp ējami dr īzāk izskat īt 
iek ārtu, inform ācijas, tehnolo ģijas vai citu datu eksporta at ļauju 
pieteikumus, kas ir noder īgi Galileo  vai GPS att īstībai un ievie ­ 
šanai.  
6. Ar klasific ētu inform āciju par š ā nol īguma īstenošanu 
dr īkst apmain īties darba grup ās vai cit ādā veid ā vien īgi saska ņā 
ar š ā nol īguma pielikuma 2. punkt ā min ētajiem nosac ījumiem.  
7. L īgumsl ēdz ējas puses tiekas p ēc vajadz ības; b ūtībā vienreiz 
gad ā, lai nov ērtētu darba grupu nepieciešam ību, noteiktu vai 
groz ītu darba grupu darba uzdevumus un izskat ītu darba 
grupu paveikto darbu.  
14. pants  
Turpm ākās darb ības 
Līgumsl ēdz ējas puses pl āno uzs ākt sarunas par turpm āko nol ī­
gumu saist ībā ar attiec īgo neatkar īgi finans ēto un ekspluat ēto 
civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sist ēmu iesp ē­
jamo sadarb ību p ēc tam, kad ir sasniegtas  Galileo  s ākotn ējā 
operacion ālā jauda. Šaj ās sarun ās L īgumsl ēdz ējas puses pl āno 
izp ētīt daž ādas koordin ēšanas iesp ējas, piem ēram, augsta l īme ņa 
saskarnes padomes izveidi, kas tiktos vienreiz vai divreiz gad ā, 
lai risin ātu politiskos jaut ājumus un pl ānotu n ākotnes sist ēmas, 
neliela GPS– Galileo  sekretari āta izveidi, lai apmain ītos ar 
saskarnes datiem un nodrošin ātu ikdienas darba koordin ēšanu, 
un ieceltu sadarb ības koordinatorus saska ņā ar divpus ēju vieno ­ 
šanos.LV L 348/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 31.12.2011.
15. pants  
Darb ība starptautiskos forumos  
Lai veicin ātu un īstenotu š ā nol īguma m ērķus, L īgumsl ēdz ējas 
puses atbilst īgi sadarbojas divpus ēju interešu jaut ājumos, kas 
skar civil ās satel ītu navig ācijas un laika sinhroniz ācijas sign ālus 
un sist ēmas, pievienot ās v ērtības pakalpojumus un glob ālās 
navig ācijas un laika sinhroniz ācijas iek ārtas ICAO , ITU , IMO  
un PTO un cit ās saist ītās organiz ācij ās un forumos.  
16. pants  
Finans ēšana  
Saska ņā ar šo nol īgumu katra L īgumsl ēdz ēja puse sedz izde ­
vumus par attiec īgo pien ākumu izpildi. L īgumsl ēdz ēju pušu sais ­
tību izpilde atbilst īgi šim nol īgumam ir atkar īga no iedal īto 
līdzek ļu pieejam ības.  
17. pants  
Konsult ēšana un domstarp ību izš ķiršana  
1. Ikviena domstarp ība, kas ir saist īta ar š ā nol īguma nosa ­
cījumiem, interpret ēšanu vai piem ērošanu, ir izš ķirama konsul ­
tāciju ce ļā. 
2. Eiropas Savien ības Padomes un Eiropas Komisijas 
pārst āvji, no vienas puses, un Savienot ās Valstis, no otras puses, 
pēc vajadz ības tiekas, lai konsult ētos, k ā paredz ēts 1. punkt ā un 
5. pant ā, 10. panta 3. punkt ā un 11. panta 5. un 6. punkt ā. 
3. Šis nol īgums neskar L īgumsl ēdz ēju pušu ties ības izš ķirt 
domstarp ības saska ņā ar PTO nol īgumiem.  
18. pants  
Līgumsl ēdz ēju pušu defin īcijas  
Šā nol īguma nol ūkos “L īgumsl ēdz ējas puses” ir Eiropas Kopiena 
vai t ās dal ībvalstis vai Eiropas Kopiena un t ās dal ībvalstis taj ās 
jom ās, kas ir to kompetenc ē, no vienas puses, un Savienot ās 
Valstis, no otras puses.  
19. pants  
Pien ākumi un atbild ība 
1. L īgumsl ēdz ējas puses ir atbild īgas par š ā nol īguma saist ību 
nepild īšanu.  
2. Ja nav skaidrs, vai saist ības saska ņā ar šo nol īgumu ir 
Eiropas Kopienas vai t ās dal ībvalstu kompetenc ē, p ēc Savienoto 
Valstu piepras ījuma Eiropas Kopiena un t ās dal ībvalstis sniedz 
vajadz īgās zi ņas. Ja š ī inform ācija netiek sniegta ar visu pien ā­
cīgo lietder ību vai ja sniedz pretrun īgu inform āciju, iest ājas 
nedal īta un solid āra atbild ība. 20. pants  
Sp ēkā st āšan ās un darb ības termi ņš 
1. Šis nol īgums st ājas sp ēkā dien ā, ka Eiropas Kopiena un t ās 
dal ībvalstis un Savienot ās Valstis ar diplom ātisk ām not ām 
inform ē depozit āriju, ka ir pabeigtas attiec īgās iekš ējās proce ­
dūras, kas ir vajadz īgas, lai šis nol īgums var ētu st āties sp ēkā. 
2. Šim nol īgumam pievienojas valstis, kuras k ļūst par Eiropas 
Savien ības dal ībvalst īm p ēc dienas, kad nol īgumu ir parakst ī­
jušas L īgumsl ēdz ējas puses.  
3. Neatkar īgi no 1. punkta L īgumsl ēdz ējas puses vienojas 
pagaid ām piem ērot šo nol īgumu no t ā m ēneša pirm ās dienas, 
kas seko dienai, kad L īgumsl ēdz ējas puses viena otrai ir pazi ņo­
jušas, ka ir pabeigtas proced ūras, kas ir vajadz īgas šim nol ūkam.  
4. Šaj ā nol īgum ā depozit ārijs ir Eiropas Kopiena.  
5. Šis nol īgums ir sp ēkā desmit gadus. Vismaz tr īs m ēnešus 
pirms s ākotn ējā desmit gadu laikposma beig ām L īgumsl ēdz ējas 
puses pazi ņo viena otrai, vai t ās pl āno pagarin āt nol īgumu uz 
nākamajiem pieciem gadiem. Tad to autom ātiski pagarina uz 
pieciem gadiem, ja vien Eiropas Kopiena un t ās dal ībvalstis, 
no vienas puses, vai Savienot ās Valstis, no otras puses, rakstiski 
depozit ārijam nepazi ņo savu nodomu pagarin āt l īgumu vismaz 
trīs m ēnešus pirms k ārtējā n ākam ā piecu gadu laikposma.  
6. Šo nol īgumu groza vien īgi ar L īgumsl ēdz ēju pušu piekri ­ 
šanu. L īgumsl ēdz ējas puses apstiprina ikvienu š ā nol īguma 
groz ījumu saska ņā ar to attiec īgaj ām iekš ējām proced ūrām. 
7. L īgumsl ēdz ējas puses p ārskata š ā nol īguma īstenošanu 
2008. gad ā un tad t ās dr īkst lemt par nol īguma groz īšanu 
saska ņā ar 6. punkt ā min ēto proced ūru. 
8. Šo nol īgumu dr īkst p ārtraukt jebkur ā br īdī, rakstiski par to 
pazi ņojot vienu gadu iepriekš.  
Dromolendk āstl ā, Kl ēras gr āfist ē, 2004. gada 26. j ūnij ā, divos eksempl āros d āņu, holandiešu, ang ļu, somu, 
fran ču, v ācu, grie ķu, it āļu, portug āļu, sp āņu, zviedru, čehu, igau ņu, ung āru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, 
po ļu, slovaku un slov ēņu valod ā. Ang ļu valoda ir ori ģin ālvaloda.LV 31.12.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 348/9
Pour le Royaume de Belgique  
Voor het Koninkrijk België  
Für das Königreich Belgien
  
Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté 
germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.  
Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige 
Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.  
Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die 
Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel- 
Hauptstadt.  
Za Českou republiku
  
På Kongeriget Danmarks vegne
  
Für die Bundesrepublik Deutschland
  
Eesti Vabariigi nimel
  
Гια την E λληvιкή Δημoкρατία
LV L 348/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 31.12.2011.
Por el Reino de España
  
Pour la République française
  
Thar cheann Na hÉireann  
For Ireland
  
Per la Repubblica italiana
  
Гια την K υπριαкή  Δημoкρατία ,
 
Latvijas Republikas v ārd ā
LV 31.12.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 348/11
Lietuvos Respublikos vardu
  
Pour le Grand-Duché de Luxembourg
  
A Magyar Köztársaság részér ől
 
Għar-Repubblika ta’ Malta
  
Voor het Koninkrijk der Nederlanden
  
Für die Republik Österreich
LV L 348/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 31.12.2011.
W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
  
Pela República Portuguesa
  
Za Republiko Slovenijo
  
Za Slovenskú republiku
  
Suomen tasavallan puolesta
  
För Konungariket Sverige
  
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
LV 31.12.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 348/13
Por la Comunidad Europea  
Za Evropské spole čenství  
For Det Europæiske Fællesskab  
Für die Europäische Gemeinschaft  
Euroopa Ühenduse nimel  
Για την Ευρωπαϊκή  Κοινότητα  
For the European Community  
Pour la Communauté européenne  
Per la Comunità europea  
Eiropas Kopienas v ārd ā 
Europos bendrijos vardu  
Az Európai Közösség részér ől 
Għall-Komunità Ewropea  
Voor de Europese Gemeenschap  
W imieniu Wspólnoty Europejskiej  
Pela Comunidade Europeia  
Za Európske spolo čenstvo  
Za Evropsko skupnost  
Euroopan yhteisön puolesta  
På Europeiska gemenskapens vägnar
  
For the United States of America
LV L 348/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 31.12.2011.
PIELIKUMS  
GPS UN GALILEO SIGN ĀLU STRUKT ŪRAS  
1. Valsts droš ības savietojam ības nol ūkos, lai izvair ītos no nevajadz īgiem radiofrekven ču trauc ējumiem un nodrošin ātu 
piem ērotu GSNS darb ību, L īgumsl ēdz ējas puses vienojas par š ādu sign ālu pamatstrukt ūru: 
— Galileo  nodrošin ātais valsts pakalpojums 1 559–1 610 MHz frekven ču josl ā, izmantojot bin ārās nob īdes nes ēju 
(Binary Offset Carrier ) (BOC) kosinusa f āžu modul ācij ām ar 15,345 MHz apakšnes ēja frekvenci un koda ātrumu 
2,5575 megabiti sekund ē (Mcps), kas centr ēti uz 1 575,42 MHz (kosinusa f āžu BOC (15, 2,5)) un sign ālu stiprums, 
kas nor ādīts turpm āk min ētaj ā dokument ā “Atsauces pie ņēmumi GPS/ Galileo  savietojam ības anal īzēm.” 
— Galileo  sign ālu strukt ūras, kuras izmanto k ādā vai visos p ārējos pakalpojumos, tostarp atkl ātais pakalpojums (OS), 
dz īvības droš ības pakalpojums (SoL) un komerci ālais pakalpojums (CS), 1 559–1 610 MHz frekven ču josl ā, izman ­
tojot bin āro nob īdes nes ēja (BOC) modul āciju ar 1,023 MHz apakšnes ēja frekvenci un koda ātrumu 1,023 megabiti 
sekund ē (Mcps) (BOC (1,1)), kas centr ēts uz 1 575,42 MHz, un sign ālu stiprums, kas nor ādīts turpm āk min ētaj ā 
dokument ā “Atsauces pie ņēmumi GPS/ Galileo  savietojam ības anal īzēm.” 
— GPS sign ālu strukt ūra 1 559–1 610 MHz frekven ču josl ā, kas centr ēta uz 1 575,42 MHz, ir bin ārās f āzes p ārb īdes 
atsl ēgas (Binary Phase Shift Key) (BPSK) modul ācija ar koda ātrumu 1,023 Mcps; BPSK modul ācija ar koda ātrumu 
10,23 Mcps un BOC modul ācija ar 10,23 MHz apakšnes ēja frekvenci un koda ātrumu 5,115 Mcps un sign āla 
stiprums, kas nor ādīts turpm āk min ētaj ā dokument ā “Atsauces pie ņēmumi GPS/ Galileo  savietojam ības anal īzēm”. 
Turpm āk šo sign ālu strukt ūru paplašin ās ar BOC (1,1) modul āciju, kas centr ēta uz 1 575,42 MHz.  
2. Klasific ētie pie ņēmumi un metodika, kas izmantota, lai noteiktu Valsts droš ības piem ērojam ības krit ērijus un paši 
krit ēriji ir š ādos dokumentos: 2004. gada 9. j ūnija dokument ā Valsts droš ības piem ērojam ības savietojam ība ar GPS un  
Galileo  sign āliem 1 559–1 610 MHz frekven ču josl ā 1.da ļa, 2. da ļa un 3. da ļa (še turpm āk attiec īgi “1. da ļa”, “2. da ļa” 
un “3. da ļa”), ietverot šo dokumentu turpm ākos groz ījumus, izmai ņas vai p ārveidojumus, par kuriem bijusi divpus ēja 
vienošan ās saska ņā ar š ā pielikuma 6.a punktu. 1. da ļa, 2. da ļa un 3. da ļa ir pieejama vien īgi Savienotaj ām Valst īm un 
tām dal ībvalst īm, kas ir “Vienošan ās par milit ārās inform ācijas visp ārējo droš ību” ( General Security of Military Information 
Agreement ) (še turpm āk “GSOMIA ”) vai Vienošan ās par inform ācijas visp ārējo droš ību ( General Security of Information 
Agreement ) (še turpm āk “GSOIA ”) L īgumsl ēdz ējas puses ar Savienotaj ām Valst īm, un kur ām ir at ļauts piek ļūt, apstr ādāt, 
izmantot un sniegt inform āciju par šiem klasific ētajiem dokumentiem. Ja starp Eiropas Kopienu un Savienotaj ām 
Valst īm tiks nosl ēgts turpm āk piem ērojams nol īgums par inform ācijas droš ību, tas noteiks pieeju 1. da ļai, 2. da ļai 
un 3. da ļai, to apstr ādi, izmantošanu un inform ācijas sniegšanu par t ām. Pagaid ām Eiropas Komisijas p ārst āvji un 
kopuz ņēmuma  Galileo  un Eiropas Kosmosa a ģent ūras person ālam ir mutiski un vizu āli nodrošin āta pieeja 2. da ļai š ā 
nol īguma īstenošanas m ērķiem un savietojam ības labad, pamatojoties uz notikušas droš ības p ārbaudes kop ā ar dal īb­
valsti, kas ar Savienotaj ām Valst īm ir nosl ēgusi  GSOMIA  vai  GSOIA  saska ņā ar valsts droš ības proced ūrām un 
dal ībvalsts normat īvajiem aktiem, k ā ar ī saska ņā ar GSOMIA  vai  GSOIA  ar Savienotaj ām Valst īm. Saska ņā ar sp ēkā 
esošajiem droš ības noteikumiem Eiropas Komisijas p ārst āvjiem un kopuz ņēmuma  Galileo  un Eiropas Kosmosa a ģen ­
tūras person ālam ir pieeja 1. da ļai un 3. da ļai. Klasific ēta inform ācija nep ārtraukti j āaizsarg ā un j āapstr ādā vien īgi 
iest ādēs, kur ās ir atbilstošas droš ības p ārbaudes iesp ējas saska ņā ar sp ēkā esoš ām droš ības proced ūrām, normat īvajiem 
aktiem un  GSOMIA  vai  GSOIA . 
3. Pie ņēmumi par radiofrekven ču sign āla savietojam ības anal īzēm ir 2004. gada 9. j ūnija dokument ā “Atsauces pie ņē­
mumi GPS/ Galileo  savietojam ības anal īzēm”, kur ā ietverti visi turpm ākie groz ījumi, izmai ņas vai p ārveidojumi p ēc 
Līgumsl ēdz ēju pušu divpus ējas vienošan ās. 
4. Radiofrekven ču savietojam ības anal īzes metodika ir 2004. gada 18. j ūnija dokument ā “GPS/ Galileo  radiofrekvences 
savietojam ības anal īzes mode ļi un metodika”, kur ā iek ļauti visi š ā dokumenta turpm ākie groz ījumi, izmai ņas vai 
pārveidojumi p ēc L īgumsl ēdz ēju pušu divpus ējas vienošan ās. 
5. Laika nob īžu starp  Galileo  un GPS sist ēmu laiku sagatavošana vi ņu attiec īgo dienestu navig ācijas zi ņas ir nor ādītas 
2003. gada 20. marta dokument ā “GPS/ Galileo  laika nob īdes s ākotn ējā mijiedarb ības defin īcija”, tostarp visi turpm ākie 
groz ījumi, izmai ņas vai p ārveidojumi p ēc L īgumsl ēdz ēju pušu divpus ējas vienošan ās. 
6. a) Neskarot 20. panta 6. punktu, par visiem turpm ākiem groz ījumiem, izmai ņām vai p ārveidojumiem dokumentos 
“Valsts droš ības piem ērojam ības savietojam ība ar GPS un  Galileo  sign āliem 1 559–1 610 MHz frekven ču josl ā 
1.da ļa, 2. da ļa un 3. da ļa” divpus ēji lemj saska ņā ar 13. panta 2. punkta d) apakšpunktu izveidot ā darba grupu 
apakšgrupa, kuras sast āvā ir Savienoto Valstu p ārst āvji, no vienas puses, un Eiropas Komisijas p ārst āvji, kas darbojas 
Eiropas Kopienas v ārd ā un kuriem saska ņā ar š ā pielikuma 2. punktu ir piek ļuve slepenajiem dokumentiem, un to 
dal ībvalstu p ārst āvji, kuriem saska ņā ar š ā pielikuma 2. punktu ir piek ļuve slepeniem dokumentiem, no otras puses. 
Šie l ēmumi ir saistoši ab ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm.LV 31.12.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 348/15
b) Neskarot 20. panta 6. punktu, visus š ādu dokumentu turpm ākos groz ījumus, izmai ņas vai modifik ācijas pie ņem, 
Līgumsl ēdz ēju pušu attiec īgajiem p ārst āvjiem darba grup ās, kas izveidotas saska ņā ar 13. panta 2. punkta a) 
apakšpunktu divpus ēji vienojoties, iek ļaujot Savienot ās Valstis: “Atsauces pie ņēmumi GPS/ Galileo  savietojam ības 
anal īzēm”, “GPS/ Galileo  radiofrekvences savietojam ības anal īzes mode ļi un metodika”, “GPS/ Galileo  laika nob īdes 
sākotn ējā mijiedarb ības defin īcija”. Šie l ēmumi ir saistoši ab ām L īgumsl ēdz ējām pus ēm.LV L 348/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 31.12.2011.