Oficiālais Vēstnesis L 219 , 07/08/1998 Lpp. 0026 - 0037



Pieņemtais protokols 1. Apspriežot 8. punktā minēto nolīgumu par kopīgas sistēmas izveidi, kas vajadzīga, lai aprakstītu un novērtētu virzību uz humānāku slazdu un slazdošanas metožu izmantošanu, Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu pārstāvji apstiprina, ka ir vienojušies par turpmāko. 2. Eiropas Kopiena un Amerikas Savienotās Valstis uzskata, ka standarti, kas pievienoti šai vienošanās, paredz šādu kopīgu sistēmu un pamatu sadarbībai turpmākā standartu pilnveidošanā un īstenošanā, ko veic to attiecīgās kompetentās iestādes. 3. Amerikas Savienotās valstis, uzsverot, ka, apstiprinot šos standartus, tās negrasās mainīt pilnvaru sadalījumu Savienotajās Valstīs attiecībā uz slazdu un slazdošanas metožu izmantošanas kārtību, apstiprina pievienotos standartus attiecībā uz konkrētu sauszemes vai ūdens zīdītāju humānu slazdošanu un uzskata šos standartus par šādu kopīgu sistēmu, ko īsteno tās kompetentās iestādes. 4. Eiropas Kopiena un Amerikas Savienotās Valstis plāno veicināt un atbalstīt pētniecības, attīstības, uzraudzības un apmācību programmas, ko īsteno to attiecīgās iestādes, kuras veicina tādu slazdu izmantošanu un tādu slazdošanas metožu piemērošanu, kādas nodrošina humāno attieksmi pret šādiem zīdītājiem. Abas puses atzīst vajadzību pārvērtēt un atjaunināt standartus, kas pievienoti šai vienošanās, ja, pamatojoties uz šādām programmām, kļūst pieejama jauna tehniskā un zinātniskā informācija un dati. 5. Eiropas Kopiena un Amerikas Savienotās Valstis turpmāk plāno atbalstīt savas kompetentās iestādes, kas pārrauga virzību uz šai vienošanās pievienoto standartu ievērošanu un ziņo par to. 6. Eiropas Kopiena un Amerikas Savienotās Valstis atzīst, ka nekas šajā vienošanās neskar to tiesības un pienākumus saskaņā ar Marakešas Līgumu par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu. 7. Eiropas Kopiena un Amerikas Savienotās Valstis paziņo par nodomu pēc jebkuras puses lūguma savstarpēji apspriesties par visiem jautājumiem, kas attiecas uz šo vienošanos vai pievienotajiem standartiem, lai rastu abpusēji pieņemamu risinājumu. 8. Ja pievienotajos standartos lietots termins "Nolīgums", tas jāsaprot kā Nolīgums par humānas slazdošanas standartiem starp Kanādu, Eiropas Kopienu un Krievijas Federāciju. Briselē šodien, 1997. gada astoņpadsmitajā decembrī, divos eksemplāros angļu valodā. Eiropas Kopienas vārdā — +++++ TIFF +++++ Amerikas Savienoto Valstu vārdā — +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- PIELIKUMS KONKRĒTU SAUSZEMES UN ŪDENS ZĪDĪTĀJU HUMĀNĀS SLAZDOŠANAS STANDARTI I DAĻA: STANDARTI 1. STANDARTU MĒRĶI, PRINCIPI UN VISPĀRĪGI APSVĒRUMI 1.1. Mērķi Standartu mērķis ir nodrošināt slazdos noķerto dzīvnieku pietiekamu labturības līmeni un turpmāk uzlabot šo labturību. 1.2. Principi 1.2.1. Novērtējot, vai slazdošanas metode ir humāna, jānovērtē slazdā noķertā dzīvnieka labturība. 1.2.2. Lai izlemtu, vai slazdošanas metode ir humāna, metodes noteikšanas kritērijam ir jāatbilst 2. un 3. punktā minētajam prasību minimumam. 1.2.3. Nosakot standartus, pieņem, ka slazdiem jābūt selektīviem, efektīviem un saskaņā ar katras Puses attiecīgajām prasībām attiecībā uz cilvēku drošību. 1.3. Vispārīgi apsvērumi 1.3.1. Dzīvnieku labturību norāda, ņemot vērā to, kā tie spēj vai nespēj pielāgoties videi, un to, cik lielā mērā tie nespēj pielāgoties videi. Tā kā dažādi dzīvnieki izmanto dažādas metodes, lai pielāgotos videi, novērtējot to labturību, jāizmanto dažādi rādītāji. Slazdos noķerto dzīvnieku labturības rādītāji ietver fizioloģiskos, traumu un uzvedības rādītājus. Tā kā daži šie rādītāji nav pētīti attiecībā uz dažādām sugām, būs jāveic turpmāki zinātniski pētījumi, lai vajadzības gadījumā noteiktu robežvērtības saskaņā ar šiem standartiem. Kaut arī labturība var ievērojami atšķirties, terminu "humāns" lieto tikai attiecībā uz tām slazdošanas metodēm, kuras izmantojot, attiecīgo dzīvnieku labturība ir saglabāta pietiekamā līmenī, lai gan atzīst, ka dažās situācijās, kad izmanto nāvējošus slazdus, būs neilgs laikposms, kad labturības līmenis var būt zems. 1.3.2. Standartos noteiktās robežvērtības attiecībā uz slazdu sertificēšanu ietver: a) gūsta slazdiem - rādītāju līmeni, kuru pārsniedzot, noķertā dzīvnieka labturība uzskatāma par sliktu, un b) nāvējošiem slazdiem - laiku līdz bezsamaņai un nejutīgumam un šā stāvokļa saglabāšanu līdz dzīvnieka nāvei. 1.3.3. Neatkarīgi no tā, ka slazdošanas metodēm jāatbilst 2.4. un 3.4. punkta prasībām, jāņem vērā slazdu konstrukciju un uzstādīšanas turpmāka uzlabošana, jo īpaši: a) gūsta slazdos noķerto dzīvnieku labturības uzlabošana gūsta laikā; b) nāvējošos slazdos noķerto dzīvnieku ātras bezsamaņas un nejutīguma iestāšanās un c) blakusdzīvnieku notveršanas samazināšana. 2. PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ SLAZDOŠANAS METODĒM, IZMANTOJOT GŪSTA SLAZDUS 2.1. Definīcija "Slazdošanas metodes, izmantojot gūsta slazdus" ir slazdošana ar slazdiem, kas konstruēti un uzstādīti, lai notverto dzīvnieku nenogalinātu, bet ierobežotu tā kustības tiktāl, lai cilvēks varētu nonākt tiešā saskarē ar to. 2.2. Parametri 2.2.1. Novērtējot, vai slazdošanas metode, izmantojot gūsta slazdus, atbilst šiem standartiem, jānovērtē slazdā notvertā dzīvnieka labturība. 2.2.2. Parametros jāietver uzvedības un traumu rādītāji, kas minēti 2.3.1. un 2.3.2. punktā. 2.2.3. Par katru parametru jānovērtē atbilžu apjoms. 2.3. Rādītāji 2.3.1. Uzvedības rādītāji, kas atzīti par noķerto savvaļas dzīvnieku sliktas labturības rādītājiem, ir: a) pašsakošana, kā dēļ rodas nopietni ievainojumi (pašsakropļošanās); b) pārlieks nekustīgums un reakcijas trūkums. 2.3.2. Traumas, kas atzītas par noķerto savvaļas dzīvnieku sliktas labturības rādītājiem, ir šādas: a) lūzumi; b) plaukstas pamatam vai pēdas pamatam proksimāli locītavu izmežģījumi; c) cīpslas vai saites pārraušana; d) nopietns kaulplēves nobrāzums; e) ārēja vai iekšēja hemorāģija smagā formā; f) nopietna skeleta muskuļa deģenerācija; g) locekļu išēmija; h) pastāvīgā zoba lūzums, atsedzot pulpas dobumu; i) acu bojājumi, ieskaitot radzenes plīsumu; j) muguras smadzeņu trauma; k) nopietni iekšējo orgānu bojājumi; l) miokarda deģenerācija; m) amputācija; n) nāve. 2.4. Robežvērtības Slazdošanas metode, izmantojot gūsta slazdus, atbilst standartiem, ja: a) tās mērķsugas īpatņu skaits, no kuras iegūti dati, ir vismaz 20 un b) vismaz 80 procenti no šiem dzīvniekiem neatbilst nevienam no rādītājiem, kas minēti 2.3.1. un 2.3.2. punktā. 3. PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ SLAZDOŠANAS METODĒM, IZMANTOJOT NĀVĒJOŠUS SLAZDUS 3.1. Definīcija "Slazdošanas metodes, izmantojot nāvējošus slazdus" ir slazdošana, izmantojot slazdus, kas konstruēti un uzstādīti, lai nogalinātu notverto mērķsugas dzīvnieku. 3.2. Parametri 3.2.1. Jānosaka laiks, kad iestājas bezsamaņa un nejutīgums, ko izraisījusi nonāvēšanas metodes izmantošana, un jāpārbauda šī stāvokļa saglabāšanās līdz nāvei (t.i., līdz brīdim, kad sirds neatgriezeniski pārstāj darboties). 3.2.2. Bezsamaņa un nejutīgums jāuzrauga, pārbaudot radzenes un plakstiņa refleksus vai izmantojot citu zinātniski pierādītu piemērotu aizstājošu parametru [1]. 3.3. Rādītāji un laika ierobežojumi Laika ierobežojums attiecībā uz radzenes un plakstiņu refleksu zudumu | Sugas | 45 sekundes | Mustela erminea | 120 sekundes | Martes americana Martes zibellina Martes martes | 300 sekundes | visas pārējās sugas, kas minētas 4.1. punktā | 3.4. Robežvērtības Slazdošanas metode, izmantojot nāvējošus slazdus, atbilst standartiem, ja: a) tās mērķsugas īpatņu skaits, no kuras iegūti dati, ir vismaz 12 un b) vismaz 80 procenti no šiem dzīvniekiem noteiktajā laika ierobežojumā ir bezsamaņā un nejutīgi un paliek šajā stāvoklī līdz pat nāvei. II DAĻA: SUGU SARAKSTS UN ĪSTENOŠANAS GRAFIKS 4. TO SUGU SARAKSTS, KAS MINĒTAS NOLĪGUMA 3. PANTĀ, UN ĪSTENOŠANAS GRAFIKS 4.1. Sugu saraksts Standarti attiecas uz šādām sugām: Parastais nosaukums: | Sugas | Koijots | Canis latrans | Vilks | Canis lupus | Bebrs (Ziemeļamerikas) | Castor canadensis | Bebrs (Eiropas) | Castor fiber | Rūsganais lūsis | Felis rufus | Ūdrs (Ziemeļamerikas) | Lutra canadensis | Ūdrs (Eiropas) | Lutra lutra | Lūsis (Ziemeļamerikas) | Lynx canadensis | Lūsis (Eiropas) | Lynx lynx | Cauna | Martes americana | Zivju cauna | Martes pennanti | Sabulis | Martes zibellina | Meža cauna | Martes martes | Āpsis (Eiropas) | Meles meles | Sermulis | Mustela erminea | Jenotsuns | Nyctereutes procyonoides | Bizamžurka | Ondatra zibethicus | Jenots | Procyon lotor | Āpsis (Ziemeļamerikas) | Taxidea taxus | Turpmāk pēc vajadzības ietvers papildu sugas. 4.2. Īstenošanas grafiks [3] 4.2.1. Slazdošanas metodes testē kompetentas iestādes, lai noteiktu šo metožu atbilstību šiem standartiem: a) attiecībā uz slazdošanas metodēm, izmantojot gūsta slazdus - trīs līdz piecus gadus pēc nolīguma stāšanās spēkā, ņemot vērā testēšanas prioritātes un testēšanas iekārtu pieejamību, un b) attiecībā uz slazdošanas metodēm, izmantojot nāvējošus slazdus - piecus gadus pēc nolīguma stāšanās spēkā. 4.2.2. Trīs gadu laikā pēc 4.2.1. punktā minēto laika posmu beigām attiecīgās kompetentās iestādes pārtrauc to slazdu izmantošanu, kas neatbilst šiem standartiem. 4.2.3. Neatkarīgi no 4.2.2. punkta noteikumiem, ja kompetenta iestāde nosaka, ka slazdu testēšanas rezultāti neliecina par to atbilstību standartiem attiecībā uz konkrētām sugām vai īpašiem vides apstākļiem, tā var atļaut izmantot slazdus uz pagaidu laiku, kamēr turpinās pētījumi, lai noteiktu aizstāšanas slazdus. Šādos gadījumos Eiropas Kopiena un Savienotās Valstis viena otrai iepriekš paziņo par slazdiem, kas jāatļauj pagaidu lietošanai, un par pētniecības programmas statusu. Ja šis punkts attiecas uz slazdošanu Savienotajās Valstīs, Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm šāda informācija jānosūta Savienoto Valstu valdībai, lai tā to nosūtītu Eiropas Kopienai. 4.2.4. Papildus 4.2.3. punktam un neatkarīgi no 4.2.2. punkta noteikumiem kompetentā iestāde var noteikt atkāpes atbilstoši standartu mērķiem, katru gadījumu izskatot atsevišķi, lai: a) ievērotu sabiedrības veselības aizsardzības vai drošības intereses; b) aizsargātu valsts īpašumu un privātīpašumu; c) nodrošinātu pētniecību, izglītību un vides aizsardzību, ieskaitot populācijas atjaunošanu, atkalieviešanu, audzināšanu, vai lai aizsargātu floru un faunu; d) izmantotu tradicionālos koka slazdus, kam ir būtiska nozīme vietējo kopienu kultūras mantojuma saglabāšanā. Īstenojot šo punktu, Eiropas Kopienai vai Savienotajām Valstīm iepriekš jāsniedz rakstisks paziņojums par šādām atkāpēm, norādot to iemeslus un nosacījumus. Attiecībā uz Savienotajām Valstīm, kompetentajām iestādēm šāds rakstisks paziņojums, norādot iemeslus un nosacījumus, jāsniedz Savienoto Valstu valdībai, lai valdība to varētu nosūtīt Eiropas Kopienai. 4.2.5. Pēc Eiropas Kopienas vai Amerikas Savienoto Valstu pieprasījuma saskaņā ar pieņemtā protokola 7. punktu jārīko apspriedes par 4.2.3. un 4.2.4. punktā minētajiem jautājumiem. III DAĻA: PAMATNOSTĀDNES 5. PAMATNOSTĀDNES ATTIECĪBĀ UZ SLAZDU TESTĒŠANU UN PĒTĪJUMIEM PAR SLAZDOŠANAS METOŽU PAŠREIZĒJO ATTĪSTĪBU Lai nodrošinātu precizitāti un ticamību un uzskatāmi parādītu, ka slazdošanas metodes atbilst standartos izklāstītajām prasībām, veicot pētījumus par šo slazdošanas metožu testēšanu, jāievēro labas izmēģinājumu prakses vispārīgie principi. Ja testēšanas procedūras ir izveidotas saskaņā ar ISO - Starptautiskās standartizācijas organizācijas - sistēmu un ja šādas procedūras ir būtiskas, lai novērtētu, vai slazdošanas metodes atbilst dažām vai visām standartu prasībām, pēc vajadzības izmanto ISO procedūras. 5.1. Vispārīgas pamatnostādnes 5.1.1. Testus veic saskaņā ar visaptverošiem pētījumu protokoliem. 5.1.2. Jātestē slazda mehānisma darbība. 5.1.3. Slazdu testēšanu in situ jo īpaši veic, lai novērtētu selektivitāti. Šo testēšanu var arī izmantot, lai ievāktu datus par notveršanas efektivitāti un lietotāja drošību. 5.1.4. Gūsta slazdi jātestē nožogotā teritorijā, jo īpaši, lai novērtētu uzvedības parametrus un fizioloģiskos parametrus. Nāvējošie slazdi jātestē nožogotā teritorijā, jo īpaši, lai noteiktu bezsamaņu. 5.1.5. Veicot testēšanu in situ, slazdi jāpārbauda ik dienas. 5.1.6. Nāvējošo slazdu efektivitāti attiecībā uz mērķa dzīvnieka bezsamaņas izraisīšanu un tā nogalināšanu testē uz kustīgiem, pie samaņas esošiem dzīvniekiem, veicot mērījumus laboratorijās vai nožogotā teritorijā un in situ. Jānovērtē slazda spēja trāpīt mērķdzīvniekam dzīvībai svarīgos orgānos. 5.1.7. Testēšanas procedūru kārtību var mainīt, lai nodrošinātu visefektīvāko testējamo slazdu novērtēšanu. 5.1.8. Normālā lietošanas režīmā slazdi nepamatoti neapdraud to lietotāju. 5.1.9. Testējot slazdus, vajadzības gadījumā jāveic plašāki mērījumi. Testēšanu veicot in situ, jāiekļauj pētījumi par slazdošanas ietekmi gan uz mērķsugām, gan blakussugām. 5.2. Pētījumu apstākļi 5.2.1. Slazds jāuzstāda un jālieto saskaņā ar ražotāju vai citu kompetentu personu norādījumiem. 5.2.2. Testējot nožogotā teritorijā, jāizmanto nožogota teritorija, kas mērķsugu dzīvniekiem nodrošina piemērotu vidi, kur tie varētu brīvi pārvietoties, paslēpties un normāli uzvesties. Jābūt iespējai uzstādīt slazdus un uzraudzīt notvertos dzīvniekus. Slazds jāuzstāda tā, lai varētu veikt visa slazdošanas procesa video un skaņas ierakstu. 5.2.3. Testējot in situ, jāizvēlas vietas, kas ir ļoti līdzīgas tām, kuras izmantos praksē. Tā kā testēšanas in situ būtisks priekšnoteikums ir slazda selektivitāte un slazda iespējamā kaitīgā ietekme uz blakussugām, iespējams, ka vietas testēšanai in situ jāizvēlas dažādās dzīvotnēs, kurās var sastapt dažādas blakussugas. Jānofotografē katrs slazds un tā uzstādījums, kā arī vispārējā vide. Pirms un pēc katra slazda trāpījuma jānofotografē slazda identifikācijas numurs. 5.3. Pētījumu personāls 5.3.1. Personālam, kas veic testēšanu, jābūt pienācīgi kvalificētam un apmācītam. 5.3.2. Starp darbiniekiem, kas veic testēšanu, jābūt vismaz vienai personai, kam ir pieredze slazdu lietošanā un kas spēj notvert testēšanā izmantojamos dzīvniekus, un vismaz vienai personai, kam ir pieredze katras labturības novērtēšanas metodes izmantošanā attiecībā uz gūsta slazdiem un bezsamaņas novērtēšanas metožu izmantošanā attiecībā uz nāvējošiem slazdiem. Piemēram, uzvedības reakcija uz notveršanu un tramīgums jo īpaši jānovērtē apmācītai personai, kas pārzina šādu datu interpretāciju. 5.4. Slazdu testēšanā izmantojamie dzīvnieki 5.4.1. Dzīvniekiem, ko testē nožogotā teritorijā, jābūt veseliem un tiem jāreprezentē dzīvnieki, ko varētu noķert savvaļā. Izmantotajiem dzīvniekiem nedrīkst būt iepriekšēja testēšanas pieredze attiecībā uz testējamo slazdu. 5.4.2. Pirms slazdu testēšanas dzīvnieki jātur piemērotos apstākļos un jānodrošina ar atbilstošu barību un ūdeni. Dzīvniekus nedrīkst turēt apstākļos, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt to labturības līmeni. 5.4.3. Pirms testēšanas uzsākšanas dzīvnieki jāaklimatizē nožogotajā testēšanas teritorijā. 5.5. Novērojumi 5.5.1. Uzvedība 5.5.1.1. Uzvedības novērojumi jāveic apmācītai personai, jo īpaši attiecībā uz zināšanām par sugas etoloģiju. 5.5.1.2. Tramīgumu var novērtēt, sagūstot dzīvnieku viegli atpazīstamā situācijā un pēc tam atkal izliekot dzīvniekam slazdu attiecīgajā situācijā un novērtējot tā uzvedību. 5.5.1.3. Jācenšas atšķirt reakcijas uz papildu stimuliem no reakcijām uz slazdu vai situāciju. 5.5.2. Fizioloģija 5.5.2.1. Pirms testēšanas dažiem dzīvniekiem jāuzstāda telemetriskas reģistrēšanas ierīces (piemēram, lai reģistrētu sirdsdarbības ātrumu, elpošanas ātrumu). Šāda uzstādīšana jāveic pietiekami ilgi pirms slazdošanas, lai dzīvnieks varētu atgūties no traucējumiem, ko tam radījusi šādu reģistrēšanas ierīču uzstādīšana. 5.5.2.2. Jāveic visi piesardzības pasākumi, kas vajadzīgi, lai ierobežotu neatbilstošus vai neobjektīvus novērojumus un parametrus, īpaši tos, kurus izraisa cilvēka iejaukšanās paraugu ņemšanā. 5.5.2.3. Ja veic bioloģisku paraugu (piemēram, asiņu, urīna, siekalu) ņemšanu, tā jāveic laikā, kad veic slazdošanas procesu, un jānovērtē parametra laikatkarīgie apsvērumi. Jāievāc arī kontroldati par dzīvniekiem, kurus tur citur labos apstākļos un kuri paredzēti citām darbībām, pamatdati pirms slazdošanas un daži atsauces dati pēc ārkārtējām stimulācijām (piemēram, pēc provokatīvā testa ar adrenokortikotrofisko hormonu). 5.5.2.4. Visi bioloģiskie paraugi jāņem un jāuzglabā saskaņā ar vislabākajām zināmajām metodēm, lai nodrošinātu to saglabāšanu līdz analīzes veikšanai. 5.5.2.5. Izmantotajām analīzes metodēm jābūt apstiprinātām. 5.5.2.6. Attiecībā uz nāvējošajiem slazdiem, ja veic neiroloģiskas izmeklēšanas, izmantojot refleksus (piemēram, sāpju vai acu refleksus) kopā ar EEG un/vai VER vai SER mērījumu, tās jāveic ekspertam, lai sniegtu būtisku informāciju par dzīvnieka samaņas stāvokli vai nogalināšanas metodes efektivitāti. 5.5.2.7. Ja dzīvnieki testa protokolā aprakstītajā laikā nav bezsamaņā un nejutīgi, tie jānogalina humāni. 5.5.3. Traumas un patoloģija 5.5.3.1. Katrs testējamais dzīvnieks rūpīgi jāpārbauda, lai novērtētu jebkādas traumas. Lai apstiprinātu iespējamos lūzumus, jāveic radiogrāfiskā izmeklēšana. 5.5.3.2. Beigtajiem dzīvniekiem jāveic sīka patoloģiskā izmeklēšana. Pēcnāves apskate jāveic pieredzējušam veterinārārstam saskaņā ar pieņemto veterinārās izmeklēšanas praksi. 5.5.3.3. Jāveic skarto orgānu un/vai apvidu makroskopiskā un, ja vajadzīgs, histoloģiskā izmeklēšana. 5.6. Ziņojums 5.6.1. Pētījuma ziņojumā jāietver visa būtiskā informācija par eksperimenta apstākļiem, izmantotajiem materiāliem un metodēm, un par eksperimenta rezultātiem, jo īpaši: a) slazda konstrukcijas tehniskais apraksts, ieskaitot izgatavošanas materiālu; b) ražotāju lietošanas pamācība; c) testēšanas apstākļu apraksts; d) laika apstākļi, jo īpaši temperatūra un sniega segas biezums; e) testēšanas personāls; f) testēto dzīvnieku un slazdu skaits; g) notverto katras sugas mērķdzīvnieku un blakusdzīvnieku kopējais skaits un to relatīvā izplatība reģionā, ko izsaka kā retu, biežu un ļoti biežu; h) selektivitāte; i) sīka informācija par pierādījumiem, ka slazds bijis aktivizēts un ievainojis kādu dzīvnieku, kurš nav noķerts; j) uzvedības novērojumi; k) visu mērīto fizioloģisko parametru vērtības un metodes; l) traumu un pēcnāves izmeklēšanu apraksts; m) laiks līdz samaņas un jutīguma zudumam un n) statistikas analīzes. [1] Ja vajadzīgi turpmāki testi, lai noteiktu, vai slazdošanas metode atbilst standartiem, var veikt papildu elektroencefalogrammu (EEG), vizuāli izraisītas reakcijas (VER) un skaņas izraisītas reakcijas (SER) mērījumus. [3] Konkrēto sauszemes vai ūdens zīdītāju slazdi un slazdošanas metodes Savienotajās Valstīs ir galvenokārt pavalstu iestāžu un cilšu iestāžu kompetencē. -------------------------------------------------- Pavadvēstule Briselē, 1997. gada 18. decembrī Godātais …! Kā Jūs zināt, Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu pārstāvji šodien parakstīja pieņemto protokolu par humāniem slazdošanas standartiem. Saistībā ar minēto pieņemto protokolu es priecājos Jūs informēt par turpmāk izklāstīto. Kā minēts pieņemtajā protokolā, sauszemes vai ūdens zīdītāju slazdi un slazdošanas metodes Savienotajās Valstīs galvenokārt ir pavalstu iestāžu un cilšu iestāžu kompetencē. Pēc mūsu sarunām par šiem jautājumiem Savienoto Valstu kompetento iestāžu pārstāvji ir informējuši, ka viņi ir pastiprinājuši pūliņus humānāku slazdu izraudzīšanā un ka piecdesmit pavalstis sadarbībā ar vairākām federālām aģentūrām jau ir uzņēmušās iniciatīvu, lai izstrādātu vislabāko vadības praksi (VVP) attiecībā uz slazdiem un slazdošanas metodēm. Vislabākā vadības prakse ietver praksi vai to prakšu apvienojumu, kas atzītas par visefektīvāko un praktiskāko (tehniski, ekonomiski un sociāli) veidu, kā mazināt vai novērst ar darbību saistītas problēmas. Savienoto Valstu kompetento iestāžu pārstāvji ir paziņojuši, ka VVP attiecībā uz slazdiem un slazdošanas metodēm pamatosies uz jaunāko tehnisko un zinātnisko informāciju un datiem. Savienoto Valstu kompetento iestāžu pārstāvji ir informējuši, ka vislabāko vadības praksi attiecībā uz slazdiem un slazdošanas metodēm izveidos, pamatojoties uz standartiem, kas pievienoti pieņemtajam protokolam. Es jo īpaši priecājos Jūs informēt par to, ka programma, ko uzsākušas ASV kompetentās iestādes, neietver tikai tās deviņpadsmit sugas, kas uzskaitītas standartos, kuri pievienoti pieņemtajam protokolam, bet to piemēro vēl desmit papildu kažokzvēru sugām, ko komerciālos nolūkos slazdo Savienotajās Valstīs. Šīs sugas ir ūdele, Eirāzijas lapsa, pelēkā lapsa, polārlapsa, Amerikas stepes lapsa, nutrija, oposums, skunkss, basarisks un āmrija. Šis ir svarīgs Savienoto Valstu kompetento iestāžu pasākums, kas paredzēts, lai uzlabotu dzīvnieku labturības līmeni, pasākums, kādu, cik mums zināms, nav veikusi neviena cita valsts un kas nav paredzēts nevienā starptautiskā nolīgumā. Turklāt Savienoto Valstu kompetento iestāžu pārstāvji ir norādījuši, ka saskaņā ar standartiem, kas pievienoti pieņemtajam protokolam, attiecībā uz Mustela ermina un Ondatra zibethicus visu spīļveida gūsta kājslazdu lietošanu pārtrauks četru gadu laikā no brīža, kad stāsies spēkā Nolīgums par humānas slazdošanas standartiem starp Kanādu, Eiropas Kopienu un Krievijas Federāciju. Šīs divas sugas aptver vairāk nekā 2,2 miljonus dzīvnieku, ko ik gadu notver Savienotajās valstīs, un tās parasti veido 50 % no visiem dzīvniekiem, kas uzskaitīti standartos un ko ik gadu notver šajā valstī. Attiecībā uz citu standartos aprakstīto sugu slazdošanu, iepriekš minētās iestādes ir informējušas, ka saskaņā ar pieņemtajam protokolam pievienotajiem standartiem parasto tērauda spīļveida gūsta kājslazdu izmantošanu pārtrauks sešu gadu laikā no brīža, kad stāsies spēkā Nolīgums par humānas slazdošanas standartiem starp Kanādu, Eiropas Kopienu un Krievijas Federāciju. Esmu pārliecināts, ka iepriekš minētais sniedz pietiekošu izskaidrojumu attiecībā uz situāciju Savienotajās Valstīs. Savienoto Valstu kompetentās iestādes sagaida un atzinīgi novērtē turpmāku sadarbību šajā jomā ar Eiropas Kopienu un citām ieinteresētajām pusēm. Ar cieņu, +++++ TIFF +++++ pagaidu lietvedis Donalds B. Kursch -------------------------------------------------- Pavadvēstule Briselē, 1997. gada 18. decembrī Godātais …! Kā Jūs zināt, mūsu delegācijas nesen pabeidza sarunas par pieņemto protokolu attiecībā uz humāniem slazdošanas standartiem. Es rakstu šo vēstuli, lai atgādinātu par mūsu vienošanos attiecībā uz pieņemtā protokola un tam pievienoto standartu nozīmi un piemērošanu. Pieņemtā protokola 6. punkts paredz, ka "Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Kopiena atzīst, ka nekas šajā vienošanās neskar to tiesības un pienākumus saskaņā ar Marakešas Līgumu par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu." Veidojot šo tekstu, mēs nolēmām, ka nebija vajadzības minētā punkta beigās pievienot frāzi "nedz arī paredz atteikties no šādām tiesībām", un ka neviena no valdībām nevienā domstarpību gadījumā vai tiesas procesā, kas varētu būt saistīts ar minēto punktu, neatsauksies uz šādu neiekļaušanu. Ja Jūs piekrītat iepriekš minētajam paziņojumam, es augsti novērtēšu Jūsu apstiprinājumu vēstules vai atbildes formā. Pateicos par Jūsu neizsīkstošo interesi šajā jautājumā. Ar cieņu, +++++ TIFF +++++ pagaidu lietvedis Donald B. Kursch -------------------------------------------------- Pavadvēstule Briselē, 1997. gada 18. decembrī Godātais …! Pateicos par Jūsu vēstuli, kurā Jūs atgādināt par mūsu vienošanos attiecībā uz pieņemtā protokola un tam pievienoto standartu nozīmi un piemērošanu. Atbildot uz to, mēs vēlētos apstiprināt, ka, veidojot pieņemtā protokola 6. punkta tekstu, mēs nolēmām, ka nebija vajadzības minētā punkta beigās pievienot frāzi "nedz arī paredz atteikties no šādām tiesībām", un ka neviena no valdībām nevienā domstarpību gadījumā vai tiesas procesā, kas varētu būt saistīts ar minēto punktu, neatsauksies uz šādu neiekļaušanu. Ar cieņu – vēstnieks, +++++ TIFF +++++ Jean-Jacques Kasel Luksemburgas pastāvīgais pārstāvis,Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājs +++++ TIFF +++++ Johannes Friedrich Beserel Eiropas Kopienu Komisijas Ārējo ekonomisko sakaruģenerāldirektorāta ģenerāldirektors --------------------------------------------------