PROTOKOLS
ar ko laikposmam no 2008. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam nosaka zvejas iespējas un
finansiāloieguldījumu,kasparedzētspartnerattiecībunolīgumāzivsa imniecībasnozarēstarpEiropas
Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku
1. pants
Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas
1. Zvejasiespējas,kasno2008.gada1.augustauzčetriemga-
diemiedalītassaskaņāarnolīguma5.un6.pantu,irnoteiktasšimprotokolampievienotajātabulā.Minētāszvejasiespējasirdaļanokopējās zvejas piepūles, kas norādīta III pielikumā un ko Mauri-tānijas iestādes noteikušas un regulāri atjaunina, pamatojoties uzpieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem.
2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4. un
5. pantu.
3. Saskaņāarnolīguma6.pantukuģi,kaskuģoarEiropasKo-
pienas dalībvalsts karogu, Mauritānijas zvejas zonās zvejas darbī-bas drīkst veikt vienīgi tad, ja tiem ir zvejas licence, kura izdotasaskaņā ar šo protokolu un tā pielikumiem.
2. pants
Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība
1. Nolīguma7.pantāparedzētāfinansiālāieguldījumaapjoms
ir EUR 86 miljoni pirmajā gadā, EUR 76 miljoni otrajā gadā,EUR73miljonitrešajāgadāunEUR70miljoniceturtajāgadā (
1).
No šīm summām EUR 11 miljonus pirmajā gadā, EUR 16 miljo-nus otrajā gadā, EUR 18 miljonus trešajā gadā un EUR 20 miljo-nus ceturtajā gadā Mauritānija novirza, lai finansiāli atbalstītunolīguma 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās valsts ziv-saimniecības politikas īstenošanu, un minētās summas ietver arīEUR 1 miljonu liels ikgadējs atbalsts Banc d’Arguin Nacionālajam
parkam.
2 Ja9.zvejaskategorijā(pelaģiskāzveja)tiekpārsniegtakopē-
jā tilpība jeb 250 000 tonnu gadā, Kopiena maksā papildmaksu,kuras apjoms ir EUR 40 par katru nozvejoto tonnu.
3. Šāpanta1.punktupiemēroatbilstīgišāprotokola4.,5.,6.,
7., 9., 10. un 13. pantam.4. FinansiāloieguldījumuKopienaizmaksā,vēlākais,2008.ga-
da31.augustāpirmajāgadāun,vēlākais,1.augustāturpmākajosgados.
5. Finansiālo ieguldījumu ieskaita Mauritānijas Islāma Repub-
likas Valsts kases kontā, kurš atvērts Mauritānijas Centrālajā ban-kā un kura rekvizītus paziņo Ministrija.
6. Atbilstīgišāprotokola6.pantamlēmumusparfinansiālāie-
guldījuma un Banc d’Arguin Nacionālajam parkam paredzētā fi-
nansiālāatbalstasadalipieņemsaskaņāarMauritānijaslikumuparfinansēm,unminētolīdzekļuizmantošanairekskluzīvāMauritā-nijas kompetencē.
3. pants
Zinātniskā sadarbība
1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Mauritānijas
zvejaszonās,pamatojotiesuzilgtspējīgaspārvaldībasprincipiem.
2. ŠāprotokolapiemērošanaslaikāPusessadarbojas,laipadzi-
ļinātuizpratnipardažiemzvejasresursuattīstībasdinamikasjau-tājumiemMauritānijaszvejaszonās,untālabsaskaņāarnolīguma4. panta 1. punktu vismaz reizi gadā notiek Apvienotās zinātnis-kās komitejas sanāksme. Ja to pieprasa kāda no Pusēm un ja va-jadzīgs saskaņā ar šo protokolu, Apvienotā zinātniskā komitejavar sanākt arī biežāk.
3. PamatojotiesuzApvienotāszinātniskāskomitejassecināju-
miem un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus,Pusesapspriežasnolīguma10.pantāparedzētajāApvienotajāko-mitejā, lai vajadzības gadījumā pēc vienošanās pieņemtu pasāku-mus, kuru mērķis ir zvejas resursu ilgtspējīga pārvaldība.
4. Apvienotās zinātniskās komitejas uzdevumi ir šādi:
a) sagatavot ikgadēju zinātnisko ziņojumu par šajā nolīgumā
paredzētajām zvejniecībām;
b) izstrādātunieviestgadaprogrammunoteiktuzinātniskujau-
tājumu risināšanai, lai uzlabotu izpratni par zvejas resursustāvokli un ekosistēmu attīstības dinamiku;
c) saskaņāarkomitejāvienprātīgipieņemtuprocedūrupētītzi-
nātniskosjautājumus,kurirodasnolīgumaīstenošanasgaitā;
(1) Šai summai jāpieskaita I pielikuma III nodaļā paredzētās maksas –
kopā aptuveni EUR 15 miljoni gadā, kuras kuģu īpašnieki maksā tiešiMauritānijai, attiecīgo summu ieskaitot I pielikuma IV nodaļā noteik-tajā kontā.
Turklāt, ja tiks parakstīta Mauritānijas stratēģija un valsts indikatīv ā
programma, kuras sagatavotas saistībā ar 10. EAF, cita starpā ar tāmno 2009. gada paredzēs budžeta palīdzību, kuras apjoms ir EUR 40miljoni trijiem gadiem un kuru piešķirs, ja būs izpildīti attiecīgi nosa-cījumi.Ja10.EAFstarpposmapārskatīšanā,kuruveiks2010.gadā,at-zīs, ka kopējie rezultāti, arī zivsaimniecības nozares politikā, ir labi ,
iespējama plānotā 10. EAF piešķīruma palielināšana.L 203/4 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
d) līdz ar citiem pasākumiem vajadzības gadījumā veikt izpētes
zvejasreisus,lainoteiktuzvejasiespējasunšoiespējuizman-tojuma režīmu, kas garantē resursu un to ekosistēmassaglabāšanu.
4. pants
Zvejas iespēju pārskatīšana
1. Šā protokola 1. pantā minētās zvejas iespējas pēc vienoša-
nāsvarpalielināt,ciktālnolīguma4.panta1.punktāminētāsAp-vienotās zinātniskās komitejas secinājumi apstiprina to, ka šādspalielinājumsneapdraudēsMauritānijasresursuilgtspējīgupārval-dību. Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 1. punktā minēto fi-nansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina.Tomēr Eiropas Kopienas maksātā finansiālā ieguldījuma kopējāsumma nedrīkst būt lielāka par divkāršotu šā protokola 2. panta1. punktā norādīto summu, un tai jāsaglabājas proporcionālaizvejas iespēju palielinājumam.
2. Ja turpretim Puses vienojas pieņemt pasākumus, kas minēti
šā protokola 3. panta 3. punktā un kas paredz šā protokola1. pantā minēto zvejas iespēju samazināšanu, finansiālo ieguldī-jumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina. Neskarot šāprotokola 6. pantu, Eiropas Kopiena var apturēt finansiālā iegul-dījumamaksājumus,jatainaviespējamsizmantotšajāprotokolāparedzētās zvejas iespējas.
3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu dažādu tipu
kuģiem, ja Puses par to vienojas un ja pārskatīšanu veic saskaņāar Apvienotās zinātniskās komitejas ieteikumiem par to krājumupārvaldību,kurusšādapārdalevarietekmēt.Pusesvienojasparat-tiecīgu finansiālā ieguldījuma korekciju, ja tā vajadzīga pārskatītāzvejas iespēju sadalījuma dēļ.
4. Par šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētajiem zvejas iespē-
ju pārdalījumiem Puses vienojas nolīguma 10. pantā paredzētajāApvienotajā komitejā.
5. pants
Izpētes zveja
1. Puses var veikt izpētes zvejas reisus Mauritānijas zvejas zo-
nāssaskaņāarnolīguma4.pantāparedzētāsApvienotāszinātnis-
kās komitejas atzinumu. Tādēļ pēc vienas Puses pieprasījumaPusesapspriežasunkatrāatsevišķāgadījumāpieņemlēmumuparjauniem zvejas resursiem, nosacījumiem un citiem attiecīgajiemparametriem.
2. Izpētes zvejas atļaujas piešķir izmēģinājuma veidā uz laiku,
kas nepārsniedz sešus mēnešus, un saskaņā ar nolīguma 6. panta2. punktu. Tās izdod par maksu.3. Ja Puses secina, ka izpētes zveja ir bijusi sekmīga, tad, vien-
laikusrūpējotiesparekosistēmuunjūrasūdeņudzīvoresursusa-glabāšanu, Kopienas kuģiem uz laiku līdz šā protokolapiemērošanasbeigām,ievērojotpieļaujamozvejaspiepūli,varpie-šķirt jaunas zvejas iespējas saskaņā ar šā protokola 4. pantā pare-dzēto saskaņošanas procedūru. Finansiālo ieguldījumu palielinasaskaņā ar 4. pantu.
4. Izpētes zveju veic ciešā sadarbībā ar Mauritānijas Okeano-
grāfijas pētniecības un zvejniecības institūtu ( IMROP).IMROP
pieņem lēmumu par to, kuri pētnieki un novērotāji strādās uzkuģa,unšīsgrupasizmaksassedzkuģaīpašnieks.Izpēteszvejāie-gūtos datus iekļauj IMROPsagatavotā ziņojumā, kuru dara zi-
nāmu Ministrijai.
5. Izpētes zvejas laikā gūtās nozvejas pieder kuģa īpašniekam.
Aizliegtszvejotattiecīgajāmprasībāmneatbilstošaizmēraīpatņusun sugas, kuru zveju, paturēšanu uz kuģa un tirdzniecību neat-ļauj Mauritānijas tiesību akti.
6. Ja Puses nevienojas par pretējo, kuģi, kas darbojas izpētes
zvejas režīmā, visas nozvejas izkrauj Mauritānijā.
6. pants
Partnerattiecību nolīguma ieguldījums Mauritānijas
zivsaimniecības politikas īstenošanā
1. Nolīguma 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā finan-
siālāatbalstaapjomsirEUR11miljonipirmajāgadā,EUR16mil-joni otrajā gadā, EUR 18 miljoni trešajā gadā un EUR 20 miljoniceturtajāgadā,kānoteiktsšāprotokola2.panta1.punktā.Šisfi-nansiālais atbalsts paredzēts, lai izstrādātu un īstenotu Valstsstratēģiju par Mauritānijas zivsaimniecības nozares ilgtspējīgu at-tīstību, tādējādi Mauritānijas ūdeņos ieviešot ilgtspējīgu un atbil-dīguzvejniecību,kurairsaskaņāarvalstsstratēģiskajiemmērķiem(zvejas resursu saglabāšana un nozares labāka integrēšana valstsekonomikā)unkonkrētiar3.punktāminētajāmatbalstajomām,kuras raksturojošie orientējošie rādītāji pievienoti IV pielikumā,un ar atbalstu Banc d’Arguin Nacionālajam parkam.
2. Mauritānija atbild par 1. punktā minētā finansiālā atbalsta
summasizlietojumu,kurapamatāirpēcPušuvienošanāsizvirzītimērķi, to īstenošanas programmas un darbības rādītāji, kurus iz-manto, lai novērtētu paveikto.
3. Neskarot minēto mērķu izvirzīšanas procesu un saskaņā ar
prioritātēm Valsts stratēģijā par Mauritānijas zivsaimniecības no-zaresilgtspējīguattīstību,unlainodrošināturesursuilgtspējīguunatbildīgu pārvaldību un veicinātu nozares attīstību, Puses vieno-jas galveno uzmanību pievērst šādām atbalsta jomām.31.7.2008.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/5
Zivsaimniecības pārvaldības uzlabošanā un nomas optimizēšanā
izvirzītie mērķi ir šādi:
— zvejniecības attīstības plānu īstenošana (astoņkājiem, garne-
lēm u.c.),
— zivsaimnieciskās un okeanogrāfiskās pētniecības darba
pastiprināšana,
— uzraudzības pastiprināšana,— zvejas kapacitātes kontrole un pielāgošana,— jaunu zvejniecību attīstīšana (sardīnēm, anšoviem u.c.).Nozares ekonomiskās un sociālās ietekmes palielināšanā izvirzī-
tie mērķi ir šādi:
— ostu infrastruktūras un pakalpojumu attīstīšana,— atbilstības standartiem un augstākas produktu kvalitātes vei-
cināšana, jo īpaši veselības un higiēnas apstākļu uzlabošana,zvejasprodukturažošanāunkompetentoMauritānijasiestā-žu kontroles kapacitātes nostiprināšana,
— privātoieguldījumuveicināšananozarē,joīpaširažošanasie-
kārtu atjaunošana un modernizēšana, un globālu konkurēt-spējas faktoru un salīdzinošu priekšrocību izmantojumaveicināšana,
— jūras amatierzvejas, iekšzemes zvejas un akvakultūras
attīstīšana.
Jūras vides, dzīvotņu un piekrastes zonas aizsardzībā izvirzītie
mērķi ir šādi:
— jūras vides un ūdens dzīvotņu aizsardzība,— jūras piesārņojuma noteikšanas un apkarošanas spējas
uzlabošana.
Tiesiskā un institucionālā regulējuma reformas jomā izvirzītie
mērķi ir šādi:
— Zivsaimniecības ministrijas un tās pārraudzībā esošo iestāžu
institucionālās kapacitātes nostiprināšana,
— zvejasdarbībutiesiskāregulējumaunnozaresinstitucionālās
vides uzlabošana.
7. pants
Mauritānijas zivsaimniecības politikas īstenošanai
paredzētā atbalsta sniegšanas metodes
1. Neskarot šā protokola 6. panta 3. punktu, Eiropas Kopiena
un Ministrija nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajākomitejā saskaņā ar IV pielikumā ietvertajām pamatnostādnēm
un pēc šā protokola stāšanās spēkā vienojas par šādiemjautājumiem:
a) gadaundaudzgadupamatnostādnēm6.pantānoteiktoMau-
ritānijas zivsaimniecības politikas prioritāšu īstenošanai, laiieviestu ilgtspējīgu un atbildīgu zvejniecību, un jo īpaši tās,kas minētas 6. panta 3. punktā;
b) gada un daudzgadu mērķiem, kas jāsasniedz, kā arī kritēri-
jiemunrādītājiem,kasjāizmantoīstenošanasrezultātuikga-dējā novērtējumā.
2. Jebkādas izmaiņas šajās pamatnostādnēs, mērķos, kritērijos
un novērtēšanas rādītājos Puses apstiprina Apvienotajā komitejā.
3. Saskaņā ar mērķiem un pamatnostādnēm, kas noteiktas un
īstenotas2006./2008.gadaprotokolā,kurširspēkālīdz2008.ga-
da 31. jūlijam, vēlākais, 1. martā Eiropas Kopienai paziņo šajāprotokolā paredzētā nozares atbalsta izlietojuma daudzgaduprogrammas daļu par kārtējo kalendāro gadu.
Šā protokola piemērošanas pirmajā gadā, vēlākais, 1. martā, ti-
klīdzApvienotajākomitejāirapstiprinātaspamatnostādnes,mēr-ķi, kritēriji un novērtēšanas rādītāji, Eiropas Kopienai paziņoMauritānijas sagatavoto daudzgadu programmu un plānoto6. panta 1. punktā minētā nozares atbalsta izlietojumu kārtējāgadā.
Nozaresatbalstaizlietojumukārtējākalendāragadā,kopīgivērtē-
jot darbības rādītāju izpildi, novērtē jūnijā (starpposma pārska-tā) un nākamā gada janvārī (noslēguma pārskatā). TurklātMauritānija, vēlākais, katra gada 30. oktobrī paziņo, kāds budže-ta piešķīrums nozarei paredzēts nākamā gada likumā parfinansēm.
4. Lai sagatavotos minētajai kopīgajai pārskatīšanai, Ministri-
ja, vēlākais, vienu mēnesi pirms kopīgā starpposma pārskata vainoslēguma pārskata dienas Komisijai nosūta attiecīgi provizori-skogadaziņojumuvaigalīgogadaziņojumuparsasniegtorezul-tātu ieviešanu, konstatētajām grūtībām un piedāvātajiemkorektīvajiem un aizsardzības pasākumiem.
KomisijapaturtiesībasprasītMauritānijasiestādēmpapilduinfor-
māciju par šiem rezultātiem, lai nolīguma 10. pantā paredzētajāApvienotajākomitejāapspriestosarMauritānijasiestādēmunpie-ņemtukorektīvuspasākumus,kasļaujsasniegtizvirzītosmērķus.L 203/6
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
8. pants
Kopienas uzņēmēju ekonomiskā integrēšanās Mauritānijas
zivsaimniecības nozarē
1. PusesapņemasveicinātKopienasuzņēmējuekonomiskoin-
tegrēšanos Mauritānijas zvejniecībā kopumā. Tālab Puses2008. gadā kopīgi un objektīvi novērtē šķēršļus, ar kuriem zvej-niecības jomā Mauritānijā sastopas privātie ieguldītāji, un sagata-vo ieguldījumu veicināšanas pamatnostādnes, paredzotizkraušanas infrastruktūras izveidi, vajadzību nodrošināt ražoša-nas līdzekļu atbilstību standartiem un ražošanas līdzekļu moder-nizāciju,zvejasproduktutirgūlaišanasprocesasekmēšanu,kāarī
nozarestiesiskāsuninstitucionālāsvidesunkonkurētspējasuzla-bošanas pasākumus.
2. Puses vienojas kopīgi izveidot pārdomu grupu, lai regulāri
novērtētutādusjautājumus,kassaistītiarprivātuieguldījumuvei-cināšanu Mauritānijas zvejniecībā, kā, piemēram, Eiropas privātouzņēmēju darbības uzsākšanas atvieglošana, Mauritānijas un Ei-ropas kopuzņēmumu veidošana un piemērotākie sabiedriskās unprivātāspartnerībasveidi.Pārdomugrupaizstrādākonkrētugadarīcībasplānuunkopīgiuzraugatāīstenošanu,joīpašiattiecībāuzPartnerattiecībunolīgumaieguldījumuMauritānijaszivsaimniecī-bas politikas īstenošanā.
3. Puses turklāt vienojas rīkot gadskārtēju tikšanos, kas kļūtu
parforumupartnerībasveicināšanaiMauritānijaszvejniecībaspri-vātajāsektorā.Šisgadskārtējaisforums,uzkuruaicinaEiropasunMauritānijas privātuzņēmējus, notiek Mauritānijā.
4. Lai stimulētu svaigo zvejas produktu jomas attīstību, Mau-
ritānija Kopienas uzņēmējiem, kuri nozveju izkrauj Mauritānijasostās(joīpašilaitopārdotuvietējiemuzņēmumiem,laipievieno-to vērtību zvejas produktiem dotu Mauritānijas vietējie uzņēmējivailaiMauritānijaszvejaszonāsgūtāsnozvejastālākvestupaze-mesceļu),samazinamaksas,kasiekasējamassaskaņāaršāproto-kola I pielikumu un attiecīgajiem Mauritānijas tiesību aktiem.
9. pants
Domstarpības un protokola piemērošanas apturēšana
1. Visas Pušu domstarpības par šā protokola un tā pielikumu
interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties nolī-guma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, kuru vajadzī-bas gadījumā sapulcina ārkārtas sanāksmē.2. Protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses inicia-
tīvas, ja Pušu domstarpības uzskata par nopietnām un ja apsprie-dēs Apvienotajā komitejā, kā paredzēts 1. punktā, nav panāktsizlīgums.
3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei
vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā,rakstiski jāpaziņo par savu nodomu.
4. Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punktā paredzētās apturēšanas
procedūras, Kopiena ir tiesīga tūlīt pārtraukt protokola piemēro-šanu,jaMauritānijanepildasaistības,kurastāuzņēmusiessaistībāar valsts zivsaimniecības politikas īstenošanu. Par šādu pārtrauk-šanu nekavējoties paziņo Mauritānijas iestādēm.
5. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai dom-
starpības atrisinātu izlīgstot. Ja izdodas panākt izlīgumu, proto-kola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi unproporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā pro-tokola piemērošana bija apturēta.
10. pants
Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas
gadījumā
Ievērojotšāprotokola4.pantu,jaEiropasKopienaneveic2.pan-
tāparedzētosmaksājumus,šāprotokolapiemērošanuvarapturētar šādiem nosacījumiem:
a) Ministrija paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Eiro-
pas Komisija izdara vajadzīgās pārbaudes un attiecīgā gadī-jumānevēlākkā30darbdienāspēcpaziņojumasaņemšanasveic maksājumu;
b) ja maksājums nav veikts un tas nav ticis pienācīgi pamatots
iepriekš a) punktā paredzētajā termiņā, kompetentās Mauri-tānijas iestādes ir tiesīgas apturēt šā protokola piemērošanu.Par to tās tūlīt informē Eiropas Komisiju;
c) šā protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikti attiecīgie
maksājumi.
11. pants
Piemērojamie valsts tiesību akti
Neskarot nolīgum, kuģu darbības, kuras veic saskaņā ar šo pro-
tokolu un tā pielikumiem, jo īpaši izkraušanu, pārkraušanu citākuģī, ostas pakalpojumu izmantošanu, preču iepirkšanu un visaspārējās darbības reglamentē Mauritānijas tiesību akti.31.7.2008.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/7
12. pants
Piemērošanas ilgums
Šo protokolu un tā pielikumus piemēro četrus gadus, sākot no
2008.gada1.augusta,janavnotikusiprotokolapiemērošanasiz-beigšana saskaņā ar 13. pantu.
13. pants
Piemērošanas izbeigšana
1. ProtokolapiemērošanasizbeigšanāieinteresētāPusevismaz
sešus mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā,rakstiski paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokolapiemērošanu.2. Ar iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas
Pušu apspriedes.
14. pants
Stāšanās spēkā
1. Šis protokols un tā pielikumi stājas spēkā dienā, kad Puses
viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
2. Tos piemēro no 2008. gada 1. augusta, un tie aizstāj pro-
tokolu un pielikumus, kurus piemēro laikposmā no 2006. gada
1. jūlija līdz 2008. gada 31. jūlijam.L 203/8 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
Zvejas iespēju tabula
Zvejas veids
VĒŽVEIDĪGIE BENTISKO SUGU ZVEJA GALVKĀJI PELAĢISKO SUGU ZVEJA
1. kategorija.
Vēžveidīgie,
izņemot langu-
stus un krabjus10. kategorija
Krabji6. kategorija
Langusti2. kategorija
Melnā heka
zveja, izmanto-
jot tralerus un
kuģus zvejai ar
āķu jedām3. kategorija
Bentisko sugu
(izņemot melno
heku) zvejas kuģi,
kas nezvejo ar
trali4. kategorija
Zveja (izņemot
melnā heka
zveju) ar grunts
traļiem5. kategorija
Galvkāji7. kategorija
Tunzivju saldētāj-
seineri8. kategorija
Kuģi tunzivju
zvejai ar mak-
šķerēm un kuģi
tunzivju zvejai
ar peldošām
āķu jedām9. kategorija
Pelaģiskās zve-
jas saldētājtrale-
ri (1)11. kategorija
Pelaģiskās zvejas
kuģi, kas nav
saldētājkuģi (1)
Maksimālā GT
vienam licen-ces periodam9 570 GT 300 GT 300 GT 3 240 GT 1 162 GT 375 GT 13 950 GT
32 kuģi22 kuģi 22 kuģi 17 licences 15 000 GT (gada
vidējā vērtība
vienam mēnesim)
(1) Neizmantotās zvejas iespējas 11. kategorijā var izmantot 9. kategorijā , ja licenču skaits mēnesī nepārsniedz 20 licences.31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/9
1. ZVEJAS KATEGORIJA. VĒŽVEIDĪGO (IZŅEMOT LANGUSTUS UN KRABJUS) ZVEJAS K UĢI
1.Zvejas zona
i) Uz ziemeļiem no 19° 21’00 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām ko ordinātām:
20° 46,30 N 17° 03,00 W20° 40,00 N 17° 07,50 W20° 05,00 N 17° 07,50 W19° 35,50 N 16° 47,00 W19° 28,00 N 16° 45,00 W19° 21,00 N 16° 45,00 W
ii) Uz dienvidiem no 19° 21’00 N, uz rietumiem no 6 jūdžu līnijas (koordināt as norādītas II pielikuma 6. pa-
pildinājumā).
Pēc garneļu zvejniecības attīstības plāna pieņemšanas Puses var vienoti es par šā zonējuma pārskatīšanu.
2.Atļautie zvejas rīki
Garneļu gruntstraļi un citi selektīvie zvejas rīki.
Pusesveictehniskusizmēģinājumus,laiizstrādātuselektivitātesnote ikumus,joīpašiparšādiemzvejasrīkiem:
i) selektīvie režģi traļiem, ii) selektīvie zvejas rīki, kas nav traļi. Se lektīvos zvejas rīkus sāk izmantot līdz
2009. gada 31. decembrim, pēc tam, kad pabeigts minēto izmēģinājumu zināt niskais, tehniskais un ekono-
miskais novērtējums.
Aizliegts izmantot āmim dubultkārtas linumu. Aizliegts āmī izmantoto li numu veidot no vairākkārtu auklas.
Saskaņā ar Mauritānijas Zvejniecības kodeksa 24. pantu atļauts izmantot āmja aizsargapvalkus.
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
50 mm
4.Bioloģiskā atjaunošanās
Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris.
PusesApvienotajākomitejāvarnolemtkoriģēt,palielinātvaisamazināt šosbioloģiskāsatjaunošanāsperiodus
vai uz laiku aizliegt zveju noteiktās zonās, lai aizsargātu apgabalus, ku ros notiek vairošanās un kuros uzturas
daudz mazuļu.
5.Piezveja un minimālais izmērs
Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. pap ildinājumu par piezveju un I pie-
likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izm ēru.
Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu su gu piezveju un minimālo izmēru,
Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuāl o daudzumu.
6.Atļautā tilpība/Maksas
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam 9 570 GT 9 570 GT 9 570 GT 9 570 G T
Maksas (EUR) par GT gadā 291 303 315 315
7.Piezīmes
Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas ga diem.
Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā u n I pielikumā.L 203/10 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
2. ZVEJAS KATEGORIJA. MELNĀ HEKA ZVEJAS TRALERI (1) UN KUĢI ZVEJAI AR GRUNT S ĀĶU JEDĀM
1.Zvejas zona
1.1. i) Uz ziemeļiem no 19° 15’60 N, uz rietumiem no līnijas ar šādām koordin ātām:
20° 46,30 N 17° 03,00 W20° 36,00 N 17° 11,00 W20° 36,00 N 17° 36,00 W20° 03,00 N 17° 36,00 W19° 45,70 N 17° 03,00 W19° 29,00 N 16° 51,50 W19° 15,60 N 16° 51,50 W19° 15,60 N 16° 49,60 W
ii) Uz dienvidiem no 19° 15’60 N, līdz 17° 50’00 N, uz rietumiem no 18 jūdžu lī nijas, kuras koor-
dinātasaprēķina,parpamatuņemot6jūdžulīniju,kuraskoordinātasnorā dītasIIpielikuma6.pa-
pildinājumā.
iii) Uzdienvidiemno17°50’00N,uzrietumiemno12jūdžulīnijas,kurasko ordinātasaprēķina,par
pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. p apildinājumā.
1.2. Zonējums galvkāju zvejas pārtraukuma (bioloģiskās atjaunošanās) l aikā ir šāds.
i) Teritorijā starp zemesragiem Cap Blanc unCap Timiris zvejai slēgtās zonas koordinātas ir šādas:
20° 46,00 N 17° 03,00 W20° 46,00 N 17° 47,00 W20° 03,00 N 17° 47,00 W19° 47,00 N 17° 14,00 W19° 21,00 N 16° 55,00 W19° 15,60 N 16° 51,50 W19° 15,60 N 16° 49,60 W
ii) Uzdienvidiemno CapTimiris (uzdienvidiemno19°15’60N)unlīdzNuakšotai(17°50’00N)zve-
jai slēgto zonu norobežo 18 jūdžu līnija, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu
līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
iii) Uz dienvidiem no Nuakšotas (uz dienvidiem no 17° 50’00 N) zvejai slēgt o zonu norobežo 12 jū-
džu līnija, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, k uras koordinātas norā-
dītas II pielikuma 6. papildinājumā.
2.Atļautie zvejas rīki
— Grunts āķu jedas
— Gruntstraļi melnā heka zvejaiAizliegts izmantot āmim dubultkārtas linumu.Aizliegts āmī izmantoto linumu veidot no vairākkārtu auklas.
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
70 mm (tralim)
4.Bioloģiskā atjaunošanās
Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kuri ir pieejami un ku-
riem piekritusi Apvienotā zinātniskā komiteja, vienojas par piemērotāk o bioloģiskās atjaunošanās periodu.31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/11
5.Piezveja un minimālais izmērs
Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. pap ildinājumu par piezveju un I pie-
likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izm ēru.
Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu su gu piezveju un minimālo izmēru,
Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuāl o daudzumu.
6.Atļautā tilpība/Maksas
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam 3 240 GT 3 240 GT 3 240 GT 3 240 G T
Maksas (EUR) par GT gadā 148 153 159 159
7.Piezīmes
Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas ga diem.
(1) Saldētājtraleri šajā kategorijā neietilpst.Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā u n I pielikumā.
3. ZVEJAS KATEGORIJA. BENTISKO SUGU (IZŅEMOT MELNO HEKU) ZVEJAS KUĢI, KAS NEZVEJO
AR TRALI
1.Zvejas zona
1.1. i) Uz ziemeļiem no 19° 48’50 N, sākot no 3 jūdžu līnijas, kuru mēra no Cap Blanc unCap Timiris bā-
zes līnijas.
ii) Uz dienvidiem no 19° 48’50 N un līdz 19° 21’00 N, uz rietumiem no 16° 45’00 W.
iii) Uz dienvidiem no 19° 21’00 N, sākot no 3 jūdžu līnijas, kuras koordināt as aprēķina, par pamatu
ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildi nājumā.
1.2. Zonējums galvkāju zvejas pārtraukuma (bioloģiskās atjaunošanās) l aikā ir šāds.
i) Teritorijā starp zemesragiem Cap Blanc unCap Timiris :
20° 46,00 N 17° 03,00 W20° 46,00 N 17° 47,00 W20° 03,00 N 17° 47,00 W19° 47,00 N 17° 14,00 W19° 21,00 N 16° 55,00 W19° 15,60 N 16° 51,50 W19° 15,60 N 16° 49,60 W
ii) Uzdienvidiemno CapTimiris (uzdienvidiemno19°15’60N)unlīdzNuakšotai(17°50’00N)zve-
jai slēgto zonu norobežo 3 jūdžu līnija, kuras koordinātas aprēķina, par p amatu ņemot 6 jūdžu lī-
niju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
iii) Uz dienvidiem no Nuakšotas (uz dienvidiem no 17° 50’00 N) zvejai slēgt o zonu norobežo 3 jūdžu
līnija, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kura s koordinātas norādītas
II pielikuma 6. papildinājumā.
2.Atļautie zvejas rīki
— Āķu jedas
— Nostiprināti žaunu tīkli, kuru maksimālais dziļums i r7mu n maksimālais garums 100 m. Mauritānijas
tiesību akti aizliedz izmantot žaunu tīklus, kas izgatavoti no poliamīda monošķiedras
— Āķi zvejošanai ar rokām— Zivju grozi— Vadi dzīvās ēsmas zvejošanaiL 203/12
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
120 mm (žaunu tīklam)
20 mm (tīklam dzīvās ēsmas zvejai)
4.Piezveja un minimālais izmērs
Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. pap ildinājumu par piezveju un I pie-
likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izm ēru.
Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu su gu piezveju un minimālo izmēru,
Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuāl o daudzumu.
5.Atļautā tilpība
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam 1 162 GT 1 162 GT 1 162 GT 1 162 G T
Maksas (EUR) par GT gadā 254 264 274 274
6.Piezīmes
Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas ga diem.
Iesniedzot licences pieprasījumu, paziņo arī to, kāda veida zvejas rīkus plānots izmantot.
Zvejas vadus izmanto tikai tad, ja zvejo ēsmu, ko izlieto zvejā ar makšķerē m vai ar zivju groziem.
Zivju grozus lietot drīkst ne vairāk kā 7 kuģi, kuru individuālā tilpība ne pārsniedz 135 GT.
Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā u n I pielikumā.
Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kuri ir pieejami un ku-
riem piekritusi Apvienotā zinātniskā komiteja, vienojas par piemērotāk o bioloģiskās atjaunošanās periodu.
4. ZVEJAS KATEGORIJA. ZIVJU SALDĒTĀJTRALERI, KAS ZVEJO BENTISKĀS SUGAS
1.Zvejas zona
1.1. i) Uz ziemeļiem no 19° 15’60 N, uz rietumiem no līnijas ar šādām koordin ātām:
20° 46,30 N 17° 03,00 W20° 36,00 N 17° 11,00 W20° 36,00 N 17° 36,00 W20° 03,00 N 17° 36,00 W19° 45,70 N 17° 03,00 W19° 29,00 N 16° 51,50 W19° 15,60 N 16° 51,50 W19° 15,60 N 16° 49,60 W
ii) Uz dienvidiem no 19° 15’60 N, līdz 17° 50’00 N, uz rietumiem no 18 jūdžu lī nijas, kuras koordi-
nātasaprēķina,parpamatuņemot6jūdžulīniju,kuraskoordinātasnorādī tasIIpielikuma6.papil-
dinājumā.
iii) Uz dienvidiem no 17° 50’00 N, uz rietumiem no 12 jūdžu līnijas, kuras ko ordinātas aprēķina, par
pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. p apildinājumā.31.7.2008.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/13
2.Atļautie zvejas rīki
— Traļi
Aizliegts izmantot āmim dubultkārtas linumu.Aizliegts āmī izmantoto linumu veidot no vairākkārtu auklas.
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
70 mm
4.Bioloģiskā atjaunošanās
Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris.
PusesApvienotajākomitejāvarnolemtkoriģēt,palielinātvaisamazināt šosbioloģiskāsatjaunošanāsperiodus
vai uz laiku aizliegt zveju noteiktās zonās, lai aizsargātu apgabalus, ku ros notiek vairošanās un kuros uzturas
daudz mazuļu.
5.Piezveja un minimālais izmērs
Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. pap ildinājumu par piezveju un I pie-
likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izm ēru.
Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu su gu piezveju un minimālo izmēru,
Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuāl o daudzumu.
6.Atļautā tilpība/Maksas
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam 375 GT 375 GT 375 GT 375 GT
Maksas (EUR) par GT gadā 156 163 169 169
7.Piezīmes
Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas ga diem.
Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā u n I pielikumā.
5. ZVEJAS KATEGORIJA. GALVKĀJI
1.Zvejas zona
Uz ziemeļiem no 19° 15’60 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koor dinātām:
20° 46,30 N 17° 03,00 W20° 40,00 N 17° 07,50 W19° 57,00 N 17° 07,50 W19° 28,20 N 16° 48,00 W19° 18,50 N 16° 48,00 W19° 18,50 N 16° 40,50 W19° 15,60 N 16° 38,00 W
Uz dienvidiem no 19° 15’60 N un līdz 17° 50’00 N, uz rietumiem no 9 jūdžu līnij as, kuru mēra, par pamatu
ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildi nājumā.
Uzdienvidiemno17°50’00N,uzrietumiemno6jūdžulīnijas,kurumēra,par pamatuņemot6jūdžulīniju,
kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.L 203/14
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
2.Atļautie zvejas rīki
Grunts traļi
Aizliegts izmantot āmim dubultkārtas linumu.Aizliegts āmī izmantoto linumu veidot no vairākkārtu auklas.
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
70 mm
4.Bioloģiskā atjaunošanās
Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris.
Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zi nātniskajiem ieteikumiem, var no-
lemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās per iodus vai uz laiku aizliegt zveju noteik-
tās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzt uras daudz mazuļu.
5.Piezveja un minimālais izmērs
Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. pap ildinājumu par piezveju un I pie-
likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izm ēru.
Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu su gu piezveju un minimālo izmēru,
Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuāl o daudzumu.
6.Atļautā tilpība/Maksas
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam 13 950 GT 13 950 GT 13 950 GT 13 950 GT
Maksas (EUR) par GT gadā 349 363 377 377
7.Piezīmes
Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas ga diem.
Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā u n I pielikumā.
6. ZVEJAS KATEGORIJA. LANGUSTI
1.Zvejas zona
1.1. Uz ziemeļiem no 19° 21’00 N: 20 jūdzes, ko mēra no Cap Blanc unCap Timiris bāzes līnijas.
1.2. Uz dienvidiem no 19° 21’00 N: 15 jūdzes, un koordinātas aprēķina, par p amatu ņemot 6 jūdžu līniju,
kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
2.Atļautie zvejas rīki
Murdi
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
60 mm31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/15
4.Bioloģiskā atjaunošanās
Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris.
Puses Apvienotajā komitejā var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās perio-
dus.
5.Piezveja un minimālais izmērs
Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. pap ildinājumu par piezveju un I pie-
likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izm ēru.
Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu su gu piezveju un minimālo izmēru,
Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuāl o daudzumu.
6.Atļautā tilpība/ Maksas
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam 300 GT 300 GT 300 GT 300 GT
Maksas (EUR) par GT gadā 283 294 305 305
7.Piezīmes
Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas ga diem.
Jāveicina tādi izkrāvumi, kā noteikts protokolā un I pielikumā.
7. ZVEJAS KATEGORIJA. TUNZIVJU SALDĒTĀJSEINERI
1.Zvejas zona
1.1. Uz ziemeļiem no 19° 21’00 N: 30 jūdzes, ko mēra no Cap Blanc unCap Timiris bāzes līnijas.
1.2. Uzdienvidiemno19°21’00N:30jūdzes,komēra,parpamatuņemot6jūdž ulīniju,kuraskoordinātas
norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
2.Atļautie zvejas rīki
Zvejas vadi
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
Saskaņā ar ICCATstandartu.
4.Piezveja un minimālais izmērs
Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. pap ildinājumu par piezveju un I pie-
likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izm ēru.
Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu su gu piezveju un minimālo izmēru,
Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuāl o daudzumu.L 203/16 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
5.Atļautā tilpība/Maksas
Maksa par nozvejoto tonnu EUR 35
To kuģu skaits, kam atļauts zvejot 22Avansa maksājums EUR par kuģi (gadā) EUR 1 750
6.Piezīmes
Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas ga diem.
Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā u n I pielikumā.
8. ZVEJAS KATEGORIJA. KUĢI TUNZIVJU ZVEJAI AR MAKŠĶERĒM UN KUĢI TUNZIVJU Z VEJAI AR
PELDOŠĀM ĀĶU JEDĀM
1.Zvejas zona
Kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām zonējums ir tāds pats kā tunzivju seine riem 7. zvejas kategorijā.
Kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm zonējums ir šāds.1.1. Uz ziemeļiem no 19° 21’00 N: 15 jūdzes, ko mēra no Cap Blanc unCap Timiris bāzes līnijas.
1.2. Uz dienvidiem no 19° 21’00 N: 12 jūdzes, un koordinātas aprēķina, par p amatu ņemot 6 jūdžu līniju,
kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
Zona, kurā atļauts zvejot ar dzīvo ēsmu— Uz ziemeļiem no 19° 48’50 N, sākot no 3 jūdzēm, ko mēra no Cap Blanc unCap Timiris bāzes līnijas.
— Uz dienvidiem no 19° 48’50 N un līdz 19° 21’00 N, uz rietumiem no 16° 45’00 W.— Uz dienvidiem no 19° 21’00 N, sākot no 3 jūdžu līnijas, kuras koordinātas a prēķina, par pamatu ņemot
6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājum ā.
2.Atļautie zvejas rīki
Makšķeres un peldošas āķu jedas
3.Piezveja un minimālais izmērs
Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. pap ildinājumu par piezveju un I pie-
likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izm ēru.
Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu su gu piezveju un minimālo izmēru,
Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuāl o daudzumu.
4.Atļautā tilpība/Maksas
To kuģu skaits, kam atļauts zvejot 22
Maksa par nozvejoto tonnu (kuģiem zvejai ar
makšķerēm)EUR 25
Maksa par nozvejoto tonnu (kuģiem zvejai ar
āķu jedām)EUR 35
Avansa maksājums EUR par kuģi (gadā) EUR 2 500
(kuģiem zvejai
ar makšķerēm)
EUR 3 500
(kuģiem zvejai
ar āķu jedām)31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/17
5.Piezīmes
Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas ga diem.
(1) Minimālais atļautais linuma acu izmērs dzīvās ēsmas zvejā ir 16 mm. Zve jot dzīvo ēsmu mēnesī atļauts
tikai noteiktā skaitā dienu, un šo skaitu nosaka Apvienotā komiteja. Par š ādas zvejas darbības sākšanu un
pabeigšanu jāziņo uzraudzības iestādei.
(2) Saskaņāar ICCATunFAOsaistošajiemieteikumiemaizliegtszvejotmilzuhaizivi( Cetorhinusmaximus ),bal-
to haizivi ( Carcharodon carcharias ), pelēko smilšhaizivi ( Carcharias taurus ) un bara haizivi ( Galeorhinus ga-
leus).
(3) Jāievēro ICCATsaistošie ieteikumi 04–10 un 05–05 par to sugu haizivju saglabāšanu, kas n ozvejotas sai-
stībā arICCATpārvaldītajām zvejniecībām.
(4) Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protoko lā un I pielikumā.
(5) Pusesvienojasparto,kādaspraktiskasmetodesizmantot,laišīskate gorijaszvejāiesaistītiekuģivarētuzve-
jot vai vākt pašu zvejas darbībām vajadzīgo dzīvo ēsmu. Ja minētās darbība s norisinās bioloģiski jutīgās
zonās vai ja izmanto alternatīvos zvejas rīkus, minētās metodes nosaka, p amatojoties uz IMROPieteiku-
miem, un saskaņo ar uzraudzības iestādi.
9. ZVEJAS KATEGORIJA. PELAĢISKĀS ZVEJAS SALDĒTĀJTRALERI
1.Zvejas zona
i) Uz ziemeļiem no 19° 21’00 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām ko ordinātām:
20° 46,30 N 17° 03,00 W20° 36,00 N 17° 11,00 W20° 36,00 N 17° 24,10 W19° 57,00 N 17° 24,10 W19° 45,70 N 17° 03,00 W19° 29,00 N 16° 51,50 W19° 21,00 N 16° 45,00 W
ii) Uz dienvidiem no 19° 21’00 N, līdz 17° 50’00 N, 13 jūdžu līnija, kuru mēra , par pamatu ņemot 6 jūdžu
līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
iii) Uz dienvidiem no 17° 50’00 N, līdz 16° 04’00 N, 12 jūdžu līnija, kuru mēr a, par pamatu ņemot 6 jūdžu
līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
2.Atļautie zvejas rīki
Pelaģiskie traļi
Pelaģiskāvaipiegruntstraļaāmivarnostiprinātartādalinumagabalu,k uraminimālaisacsizmērsir400 mm
izstieptā veidā, un ar stropēm, kas izvietotas vismaz 1,5 metrus viena no o tras, izņemot traļa aizmugurē atro-
došosstropi,kuranedrīkstbūtnovietotamazākkā2metrusnoāmjaloga.Ai zliegtsāminostiprinātvaiveidot
dubultkārtaslinumujebkādācitāveidā,unartralinekādāgadījumānedrī kstzvejotcitassugaskātikaiatļautās
mazās pelaģiskās sugas.
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
40 mmL 203/18 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
4.Piezveja un minimālais izmērs
Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. pap ildinājumu par piezveju un I pie-
likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izm ēru.
Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu su gu piezveju un minimālo izmēru,
Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuāl o daudzumu.
Sk. I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 7. papildinājumu par pārr ēķina koeficientiem, kurus pie-
mēro mazajām pelaģiskajām sugām.
5.Atļautā tilpība/Maksas
To kuģu skaits, kam atļauts zvejot
vienlaikus17
Maksa (EUR) par GT mēnesī 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Kuģi, kuru tilpība (GT) ir mazāka par
5 000 GT8,2 8,3 8,4 8,5
Kuģi, kuru tilpība (GT) ir vismaz
5 000 GT, bet mazāka par 7 000 GT7, 2 7,3 7,4 7,5
Kuģi, kuru tilpība (GT) ir vismaz
7 000 GT, bet mazāka par 9 500 GT6,2 6,3 6,4 6,5
Kopējā nozveja, kuru atļauts gūt saldētājtraleru flotei, kas zvejo saska ņā ar šādu licenču sistēmu, gadā nav lielāka par
250 000 tonnām, tomēr šo kvotu ir iespējams pārsniegt, ja tas nav pretrunā a r šo protokolu un tā pielikumu.
6.Piezīmes
Neizmantotāszvejasiespējas11.kategorijāvarizmantot9.kategorijā, jatālabizdotolicenčuskaitsmēnesīne-
pārsniedz 20 licences.
Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas ga diem.
Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā u n I pielikumā.
10. ZVEJAS KATEGORIJA. KRABJU ZVEJA
1.Zvejas zona
i) Uz ziemeļiem no 19° 15’60 N, uz rietumiem no līnijas ar šādām koordinātām :
20° 46,30 N 17° 03,00 W
20° 36,00 N 17° 11,00 W20° 36,00 N 17° 36,00 W20° 03,00 N 17° 36,00 W19° 45,70 N 17° 03,00 W19° 29,00 N 16° 51,50 W19° 15,60 N 16° 51,50 W19° 15,60 N 16° 49,60 W
ii) Uz dienvidiem no 19° 15’60 N, līdz 17° 50’00 N, uz rietumiem no 18 jūdžu lī nijas, kuru mēra, par pa-
matu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. pap ildinājumā.
iii) Uz dienvidiem no 17° 50’00 N, uz rietumiem no 12 jūdžu līnijas, kuru mēr a, par pamatu ņemot 6 jūdžu
līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
2.Atļautie zvejas rīki
Krabju murdi31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/19
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
60 mm
4.Bioloģiskā atjaunošanās
Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris.
Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zi nātniskajiem ieteikumiem, var no-
lemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās per iodus vai uz laiku aizliegt zveju noteik-
tās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzt uras daudz mazuļu.
5.Piezveja un minimālais izmērs
Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. pap ildinājumu par piezveju un I pie-
likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izm ēru.
Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu su gu piezveju un minimālo izmēru,
Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuāl o daudzumu.
6.Atļautā tilpība/ Maksas
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Atļautā tilpība (GT) vienam licences perio-
dam300 GT 300 GT 300 GT 300 GT
Maksas (EUR) par GT gadā 283 294 305 305
7.Piezīmes
Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas ga diem.
Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā u n I pielikumā.
11. ZVEJAS KATEGORIJA. PELAĢISKĀS ZVEJAS KUĢI, KAS NAV SALDĒTĀJKUĢI
1.Zvejas zona
i) Uz ziemeļiem no 19° 21’00 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām ko ordinātām:
20° 46,30 N 17° 03,00 W20° 36,00 N 17° 11,00 W20° 36,00 N 17° 24,10 W19° 57,00 N 17° 24,10 W19° 45,70 N 17° 03,00 W19° 29,00 N 16° 51,50 W19° 21,00 N 16° 45,00 W
ii) Uz dienvidiem no 19° 21’00 N, līdz 17° 50’00 N, 13 jūdžu līnija, kuru mēra , par pamatu ņemot 6 jūdžu
līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.
iii) Uz dienvidiem no 17° 50’00 N, līdz 16° 04’00 N, 12 jūdžu līnija, kuru mēr a, par pamatu ņemot 6 jūdžu
līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā.L 203/20
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
2.Atļautie zvejas rīki
Pelaģiskie traļi un riņķvadi, kas paredzēti rūpnieciskajai zvejai
Pelaģiskāvaipiegruntstraļaāmivarnostiprinātartādalinumagabalu,k uraminimālaisacsizmērsir400 mm
izstieptā veidā, un ar stropēm, kas izvietotas vismaz 1,5 metrus viena no o tras, izņemot traļa aizmugurē atro-
došosstropi,kuranedrīkstbūtnovietotamazākkā2metrusnoāmjaloga.Ai zliegtsāminostiprinātvaiveidot
dubultkārtaslinumujebkādācitāveidā,unartralinekādāgadījumānedrī kstzvejotcitassugaskātikaiatļautās
mazās pelaģiskās sugas.
3.Minimālais atļautais linuma acs izmērs
40 mm (traleriem) un 20 mm (seineriem)
4.Piezveja un minimālais izmērs
Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. pap ildinājumu par piezveju un I pie-
likuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izm ēru.
Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu su gu piezveju un minimālo izmēru,
Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuāl o daudzumu.
Sk. I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 7. papildinājumu par pārr ēķina koeficientiem, kurus pie-
mēro mazajām pelaģiskajām sugām.
5.Atļautā tilpība/Maksas
Atļautā tilpība 15 000 GT (gada vidējā vērtība vienam mēnesim), līdzvērtī ga trim mēneša licen-
cēm, ko izdod pelaģiskās zvejas saldētājkuģiem 9. kategorijā.
Gada vidējās vērtības noteikšana vienam mēnesim nozīmē to, ka protokola p iemē-
rošanas gada beigās vidējam tilpības izmantojumam mēnesī jāatbilst iepr iekš norā-
dītajam lielumam, un mēneša laikā neizmantotās zvejas iespējas var pārne st uz
nākamo mēnesi.
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Maksa (EUR) par GT mē-
nesī7,2 7,3 7,4 7,5
6.Piezīmes
Neizmantotāszvejasiespējas11.kategorijāvarizmantot9.kategorijā, jatālabizdotolicenčuskaitsmēnesīne-
pārsniedz 20 licences.
Maksas nosaka laikposmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas ga diem.
Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas nav saldētājkuģi, nozvejas apjoms ir neier obežots.
Pārejas noteikumi par jūrnieku nodarbināšanu paredzēti I pielikumā (XV n odaļas 6. punkts).
Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā u n I pielikumā.31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/21
I PIELIKUMS
KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUM MAURITĀNIJAS ZVEJAS ZONĀS
I NODAĻA
Licences pieprasījumam vajadzīgie dokumenti
1. Komisija ar Delegācijas starpniecību iesniedz Ministrijai pēc šā piel ikuma 1. papildinājuma parauga aizpildītu licences
pieprasījuma veidlapu par katru kuģi, kas licenci pieprasa pirmo reizi. Z iņām par kuģa vārdu, tilpību, kas izteikta GT,
ārējoreģistrācijasnumuru,radioizsaukumasignālu,dzinējajaudu,lie lākogarumuunpiederībasostujāatbilstKopienas
zvejas kuģu reģistra ziņām.
2. Ja licenci pieprasa pirmo reizi, kuģa īpašniekam kopā ar pieprasījumu j āiekļauj:
— dalībvalsts apliecināta Starptautiskā tilpības sertifikāta kopija, k urā norādīta kuģa tilpība, kas izteikta GT,
— dalībvalsts kompetento iestāžu apliecināts nesens krāsu fotoattēls ar sānskatā attēlotu kuģi tā pašreizējā stāvoklī.
Fotoattēla izmēram jābūt vismaz 15 x 10 cm,
— dokumenti,kasvajadzīgikuģaiekļaušanaiMauritānijasnacionālajāku ģureģistrā.Iekļaušanareģistrātiekveiktabez
reģistrācijas maksas. Iekļaujot kuģi nacionālajā reģistrā, veic tikai a dministratīvu pārbaudi.
3. Par visām kuģa tilpības izmaiņām attiecīgā kuģa īpašnieks iesniedz dal ībvalsts apliecinātu jaunā tilpības sertifikāta ko-
piju un minētās izmaiņas apstiprinošus dokumentus, jo īpaši kompetentaj ām iestādēm adresētu kuģa īpašnieka piepra-
sījuma kopiju, minēto iestāžu piekrišanas apliecinājumu un sīkas ziņas p ar veiktajām izmaiņām.
Ja ir mainījusies kuģa struktūra vai ārējais izskats, jāiesniedz arī jaun s fotoattēls, kuru apliecinājušas dalībvalsts kompe-
tentās iestādes.
4. Zvejaslicencespieprasījumitiksiesniegtitikaipartiemkuģiem,kas irnosūtījuši1.,2.un3.punktāprasītosdokumentus.
II NODAĻA
Licences pieprasīšana, izdošana un derīguma termiņš
1.Tiesības zvejot
1.1. Kuģim, kas vēlas veikt zvejas darbības saskaņā ar šo nolīgumu, jābūt t iesīgam zvejot Mauritānijas zvejas zonās.
1.2. Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz p ašam kuģim nav aizliegts zvejot Mauritānijā. To
saistībām pret Mauritānijas iestādēm jābūt nokārtotām tādā nozīmē, ka ti em jābūt izpildījušiem visas saistības, kuras
izriet no zvejas darbībām, ko tie iepriekš veikuši Mauritānijā.
2.Licences pieprasīšana
2.1. Pelaģiskās zvejas licencēm Komisija ar Delegācijas starpniecību vi smaz 10 darbdienas pirms zvejas uzsākšanas ies-
niedz Ministrijai pieprasījumu, kam pievienoti tehniskos parametrus ap liecinoši dokumenti.
PārējoveidulicencēmKomisijaarDelegācijasstarpniecībuikceturksni vismaz1mēnesipirmspieprasītolicenčuspē-
kāstāšanāsiesniedzMinistrijaisarakstu,kurāpazvejaskategorijāmsa grupētikuģi,kasvēlasveiktzvejasdarbības,ņe-
mot vērā ierobežojumus, kuri noteikti protokolā iekļautajās zvejas tehn isko datu lapās. Šim sarakstam pievieno
maksājumu apliecinošu dokumentu. Licences pieprasījumus, kas iesniegt i pēc termiņa, neizskatīs.L 203/22 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
2.2. Sarakstā katrai zvejas kategorijai norāda kuģu skaitu un katram kuģi m – tā galvenos parametrus, tostarp zvejas rīkus,
kā minēts Kopienas zvejas kuģu reģistrā, iekasējamās maksas pa izmaksu po zīcijām un Mauritānijas jūrnieku skaitu.
2.3. Licencespieprasījumam,kuramjābūtMinistrijāizmantotajaiprogr ammatūraiatbilstošāformātā,pievienoarīdatusar
zvejas licences sagatavošanai vajadzīgo informāciju, kā arī ziņas par iz maiņām kuģa datos.
2.4. Licences pieprasījumus pieņem tikai par zvejot tiesīgiem kuģiem, ka s ir izpildījuši visas 2.1., 2.2. un 2.3. punktā no-
rādītās formalitātes.
2.5. Lai atvieglotu daudzkārtēju ieiešanu zvejas zonā un iziešanu no tās, kuģi ar šā paša apakšreģiona valstu zvejas licen-
cēm var licences pieprasījumā norādīt attiecīgo valsti, sugas un licenču derīguma termiņu.
2.6. Personas datus, kas sniegti licences pieprasījumos un – vispārīgākā nozīmē – saskaņā ar šo nolīgumu, drīkst izmantot
tikai saistībā ar šo nolīgumu.
3.Licences izdošana
3.1. Ministrijakuģimlicenciizdodpēctam,kadvismaz10dienaspirmslic encesderīgumatermiņasākumakuģaīpašnieka
pārstāvisiriesniedzismaksājumuapliecinošusdokumentusparkonkrēto kuģi(MauritānijasValstskaseskvīts),kāpa-
redzēts IV nodaļā. Pelaģiskās zvejas kuģiem šis termiņš ir piecas dienas. Licences var saņemt Ministrijas struktūrvienī-
bās Nuadibu vai Nuakšotā.
3.2. Licencē norāda arī tās derīguma termiņu, kuģa tehniskos parametrus, Mauritānijas jūrnieku skaitu un atsauces par ie-
kasētajām maksām, kā arī zvejas darbību veikšanas nosacījumus, kā paredz ēts attiecīgajā zvejas tehnisko datu lapā.
3.3. Zvejaslicencivarizdottikaitad,jakuģisirizpildījisvisasadmin istratīvāsformalitātesšādaslicencesizdošanai.Licenci
saņēmušoskuģusiekļaujtokuģusarakstā,kuriematļautszvejot,unšosar akstuarDelegācijasstarpniecībunosūtavien-
laikus uzraudzības iestādei un Komisijai.
3.4. Komisijai ar Delegācijas starpniecību paziņo par licences pieprasī jumiem, kurus Ministrija ir noraidījusi. Attiecīgā ga-
dījumāMinistrija,iepriekšieturējusinesamaksātāssodanaudas,izsni edzkredītzīmiparmaksājumiem,kasirsaistītiar
šiem pieprasījumiem.
3.5. Puses vienojas veicināt elektroniskās licencēšanas sistēmas ievie šanu.
4.Licences derīguma termiņš un izmantošana
4.1. Licence ir derīga tikai laikposmā, par kuru ir iekasēta maksa saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti attiecīgajā zvejas
tehnisko datu lapā un norādīti licencē.
Licences izsniedz uz trijiem, sešiem vai divpadsmit mēnešiem. Tās ir paga rināmas.
Pelaģiskās zvejas kuģiem (9. un 11. kategorija) licences var izsniegt uz v ienu mēnesi. Pelaģiskās zvejas traleriem (tikai
9. kategorija) licencē norāda orientējošo nozvejas kvotu konkrētajam li cences periodam. Licences periodā neizman-
totokvotuvarpārnestuznākamo(jaunas)licencesperiodutampašamkuģim vainodotcitamkuģimtajāpašāzvejas
kategorijā.
Licences derīguma termiņu nosaka, pamatojoties uz šādiem gadu ilgiem lai kposmiem.
Pirmais periods: no 2008. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. decembrim
Otrais periods: no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrimTrešais periods: no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrimCeturtais periods: no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrimPiektais periods: no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. jūlijam
Licence nedrīkst stāties spēkā vienā no minētajiem periodiem un beigties citā.31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/23
4.2. Licenciizdodkonkrētamkuģim,untonevarizmantotcitskuģis.Tomēr pēcKopienaspieprasījuma,jadalībvalstskom-
petentās iestādes pierāda nepārvaramas varas iestāšanos, kuģa licenci i espējami īsā laikā aizstāj ar licenci citam tās pa-
šas zvejas kategorijas kuģim, ja vien netiek pārsniegta šajā kategorijā a tļautā tilpība.
4.3. Aizstājamo licenci Komisija ar Delegācijas starpniecību atdod Mini strijai, kura izdod jaunu licenci.
4.4. Pirms aizstājējas licences izdošanas veic par licenci iekasētās sum mas korekciju, kas vajadzīga šīs licences aizstāšanas
dēļ.
4.5. Licencei visu laiku jāatrodas uz zvejot tiesīgā kuģa, un pārbaudes ga dījumā tā jāuzrāda pārbaudes veicējām iestādēm.
III NODAĻA
Licences maksas
1. Maksas aprēķina katram kuģim, pamatojoties uz gada likmēm, kas norādīt as šajā protokolā iekļautajās zvejas tehnisko
datu lapās. Licencēm, kas izdotas uz trim vai sešiem mēnešiem (izņemot pel aģiskās zvejas kuģu licences), maksas aprē-
ķina samērīgi un proporcionāli laikam, pieskaitot, attiecīgi, 3 % vai 2 %, lai segtu licences sagatavošanas izdevumus. Li-
cences maksā ietilpst visas saistītās maksas un nodokļi, izņemot parafis kālos maksājumus (1), ostas nodokļus un maksu
par pakalpojumiem. Neierobežojot protokola 12. pantu, likumā par finans ēm paredz budžeta piešķīrumu zvērinātu un
neatkarīgu zvērinātu zinātnisko novērotāju un inspektoru korpusa finan sēšanai, un šis piešķīrums aizstāj procentuālo
maksājumu, kas bija paredzēts iepriekšējā protokolā.
Izņemot 7. un 8. zvejas kategoriju (tunzivju zvejas kuģi, sk. XIV nodaļu) u n 9. un 11. kategoriju (mēneša maksājumi),
parafiskālo maksājumu veic par pilnu ceturksni vai ceturkšņiem neatkarī gi no tā, vai šajā laikā ir bijis bioloģiskās atjau-
nošanās periods.
Valūtas maiņas kurss (MRO/EUR), kurš kalendāra gadā jāizmanto parafiskā lo maksājumu veikšanai, ir iepriekšējā gada
vidējais maiņas kurss, kuru aprēķina Mauritānijas Centrālā banka un kuru Ministrija paziņo, vēlākais, 1. decembrī ie-
priekšējā gadā pirms šā maiņas kursa piemērošanas.
2. Maksasizdaraikceturksni,izņemotnolīgumāparedzētusvaiartāpiemē rošanusaistītusīsākuslaikposmus,kurostāsir
proporcionālas licences faktiskajam derīguma termiņam.
3. Ceturksnis ir viens no trīs mēnešus ilgiem laikposmiem, kas sākas 1. okt obrī, 1. janvārī, 1. aprīlī vai 1. jūlijā, izņemot
protokolapirmounpēdējoperiodu,kadtasilgstattiecīgino1.8.2008.lī dz30.9.2008.unno1.3.2012.līdz31.7.2012.
(1) Saskaņā ar dekrētu par parafiskālajiem maksājumiem likmes rūpnieciskā s zvejas kuģiem (maksājumi ārvalstu valūtā) ir šādas
(1 ujb = 1 GT).
Vēžveidīgo, galvkāju un bentisko sugu zveja
Tilpība Summa ceturksnī (MRO)
< 99 ujb 50 000100–200 ujb 100 000200–400 ujb 200 000400–600 ujb 400 000> 600 ujb 600 000
Pelaģisko sugu zveja (mazās un lielās sugas)
Tilpība Summa mēnesī (MRO)
< 2 000 ujb 50 0002 000–3 000 ujb 150 0003 000–5 000 ujb 500 0005 000–7 000 ujb 750 0007 000–9 000 ujb 1 000 000> 9 000 ujb 1 300 000L 203/24 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
IV NODAĻA
Maksāšanas noteikumi
1. Maksājumus (EUR) veic šādi:
a) maksas
— pārskaita Mauritānijas Valsts kasei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem;
b) parafiskālos maksājumus
— pārskaita uzraudzības iestādei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bank as ārvalstu kontiem;
c) sodanaudas
— pārskaita Mauritānijas Valsts kasei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem;
d) sodus par licences pārsniegumiem
— pārskaita Ministrijai uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvals tu kontiem.
2. Summas, kas minētas 1. punktā, uzskata par faktiski iekasētām pēc apsti prinājuma saņemšanas no Valsts kases vai no
Ministrijas, kuras informējusi Mauritānijas Centrālā banka.
3. Pirms protokola stāšanās spēkā Mauritānijas iestādes nosūta Komisija i ārvalstīs atvērto Mauritānijas Centrālās bankas
kontu sarakstu un starptautiskiem pārskaitījumiem vajadzīgo informāci ju (BIC kods un IBAN).
V NODAĻA
Nozvejas datu paziņošana
1. Kopienas kuģa reisa ilgums ir;
— laikposms, kas aizritējis no ieiešanas Mauritānijas zvejas zonā līdz iz iešanai no tās, vai
— laikposms, kas aizritējis no ieiešanas Mauritānijas zvejas zonā līdz no zvejas pārkraušanai citā kuģī, vai
— laikposms, kas aizritējis no ieiešanas Mauritānijas zvejas zonā līdz no zvejas izkraušanai Mauritānijā.
2.Zvejas žurnāls
2.1. Kuģakapteiniskatrudienureģistrēvisasnoteiktāsdarbībaszvejas žurnālā,kuraparaugspievienotsšāpielikuma2.pa-
pildinājumā un kurā norādāmās informācijas pozīcijas var grozīt saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Šo doku-
mentuaizpildapareiziunsalasāmi,untoparakstakuģakapteinis.Kuģiem ,kaszvejotālumigrējošosuguzivis,piemēro
šā pielikuma XIV nodaļas noteikumus.
Pieļaujamā neatbilstība starp zvejas žurnālā deklarētajām nozvejām un i nspekcijas laikā konstatētajām nozvejām pro-
centuāli ir šāda:
— 7 % kuģiem, kas nav saldētājkuģi,— 4 % saldētājkuģiem, kas nezvejo pelaģiskās sugas,— 2 % saldētājkuģiem, kas zvejo pelaģiskās sugas.
2.2. Zvejas žurnālus, kuros izlaisti ieraksti vai ierakstīta nederīga in formācija, uzskata par nepienācīgi aizpildītiem.31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/25
2.3. Pēc katra reisa kuģa kapteinis nosūta zvejas žurnāla oriģinālu uzrau dzības iestādēm. Kuģa īpašnieks 15 darbdienās ar
Delegācijas starpniecību nosūta zvejas žurnāla kopiju attiecīgās dalīb valsts iestādēm un Komisijai.
2.4. Par 2.1., 2.2. vai 2.3. punkta neievērošanu, neskarot Mauritānijas t iesību aktos paredzētās sankcijas, zvejas licenci au-
tomātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saist ības.
2.5. Puses vienojas veicināt elektronisko zvejas žurnālu sistēmas ievie šanu.
2.6. Pelaģiskās zvejas kuģu (9. un 11. kategorija) nozvejas inspicē izkra ušanas laikā, citā kuģī pārkraušanas laikā vai reisa
beigās.
3.Zvejas žurnāla pielikums (izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas deklarā cija)
3.1. Veicotizkraušanuvaipārkraušanucitākuģī,kuģakapteinissalasām iunpareiziaizpildaunparakstazvejasžurnālapie-
likumu, kura paraugs pievienots šā pielikuma 3. papildinājumā.
3.2. Ne vēlāk kā 30 dienas pēc katras izkraušanas reizes kuģa īpašnieks nos ūta zvejas žurnāla pielikuma oriģinālu uzrau-
dzībasiestādēmuntākopiju–Ministrijai.Šajāpašātermiņāvienukopiju arDelegācijasstarpniecībunosūtaattiecīgās
dalībvalsts iestādēm un Komisijai. Pelaģiskās zvejas kuģiem šis termiņš ir 15 dienas.
3.3. Pēc katras atļautas pārkraušanas citā kuģī kuģa kapteinis tūlīt nosū ta zvejas žurnāla pielikuma oriģinālu uzraudzības
iestādēm un tā kopiju – Ministrijai. Vienu kopiju ar Delegācijas starpnie cību 15 darbdienās nosūta attiecīgās dalīb-
valsts iestādēm un Komisijai.
3.4. Par 3.1., 3.2. vai 3.3. punkta neievērošanu zvejas licenci automātis ki aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis
savas saistības.
4.Ceturkšņa nozvejas deklarācijas
4.1. Līdz katra ceturkšņa trešā mēneša beigām Komisija ar Delegācijas sta rpniecību paziņo Ministrijai visu Kopienas kuģu
gūtonozvejuiepriekšējāceturksnī.Šopašupaziņojumuparpelaģiskāszv ejaskuģiem(9.un11.kategorija)nosūtarei-
zi mēnesī, vēlākais, 30 dienas pēc nākamā mēneša sākuma.
4.2. Šo informāciju norāda atsevišķi par katru mēnesi, zvejas veidu, kuģi un sugu.
4.3. Minēto informāciju nosūta arī Ministrijai, izmantojot tādu datu for mātu, kas ir savietojams ar Ministrijas izmantoto
programmatūru.
5.Datu ticamība
Informācijai1.,2.,3.un4.punktāminētajosdokumentosjāatspoguļopat iesāzvejassituācija,lailīdzarcitiemdatiem
to varētu izmantot zvejas resursu stāvokļa izmaiņu uzraudzībā.
Piemēro6.papildinājumānorādītāsspēkāesošoMauritānijastiesībuakt uprasībaspartāsnozvejasminimāloizmēru,
kuru patur uz kuģa.
Lai veiktu vajadzīgo pārrēķinu nozvejām, kas ir bez galvas/nesadalītas u n/vai ķidātas/nesadalītas, piemēro 7. papildi-
nājumā pievienotos pārrēķina koeficientus.
VI NODAĻA
Piezveja
1. PiezvejasprocentuāloapjomusaskaņāarMauritānijastiesībuaktiemn osakajebkurāzvejasbrīdīpēckopējāuzkuģapa-
turētās nozvejas dzīvsvara. Minētais procentuālais apjoms atkarībā no z vejas kategorijas norādīts šā pielikuma
5. papildinājumā.
Piezveju reglamentējošos noteikumus norāda izdotajās licencēs.L 203/26 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
2. Ja minētais procentuālais apjoms pārsniedz atļauto piezveju, piemēro sankcijas saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem,
un tādējādi pārkāpējiem – kā kapteiņiem, tā kuģiem – var pilnīgi aizliegt v eikt zvejas darbības Mauritānijā.
3. Neatļautu sugu paturēšana uz kuģa ir aizliegta, un pārkāpējus soda sask aņā ar Mauritānijas tiesību aktiem.
VII NODAĻA
Izkrāvumi Mauritānijā
Apzinoties priekšrocības, kuras kopīgai Pušu zvejniecību attīstībai no drošina labāka integrācija, Puses vienojas veicināt
brīvprātīgus izkrāvumus Mauritānijas ostās un tāpēc pieņem šādus noteik umus.
VISPĀRĒJI NOSACĪJUMI UN FINANSIĀLIE STIMULI
1. Izkrāvumi jāveic Nuadibu ostā Mauritānijā. Kuģa īpašnieks izvēlas izk raušanas datumu. Viņš pa faksu vai pa e-pastu
72 stundas pirms paredzētās ieiešanas ostā informē uzraudzības iestādi u n Mauritānijas ostas iestādes par izvēlēto da-
tumu un aptuveni norāda kopējo paredzētā izkrāvuma apjomu. Ostas iestāde s 24 stundās tādā pašā saziņas veidā kuģa
īpašniekam vai aģentam apstiprina, ka izkraušana var notikt 24 stundās pē c kuģa ienākšanas ostā.
2. Izkraušanas darbību ilgums nepārsniedz 24 stundas pēc kuģa ienākšanas ostā.
3. Izkraušanas darbību beigās kompetentās ostas iestādes kuģa kapteinim izdod izkraušanas apliecību.
4. Kamēr kuģis atrodas ostā, zvejniekiem ir tiesības uz brīvu pārvietošan os ar jūrnieka grāmatiņu.
5. Kopienas kuģiem, kas Mauritānijā veic izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, uz izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas
laikam atbilstošo periodu piemēro licences maksas samazinājumu. Samazi nājums ir 25 % no maksas par spēkā esošo
licenciizkraušanuveikušajiemkuģiemun15 %nomaksasparspēkāesošolic encikuģiem,kasveikušipārkraušanucitā
kuģī. Tomēr:
— licences maksas samazinājumu nepiemēro kuģiem, kuri attiecīgajā licen ces periodā izkrauj vai pārkrauj citā kuģī
mazāk nekā 15 % no zvejas žurnālā deklarētās nozvejas,
— kuģiem, kuri attiecīgajā licences periodā izkrauj vai pārkrauj citā kuģ ī 16–65 % no zvejas žurnālā deklarētās no-
zvejas, piemēro proporcionālu licences maksas samazinājumu (piemērs: k uģis, kas izkrauj 30 % no deklarētās no-
zvejas, ir tiesīgs uz 30 % samazinājumu no 25 % lielā licences maksas samazi nājuma),
— kuģiem, kuri attiecīgajā licences periodā izkrauj vai pārkrauj citā kuģ ī vairāk nekā 65 % no zvejas žurnālā deklarē-
tās nozvejas, nepiemēro licences maksu.
6. Piemērošanas kārtība ir tāda, ka attiecīgā kuģa veikto darbību aplieci nošās izkraušanas apliecības vai to kopijas ar De-
legācijas starpniecību nosūta Komisijai. Kad šis kuģis iesniedz jaunu li cences pieprasījumu, Komisija Ministrijai nosūta
minēto apliecību kopijas, kurām pievieno pieprasījumu par jaunās licenc es maksas samazināšanu.
7. LīdzšāprotokolapiemērošanaspirmosešumēnešubeigāmMinistrijaarD elegācijasstarpniecībunosūtaKomisijaišādu
informāciju:
— vispārēji izkraušanas noteikumi, arī par ostas nodokļiem,— saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem apstiprināts uzņēmum u saraksts,
— muitas noliktavu saraksts,— maksimālie to kuģu gabarīti un skaits, kas var tām piekļūt,— svaigu, atvēsinātu un sasaldētu (– 22 °C) produktu glabāšanas apstākļi u n jauda,
— piegādes transporta veids un regularitāte, ar kādu svaigus zvejas produ ktus var piegādāt ārējiem tirgiem,31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/27
— vidējās piegāžu cenas un noteikumi (degviela, pārtika u.c.),
— ostas iestāžu radio izsaukuma signāls, telefona un faksa numurs, teleks a adrese un darba laiks,
— cita informācija, kas var atvieglot izkraušanas darbību veikšanu.
NODOKĻU UN FINANSIĀLIE NOSACĪJUMI
Kopienaskuģus,kasveicizkrāvumusNuadibu,atbrīvonovisiemnodokļiem vaimaksājumiem,kamirlīdzvērtīgaiedarbība,
izņemot ostas nodokļus un maksas, kuras ar tādiem pašiem nosacījumiem pie mēro Mauritānijas kuģiem.
Uz izkrautajiem zvejas produktiem attiecas Mauritānijas tiesību aktos p aredzētais muitas kontroles režīms. Tāpēc, kad tos
ieved Mauritānijas ostā vai eksportē, tos atbrīvo no visām muitas procedū rām un nodokļiem vai citiem maksājumiem, kam
ir līdzvērtīga iedarbība, un tos uzskata par “uz laiku ievestām precēm” (p agaidu glabāšana).
Lēmumuparkuģaprodukcijasgalamērķipieņemkuģaīpašnieks.Šoprodukci juvarapstrādāt,glabātmuitasuzraudzībā,pār-
dot Mauritānijā vai eksportēt (maksājot ārvalstu valūtā).
Uz Mauritānijā pārdoto produkciju, kas paredzēta Mauritānijas tirgum, a ttiecas tie paši nodokļi un maksājumi kā uz Mau-
ritānijas zvejas produktiem.
Peļņu var eksportēt, neveicot papildu maksājumus (atbrīvojums no muitas nodokļiem un maksājumiem, kam ir līdzvērtīga
iedarbība).
Ostasnodoklisparpārkraušanucitākuģī,kuranotiekšimnolūkamparedzē tāsun5.papildinājumānorādītāszonās,irUSD
1,25 par tonnu citā kuģī pārkrautu zivju. Visas ar to saistītās izmaiņas jā apstiprina nolīgumā paredzētajā Apvienotajā
komitejā.
Turklāt ostas iestāde piemēro ieiešanas un iziešanas maksu transportkuģ iem un apgādes kuģiem.
Šie pasākumi stājas spēkā 2007. gada 1. decembrī, to efektivitāti novērtē pirmā īstenošanas gada beigās.
VIII NODAĻA
Mauritānijas jūrnieku nodarbināšana
1. Izņemot tunzivju seinerus, kuri pēc iespējas nodarbina vismaz vienu Ma uritānijas jūrnieku uz katra kuģa, kuģus tun-
zivju zvejai ar makšķerēm, kuriem obligāti jānodarbina 3 Mauritānijas jū rnieki uz katra kuģa, un pelaģiskās zvejas
kuģus 11. kategorijā, attiecībā uz kuriem šā pielikuma XV nodaļas 6. punkt ā ir paredzēti pārejas noteikumi, katram
Kopienas kuģim uz faktisko reisa laiku jānodarbina noteikts skaits Mauri tānijas jūrnieku, un tas ir vismaz šāds:
— 2 jūrnieki un arī 1 virsnieks vai 1 novērotājs uz kuģa, kura tilpība nepārs niedz 200 GT,
— 3 jūrnieki un arī 1 virsnieks vai 1 novērotājs uz kuģa, kura tilpība ir vism az 200 GT, bet nepārsniedz 250 GT,
— 4 jūrnieki un arī 1 virsnieks vai 1 novērotājs uz kuģa, kura tilpība ir vism az 250 GT, bet nepārsniedz 300 GT,
— 6 jūrnieki un 1 virsnieks uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 300 GT, bet nepārs niedz 350 GT,
— 7 jūrnieki un 1 virsnieks uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 350 GT, bet nepārs niedz 500 GT,
— 8 jūrnieki un 1 virsnieks uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 500 GT, bet nepārs niedz 800 GT,
— 37 % no apkalpes (no tiem vismaz 8 jūrnieki un 2 virsnieki) uz kuģa, kura til pība ir vismaz 800 GT, bet nepār-
sniedz 2 000 GT,
— 37 % no apkalpes (no tiem vismaz 12 jūrnieki un 2 virsnieki) uz kuģa, kura ti lpība ir vismaz 2 000 GT.L 203/28 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
1.2. Kuģiem, kuru tilpība ir vismaz 800 GT, katrs nodarbinātais papildu vi rsnieks samazina nodarbināmo jūrnieku mini-
mālo skaitu par diviem jūrniekiem.
1.3. Uz kuģa nodarbināmos Mauritānijas jūrniekus un virsniekus kuģa īpaš nieks var brīvi izvēlēties saskaņā ar Tirdzniecī-
bas kuģu kodeksu.
2. Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis Ministrijai paziņo uz attiecīgā kuģa nodarbināto Mauritānijas jūrnieku vārdus, norā-
dot viņu statusu apkalpē.
3. UzKopienaszvejaskuģiemnodarbinātojūrniekutiesībasirtādas,kāno teiktsStarptautiskāsDarbaorganizācijas( ILO)
Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši att iecas uz apvienošanās brīvību un darba ko-
plīgumaslēgšanastiesībufaktiskuatzīšanu,kāarīdiskriminācijasnov ēršanuattiecībāuznodarbinātībuunprofesijām.
4. Mauritānijas jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības
vai pārstāvji sadarbībā ar Mauritānijas kompetento iestādi; katrs līgum a parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie
līgumi garantē jūrniekiem piemērojamo sociālo nodrošinājumu, tostarp d zīvības un veselības apdrošināšanu un ap-
drošināšanu pret nelaimes gadījumiem.
5. Minētā līguma eksemplāru, ko pienācīgi parakstījušas attiecīgās dalī bvalsts kompetentās iestādes, kuģa īpašnieks vai
viņa aģents divos mēnešos pēc licences izdošanas nosūta tieši Ministrija i.
6. Mauritānijas jūrnieku algu maksā kuģa īpašnieks. Par algas apmēru pirm s licences izdošanas vienojas kuģa īpašnieks
vai viņa aģents un attiecīgie Mauritānijas jūrnieki vai viņu pārstāvji. T omēr Mauritānijas jūrnieku atalgojuma nosacī-
jumi nedrīkst būt neizdevīgāki par Mauritānijas kuģu apkalpes atalgojum a nosacījumiem un – nekādā ziņā – par ILO
standartos paredzētajiem nosacījumiem.
7. Ja viens vai vairāki nodarbinātie jūrnieki nepiesakās noteiktajā laik ā pirms kuģa atiešanas, kuģim atļauts uzsākt plā-
notoreisupēctam,kadattiecīgāsostaskompetentāsiestādestikušasinf ormētasparnepilnuprasītojūrniekuskaituun
kad atjaunināts apkalpes saraksts. Minētās iestādes par to informē uzrau dzības iestādi.
Kuģaīpašnieksveicvajadzīgospasākumus,lainodrošinātuto,kajūrniek išajānolīgumāprasītajāskaitāiruzkuģa,vē-
lākais, līdz nākamā reisa sākumam.
8. Ja Mauritānijas jūrniekus uz kuģa nenodarbina iepriekšējā punktā nemi nētu iemeslu dēļ, kuģa īpašniekam iespējami
īsā laikā, bet ne ilgāk kā trīs mēnešos, jāsamaksā vienotas likmes summa, k uras apjoms ir EUR 20 par katru jūrnieku
katrā zvejas dienā Mauritānijas zvejas zonā.
Par jūrnieku nenodarbināšanu maksājamās summas apjomu nosaka atkarībā n o faktiskā zvejas dienu skaita, nevis no
licences perioda ilguma.
ŠosummuizmantoMauritānijaszvejniekuapmācībai,untoiemaksāšāpieli kumaIVnodaļas1.punktab)apakšpunk-
tā norādītajā kontā.
9. Divreiz gadā – 1. janvārī un 1. jūlijā – Komisija ar Delegācijas starpnie cību nosūta Ministrijai to Mauritānijas jūrnieku
sarakstu, kuri ir nodarbināti uz Kopienas kuģiem, norādot viņu reģistrāc ijas numuru jūrnieku reģistrā un kuģus, uz
kuriem viņi bijuši nodarbināti.
10. Neierobežojot 7. punktu, ja kuģa īpašnieks atkārtoti nenodarbina vaj adzīgo skaitu Mauritānijas jūrnieku, kuģa zvejas
licenci automātiski aptur līdz šo saistību izpildei.
IX NODAĻA
Tehniskā pārbaude
1. Reizi gadā, kā arī pēc tilpības vai zvejas kategorijas maiņas, kuras rez ultātā zvejo ar citiem zvejas rīkiem, visi Kopienas
kuģi piesakās Nuadibu vai Nuakšotas ostā pārbaudei, ko paredz spēkā esoši e tiesību akti. Šādai pārbaudei jānotiek 48
stundās pēc kuģa ienākšanas ostā.
Tehniskās pārbaudes noteikumi tunzivju zvejas kuģiem, kuģiem zvejai ar p eldošām āķu jedām un pelaģiskās zvejas
kuģiem ir noteikti šā pielikuma XIV un XV nodaļā.31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/29
2. Japārbaudesrezultātsirapmierinošs,kuģakapteinimizdodapliecību ,kurasderīgumatermiņširtādspatskālicenceiun
kuru bez maksas pagarina pēc tam, kad kuģis tajā pašā gadā atjauno licenci. Šai apliecībai vienmēr jābūt uz kuģa.
3. Tehniskajā pārbaudē pārliecinās par kuģa tehnisko parametru un zvejas rīku atbilstību prasībām, kā arī par noteikumu
ievērošanu attiecībā uz Mauritānijas jūrniekiem.
4. Pārbaudes izdevumus sedz kuģa īpašnieks, tos nosaka atbilstīgi Maurit ānijas tiesību aktos paredzētajām likmēm un pa-
ziņo Kopienai. Izdevumu summa nepārsniedz summu, ko citi kuģi parasti mak sā par tiem pašiem pakalpojumiem.
5. Par 1. vai 2. punkta neievērošanu zvejas licenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas
saistības.
X NODAĻA
Kuģa identifikācija
1. Kopienas kuģu identifikācijas zīmēm jāatbilst attiecīgajiem Kopiena s tiesību aktiem. Šo tiesību aktu noteikumus Minis-
trijaipaziņopirmsprotokolastāšanāsspēkā.Turpmāk,jaminētajosties ībuaktosizdaragrozījumus,Ministrijaipartiem
paziņo vismaz mēnesi pirms šo grozījumu stāšanās spēkā.
2. Kuģim, kas slēpj identifikācijas zīmes, vārdu vai reģistrācijas datus , piemēro Mauritānijas tiesību aktos paredzētās
sankcijas.
XI NODAĻA
Licences apturēšana vai anulēšana
Ja Mauritānijas iestādes nolemj apturēt vai anulēt Kopienas kuģa licenci , piemērojot šo protokolu un Mauritānijas tiesību
aktus,minētākuģakapteinistūlītpārtraucvisaszvejasdarbībasunneka vējotiesdodasuzNuadibuostu,lailicencesoriģinālu
nodotu uzraudzības iestādei. Pēc prasīto formalitāšu izpildes Ministri ja ar Delegācijas starpniecību paziņo Komisijai par ap-
turējuma atcelšanu un atdod licenci.
XII NODAĻA
Pārkāpumi
1. Visus pārkāpumus soda saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem.2. Mauritānijas tiesību aktos definētu smagu vai ļoti smagu ar zveju saist ītu pārkāpumu gadījumā Ministrija patur tiesības
provizoriski vai galīgi aizliegt visas zvejas darbības, ko Mauritānijas ūdeņos veic pārkāpuma izdarītāji kuģi, kapteiņi un,
attiecīgā gadījumā, kuģu īpašnieki.
XIII NODAĻA
Sodanaudas
Kopienas kuģiem uzliktās sodanaudas aprēķina saskaņā ar minimālajām un m aksimālajām sodanaudas likmēm, kas pare-
dzētas Mauritānijas tiesību aktos. Sodanaudas apjomu nosaka atbilstīgi II pielikuma VI nodaļas 3. punktā paredzētajai pro-
cedūrai. Uzliktās sodanaudas summu uzraudzības iestāde konvertē euro pē c kursa, kas definēts šā pielikuma III nodaļas
1. punktā. Abas minētās summas paziņo vienlaikus kuģa īpašniekam un – ar De legācijas starpniecību – Komisijai.
Kopienai paziņo Mauritānijas tiesību aktu noteikumus un to turpmākos gro zījumus.L 203/30 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
XIV NODAĻA
Noteikumi par kuģiem, kuri zvejo tālu migrējošo sugu zivis (tunzivju zvej as kuģi un kuģi zvejai ar
peldošām āķu jedām)
1. Licences tunzivju seineriem, kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm un ku ģiem zvejai ar peldošām āķu jedām izdod uz
laikposmu, kas atbilst kalendāra gadam, izņemot pirmo un pēdējo šā protok ola piemērošanas gadu.
Licences oriģināls vienmēr ir uz kuģa, un to uzrāda pēc uzraudzības iestād es pieprasījuma. Komisija pastāvīgi atjaunina
to kuģu provizorisko sarakstu, kuri ir pieprasījuši zvejas licences sask aņā ar šo protokolu. Tūlīt pēc šā saraksta izveido-
šanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu dara zināmu Ministrijai. Saņē musi provizorisko sarakstu un paziņojumu par
avansa maksājumu, kuru Komisija nosūta Ministrijai, Mauritānijas kompe tentā iestāde attiecīgo kuģi iekļauj zvejot tie-
sīgo kuģu sarakstā un nosūta šo sarakstu uzraudzības iestādei. Šādā gadīj umā kuģa īpašniekam nosūta apliecinātu mi-
nētā saraksta kopiju, kuru viņš glabā uz kuģa un kura aizstāj zvejas licenc i līdz tās izdošanai.
Saņēmusi apliecinājumu par avansa iemaksu, Ministrija sagatavo licenci un iekļauj attiecīgo kuģi zvejot tiesīgo kuģu sa-
rakstā, kuru nosūta uzraudzības iestādei un – ar Delegācijas starpniecīb u – Komisijai.
2. Pirms licences saņemšanas katram kuģim, kurš pirmo reizi gatavojas zve jot saskaņā ar nolīgumu, jāiziet pārbaude, kas
paredzēta spēkā esošajos tiesību aktos. Šo pārbaudi pēc vienošanās var ve ikt ārvalstu ostā. Visus izdevumus saistībā ar
minēto pārbaudi sedz kuģa īpašnieks.
3. Licencesizdodpēctam,kadIVnodaļas1.punktaa)apakšpunktānoteikta jākontāirpārskaitītasumma,kasatbilstavan-
samaksājumaapjomam,kuršnorādītsprotokolampievienotajāszvejasteh niskodatulapās.Nolīgumadarbībaspirmajā
un pēdējā gadā šo summu nosaka samērīgi un proporcionāli licences derīgum a termiņam.
Parafiskālos maksājumus veic samērīgi un proporcionāli laikam, kas pava dīts Mauritānijas zvejas zonā. Uzskata, ka mē-
neša maksājumi atbilst 30 faktiskas zvejas dienām. Šis noteikums paredz m inēto maksājumu nedalāmību, un attiecīgi
mēneša maksājums jāveic jebkurā gadījumā.
Pirmais mēneša maksājums jāizdara licences pieprasījuma iesniegšanas l aikā, ņemot vērā zvejas dienu kopējo skaitu.
Kuģis, kas gada laikā zvejojis 1–30 dienas, maksā mēneša maksājumu par vie nu mēnesi. Nākamais, otrais mēneša mak-
sājums jāveic pēc tam, kad beidzies pirmais 30 dienu periods, un tā tālāk.
Mēneša papildmaksājumi jāveic, vēlākais, 10 dienas pēc katra papildu per ioda pirmās dienas.
4. Par katru zvejas periodu, kuru kuģis pavadījis Mauritānijas ūdeņos, ve ic ierakstus kuģa žurnālā, kas atbilst šā pielikuma
4. papildinājumā pievienotajam ICCATzvejas žurnāla paraugam. Tajā ierakstus veic arī tad, ja nozveja nav gūta.
Par laiku, kurā šā punkta iepriekšējā daļā minētais kuģis nav atradies Mau ritānijas ūdeņos, iepriekš minētajā kuģa žur-
nālā ieraksta “Ārpus Mauritānijas EEZ”.
Šajā punktā minētos kuģa žurnālus 15 darbdienās pēc kuģa ienākšanas izkra ušanas ostā nosūta Ministrijai un attiecīgās
dalībvalsts iestādēm.
Par iepriekš minēto noteikumu neievērošanu neatkarīgi no Mauritānijas t iesību aktos paredzētajām sankcijām zvejas li-
cenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis sav as saistības.
5. Ņemot vērā pārbaudes, ko Mauritānija var vēlēties izdarīt, katru gadu l īdz 15. jūnijam Komisija ar Delegācijas starpnie-
cību iesniedz Ministrijai pārskatu par maksām, kas iekasējamas par iepri ekšējo zvejas gadu, pamatojoties uz katra kuģu
īpašnieka iesniegtajām nozvejas deklarācijām, kuras apstiprinājuši pa r dalībvalstu nozvejas datu pārbaudi atbildīgie
zinātniskie institūti, piemēram, IRD[Institut de Recherche pour le Développement ],IEO[Instituto Espanol de Oceanografia ],
INIAP[Instituto Nacional de Investigaçao Agraria e das Pescas ]u nIMROP[Institut Mauritanien de Recherches Océanographi-
ques et des Pêches ].
6. Nolīguma piemērošanas pēdējā gadā pārskatu par maksām, kas iekasējama s par iepriekšējo zvejas gadu, nosūta 4 mē-
nešos no nolīguma termiņa izbeigšanās dienas.31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/31
7. Galīgopārskatunosūtaattiecīgajiemkuģuīpašniekiem,kuriem30dien ās,sākotnodienas,kadsaņemtspaziņojumspar
Ministrijasapstiprinātajāmsummām,jānokārtosavasfinansiālāssaist ībasarkompetentajāmvalstsiestādēm.Maksājumi
jāveiceuro,vēlākais,pusotrumēnesipēcminētāpaziņojumasaņemšanasp ārskaitotattiecīgosummuMauritānijasValsts
kasei uz kontu, kas minēts IV nodaļas 1. punkta a) apakšpunktā.
Tomēr, ja galīgajā pārskatā norādītā summa ir mazāka nekā 4. punktā minēta is avansa maksājums, starpību kuģa īpaš-
niekam neatlīdzina.
8. AtkāpjotiesnoIIpielikumaInodaļasnoteikumiem,kuģim3stundāspirm skatrasieiešanaszonāvaiiziešanasnotāspa
faksu vai (ja tā nav) pa radio bez starpniekiem jāpaziņo Mauritānijas iest ādēm kuģa atrašanās vieta un uz tā paturētās
nozvejas daudzums.
Uzraudzības iestāde paziņo attiecīgo faksa numuru un radio frekvenci.Mauritānijas iestādes un kuģu īpašnieki glabā faksa ziņojuma kopiju vai r adiosakaru ierakstu tik ilgi, līdz Puses ir ap-
stiprinājušas 5. punktā minēto galīgo pārskatu par maksām.
9. PēcMauritānijasiestāžupieprasījumaunvienošanāsarattiecīgākuģa īpašniekutunzivjuseinerisuznoteiktulaikuuzņem
uz klāja vienu zinātnisko novērotāju.
XV NODAĻA
Noteikumi par pelaģiskās zvejas kuģiem
1. Licences oriģināls vienmēr ir uz kuģa, un to uzrāda pēc kompetento Mauri tānijas iestāžu pieprasījuma. Ja praktisku ie-
meslu dēļ licences oriģinālu nevar nogādāt uz kuģa tūlīt pēc tam, kad Minis trija licenci izdevusi, ne ilgāk kā desmit die-
nas uz kuģa to var aizstāt licences kopija vai faksēta kopija.
2. KuģutehniskoapskativarveiktEiropā.Šādāgadījumāceļaunuzturēšan āsizdevumusdivāmpersonām,kurasMinistrija
norīkojusi minētās apskates veikšanai, sedz kuģu īpašnieki.
3. Licences maksā ietilpst visas saistītās maksas un nodokļi, izņemot par afiskālos maksājumus, ostas nodokļus un maksu
par pakalpojumiem.
JaKopiena9.zvejaskategorijāvēlasiegūtpapildukvotu,kurasapjomsne pārsniedz50 000tonnu,Kopienakatrugadu,
vēlākais, 15. februārī par to informē Mauritāniju. Tomēr Puses var vienot ies par šā apjoma palielināšanu kādā atsevišķā
gadā un saskaņā ar pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem vai ar Apvien otās zinātniskās komitejas atzinumu.
Pamatojoties uz Kopienas sniegto informāciju, katru gadu līdz 15. septem brim sagatavo galīgo pārskatu par iepriekšējā
gadā gūtajām nozvejām.
Saskaņāaršogalīgopārskatuparnozvejām,kuruapstiprinājušasabasPus es,untad,jairpārsniegta250 000tonnulielā
kopējātilpība,KopienaparkatrunozvejototonnuMauritānijasValstska seisamaksāpapildufinansiāloieguldījumu,kura
apjoms ir EUR 40.
Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas nav saldētājkuģi (11. kategorija), nozvej as apjoms ir neierobežots.
Maksas un visas papildu summas ieskaita Valsts kases kontā, kas minēts IV n odaļas 1. punkta a) apakšpunktā.
4. Pelaģiskās zvejas kuģi paziņo uzraudzības iestādei par nodomu ieiet Ma uritānijas zvejas zonā vai iziet no tās. Šis pazi-
ņojumsjāizdara12stundaspirmsieiešanaszvejaszonāun36stundaspirms iziešanasnotās.Ziņojotpariziešanu,katrs
kuģis paziņo arī uz tā paturētās nozvejas apjomu pa sugām.
5. Kuģa īpašniekam jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai uz sava rēķina tra nsportētu Mauritānijas jūrniekus un zinātniskos
novērotājus.L 203/32 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
6. Attiecībā uz jūrnieku nodarbināšanu pelaģiskās zvejas kuģiem 11. kate gorijā piemēro šādus noteikumus:
— pirmajos sešos mēnešos, kad tie veic zvejas darbības Mauritānijas zveja s zonās, šos kuģus atbrīvo no prasības no-
darbināt Mauritānijas jūrniekus,
— turpmākajos sešos zvejas darbību mēnešos uz šiem kuģiem jānodarbina 50 % no VIII nodaļas 1. punktā paredzētā
jūrnieku skaita.
Pēc tam, kad minētie divi sešu mēnešu periodi ir beigušies, 11. kategorija s kuģiem piemēro VIII nodaļas 1. punktu.31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/33
1. papildinājums
MAURITĀNIJAS UN EIROPAS KOPIENAS ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMS
ZVEJAS LICENCES PIEPRASĪJUMS
L 203/34 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
2. papildinājums
31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/35
3. papildinājums
L 203/36 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
4. papildinājums
ICCAT TUNZIVJU ZVEJAS ŽURNĀLS
31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/37
5. papildinājums
SPĒKĀ ESOŠIE MAURITĀNIJAS TIESĪBU AKTI PAR PIEZVEJĀM
Tiesību akts RIM — 2002/073
Kategorija Atļautās piezvejas Aizliegtās nozvejas
1. Vēžveidīgo(izņemotlangustusunkrabjus)zvejas
kuģi20 % zivju un 15 % galvkāju
7,5 % krabjuLangusti
2. Melnāhekazvejastraleriunkuģizvejaiargrunts
āķu jedāmTraleriem: 25 % zivju
Kuģiem zvejai ar āķu jedām: 50 % zivjuGalvkāji un vēžveidīgie
3. Bentiskosugu(izņemotmelnoheku)zvejaskuģi,
kas nezvejo ar trali10 % no atļautās mērķsugas vai mērķsugu grupas kopējās nozvejas (svaru izs aka dzīvsvarā),
tostarp ne vairāk kā 5 % garneļu un ne vairāk kā 5 % kalmāru un tinteszivjuAstoņkāji
Heki (maksimālais procentuālais daudzums jānosa-
ka Apvienotajā komitejā)
4. Zivju saldētājtraleri, kas zvejo bentiskās sugas 10 % no atļautās mērķs ugas vai mērķsugu grupas kopējās nozvejas (svaru izsaka dzīvsvarā),
tostarp ne vairāk kā 5 % garneļu un ne vairāk kā 5 % kalmāru un tinteszivjuAstoņkāji
5. Galvkāji 5 % garneļu
6. Langustu zvejas kuģi Zivis, galvkāji, garneles, karaliskie langusti un krabji
7. Tunzivju saldētājseineri Visas sugas, izņemot mērķsugu vai mērķsugu grupu
8. Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģi
tunzivju zvejai ar peldošām āķu jedāmVisas sugas, izņemot mērķsugu vai mērķsugu grupu
9. Pelaģiskās zvejas saldētājtraleri 3 % no atļautās mērķsugas vai mērķsu gu grupas kopējās nozvejas (svaru izsaka dzīvsvarā) Vēžveidīgie vai galv kāji, izņemot kalmārus
10. Krabju zveja Zivis, galvkāji un vēžveidīgie, izņemot mērķsugu
11. Pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi 3 % no atļautās mērķsugas vai mērķsugu grupas kopējās nozvejas (svaru izsaka dzīvsvarā) Vēžveidīg ie un galvkāji, izņemot kalmārusL 203/38 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
6. papildinājums
SPĒKĀ ESOŠIE TIESĪBU AKTI PAR TĀS NOZVEJAS MINIMĀLO IZMĒRU, KURU PATUR UZ K UĢA
“III sadaļa. Sugu īpatņu minimālais izmērs un svars2. pants Sugu īpatņu minimālais izmērs jānosaka šādi:
— zivis mēra no purna līdz astes spuras beigām (kopējais garums),— galvkājiem mēra tikai mantijas garumu, t. i., ķermeņa garumu bez taustek ļiem,
— vēžveidīgos mēra no pieres dzelkšņa jeb rostruma gala līdz astes plāksnī šu galam.
Pieres dzelkšņa gals ir galvkrūšu vairoga jeb karapaksa izaugums, kas atr odas galvkrūšu priekšpuses vidusdaļā. Mauritānijas
langustam mērīšanu sāk no karapaksa ieliektās daļas viduspunkta, kas atr odas priekšā starp abiem pieres ragveida
izaugumiem.
3. pants Zvejot atļauto jūras zivju, galvkāju un vēžveidīgo minimālais iz mērs un minimālais svars ir šāds.
a) Jūras zivīm:
sardinella ( Sardinella aurita unSardinella maderensis )1 8 c m
sardīne (Sardina pilchardus ) 16 cm
stavridas ( Trachurus spp .) 19 cm
dzeltenā stavrida ( Decapturus rhonchus )1 9 c m
austrumu makrele ( Scomber japonicus )2 5 c m
zeltainā jūraskarūsa ( Sparus auratus )2 0 c m
zilā jūraskarūsa ( Sparus coeruleostictus )2 3 c m
svītrotā jūraskarūsa ( Sparus auriga ), parastā jūraskarūsa ( Sparus pagrus )2 3 c m
zobaines ( Dentexspp.) 15 cm
pageles (Pagellus bellottii ,Pagellus acarne )1 9 c m
Vidusjūras pomadasīda ( Plectorhynchus mediterraneus )2 5 c m
melnais akmensasaris 25 cm
brūnā kuprzivs ( Sciaena umbra )2 5 c m
sudrabainā kuprzivs ( Argirosomus regius ), kapteiņzivs ( Pseudotholithus senegalensis )7 0 c m
merovi (Epinephelus spp.) 40 cm
lufars (Pomatomus saltator ) 30 cm
safjānzivs ( Pseudupeneus prayensis )1 7 c m
kefales (Mugilspp.) 20 cm
kaķhaizivs ( Mustellus mustellus ,Leptocharias smithi )6 0 c m
raibais labraks ( Dicentrarchus punctatus )2 0 c m
Kanāriju jūrasmēle ( Cynoglossus canariensis ,Cynoglossus monodi )2 0 c m
Senegālas jūrasmēle ( Cynoglossus cadenati ,Cynoglossus senegalensis )3 0 c m
heki (Merluccius spp.) 30 cm
dzeltenspuru tunzivs ( Thunnus albacares ) 3,2 kg
lielacu tunzivs ( Thunnus obesus ) 3,2 kg
b) Galvkājiem:
parastais astoņkājis ( Octopus vulgaris ) 500 gr (ķidāts)
garspuru kalmārs ( Loligo vulgaris )1 3 c m
parastā tinteszivs ( Sepia officinalis )1 3 c m
Āfrikas tinteszivs ( Sepia bertheloti ) 07cm31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/39
c) Vēžveidīgajiem:
karaliskais langusts ( Panulirus regius )2 1 c m
Mauritānijas langusts ( Palinurus mauritanicus )2 3 c m
dziļūdens garnele ( Parapeneus longriostrus )0 6 c m
dziļūdens krabis ( Geyryon maritae )0 6 c m
tīģergarneles ( Penaeus notialis ,Penaeus kerathurus ) 200 īpatņi/kg”
7. papildinājums
PĀRRĒĶINA KOEFICIENTI
PĀRRĒĶINA KOEFICIENTI, KAS JĀPIEMĒRO GATAVIEM ZVEJAS PRODUKTIEM, KURI I EGŪTI NO MAZO
PELAĢISKO SUGU ZIVĪM, KAS APSTRĀDĀTAS UZ TRALERIEM
Produkts Apstrādes veids Pārrēķina koeficients
Sardinella
Bez galvas Sadalīta ar roku 1,416Bez galvas, ķidāta Sadalīta ar roku 1,675Bez galvas, ķidāta Sadalīta mehāniski 1,795
Makrele
Bez galvas Sadalīta ar roku 1,406Bez galvas, ķidāta Sadalīta ar roku 1,582Bez galvas Sadalīta mehāniski 1,445Bez galvas, ķidāta Sadalīta mehāniski 1,661
Mataste
Bez galvas, ķidāta Sadalīta ar roku 1,323Sadalīta Sadalīta ar roku 1,340Bez galvas, ķidāta (īpaša apstrāde) Sadalīta ar roku 1,473
Sardīne
Bez galvas Sadalīta ar roku 1,416Bez galvas, ķidāta Sadalīta ar roku 1,704Bez galvas, ķidāta Sadalīta mehāniski 1,828
Stavrida
Bez galvas Sadalīta ar roku 1,570Bez galvas Sadalīta mehāniski 1,634Bez galvas, ķidāta Sadalīta ar roku 1,862Bez galvas, ķidāta Sadalīta mehāniski 1,953
NB:Ja zivis pārstrādā miltos, uzskata, ka no 5,5 tonnām svaigu zivju iegūst 1 t onnu zivju miltu.L 203/40 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
II PIELIKUMS
SADARBĪBA TO ZVEJAS DARBĪBU UZRAUDZĪBĀ, KURAS KOPIENAS KUĢI VEIC MAURITĀ NIJAS
ISLĀMA REPUBLIKAS ZVEJAS ZONĀS
I NODAĻA
Kuģa ieiešana Mauritānijas zvejas zonā un iziešana no tās
1. Izņemot tunzivju zvejas kuģus, kuģus zvejai ar peldošām āķu jedām un pel aģiskās zvejas kuģus (kuriem attiecīgie ter-
miņinoteiktiIpielikumaXIVunXVnodaļā),Kopienaskuģiem,kasdarbojas saskaņāaršonolīgumu,obligātijāziņopar:
a) ieiešanu.
Paziņojumu sniedz vismaz 36 stundas iepriekš, un tajā jānorāda šāda infor mācija:
— kuģa atrašanās vieta paziņošanas brīdī,— nedēļas diena, datums un aptuvenais laiks, kad kuģis ienāk Mauritānijas EEZ,
— paziņošanas brīdī uz kuģa paturētās nozvejas daudzums pa sugām, ja kuģis iepriekš brīdinājis, ka tam ir li-
cence zvejai citā apakšreģiona zvejas zonā. Šādā gadījumā uzraudzības ie stādei dod piekļuvi zvejas žurnālam
ardatiemparzvejuminētajācitāzonā,uniespējamāspārbaudesilgumsnep ārsniedzšīsnodaļas4.punktāpa-
redzēto termiņu;
b) iziešanu.
Paziņojumu sniedz vismaz 48 stundas iepriekš, un tajā jānorāda šāda infor mācija:
— kuģa atrašanās vieta paziņošanas brīdī,— nedēļas diena, datums un laiks, kad kuģis iziet no Mauritānijas EEZ,— paziņošanas brīdī uz kuģa paturētās nozvejas daudzums pa sugām.
2. Kuģa īpašnieks paziņo uzraudzības iestādei par kuģa ieiešanu Mauritān ijas EEZ un iziešanu no tās, izmantojot šā pieli-
kuma1.papildinājumānorādītofaksanumuruvaie-pastaadresivaisūtotv ēstuliuzfaksuvaipastaadresi.Jairgrūtības
ar saziņu pa minētajiem kanāliem, izņēmuma kārtā informāciju drīkst nosū tīt ar Kopienas starpniecību.
Jebkādu paziņošanai izmantojamo numuru vai adrešu maiņu, vēlākais, 15 di enas pirms izmaiņu stāšanās spēkā ar De-
legācijas starpniecību dara zināmu Komisijai.
3. Kamēr Kopienas kuģi atrodas Mauritānijas EEZ, tie pastāvīgi ir pieejam i sakariem starptautiskajās radioizsaukuma fre-
kvencēs (VHF16. kanāls vai HF2 182 Khz).
4. Saņēmušas paziņojumu par iziešanu no zvejas zonas, Mauritānijas iestā des var nolemt kuģi pirms iziešanas pārbaudīt,
ņemot paraugus Nuadibu vai Nuakšotas ostā.
Šāda pārbaude nav ilgāka par 6 stundām pelaģiskās zvejas kuģiem (9. katego rija) un 3 stundām visu pārējo zvejas ka-
tegoriju kuģiem.
5. Par 1. līdz 3. punkta neievērošanu piemēro šādas sankcijas:
a) pirmajā reizē:
— ja iespējams, maina kuģa kursu,— uz kuģa esošo kravu izkrauj un konfiscē par labu Valsts kasei,
— kuģis maksā Mauritānijas tiesību aktos noteikto minimālo soda naudu;31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/41
b) otrajā reizē:
— ja iespējams, maina kuģa kursu,— uz kuģa esošo kravu izkrauj un konfiscē par labu Valsts kasei,— kuģis maksā Mauritānijas tiesību aktos noteikto maksimālo soda naudu,
— licenci anulē uz atlikušo tās derīguma laiku;
c) trešajā reizē:
— ja iespējams, maina kuģa kursu,— uz kuģa esošo kravu izkrauj un konfiscē par labu Valsts kasei,— licenci anulē galīgi,— kapteinim un kuģim aizliedz darboties Mauritānijā.
6. Ja pārkāpējam kuģim izdodas aizbēgt, Ministrija informē Komisiju un ka roga dalībvalsti, lai varētu piemērot 5. punktā
paredzētās sankcijas.
II NODAĻA
Zvejas zonas miermīlīga šķērsošana
Ja Kopienas zvejas kuģi izmanto miermīlīgas šķērsošanas tiesības un navi gācijas tiesības Mauritānijas zvejas zonās saskaņā
ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un attiecīga jiem valsts un starptautiskajiem tiesību aktiem, zve-
jas rīkus uz kuģa izvieto tā, lai tie nebūtu tūlīt izmantojami.
III NODAĻA
Pārkraušana citā kuģī
1. Kopienas kuģu gūtās nozvejas citā kuģī pārkrauj tikai Mauritānijas ost ās un šā pielikuma 5. papildinājumā paredzētajās
zonās.
2. Kopienas kuģiem, kuri gūtās nozvejas vēlas pārkraut citā kuģī, jāievēr o turpmāk 3. un 4. punktā paredzētā procedūra.
3. Šokuģuīpašniekivismaz36stundasiepriekš,izmantojotšāpielikumaI nodaļas2.punktāparedzētossaziņaslīdzekļus,
sniedz uzraudzības iestādei šādas ziņas:
— pārkraušanā citā kuģī iesaistīto zvejas kuģu vārds,— kravas kuģa vārds,— citā kuģī pārkraujamie daudzumi, norādot tilpību un sugas,— pārkraušanas diena, datums un laiks.Uzraudzības iestāde atbildi sniedz ne vēlāk kā pēc 24 stundām.
4. PārkraušanucitākuģīuzskatapariziešanunoMauritānijaszvejaszona s.Tāpēckuģiiesniedzuzraudzībasiestādeizvejas
žurnālaunzvejasžurnālapielikumaoriģinālusunnorāda,vaitiegatavoj asturpinātzvejuvaiizietnoMauritānijaszvejas
zonas.
5. Iepriekš 1. līdz 4. punktā neminēta nozveju pārkraušana citā kuģī Mauri tānijas EEZ ir aizliegta. Šā noteikuma pārkāpē-
jiem piemēro Mauritānijas tiesību aktos paredzētās sankcijas.
6. Mauritānija patur tiesības neatļaut pārkraušanu citā kuģī, ja attiecī gais transportkuģis ir bijis iesaistījies nelegālā,
nereģistrētā un neregulētā zvejā Mauritānijas EEZ vai ārpus tās.L 203/42 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
IV NODAĻA
Inspekcija un uzraudzība
1. Kopienas kuģu kapteiņi atļauj uzņemt uz kuģa par zvejas inspekciju un uz raudzību atbildīgās Mauritānijas amatperso-
nas un atvieglo viņu pienākumu izpildi.
Minētās amatpersonas paliek uz kuģa tikai tik ilgi, cik vajadzīgs viņu pie nākumu izpildei.
Pēc katras veiktās inspekcijas un uzraudzības darbības kuģa kapteinim ie sniedz inspekcijas ziņojumu.
2. Kopiena apņemas īstenot īpašu uzraudzības programmu Kopienas ostās. Š o programmu dara zināmu Ministrijai, kura
paturtiesībasprasīt,laisaskaņāarVnodaļutaiļaujpiedalītiesminētā suzraudzībasveikšanā.Uzraudzībasziņojumukop-
savilkumu regulāri nosūta Ministrijai.
V NODAĻA
Kopīgā novērošanas sistēma uzraudzībai krastā
Lai uzlabotu krastā veiktās uzraudzības efektivitāti, Puses vienojas iz veidot kopīgu novērošanas sistēmu. Tālab tās iz-
raugāspārstāvjus,kuripiedalāsattiecīgovalstsuzraudzībasiestāžuv eiktajāsuzraudzībasuninspekcijasdarbībāsunvar
izteikt piezīmes par nolīguma īstenošanu.
Šiem pārstāvjiem:— jābūt profesionāli kvalificētiem,— ar atbilstošu pieredzi zvejniecībā, un— pilnībā jāpārzina nolīgums un šis protokols.Inspekciju veic valsts inspekcijas iestādes, un minētie pārstāvji, kas p iedalās inspekcijā, nav tiesīgi pēc savas iniciatīvas
īstenot valsts amatpersonām piešķirtās inspekcijas pilnvaras.
Lai varētu savākt viņu uzdevuma izpildei vajadzīgos datus (bez personvār diem), valsts amatpersonas pavadībā pārstāv-
jiem ir piekļuve kuģim, tā telpām un dokumentiem, kurus pārbauda minētā am atpersona.
Pārstāvji pavada valsts inspektorus, kad tie apmeklē ostas, kuģus piestā tnēs, atklāto izsoļu namus, zivju vairumtirdznie-
cības vietas, saldētavas un citus objektus, kuros izkrauj un glabā zivis l īdz to piedāvāšanai tirgū.
Reizi četros mēnešos pārstāvji sagatavo un iesniedz ziņojumu par uzraudz ības pasākumiem, kuros viņi ir piedalījušies.
Šo ziņojumu sniedz kompetentajām iestādēm. Tās nosūta ziņojuma kopiju ot rai Pusei.
1.Īstenošana
Puses kompetentā uzraudzības iestāde katrā atsevišķā gadījumā 10 dienas iepriekš rakstiski paziņo otrai Pusei par in-
spekcijām, kuras tā paredzējusi veikt savās ostās.
Otra Puse 5 dienas iepriekš paziņo par nodomu nosūtīt pārstāvi.Pārstāvja komandējuma ilgums nepārsniedz 15 dienas.
2.Konfidencialitāte
Kopējo uzraudzības darbību laikā pārstāvis saudzē iekārtas un aprīkojum u uz kuģa un citas ierīces, kā arī ievēro visu
viņam pieejamo dokumentu konfidencialitāti.
Darba rezultātus pārstāvis atklāj tikai kompetentajām iestādēm.31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/43
3.Īstenošanas vieta
Šo uzraudzības sistēmu īsteno izkraušanas ostās Kopienā un Mauritānijas ostās.
4.Finansējums
Katra Puse sedz sava pārstāvja izdevumus, kas radušies kopīgās uzraudzīb as darbību laikā, tostarp ceļa un uzturēšanās
izdevumus.
VI NODAĻA
Procedūra uzkāpšanai uz klāja un sankciju piemērošanas procedūra
1.Protokols, kuru sagatavo pēc uzkāpšanas uz klāja
Uzraudzības iestāde protokolu pēc uzkāpšanas uz klāja sagatavo, pamatoj oties vienīgi uz konstatētajiem pārkāpu-
miem, kas iekļauti inspekcijas ziņojumā, kuru sagatavo pēc kuģa pārbaude s. Šis inspekcijas ziņojums, kurā precizē uz
klājauzkāpšanasapstākļusuniemeslus,jāparakstakuģakapteinim;kapt einisvarpievienotziņojumamsavaspiezīmes
un saņem no uzraudzības iestādes minētā ziņojuma kopiju.
Šīparakstīšananeierobežokapteiņatiesībasuniespējasaizstāvētiesp retapsūdzībāmviņaminkriminētospārkāpumos.
2.Paziņojums par uzkāpšanu uz klāja
Ja notikusi uzkāpšana uz klāja, uzraudzības iestāde ar vēstuli kuģa pārst āvim dara zināmu pārkāpumu protokolu, kas
sagatavots pēc uzkāpšanas uz klāja un kam pievienots inspekcijas ziņojum s. Uzraudzības iestāde iespējami drīz, bet,
vēlākais, 48 darbalaika stundās, informē Delegāciju par visiem gadījumi em, kuros notikusi uzkāpšana uz kuģa vai ti-
kušas piemērotas sankcijas Kopienas zvejas kuģiem Mauritānijas zvejas z onās.
Ja pārkāpumu nevar novērst, kamēr kuģis ir jūrā, kapteinim pēc uzraudzība s iestādes pieprasījuma jāieved kuģis Nua-
dibu ostā. Ja kapteiņa atzītu pārkāpumu var novērst, kamēr kuģis ir jūrā, z veju drīkst turpināt.
Abos gadījumos pēc konstatētā pārkāpuma novēršanas kuģis turpina zveju.
3.Pārkāpuma noregulēšana pēc uzkāpšanas uz klāja
3.1. Saskaņā ar šo protokolu un Mauritānijas tiesību aktiem pārkāpumus va r noregulēt ārpustiesas kārtībā vai tiesā.
3.2. Ārpustiesas noregulējuma gadījumā uzliktās sodanaudas lielumu nos aka saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, kas
paredz minimālās un maksimālās soda likmes.
Kuģa aģents tūlīt sazinās ar uzraudzības iestādi, lai rastu piemērotu ris inājumu.
Uzraudzībasiestāde24stundaspēctam,kadkuģisirienācisostā,tikaiuz vienudarbdienusasauckonfliktaizšķiršanas
komiteju. Tas pats attiecas arī uz tādu uzkāpšanu uz klāja, kura notiek, ka d kuģi inspicē, tam izejot no zvejas zonas.
Sodanaudajāsamaksāarpārskaitījumu,vēlākais,30dienāspēckonflikta izšķiršanas.JakuģisizietnoMauritānijasEEZ,
maksājums jāveic pirms minētās iziešanas. Kuģi atbrīvot ir pamats tad, ka d uzraudzības iestāde ir saņēmusi Valsts ka-
sesizsniegtumaksājumakvītiun/vaiattiecīgaSWIFTbankaspārskaitīju makopiju,kuruapliecinājusiMauritānijasCen-
trālā banka (Nuadibu vai Nuakšotā). Ja pamatojums ir apliecinātā SWIFT pā rskaitījuma kopija, kuģa aģentam
72 stundās pēc kuģa atbrīvošanas jānosūta uzraudzības iestādei Valsts ka ses izsniegtās maksājuma kvīts oriģināls.
3.3. Ja konflikta izšķiršanas procedūra nav bijusi sekmīga, Ministrija l ietu tūlīt nodod Republikas prokuroram. Saskaņā ar
spēkā esošajiem tiesību aktiem kuģa īpašnieks iemaksā drošības naudu, la i segtu iespējamās sodanaudas. Kuģi atbrīvo
72 stundās pēc drošības naudas iemaksas.L 203/44 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
3.4. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām. Ministrija t o atbrīvo, ja tiesvedība beidzas bez notiesāšanas.
Līdzīgāveidā,jatiesvedībanoslēdzasarsodanaudasuzlikšanu,tāssama ksuveicsaskaņāarspēkāesošajiemtiesībuak-
tiem, kuros noteikts, ka drošības naudu atbrīvo, ja minēto samaksu veic 30 dienās pēc sprieduma pasludināšanas.
3.5. Kuģim un tā apkalpei atļauj atstāt ostu, ja:
— ir izpildītas ārpustiesas noregulējumā paredzētās saistības; vai ja— ir iemaksāta 3.3. punktā minētā drošības nauda, kuru Ministrija pieņēmu si, līdz tiek pabeigta tiesvedība.
4.Noteikumu ievērošana
Visu informāciju par ārpustiesas noregulējuma procedūras piemērošanu u n tiesvedību, kas saistīta ar Kopienas kuģu
izdarītiem pārkāpumiem, ar Delegācijas starpniecību 48 stundās paziņo K omisijai.
VII NODAĻA
Zvejas kuģu satelītnovērošana
1. Kamērzvejaskuģi,kaszvejosaskaņāaršonolīgumu,atrodasMauritānij asEEZ,tosnovēroarsatelītsistēmaspalīdzību.
2. Satelītnovērošanas vajadzībām 4. papildinājumā ir norādītas Mauritā nijas EEZ koordinātas (ģeogrāfiskais platums un
garums).
3. Puses apmainās ar informāciju par adresēm un specifikācijām elektroni skai saziņai starp to uzraudzības centriem
saskaņā ar 5. līdz 7. punktu. Šajā informācijā pēc iespējas norāda atbildī gās personas, viņu tālruņa un faksa numurus
unelektroniskāsadreses(internetavaihttpsadreses),kovarizmantotv ispārējaiinformācijasapmaiņaistarpuzraudzī-
bas centriem. Informācija par Mauritānijas Zvejniecības uzraudzības ce ntru norādīta šā pielikuma 1. papildinājumā.
4. Nosakot kuģa atrašanās vietu, kļūda nedrīkst pārsniegt 500 m, un ticamī bas intervālam jābūt 99 %.
5. Līdzko kuģis, kurš zvejo saskaņā ar nolīgumu un kuru novēro ar satelītsi stēmas palīdzību atbilstīgi Kopienas tiesību
aktiem, ieiet Mauritānijas EEZ, karoga valsts uzraudzības centrs tūlīt s āk sūtīt uzraudzības iestādei ( FMC) ziņojumus
par attiecīgā kuģa atrašanās vietu (kuģa identifikācija, ģeogrāfiskais garums un platums, uzņemtais kurss un ātrums),
un tos sūta ne retāk kā reizi stundā. Šo ziņojumu nosaukums ir “Ziņojums par atrašanās vietu”.
6. Ziņojumus, kas minēti 5. punktā, sūta elektroniski http formātā vai izm antojot kādu citu drošu datu apmaiņas proto-
kolu (piemēram, X.25). Šos ziņojumus sūta reālajā laikā un 3. papildināju ma tabulā norādītajā formātā.
7. Jauzzvejaskuģauzstādītāpastāvīgāssatelītnovērošanasaparatūrad arbojasarkļūdāmvainedarbojasnemaz,kuģakap-
teinis5.punktāparedzētoinformācijukarogavalstsuzraudzībascentra munMauritānijas FMClaikusnosūtapafaksu.
Šādos apstākļos reizi 4 stundās jāsūta kopējais ziņojums par atrašanās vi etu. Šajā kopējā ziņojumā par atrašanās vietu
iekļauj visus ziņojumus par atrašanās vietu, kurus kuģa kapteinis ik stun du ierakstījis saskaņā ar 5. punktu. Kuģa īpaš-
niekiem ieteicams piesardzības dēļ turēt uz kuģa otru raidītāju.
Minētos ziņojumus karoga valsts uzraudzības centrs tūlīt nosūta Mauritā nijasFMC. Bojāto aparatūru salabo vai no-
maina ne ilgāk kā 5 dienās. Šā termiņa beigās attiecīgajam kuģim jāatstāj M auritānijas EEZ vai jāienāk kādā no Mau-
ritānijas ostām.
Jarodasnopietnatehniskaproblēmaunvajadzīgspapildulaiks,pēckapte iņapieprasījumavarpieļautizņēmumu,kura
ilgums nepārsniedz 15 dienas. Šādā gadījumā turpina piemērot 7. punktu, u n visiem kuģiem, izņemot tunzivju zvejas
kuģus, jāienāk ostā, lai uzņemtu uz klāja Mauritānijas zinātnisko novēro tāju.
8. Karoga valsts uzraudzības centri reizi stundā kontrolē savu kuģu pārvi etošanos Mauritānijas EEZ. Ja kuģu uzraudzība
nenotiek paredzētajos apstākļos, par to tūlīt informē Mauritānijas FMCun piemēro 7. punktā noteikto procedūru.31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/45
9. Ja Mauritānijas FMCkonstatē, ka karoga valsts nesniedz 5. punktā paredzēto informāciju, ar D elegācijas starpniecību
par to tūlīt paziņo Komisijai.
10. Uzraudzības dati, kurus atbilstīgi šiem noteikumiem paziņo otrai Pus ei, ir paredzēti vienīgi Mauritānijas iestādēm, kas
kontrolēunuzraugasaskaņāarnolīgumuzvejojošoKopienasfloti.Šosdat usnekādāgadījumānedrīkstpaziņotkādam
citam.
11. Satelītnovērošanas sistēmas programmatūras un aparatūras elementi em jābūt drošiem, to darbībai jāizslēdz jebkāda
atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespēja.
Sistēmai jābūt pilnībā automatizētai, tai jādarbojas bez pārtraukuma un neatkarīgi no vides un klimatiskajiem apstāk-
ļiem. Satelītnovērošanas sistēmu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarī t neekspluatējamu vai iejaukties tās darbībā.
Kuģa kapteinis nodrošina to, ka— dati netiek sagrozīti,— satelītnovērošanas aparatūras antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķ ēršļu,
— elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas aparatūrai ir nepārtrauk ta,
— satelītnovērošanas aparatūra nav aizvākta no kuģa.
12. Puses vienojas pēc pieprasījuma apmainīties ar informāciju par izman toto satelītnovērošanas aparatūru, lai nodroši-
nātu to, ka ikviens aparatūras elements pilnībā atbilst otras Puses prasī bām saistībā ar šiem noteikumiem.
13. Visasdomstarpībasparšonoteikumuinterpretācijuvaipiemērošanui zskataPušuapspriedēsApvienotajākomitejā,kas
paredzēta nolīguma 10. pantā.
14. Ja rodas šaubas par konkrētu kuģi, Mauritānijas FMCnosūta informācijas pieprasījumu karoga dalībvalsts FMC,u nt a s
tūlīt pārraida attiecīgā kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskās koordināta s par pieprasījumā norādīto laikposmu.
Ja rodas aizdomas par dažu kuģu darbībām, Mauritānija par to sniedz oficiā lu paziņojumu karoga valstij un Kopienai.
Kopiena apņemas šādos gadījumos piemērot Kopienas tiesību aktu noteikum us.
15. Puses apņemas nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā ra st piemērotākos risinājumus, lai
a) pirmsšāprotokolastāšanāsspēkāatrisinātuvisastehniskāsproblēma s,kasvarietekmēt VMSsistēmasefektivitāti
Mauritānijas zvejas zonās,
b) analizētu veidus un līdzekļus sadarbības stiprināšanai, lai uzlabotu VMSnoteikumu izpildi, jo īpaši lai veicinātu
datu pārraidi no Eiropas kuģiem vienlaikus karoga dalībvalsts FMCun uzraudzības iestādei.
VIII NODAĻA
Mauritānijas zinātniskie novērotāji uz Kopienas kuģiem
Ar šo izveido novērošanas sistēmu uz Kopienas kuģiem.1. Katrs Kopienas kuģis, kuram ir licence zvejai Mauritānijas zvejas zonā s, uzņem uz klāja Mauritānijas zinātnisko novē-
rotāju (izņemot tunzivju seinerus, uz kuriem novērotājus uzņem pēc Minis trijas pieprasījuma). Uz katra kuģa ir tikai
viens zinātniskais novērotājs.
Katru ceturksni pirms licenču izdošanas Ministrija ar Delegācijas starp niecību iesniedz Komisijai to kuģu sarakstu, uz
kuru klāja jāuzņem zinātniskais novērotājs.L 203/46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
2. Laikposms, ko zinātniskais novērotājs pavada uz kuģa, atbilst reisa il gumam. Tomēr pēc skaidra Ministrijas pieprasī-
juma uz kuģa pavadāmo laiku var sadalīt vairākiem zvejas reisiem atkarībā no reisa vidējā ilguma konkrētam kuģim.
Šādu pieprasījumu Ministrija veic tad, kad paziņo, kurš zinātniskais nov ērotājs izraudzīts darbam uz konkrētā kuģa.
Tāpat, ja reisa ilgumu samazina, zinātniskajam novērotājam var būt jādod as vēl vienā reisā ar to pašu kuģi.
3. Ministrija vismaz septiņas darbdienas pirms paredzētās uzņemšanas uz klāja ar Delegācijas starpniecību paziņo Komi-
sijai, kuri zinātniskie novērotāji ir izraudzīti darbam un apgādāti ar vi siem vajadzīgajiem dokumentiem.
4. Visus ar zinātniskā novērotāja darbību saistītos izdevumus, arī atalg ojumu, piemaksas un pabalstus sedz Ministrija. Ja
zinātnisko novērotāju uzņem uz klāja vai izceļ krastā ārzemju ostā, ceļa i zdevumus un dienasnaudu, līdz novērotājs
uzkāpj uz klāja vai ierodas Mauritānijas ostā, sedz kuģa īpašnieks.
5. Kuģa kapteinis, kuram jāuzņem uz klāja zinātniskais novērotājs, veic v isus vajadzīgos pasākumus zinātniskā novēro-
tāja uzņemšanai uz klāja un izcelšanai krastā.
Zinātniskais novērotājs uz kuģa uzturas tādos pašos apstākļos kā kuģa vir snieki.
Zinātniskā novērotāja rīcībā ir visi viņa pienākumu izpildei vajadzīgie līdzekļi. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sa-
karulīdzekļiem,kasvajadzīgizinātniskānovērotājapienākumuizpilde i;dokumentiem,kuriirtiešisaistītiarkuģaveik-
tajām zvejas darbībām, respektīvi, zvejas žurnālam, zvejas žurnāla piel ikumam un navigācijas žurnālam; kuģa daļām,
kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpild i.
6. Zinātniskie novērotāji parasti uzkāpj uz klāja (un izceļas krastā) Mau ritānijas ostā pirmā reisa sākumā pēc tam, kad
paziņoti novērošanai izraudzītie kuģi (tam jānotiek vismaz 20 dienas pir ms reisa sākuma).
Attiecīgie kuģu īpašnieki ar savu vietējo pārstāvju starpniecību 15 dien ās pēc minētā paziņojuma, izmantojot šā pie-
likumaInodaļānorādītossaziņaslīdzekļus,darazināmuuzraudzībasies tādei,kuradienaunostaizraudzītaszinātnis-
kā novērotāja uzņemšanai uz klāja.
7. Zinātniskajam novērotājam jāpiesakās izraudzītā kuģa kapteinim dien u pirms paredzētās uzņemšanas uz klāja. Ja zi-
nātniskais novērotājs neierodas, kuģa kapteinis par to informē uzraudzī bas iestādi, kura divās stundās norīko citu no-
vērotāju. Ja cits novērotājs netiek norīkots, kuģis, saņēmis apliecību p ar zinātniskā novērotāja neierašanos, ir tiesīgs
atstātostu.TomērMinistrijaparsaviemlīdzekļiemvēlākvarnodrošināt jaunazinātniskānovērotājauzņemšanuuzklā-
ja, netraucējot kuģa zvejas darbību.
8. Jakuģaīpašnieksneizpildakādunonoteikumiemparzinātniskajiemnov ērotājiem,zvejaslicenciautomātiskiapturlīdz
laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības.
9. Zinātniskajiem novērotājiem:
— jābūt profesionāli kvalificētiem,— ar atbilstošu pieredzi zvejniecībā, un— pilnībā jāpārzina šis protokols un attiecīgie Mauritānijas tiesību akt i.
10. Zinātniskais novērotājs nodrošina to, ka Kopienas kuģi, kas darbojas Mauritānijas zvejas zonā, ievēro šo protokolu.
Viņš par to sagatavo ziņojumu. Zinātniskais novērotājs:— novēro kuģu zvejas darbības,— pārbauda to kuģu atrašanās vietu, kas piedalās zvejas darbībās,— ņem bioloģiskos paraugus zinātniskajām programmām,— reģistrē datus par izmantotajiem zvejas rīkiem un linuma acs izmēru.31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/47
11. Novērošana attiecas tikai uz zvejas darbībām un ar tām saistītajām dar bībām, kuras reglamentē ar šo protokolu.
12. Zinātniskais novērotājs:
— veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās u n uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un ne-
kavē zvejas darbības,
— lai noteiktu linuma acs izmēru zvejas rīkiem, kurus izmanto saskaņā ar no līgumu, izmanto šim nolūkam apsti-
prinātus instrumentus un procedūras,
— saudzē iekārtas un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiec īgā kuģa dokumentu konfidencialitāti.
13. Novērošanaslaikabeigāsunpirmsnokāpšanasnokuģazinātniskaisnov ērotājssagatavoziņojumu,izmantojotparau-
gu šā pielikuma 2. papildinājumā. Viņš to paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis pēc saviem ieskatiem var ziņoju-
mampievienotvailiktpievienot,viņaprāt,būtiskaspiezīmes,kuraskap teinisparaksta.Kadzinātniskaisnovērotājsatstāj
kuģi, viņš nodod kapteinim vienu ziņojuma eksemplāru.
Ministrija ar Delegācijas starpniecību katru mēnesi nosūta Komisijai ie priekšējā mēneša ziņojumus (zināšanai).
IX NODAĻA
Izmetumi un jūras piesārņošana
Pusesiedziļināszvejaskuģugūtāsnozvejasizmetumuproblēmāunizpētaš oizmetumuizmantošanasiespējasunlīdzekļus.
Puses vienojas pēc šā protokola stāšanās spēkā īstenot kontroles pasākum us, kuru mērķis ir novērst atkritumeļļu izgāšanu
no zvejas kuģiem jūrā.
X NODAĻA
Nelegālās zvejas apkarošana
Lai Mauritānijas zvejas zonās novērstu un apkarotu nelegālās zvejas darb ības, kuras apdraud zvejas resursu pārvaldības po-
litikas īstenošanu, Puses vienojas regulāri apmainīties ar informāciju par šīm zvejas darbībām.
Papilduspasākumiem,koPusesjaupiemērosaskaņāarspēkāesošajiemties ībuaktiem,tāsapspriežasparcitāmkopējasvai
individuālas rīcības iespējām. Tādēļ tās pastiprina sadarbību, jo īpaši nelegālās zvejas darbību apkarošanā.L 203/48 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
1. papildinājums
MAURITĀNIJAS UN EIROPAS KOPIENAS ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMS
UZRAUDZĪBAS IESTĀDES ADRESE
Délégation à la Surveillance des Pêches et au Contrôle en Mer
(Delegation for Fisheries Surveillance and Maritime Control)(DSPCM)
Adrese: Boîte Postale (BP) 260 Nouadhibou
Mauritanie
Tālrunis: (222) 574 57 01Fakss: (222) 574 63 12E-pasts: dspcm@toptechnology.mr
MAURITĀNIJAS ZVEJNIECĪBAS UZRAUDZĪBAS CENTRA (FMC) ADRESE
FMC nosaukums: DSPCM SSN [DSPCM VMS]
Tālr., VMS: (222) 574 67 43/574 56 26Fakss, VMS: (222) 574 67 43E-pasts, VMS: dspcm@toptechnology.mrAdrese, X25: 2080340300631531.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/49
2. papildinājums
ZINĀTNISKĀ NOVĒROTĀJA ZIŅOJUMS
L 203/50 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/51
3. papildinājums
VMS ZIŅOJUMU SNIEGŠANA MAURITĀNIJĀ
ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU
Dati KodsObligāti vai
fakultatīviPiezīmes
Ieraksta sākums SR O Sistēmas dati – apzīmē ieraksta sākumu
Adresāts AD O Ziņojuma dati – adresāts. ISOtrīsburtu valsts kods
Sūtītājs FR O Ziņojuma dati – sūtītājs. ISOtrīsburtu valsts kods
Karoga valsts FS OZiņojuma veids TM O Ziņojuma dati – ziņojuma veids: POS
Radio izsaukuma sig-
nālsRC O Kuģa dati – starptautiskais radio izsaukuma signāls
Līgumslēdzējas puses
iekšējais pazīšanas nu-mursIR O Kuģa dati – Līgumslēdzējas puses piešķirts vienotais numurs
(karoga valsts trīsburtu ISOkods, numurs)
Ārējais reģistrācijas
numursXR O Kuģa dati – borta numurs
Ģeogrāfiskais platums LA O Kuģaatrašanāsvietasdati–atrašanāsvietagr ādos,minūtēsunde-
smitdaļminūtēs Z/D GGMM.m ( WGS-84)
Piemērs: N2046.3
Ģeogrāfiskais garums LO O Kuģaatrašanāsvietasdati–atrašanāsvietagrā dos,minūtēsunde-
smitdaļminūtēs A/R GGMM.m ( WGS-84)
Piemērs: W01647.6
Kurss CO O Kuģa kurss 360° skalāĀtrums SP O Kuģa ātrums decimālmezglosDatums DA O Kuģaatrašanāsvietasdati–kuģaatrašanāsvietasreģistrēšan asda-
tumsUTC(GGGGMMDD)
Laiks TI O Kuģa atrašanās vietas dati – kuģa atrašanās vietas reģistrēšana s
laiksUTC(SSMM)
Ieraksta beigas ER O Sistēmas dati – apzīmē ieraksta beigas
Rakstzīmju kopa: ISO 8859.1
Datus pārraida pēc šāda parauga:— pārraides sākumu apzīmē ar divkāršu slīpsvītru (//) un kodu,— kodu no konkrētā datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/).Fakultatīvie dati jānorāda intervālā starp ieraksta sākumu un beigām.L 203/52 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
4. papildinājums
MAURITĀNIJAS EEZ ROBEŽAS
Protokolā noteiktās EEZ koordinātas
ESVMS
1. Dienvidu robeža Plat. 16° 04’ N Gar. 19° 58’ W
2. Koordinātas Plat. 16° 30’ N Gar. 19° 54’ W3. Koordinātas Plat. 17° 00’ N Gar. 19° 47’ W4. Koordinātas Plat. 17° 30’ N Gar. 19° 33’ W5. Koordinātas Plat. 18° 00’ N Gar. 19° 29’ W6. Koordinātas Plat. 18° 30’ N Gar. 19° 28’ W7. Koordinātas Plat. 19° 00’ N Gar. 19° 43’ W8. Koordinātas Plat. 19° 23’ N Gar. 20° 01’ W9. Koordinātas Plat. 19° 30’ N Gar. 20° 04’ W
10. Koordinātas Plat. 20° 00’ N Gar. 20° 14,5’ W11. Koordinātas Plat. 20° 30’ N Gar. 20° 25,5’ W12. Ziemeļu robeža Plat. 20° 46’ N Gar. 20° 04,5’ W
5. papildinājums
Nuadibu ostā ietilpstošās zonas koordinātas, kurā atļauts veikt pārkrau šanu citā kuģī
(BUOY 2= N 20° 43,6 W 17° 01,8)
1. Koordinātas Plat. 20° 43,6’ N Gar. 17° 01,4’ W
2. Koordinātas Plat. 20° 43,6’ N Gar. 16° 58,5’ W3. Koordinātas Plat. 20° 46,6’ N Gar. 16° 58,5’ W4. Koordinātas Plat. 20° 46,7’ N Gar. 17° 00,4’ W5. Koordinātas Plat. 20° 45,3’ N Gar. 17° 00,4’ W6. Koordinātas Plat. 20° 45,3’ N Gar. 17° 01,5’ W
Nuakšotas ostā ietilpstošās zonas koordinātas, kurā atļauts veikt pārkr aušanu citā kuģī
1. Koordinātas Plat. 18° 01,5’ N Gar. 16° 07’ W
2. Koordinātas Plat. 18° 01,5’ N Gar. 16° 03,8’ W3. Koordinātas Plat. 17° 59’ N Gar. 16° 07’ W4. Koordinātas Plat. 17° 59’ N Gar. 16° 03,8’ W31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/53
6. papildinājums
L 203/54 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
III PIELIKUMS
ZIVSAIMNIECĪBAS MINISTRIJA RŪPNIECISKĀS ZVEJAS DIREKTORĀTS
DATI PAR ZVEJAS KUĢU AKTIVITĀTI 2005.GADĀ
PAŠU VALSTS ES CITI KOPĀ
KATEGORIJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJA KSk. KW GT ZvD Sk. NOZVEJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJAS
1 22 10 484 5 413 2 390 1 538 35 18 408 9 889 4 682 7 663 9 7 151 2 135 697 468 66 36 043 17 437 7 769 9 669
2 8 7 042 3 171 398 386 14 4 794 3 089 1 956 7 210 1 307 161 18 6 23 12 143 6 421 2 372 7 602
3 6 2 049 1 040 904 1 294 13 2 387 1 244 1 418 4 036 4 1 939 799 418 503 23 6 375 3 083 2 740 5 833
40 0000 9 4 9 4 6 2 4 7 0 8 3 4 8 5 8 0 0000 9 4 9 4 6 2 4 7 0 8 3 4 8 5 8
5C 1 0 0 6 3 3 1 6 2 9 8 7 6 1 9 7 9 5 2 2 3 3 3 5 0 3 4 5 5 4 2 0 9 2 2 9 7 5 8 1 6 8 3 3 0 0000 1 5 0 9 7 8 7 0 5 0 7 9 8 29 553 39 166
G 8 8 2 6 6 9 9 2 0 0 8 1 1 1 7 1 4 1 0 1 3 7 0 0000 0 0000 8 8 2 6 6 9 9 2 0 0 8 1 1 1 7 1 4 1 0 1 3 7
S T 1 8 8 9 0 0 1 5 4 9 9 5 7 3 1 5 0 9 3 2 4 7 0 5 0 3 4 5 5 4 2 0 9 2 2 9 7 5 8 1 6 8 3 3 0 0000 2 3 8 1 2 4 5 6 9 7 0 8 79 41 267 49 303
60 0000 0 0000 0 0000 0 000070 0000 2 3 4 6 2 6 5 2 8 9 8 3 1 7 0 8 0 0000 2 3 4 6 2 6 5 2 8 9 8 3 0 1 7 0 88 0 0 0 0 0 27 9 797 6 137 7 633 4 1 451 909 31 11 248 7 046 0 7 6339 3 10 350 17 136 594 28 587 12 75 460 59 699 1 044 112 347 51 145 449 316 158 7 848 416 212 66 231 259 392 993 9 486 557 146
10 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4 1 236 839 44 80 4 1 236 839 44 80
KOPĀ227 119 940 76 717 35 796 64 275 183 196 611 132 433 19 691 158 288 73 157 533 321 00 1 9 025 417 269 483 474 084 530 151 64 512 639 833
KATEGORIJAS
KSk. Kuģu skaits 1 — VĒŽVEIDĪGIE, IZŅEMOT LANGUSTUS 7 — TUNZIVIS (ZVEJAS VA DI)
KW Jauda 2 — MELNAIS HEKS 8 — TUNZIVIS (MAKŠĶERES+ĀĶU JEDAS)GT Bruto tilpība 3 — GRUNTS ZVEJAS RĪKI, IZŅEMOT TRAĻUS 9 — PELAĢISKĀS SUGASZvDSk. Zvejas dienu skaits 4 — GRUNTS TRAĻI, IZŅEMOT MELNĀ HEKA ZVEJAI 10 — K RABJI
NOZVEJAS Kuģu kopējās nozvejas 5 — GALVKĀJI 11 — PELAĢISKĀS SUGAS (NOZVEJO TAS NESASALDĒ)
(mērķsugas un piezveja) 6 — LANGUSTI
NB!Dati par Baltijas valstu (Lietuvas un Latvijas) kuģu aktivitāti 2005. gad ā, tostarp dati par nozveju (133 053 tonnas), norādīti tabulas slejā “Citi ”, nevis slejā “ES”.
(*) Par tunzivju zvejas kategorijām (7. un 8. kategorija) norādītie dati i r ES mēroga dati.31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/55
ZIVSAIMNIECĪBAS MINISTRIJA RŪPNIECISKĀS ZVEJAS DIREKTORĀTS
DATI PAR ZVEJAS KUĢU AKTIVITĀTI 2006.GADĀ
PAŠU VALSTS ES CITI KOPĀ
KATEGORI-
JAKSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJA KSk. KW GT ZvDSk. NOZVEJAS
1 20 13 616 4 715 3 039 1 474 34 14 926 9 601 6 910 7 042 3 1 501 936 293 308 57 30 043 15 2 52 10 242 8 824
22 5 8 9 2 2 4 8 8 4 7 6 1 3 3 9 1 5 3 4 1 4 2 5 2 6 7 8 7 4 0 0000 1 5 4 5 0 4 3 6 3 8 2 6 1 4 8 3 5 036 2 7 7 9 1 0 1 0 5 9 4 4 6 6 1 7 1 1 1 0 5 5 2 6 3 7 2 1 7 3 0 0000 1 3 3 8 8 9 1 5 6 2 1 2 3 1 6 8 3 440 0000 0 0000 0 0000 0 0000
5C8 4
67 290 26 1761 8 9 4 7 1 1 2 1 2 4 3 3 0 0 8 6 1 7 9 8 3 7 6 6 5 1 3 9 9 5 0 0000 1 2 7
97 376 44 15926 612 25 207
G 4 2 7 5 4 6 4 8 3 8 0 0000 0 0000 4 2 7 5 4 6 4 8 3 8
ST 126 26 493 16 050 43 7 665 13 995 169 34 158 30 045
60 0000 1 5 7 0 2 1 9 9 8 1 1 0 0000 1 5 7 0 2 1 9 9 8 1 1
7(
*) 0 0000 1 0 2 0 0 6 2 8 5 4 7 9 7 8 1 1 2 2 0 6 8 5 6 5 0 2 1 4 2 1 3 0 1 4 1 9 7
8(*) 0 0000 2 0 8 3 8 3 3 2 0 7 7 8 1 2 1 6 4 6 1 1 4 9 1 4 3 6 1 2 9 9 4 8 1 2 1
90 0000 1 5 5 6 2 6 9 7 3 4 4 1 1 9 3 9 2 6 4 6 4 5 2 2 9 0 3 8 5 1 1 3 5 0 6 3 7 0 5 2 7 1 4 8 0 3 7 1 4 6 6 5 4 1 8 6 9 47 5 644 536 125
1 01 6 9 2 1 3 2 9 0 1 6 0 1 4 4 1 2 5 2 6 1 1 8 0 0 0000 2 1 1 3 3 3 8 4 1 5 1 3 4 01 10 0000 0 0000 0 0000 0 0000
KOPĀ155 84 966 32 257 30 304 22 821 144 135 762 117 216 19 836 304 709 52 118 565 125 006 3 998 271 788 351 339 293 274 479 54 138 590 528
KATEGORIJAS
KSk. Kuģu skaits 1 — VĒŽVEIDĪGIE, IZŅEMOT LANGUSTUS 7 — TUNZIVIS (ZVEJAS VA DI)
KW Jauda 2 — MELNAIS HEKS 8 — TUNZIVIS (MAKŠĶERES+ĀĶU JEDAS)GT Bruto tilpība 3 — GRUNTS ZVEJAS RĪKI, IZŅEMOT TRAĻUS 9 — PELAĢISKĀS SUGASZvDSk. Zvejas dienu skaits 4 — GRUNTS TRAĻI, IZŅEMOT MELNĀ HEKA ZVEJAI 10 — K RABJI
NOZVEJAS Kuģu kopējās nozvejas 5 — GALVKĀJI 11 — PELAĢISKĀS SUGAS (NOZVEJO TAS NESASALDĒ)
(mērķsugas un piezveja) 6 — LANGUSTI
(
*) Par tunzivju zvejas kategorijām (7. un 8. kategorija) norādītie dati ir E S mēroga dati.
Puses vienojas katru gadu, vēlākais, līdz nākamā gada 1. maijam atjauninā t šos zvejas piepūles datus.L 203/56 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
IV PIELIKUMS
Pamatnostādnes mērķu un darbības rādītāju matricas sagatavošanai, lai u zraudzītu ilgtspējīgas attīstības
stratēģijas īstenošanu Mauritānijas zivsaimniecības nozarē
Stratēģiskās prioritātes un mērķi Darbības rādītāji (indikatīvs uzskai tījums)
1.Zivsaimniecībaspārvaldībasuzlabošanaunnomas
optimizēšana
1.1.Ilgtspējīgu uzlabojumu ieviešana zvejniecībās Sagatavoto,īstenotounnovērtētozvejniecībasattīstībasplā-
nu skaits
Reģistrētopiekrasteszvejasunamatierzvejaskuģuskaits(ab-
solūtā un procentuālā izteiksmē)
Mauritānijas EEZ kuģu reģistra turēšana
1.2.Zivsaimnieciskāsunokeanogrāfiskāspētniecībaspastiprinā-
šanaKrājumu novērtēšanas nolūkā veikto apsekojumu skaits
Īstenoto pētniecisko programmu skaitsIeteikumu skaits, kas sniegti un ievēroti saistībā ar galveno
zvejas resursu stāvokli (jo īpaši zvejas aizliegumi un pārzve-joto krājumu saglabāšanas pasākumi)
1.3.Zvejas uzraudzības pastiprināšana [Neatkarīgu zvērinātu inspektoru skaits un attiecīgie piešķī-
rumi valsts budžetā]
Veikto inspekciju kvalitāte un daudzveidība (jūrā veiktās uz-
raudzības dienu skaits, ostā un jūrā veikto inspekciju skaits,no gaisa veikto inspekciju skaits, publicēto statistikas biļete-nu skaits)
Radarkontroles nodrošinātais pārklājums Mauritānijas EEZ
(procentuāli)
VMSkontrolesnodrošinātaisflotespārklājums(procentuāli)
Elektroniskā zvejas žurnāla izmantojums (procentuāli) rūp-
nieciskās un piekrastes zvejas flotē kopā
1.4.Zvejas kapacitātes kontrole un pielāgošana Zvejas kapacitātes pielāgošanas programmas īstenošana
Bentiskosugu,joīpašiastoņkāju,zvejaskuģuskaitasamazi-
nājums (procentuāli)
1.5.Jaunu zvejniecību attīstīšana Jaunu zvejniecību attīstības plānu īstenošana
2.Nozares ekonomiskās un sociālās ietekmes palie-
lināšana
2.1.Ostu infrastruktūras un pakalpojumu attīstīšana Nuadibu ostas renovācijā paveiktais darbs
Nuadibuamatierzvejasostasrenovācijāunpaplašināšanāpa-
veiktais darbs
Veikto pasākumu skaits, lai panāktu Zivju tirgus atbilstību
standartiem
Amatierzvejā gūto nozveju izkraušanas platformu izveidē
paveiktais darbs
Nuadibu apkaimē aizvākto vraku skaits31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/57
Stratēģiskās prioritātes un mērķi Darbības rādītāji (indikatīvs uzskai tījums)
2.2.Mauritānijas rūpnieciskās zvejas flotes pārstrukturēšana,
amatierzvejas flotes modernizēšana un veselības un higiēnasprasību izpildes nodrošināšanaPārstrukturēšanas jomā veikto pasākumu skaits
Piedāvāto finanšu instrumentu kvalitāteAr leduskastēm apgādāto zvejas laivu skaitsIzstrādātie un ieviestie noteikumi par obligātajām veselības
un higiēnas prasībām, ko piemēro zvejas laivām un tām gū-tajiem zvejas produktiem
2.3.Zvejas produktu kvalitātes uzlabošana (izkrauto un apstrā-
dāto produktu atbilstība veselības un higiēnas prasībām)Pielāgota un darbojas zvejas produktu inspekcijas sistēma
Veselības un higiēnas prasību jautājumos organizēto infor-
matīvo kampaņu skaits (organizēto kursu un apmācīto per-sonu skaits)
Darbojas zvejas produktu analīžu laboratorija NuakšotāNuakšotas Zivju tirgus atbilstība veselības un higiēnas prasī-
bām
Ar ledus traukiem apgādāto zvejas laivu skaitsAmatierzvejas produktu izkraušanai un apstrādei iekārtoto
vietu skaits
2.4.Amatierzvejas, iekšzemes zvejas un akvakultūras attīstīšana Amatierzvejā gūto nozveju apjoms
Īstenoto akvakultūras projektu skaitsIekšzemes zvejas projektiem novirzītā finansējuma apjoms
2.5.Privāto ieguldījumu veicināšana nozarē Pieņemto institucionālo reformu skaits
Ieguldījumu tiesiskās vides uzlabošanā paveiktais darbsĪstenotie finanšu mērķinstrumenti (budžeta pozīcijas par
amatierzveju, atbalsts rūpnieciskajai zvejai)
Izveidoto komerciālās partnerības forumu skaitsVeikto privāto ieguldījumu apjomsĪstenoto sabiedrisko–privāto vai privāto–privāto partnerības
projektu skaits
3.Jūras vides, dzīvotņu un piekrastes zonas aizsar-
dzība
3.1.Jūras vides un ūdens dzīvotņu aizsardzība Jūras vides stāvokļa analīzei veltīto pētījumu skaits (kopējais
stāvoklis un individuālu vides parametru analīze)
Veikto saglabāšanas pasākumu skaits un kvalitātePiesārņojošo vielu savākšanas spējas uzlabošanā paveiktais
darbs (atkritumeļļas savākšanas konteineri u.c.), notekūdeņuattīrīšanas iekārtu izbūve
Pieņemts un īstenots piesārņojošo vielu apsaimniekošanas
tiesiskais regulējums
3.2.Jūras piesārņojuma noteikšanas un apkarošanas spējas uz-
labošanaPretpiesārņojuma centra izveidē paveiktais darbs
Piesārņojuma apkarošanas jomā apgūtā materiāla kvalitāte
un kvantitāteL 203/58 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31.7.2008.
Stratēģiskās prioritātes un mērķi Darbības rādītāji (indikatīvs uzskai tījums)
4.Tiesiskā un institucionālā regulējuma reforma
4.1.Personāla apmācības iespēju uzlabošana Pieņemts un īstenots mācību plāns
Kvalifikācijaspaaugstināšanaskursuskaits,kasorganizētiva-
došajiem darbiniekiem
Mācību kursu skaits, kas organizēti tehniskajiem darbinie-
kiem
4.2.Zivsaimniecības ministrijas tehnisko dienestu un nozares
pārvaldībā iesaistīto dienestu darba efektivitātes uzlabošanaDarbības budžetu pieaugums (procentuāli)
Funkcionāla datubāzeAmatierzvejasunrūpnieciskāszvejaslicenčupārvaldībasuz-
labošana
4.3.Stratēģijasīstenošanasuzraudzībasunnovērtēšanaspilnvei-
de (sistēmas vadība)Ieviesta un darbojas uzraudzības sistēma
Izstrādātavērtēšanasrādītājukopa,unregulāritiekveiktssis-
tēmas novērtējums pēc šiem rādītājiem
Veikto regulāro novērtējumu skaits31.7.2008. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 203/59