Protokols par sadarbību kultūras jomā



Oficiālais Vēstnesis L 127 , 14/05/2011 Lpp. 1418 - 1426



Protokols par sadarbību kultūras jomā Puses, RATIFICĒJUŠAS 2005. gada 20. oktobrī Parīzē pieņemto UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (turpmāk — "UNESCO Konvencija"), kas stājās spēkā 2007. gada 18. martā, saskaņā ar procedūru, kas noteikta 15.10. panta (Stāšanās spēkā) 3. punktā, paredzējušas efektīvi īstenot UNESCO Konvenciju un sadarboties tās īstenošanā, balstoties uz Konvencijā paredzētajiem principiem un izstrādājot pasākumus atbilstīgi Konvencijas noteikumiem; ATZĪSTOT kultūras nozaru svarīgumu un kultūras preču un kultūras pakalpojumu kā kulturāli, ekonomiski un sociāli vērtīgu darbību daudzpusību; ATZĪSTOT, ka process, ko atbalsta ar šo nolīgumu, ir daļa no globālas stratēģijas, kuras mērķis ir sekmēt vienlīdzīgu izaugsmi un stiprināt Pušu savstarpējo sadarbību ekonomikas, tirdzniecības un kultūras jomā; ATGĀDINOT, ka šā protokola mērķi ir papildināti un atbalstīti, izmantojot esošos un turpmākos citās sistēmās pārvaldītos politikas instrumentus, lai: a) pastiprinātu Pušu kultūras nozaru spējas un neatkarību; b) veicinātu vietēja un reģionāla rakstura kultūras saturu; c) atzīstot, ka sekmīga starpkultūru dialoga nosacījums ir kultūras daudzveidības aizsargāšana un veicināšana; d) atzīstot, aizsargājot un veicinot kultūras mantojumu, kā arī sekmējot tā atzīšanu vietējo iedzīvotāju vidū un atzīstot tā vērtību kā līdzekli kultūras identitātes izteikšanā; UZSVEROT to, cik svarīgi ir veicināt Pušu savstarpējo sadarbību kultūras jomā un šai nolūkā katrā atsevišķā gadījumā ņemt vērā, cita starpā, Pušu kultūras nozaru attīstības pakāpi, kultūras apmaiņas strukturālās atšķirības un vietēja un reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmu esību, VIENOJAS PAR TURPMĀKO. 1. pants Darbības joma, mērķi un definīcijas 1. Neskarot pārējos šā nolīguma noteikumus, ar šo protokolu izveido pamatu Pušu sadarbībai kultūras pasākumu, preču un pakalpojumu apmaiņā, ietverot, cita starpā, audiovizuālo nozari. 2. Audiovizuālos pakalpojumus neiekļaujot septītās nodaļas (Pakalpojumu tirdzniecība, nodibinājumi un elektroniskā komercija) darbības jomā, netiek skartas tiesības un pienākumi saskaņā ar šo protokolu. Attiecībā uz visiem jautājumiem saistībā ar šā protokola īstenošanu, Puses atsaucas uz 3. un 3.bis pantā noteiktajām procedūrām. 3. Saglabājot un turpmāk pilnveidojot spēju izstrādāt un īstenot savu kultūras politiku ar mērķi aizsargāt un veicināt kultūras daudzveidību, Puses apņemas sadarboties, lai uzlabotu nosacījumus, kas reglamentē Pušu kultūras pasākumu, preču un pakalpojumu apmaiņu, un lai novērstu strukturālās atšķirības un asimetriskus modeļus, kas var rasties šādas apmaiņas gaitā. 4. Šajā protokolā: jēdzienus kultūras daudzveidība, kultūras saturs, kultūras izpausmes, darbības kultūras jomā, preces un pakalpojumi un kultūras nozares lieto UNESCO Konvencijā noteiktajā un lietotajā nozīmē; mākslinieki un citi kultūras jomas profesionāļi un tajā praktizējoši darbinieki ir fiziskas personas, kuras veic darbības kultūras jomā, ražo kultūras preces vai tieši piedalās kultūras pakalpojumu sniegšanā. A IEDAĻA HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI 2. pants Apmaiņa un dialogs kultūras jomā 1. Puses izvirza mērķi veicināt spēju noteikt un izstrādāt kultūras politikas virzienus, attīstīt kultūras nozares un sekmēt Pušu kultūras preču un pakalpojumu apmaiņas iespējas, tostarp dodot iespēju izmantot vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas. 2. Puses sadarbojas, veicinot kopējas izpratnes veidošanu un labāku informācijas apmaiņu kultūras un audiovizuālajos jautājumos, izmantojot dialogu, kā arī labas prakses apmaiņu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā. Minētais dialogs risināsies Komitejā sadarbībai kultūras jomā, kā arī, kad vien nepieciešams, citos attiecīgos forumos. 3. pants Komiteja sadarbībai kultūras jomā 1. Ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc šā protokola piemērošanas dienas izveido Komiteju sadarbībai kultūras jomā. Komitejā sadarbībai kultūras jomā ir Pušu valsts pārvaldes augstākās amatpersonas, kurām ir zināšanas un pieredze kultūras jautājumos un praksē. 2. Komiteja sadarbībai kultūras jomā tiekas pirmajā gadā pēc šā protokola piemērošanas un turpmāk pēc vajadzības, bet ne retāk kā vienu reizi gadā, lai pārskatītu šā protokola piemērošanu. 3. Atkāpjoties no piecpadsmitajā nodaļā (Institucionālie, vispārīgie un nobeiguma noteikumi) izklāstītajiem institucionālajiem noteikumiem, šis protokols nav Tirdzniecības komitejas kompetencē, un Komiteja sadarbībai kultūras jomā pilda visas Tirdzniecības komitejas funkcijas attiecībā uz šo protokolu, ja minētās funkcijas ir būtiskas šā protokola īstenošanai. 4. Katra puse izraugās biroju savā administratīvajā iestādē, kas veic vietējā kontaktpunkta funkciju, sadarbojoties ar otru pusi šā protokola īstenošanas nolūkā. 5. Katra puse izveido Vietējo(-ās) konsultantu grupu(-as) sadarbībai kultūras jomā, kuras(-u) sastāvā ir kultūras un audiovizuālās nozares pārstāvji, kuri aktīvi darbojas šajā protokolā ietvertajās darbības jomās un ar kuriem var apspriesties par jautājumiem, kas saistīti ar šā protokola īstenošanu. 6. Puse var lūgt rīkot apspriedes ar otru pusi Komitejā sadarbībai kultūras jomā par abpusēji interesējošiem jautājumiem saistībā ar šo protokolu. Šādā gadījumā Komiteja sadarbībai kultūras jomā tiekas nekavējoties un cenšas panākt abpusēji pieņemamu jautājuma risinājumu. To darot, Komiteja sadarbībai kultūras jomā var lūgt konsultācijas jebkuras Puses vai abu Pušu Vietējām konsultantu grupām, un katra puse var lūgt konsultāciju savai Vietējai konsultantu grupai. 3.bis pants Domstarpībuu izšķiršana Ja vien Puses nevienojas citādi un tikai tādā gadījumā, ja šā protokola 3. panta 6. punktā minētais jautājums nav pietiekami atrisināts minētajā pantā izklāstītajā konsultāciju procedūrā, attiecībā uz šo protokolu piemēro četrpadsmito nodaļu (Domstarpību izšķiršana) ar šādām izmaiņām: a) visas norādes četrpadsmitajā nodaļā (Domstarpību izšķiršana) uz Tirdzniecības komiteju saprot kā norādes uz Komiteju sadarbībai kultūras jomā; b) šā nolīguma 14.5. panta (Šķīrējtiesas izveide) vajadzībām Puses cenšas vienoties par šķīrējtiesnešiem, kuriem ir nepieciešamās zināšanas un pieredze ar šo protokolu saistītos jautājumos. Ja Puses nespēj vienoties par šķīrējtiesas sastāvu, šķīrējtiesnešus ieceļ izlozējot, kā noteikts 14.5. panta 3. punktā, izvēloties tos no saraksta, kas izveidots saskaņā ar šā panta c) apakšpunktu, nevis no saraksta, kas izveidots saskaņā ar 14.18. pantu (Šķīrējtiesnešu saraksts); c) Komiteja sadarbībai kultūras jomā nekavējoties pēc tās izveides sagatavo 15 personu sarakstu, kuras vēlas un var strādāt par šķīrējtiesnešiem. Katra puse ierosina piecas personas, kuras var strādāt par šķīrējtiesnešiem. Puses arī vienojas par piecām personām, kas nav nevienas Puses valstspiederīgie un kas būs šķīrējtiesas priekšsēdētāji. Komiteja sadarbībai kultūras jomā nodrošina, ka sarakstā vienmēr ir minētais personu skaits. Šķīrējtiesnešiem ir zināšanas un pieredze saistībā ar šā protokola priekšmetu. Šķīrējtiesneši ir neatkarīgi, strādā neatkarīgi un nepilda organizāciju vai valdības norādījumus jautājumos, kas saistīti ar domstarpībām, kā arī ievēro 14-C pielikuma noteikumus (Šķīrējtiesnešu un vidutāju rīcības kodekss); d) nosakot apturamās saistības saskaņā ar 14.11. panta (Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma neizpildes gadījumā) 2. punktu domstarpībās, kas radušās saistībā ar šo protokolu, prasītāja puse var apturēt tikai no šā protokola izrietošās saistības; e) neskarot 14.11. panta 2. punktu, nosakot apturamās saistības domstarpībās, kas nav saistītas ar šo protokolu, prasītāja Puse nedrīkst apturēt no šā protokola izrietošās saistības. 4. pants Mākslinieki un citi kultūras jomas profesionāļi un tajā praktizējoši darbinieki 1. Puses cenšas atbilstīgi saviem attiecīgajiem tiesību aktiem sekmēt tādu otras Puses mākslinieku un citu kultūras jomas profesionāļu un tajā praktizējošu darbinieku iebraukšanu un pagaidu uzturēšanos to teritorijā, kuri nevar atteikties no saistībām, ko uzņēmušies saskaņā ar septītās nodaļas (Pakalpojumu tirdzniecība, uzņēmējdarbības veikšana un elektroniskā komercija) noteikumiem, un kuri ir: a) otras Puses mākslinieki, aktieri, tehniskie darbinieki un citi kultūras jomas profesionāļi un tajā praktizējoši darbinieki, kuri iesaistīti kinofilmu vai televīzijas programmu uzņemšanā, vai b) otras Puses mākslinieki un citi kultūras jomas profesionāļi un tajā praktizējoši darbinieki, piemēram, vizāžisti, ar mākslīgiem materiāliem strādājoši mākslinieki, izpildītājmākslinieki un pasniedzēji, komponisti, autori, izklaides pakalpojumu sniedzēji un citi kultūras jomas profesionāļi un tajā praktizējoši darbinieki, kuri iesaistīti darbībās kultūras jomā, piemēram, mūzikas ierakstīšanā, vai līdztekus citām darbībām aktīvi piedalās kultūras pasākumos, piemēram, literārajos gadatirgos vai festivālos, ar noteikumu, ka šīs personas nav iesaistītas pakalpojumu pārdošanā plašai sabiedrībai vai nesniedz pakalpojumus pašas, savā vārdā nesaņem samaksu no avota, kurš atrodas Pusē, kurā tās īslaicīgi uzturas, un nav iesaistītas pakalpojuma sniegšanā, izpildot līgumu, kas noslēgts starp juridisku personu, kurai nav komerciālas klātbūtnes Pusē, kurā mākslinieks vai cits kultūras jomas profesionālis, vai tajā praktizējošs darbinieks īslaicīgi uzturas, un nav saistītas ar šīs Puses patērētāju. 2. Šī ieceļošana un pagaidu uzturēšanās Puses teritorijā saskaņā ar 1. punktu, ja tā ir atļauta, ir uz laiku līdz 90 dienām katrā 12 mēnešu periodā. 3. Puses cenšas atbilstīgi saviem attiecīgajiem tiesību aktiem sekmēt mākslinieku un citu kultūras jomas profesionāļu un tajā praktizējošu darbinieku apmācību un kontaktu palielināšanu, ja šīs personas darbojas kā: a) teātra producenti, dziedātāju grupas, ansambļu un orķestru dalībnieki; b) autori, komponisti, tēlnieki, izpildītājmākslinieki un citi individuālie mākslinieki; c) mākslinieki un citi kultūras jomas profesionāļi un tajā praktizējoši darbinieki, kuri tieši iesaistīti cirka, atrakciju parku un tamlīdzīgu atrakcijas pakalpojumu sniegšanā; d) mākslinieki un citi kultūras jomas profesionāļi un tajā praktizējoši darbinieki, kuri tieši iesaistīti sarīkojumu deju vai diskotēku pakalpojumu sniegšanā un kuri darbojas kā deju skolotāji. B IEDAĻA NOZARU NOTEIKUMI A APAKŠIEDAĻA Noteikumi attiecībā uz audiovizuāliem darbiem 5. pants Audiovizuāli kopražojumi 1. Šajā protokolā kopražojums ir audiovizuāls darbs, ko kopīgi producējuši Korejas un ES puses producenti un kurā minētie producenti ir veikuši ieguldījumu saskaņā ar šā protokola noteikumiem [1]. 2. Puses veicina sarunas par jaunu kopproducēšanas nolīgumu noslēgšanu un jau noslēgtu nolīgumu īstenošanu starp vienu vai vairākām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Koreju. Puses apliecina, ka Eiropas Savienības dalībvalstis un Koreja var piešķirt finansiālu atbalstu audiovizuālajiem kopražojumiem saskaņā ar attiecīgiem spēkā esošiem vai paredzamiem divpusējiem kopproducēšanas nolīgumiem, kuru puses ir viena vai vairākas Eiropas Savienības dalībvalstis un Koreja. 3. Puses saskaņā ar saviem attiecīgajiem tiesību aktiem veicina ES puses un Korejas producentu kopražojumu izstrādi, ietverot to, ka attiecībā uz kopražojumiem piešķir tiesības izmantot attiecīgas vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas. 4. Audiovizuālajiem kopražojumiem var izmantot šā panta 3. punktā minēto ES puses vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmu, piešķirot tiem Eiropas darbu statusu saskaņā ar 1. panta n) punkta i) apakšpunktu Direktīvā 89/552/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/65/EK vai tās attiecīgajiem grozījumiem, lai ņemtu vērā prasības par audiovizuālo darbu veicināšanu, kā noteikts Direktīvas 89/552/EEK 4. panta 1. punktā un 3.i. panta 1. punktā, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/65/EK vai tās attiecīgajiem grozījumiem [2]. 5. Audiovizuālajiem kopražojumiem var izmantot šā panta 3. punktā minētās Korejas vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas, piešķirot tiem Korejas darbu statusu, Kinofilmu un video ierakstu veicināšanas likuma ( 2009. gada 21. maija Likums Nr. 9676) 40. panta vai tā attiecīgo grozījumu un Apraides likuma ( 2008. gada 31. decembra Likums Nr.9280) 71. panta vai tā attiecīgo grozījumu un Paziņojuma par programmu reitingiem (Korejas Komunikāciju komisijas 2008. gada 31. decembra Paziņojums Nr. 2008-135) vai tā attiecīgo grozījumu īstenošanas nolūkā [3]. 6. Tiesības attiecībā uz kopražojumiem izmantot attiecīgās 4. un 5. punktā minētās vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas piešķir ar šādiem nosacījumiem: a) audiovizuālos kopražojumus īsteno starp uzņēmumiem, kuri tieši vai ar īpašuma daļu kontrolpaketi pieder vai turpina piederēt attiecīgi kādai Eiropas Savienības dalībvalstij vai Korejai un/vai kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai Korejas valstspiederīgajiem; b) kopražojumu uzņēmuma(-u) direktors(-i) vai vadītājs(-i) ir kādas Eiropas Savienības dalībvalsts un/vai Korejas valstspiederīgie un var pierādīt, ka dzīvo kādā no minētajām valstīm; c) visos audiovizuālos kopražojumos, izņemot animācijas darbus, ir jāpiedalās producentiem no divām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Animācijas darbu izstrādē ir jāpiedalās producentiem no trijām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Katras Eiropas Savienības dalībvalsts viena vai vairāku producentu kopējais finansiālais ieguldījums ir ne mazāk kā 10 %; d) ES puses producentu (ņemot kopā) un Korejas producentu (ņemot kopā) minimālais attiecīgais finansiālais ieguldījums audiovizuālā kopražojumā, izņemot animācijas darbus, ir ne mazāk kā 30 % no kopējām audiovizuālā darba producēšanas izmaksām. Animācijas darbos šis ieguldījums ir ne mazāk kā 35 % no kopējām darba producēšanas izmaksām; e) katras Puses producentu ieguldījums (kopā) ietver faktisku tehnisko un māksliniecisko līdzdalību, un abu Pušu ieguldījums ir sabalansēts. Jo īpaši audiovizuālos kopražojumos, izņemot animācijas darbus, katras Puses producentu tehniskais un mākslinieciskais ieguldījums (ņemts kopā) neatšķiras par vairāk kā 20 % attiecībā pret to finansiālo ieguldījumu un nepārsniedz 70 % no kopējā ieguldījuma. Animācijas darbos katras Puses producentu tehniskais un mākslinieciskais ieguldījums (ņemts kopā) neatšķiras par vairāk kā 10 % attiecībā pret to finansiālo ieguldījumu un katrā ziņā nepārsniedz 65 % no kopējā ieguldījuma; f) tādu trešo valstu producentu līdzdalība audiovizuālos kopražojumos, kuras ir ratificējušas UNESCO Konvenciju, ir pieļaujama, nepārsniedzot, ja vien iespējams, 20 % no kopējām darba producēšanas izmaksām un/vai tehniskā un mākslinieciskā ieguldījuma audiovizuālajā darbā. 7. Puses apliecina, ka tiesības attiecībā uz kopražojumiem piemērot to attiecīgās 4. un 5. punktā minētās vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas nodrošina abpusējus ieguvumus un ka kopražojumiem, kas atbilst 6. punkta prasībām, tiek piešķirts attiecīgi Eiropas vai Korejas darba statuss saskaņā ar 4. un 5. punktu, piemērojot vienīgi 6. punktā paredzētos nosacījumus. 8. a) Tiesības attiecībā uz kopražojumiem izmantot attiecīgās 4. un 5. punktā minētās vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas piešķir uz trīs gadiem pēc šā protokola piemērošanas. Pamatojoties uz Vietējo konsultantu grupu konsultācijām, sešus mēnešus pirms termiņa beigām Komiteja sadarbībai kultūras jomā tiekas, lai novērtētu tiesību īstenošanas rezultātus attiecībā uz kultūras daudzveidības veicināšanu un abpusēji izdevīgo sadarbību kopražojumu izstrādē. b) Tiesību izmantošanas termiņu pagarina par trīs gadiem un turpmāk pagarina automātiski uz tādu pašu termiņu, ja vien kāda no pusēm nepārtrauc tiesību izmantošanu, paziņojot par to rakstveidā vismaz trīs mēnešus pirms sākotnējā termiņa vai jebkura turpmākā termiņa beigām. Sešus mēnešus pirms šāda pagarināta termiņa beigām Komiteja sadarbībai kultūras jomā veic novērtēšanu ar līdzīgiem nosacījumiem, kā izklāstīts a) apakšpunktā. c) Ja vien Puses nevienojas citādi, šādu tiesību izmantošanas pārtraukšana neliedz attiecībā uz kopražojumiem izmantot attiecīgās 4. un 5. punktā minētās vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas saskaņā ar 6. punkta noteikumiem, ja attiecīgā kopražojuma pirmpārraides vai pirmās demonstrēšanas diena attiecīgajās teritorijās ir pirms attiecīgā termiņa beigām. 9. Kamēr tiek īstenotas tiesības attiecībā uz kopražojumiem izmantot 4. un 5. punktā minētās vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas, Puses, jo īpaši ar Vietējo konsultantu grupu starpniecību, regulāri uzrauga 6. punkta īstenošanu un ziņo par visām attiecīgajām problēmām Komitejai sadarbībai kultūras jomā. Komiteja sadarbībai kultūras jomā pēc Puses pieprasījuma var pārskatīt tiesības attiecībā uz kopražojumiem izmantot 4. un 5. punktā minētās vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas un/vai 6. punktā noteiktos kritērijus. 10. Paziņojot par to divus mēnešus iepriekš, puse var apturēt tiesības izmantot 4. vai 5. punktā minēto(-ās) vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmu(-as), ja, Pusei grozot attiecīgos šajos punktos minētos tiesību aktus, tiek radīta negatīva ietekme uz tiesībām, ko piemēro attiecībā uz minētajos punktos noteiktajiem kopražojumiem. Pirms šādas apturēšanas Puse, kas sniedz paziņojumu, ar otru pusi Komitejā sadarbībai kultūras jomā pārrunā un pārskata tiesību aktu grozījumu veidu un ietekmi. 6. pants Cita sadarbība audiovizuālajā jomā 1. Puses cenšas veicināt otras Puses audiovizuālo darbu izplatīšanu, organizējot festivālus, seminārus un tamlīdzīgus pasākumus. 2. Puses, papildus šā protokola 2. panta 2. punktā minētajam dialogam, sekmē sadarbību apraides jomā ar mērķi veicināt kultūras apmaiņu, īstenojot šādus pasākumus: a) informācijas un viedokļu par apraides politiku un reglamentējošiem noteikumiem apmaiņas veicināšana starp kompetentajām iestādēm; b) sadarbības un apmaiņas veicināšana starp apraides nozarēm; c) audiovizuālo darbu apmaiņas veicināšana; d) otras Puses teritorijā organizētu starptautisku apraides pasākumu apmeklēšanas un līdzdalības veicināšana. 3. Puses cenšas veicināt starptautisko un reģionālo standartu izmantošanu, lai nodrošinātu audiovizuālo tehnoloģiju savietojamību un sadarbspēju, tādējādi stiprinot sadarbību kultūras apmaiņas jomā. Tās sadarbojas, lai sasniegtu šo mērķi. 4. Puses cenšas veicināt tādu tehnisko materiālu un iekārtu nomu un izpirkumnomu kā radio un televīzijas iekārtas, mūzikas instrumentu un ierakstu studijas iekārtas, kas vajadzīgas audiovizuālo darbu izveidei un ierakstīšanai. 5. Puses cenšas veicināt audiovizuālo arhīvu pārveidošanu ciparu formātā. 7. pants Materiālu un iekārtu pagaidu imports audiovizuālo darbu uzņemšanas vajadzībām 1. Katra Puse attiecīgi veicina, lai tās teritorijā būtu vieta, kas piemērota kinofilmu un televīzijas programmu uzņemšanai. 2. Neskarot šā nolīguma noteikumus par preču tirdzniecību, Puses atbilstīgi saviem attiecīgajiem tiesību aktiem apsver un atļauj tādu tehnisko materiālu un iekārtu pagaidu importu no vienas Puses teritorijas otras Puses teritorijā, kas vajadzīgas, lai kultūras jomas profesionāļi un tajā praktizējoši darbinieki varētu uzņemt kinofilmas un televīzijas programmas. B APAKŠIEDAĻA Citu kultūras nozaru, izņemot audiovizuālo nozari, veicināšana 8. pants Izpildītājmāksla 1. Puses atbilstīgi saviem attiecīgajiem tiesību aktiem, īstenojot atbilstīgas programmas, sekmē intensīvākus izpildītājmākslinieku savstarpējos kontaktus tādās jomā kā profesionālā apmaiņa un apmācība, cita starpā, dalība noklausīšanās pasākumos, kultūras tīklu attīstīšana un veicināšana. 2. Puses veicina kopdarbu producēšanu izpildītājmākslas jomās starp vienas vai vairāku Eiropas Savienības dalībvalstu un Korejas producentiem. 3. Puses veicina starptautiskā teātra tehnoloģiju standartu izstrādi un teātra skatuves zīmju izmantošanu, tostarp iesaistot attiecīgās standartizācijas iestādes. Tās sadarbojas, lai sasniegtu šo mērķi. 9. pants Publikācijas Puses atbilstīgi saviem attiecīgajiem tiesību aktiem veicina apmaiņu ar otras Puses publikācijām un to izplatīšanu, īstenojot atbilstīgas programmas tādās jomās kā: a) gadatirgu, semināru, literāro pasākumu un citu tamlīdzīgu ar publikācijām saistītu pasākumu organizēšana, ietverot pārvietojamas struktūras publiskajiem lasījumiem; b) kopizdevumu un tulkojumu sagatavošanas veicināšana; c) bibliotekāru, rakstnieku, tulkotāju, grāmattirgotāju un izdevēju profesionālās apmaiņas un apmācības veicināšana. 10. pants Kultūras mantojuma vietu un vēsturisku pieminekļu aizsardzība Puses atbilstīgi saviem attiecīgajiem tiesību aktiem un neskarot citos šā nolīguma noteikumos paredzētās saistības un atrunas, īstenojot atbilstīgas programmas, veicina kompetences un paraugprakses apmaiņu kultūras mantojuma vietu un vēsturisku pieminekļu aizsardzības jomā, ievērojot UNESCO Pasaules kultūras mantojuma misiju, tostarp sekmējot arī ekspertu apmaiņu, sadarbību profesionālās apmācības jautājumos, palielinot vietējās sabiedrības informētību un konsultējot vēsturisku pieminekļu un aizsargājamu vietu aizsardzības jautājumos, kā arī attiecībā uz tiesību aktiem un tādu pasākumu īstenošanu, kas saistīti ar mantojumu, bet jo īpaši tā integrēšanu vietējās sabiedrības dzīvē. [1] Korejā ir kopražojumu atzīšanas procedūra, ko veic Korejas Komunikāciju komisija attiecībā uz apraides programmām un Korejas Filmu padome attiecībā uz filmām. Minētā atzīšanas procedūra ir tikai tehniska pārbaude, kuras mērķis ir nodrošināt kopražojuma atbilstību 6. punktā noteiktajiem kritērijiem. Visi kopražojumi, kuri atbilst šiem kritērijiem, tiek atzīti. [2] Tiesību aktu grozījumi neskar 10. punkta piemērošanu. [3] Turpat. -------------------------------------------------- VIENOŠANĀS PAR PĀRROBEŽU APDROŠINĀŠANAS PAKALPOJUMU SNIEGŠANU SASKAŅĀ AR 7.A PIELIKUMĀ (SAISTĪBU SARAKSTS) IEKĻAUTAJIEM SAISTĪBU SARAKSTIEM Attiecībā uz pārrobežu apdrošināšanas pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar 7.A pielikumā (Saistību saraksts) iekļautajiem saistību sarakstiem, proti, tādu risku apdrošināšanu, kas saistīti ar: a) jūras pārvadājumiem un komerciālo aviāciju, un palaišanu kosmosā, un kravu nogādāšanu kosmosā (ietverot pavadoņus), šādai apdrošināšanai sedzot jebkuru šādu elementu vai visus šādus elementus: pārvadājamās preces, transportlīdzeklis, ar ko veic pārvadājumu, un visa no tā izrietošā atbildība; b) precēm starptautiskajā tranzītā, Puses apliecina, ka tad, ja Eiropas Savienības dalībvalsts nosaka, ka šādus pakalpojumus var sniegt Eiropas Savienībā dibināti piegādātāji, Korejas finanšu pakalpojumu sniedzējs ar sava nodibinājuma starpniecību var sniegt šādus pakalpojumus jebkurai citai Eiropas Savienības dalībvalstij, pat tad, ja tas nav dibināts Eiropas Savienības dalībvalstī, kurā tiek sniegts pakalpojums. Precīzāk, šādi pakalpojumi ietver finanšu pakalpojumu izstrādi, izplatīšanu, tirdzniecību, pārdošanu un piegādi. Starp Eiropas Komisiju un tām Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuras saglabā šādu prasību par uzņēmējdarbības veikšanu Eiropas Savienībā, turpinās apspriedes ar mērķi veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu minēto pakalpojumu sniegšanu to teritorijās. ES puse atzinīgi vērtē Korejas priekšlikumu rīkot turpmākas apspriedes, lai panāktu vienošanos šajā jautājumā. Šī vienošanās ir šā nolīguma sastāvdaļa. -------------------------------------------------- VIENOŠANĀS PAR KOREJAS PASTA REFORMU PLĀNU [1] Risinot sarunas par šo nolīgumu, Korejas delegācija izskaidroja Eiropas Savienības delegācijai Korejas valdības nodomu īstenot pasta reformu plānu. Šai sakarībā Koreja vērsa Eiropas Savienības delegācijas uzmanību uz šādiem pasta reformu plāna aspektiem: Koreja plāno pakāpeniski paplašināt Korejas Pasta iestādes monopoltiesību izņēmumus, lai paplašinātu atļauto privāto piegādes pakalpojumu izmantošanu. Tas tiks veikts, grozot Pasta pakalpojumu likumu, saistītos tiesību aktus vai tiem pakārtotos noteikumus. a) Pēc minēto grozījumu pieņemšanas tiks skaidrāk noteikta Korejas Pasta iestādes kompetence vēstuļu korespondences jomā, mainot tās koncepciju, un tiks paplašināti monopoltiesību izņēmumi vēstuļu korespondences jomā, pamatojoties uz tādiem objektīviem standartiem kā svars, cena vai abiem minētajiem standartiem. b) Nosakot minēto grozījumu veidu un aptvērumu, Koreja ņems vērā dažādus faktorus, tostarp vietējā tirgus apstākļus, citu valstu pieredzi, kuras veikušas pasta pakalpojumu liberalizāciju, kā arī nepieciešamību nodrošināt universālu pakalpojumu. Koreja plāno īstenot minētos grozījumus trīs gadu laikā pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas. Piemērojot šos jaunos kritērijus, Koreja nodrošinās vienlīdzīgas iespējas visiem pasta un kurjerpasta piegādes pakalpojumu sniedzējiem Korejā. Koreja grozīs arī Pasta pakalpojumu likuma izpildes dekrēta 3. pantu, tādējādi paplašinot Korejas Pasta iestādes monopoltiesību izņēmumus, no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas iekļaujot tajos visus dokumentu starptautiskos kurjerpasta piegādes pakalpojumus. Precīzāk, uz visu dokumentu starptautiskajiem un vietējiem kurjerpasta piegādes pakalpojumiem Eiropas Savienības dalībvalstīs neattiecas pasta pakalpojumu monopoli. [1] Šī vienošanās nav saistoša un uz to neattiecas četrpadsmitā nodaļa (Domstarpību izšķiršana). -------------------------------------------------- VIENOŠANĀS PAR ĪPAŠĀM SAISTĪBĀM TELEKOMUNIKĀCIJU PAKALPOJUMU JOMĀ Risinot sarunas par šajā nolīgumā paredzētām īpašām saistībām telekomunikāciju pakalpojumu jomā, starp Korejas un Eiropas Savienības delegācijām tika panākta šāda vienošanās. Ja puse izvirza noteikumus, ka licenci, lai sniegtu publisko telekomunikāciju pakalpojumus Puses personai, kurā otras Puses personai pieder pašu kapitāla daļas, piešķir, pamatojoties uz secinājumu, ka šādu pakalpojumu sniegšana ir sabiedrības interesēs, puse nodrošina, ka tā: i) šādu secinājumu un procedūras šāda secinājuma izdarīšanai pamato ar objektīviem un pārredzamiem kritērijiem; ii) izdara pieņēmumu, atbalstot secinājumu, ka licences piešķiršana Puses personai, kurā otras Puses personai pieder pašu kapitāla daļas, būtu sabiedrības interesēs; iii) izstrādā šādas procedūras atbilstīgi 7.22. panta (Pārredzamība un konfidenciāla informācija), 7.23. panta (Iekšzemes regulējums) un 7.36. panta (Domstarpību izšķiršana telekomunikāciju jomā) noteikumiem. Šī vienošanās ir šā nolīguma sastāvdaļa. -------------------------------------------------- VIENOŠANĀS ZONĒŠANAS, PILSĒTVIDES PLĀNOŠANAS UN VIDES AIZSARDZĪBAS NOTEIKUMIEM Risinot sarunas par šā nolīguma septīto nodaļu (Pakalpojumu tirdzniecība, uzņēmējdarbības veikšana un elektroniskā komercija), Puses apspriedās par noteikumiem attiecībā uz zonēšanu, pilsētvides plānošanu un vides aizsardzību, ko piemēro Korejā un Eiropas Savienībā šā nolīguma parakstīšanas laikā. Puses vienojas, ka attiecībā uz noteikumiem, tostarp noteikumiem saistībā ar zonēšanu, pilsētvides plānošanu un vides aizsardzību, nenosaka termiņus, ja tie neparedz diskriminējošus un kvantitatīvus pasākumus, kas skar nodibinājumus. Pamatojoties uz minēto kopējo vienošanos, Puses apliecina, ka dažiem turpmāk minētajos tiesību aktos noteiktiem pasākumiem nenosaka termiņus: - Seulas Aglomerācijas pārstrukturēšanas plānošanas likums; - Rūpniecības uzņēmumu puduru attīstības un ražotņu izveides likums; - Īpašais likums par Seulas aglomerācijas gaisa kvalitātes uzlabošanu. Puses apstiprina savas tiesības ieviest jaunus noteikumus saistībā ar zonēšanu, pilsētvides plānošanu un vides aizsardzību. Šī vienošanās ir šā nolīguma sastāvdaļa. --------------------------------------------------