Oficiālais Vēstnesis L 351 , 28/12/2002 Lpp. 0092 - 0111



Protokols, ar ko laika posmam no 2002. gada 3. augusta līdz 2004. gada 2. augustam nosaka zvejas iespējas un finanšu iemaksas, kas paredzētas Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Republikas valdības nolīgumā par zveju pie Angolas krastiem 1. pants Divu gadu laika posmā, sākot no 2002. gada 3. augusta, nolīguma 2. pantā minētie ierobežojumi ir šādi. Garneļu zvejas kuģi: vidēji gadā | 6550 BRT mēnesī (lielākais skaits – 22 kuģi). | 1. Kopienas kuģu nozveja nedrīkst pārsniegt 5000 tonnu garneļu un ziemeļgarneļu, tostarp 30 % garneļu un 70 % ziemeļgarneļu. 2. Grunts zvejas kuģi: (traleri, grunts āķu zvejas kuģi un nostiprināti zvejas tīkli): vidēji gadā – 4200 BRT mēnesī. Centrophorus granulosus zveja ir aizliegta. 3. Pelaģisko sugu zveja: divi kuģi. Šim zvejas veidam tā īpašību dēļ nosaka sešu mēnešu pārbaudes laiku. 4. Tunzivju saldētājseineri: 15 kuģi. 5. Āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: 18 kuģi. Šos ierobežojumus attiecībā uz zvejas iespējām var palielināt, ja Kopienas kuģu īpašnieki ir gatavi sniegt palīdzību, lai uzlabotu Angolas zivsaimniecības nozari; šādā gadījumā abas puses, tiekoties Apvienotajā komitejā, kopīgi lemj par papildu zvejas iespējām un finansiālu kompensāciju. 2. pants Beidzoties pelaģisko sugu zvejai noteiktajam pārbaudes laikam un pamatojoties uz gūtajiem rezultātiem un pieejamiem zinātniskiem atzinumiem, abas puses Apvienotajā komitejā pēc 6. pantā minētās apvienotās zinātniskās grupas sanāksmes lemj par pelaģisko sugu zvejas iespējām attiecībā uz atlikušajiem šā protokola darbības gadiem un par finansiālo kompensāciju, kas jāmaksā par šīm iespējām. 3. pants 1. Nolīguma 7. pantā paredzēto finansiālo kompensāciju par šā protokola 1. pantā minēto laika posmu ar šo nosaka EUR 15500000 apmērā gadā (ieskaitot EUR 9975000 gadā finansiālajai kompensācijai un EUR 5525000 protokola 3. pantā minētajiem pasākumiem) par 1. pantā norādītajām zvejas iespējām. Finansiālo kompensāciju pārskaita kontā, ko norādījusi Finanšu ministrija ar Zivsaimniecības un vides ministrijas starpniecību. Finansiālo kompensāciju pirmajā gadā, kad stājies spēkā protokols, samaksā ne vēlāk kā 30. novembrī un nākamajā gadā ne vēlāk kā protokola spēkā stāšanās gadadienā. 2. Ja uz kuģiem vairs neattiecas nolīguma darbības joma un Angolas iestādes nepiekrīt tos aizstāt ar citiem kuģiem, Kopienas zvejas iespēju samazinājums, kas rodas tā rezultātā, rada proporcionālas 1. punktā paredzētās finansiālās kompensācijas izmaiņas. 3. Angolai ir pilnīga rīcības brīvība attiecībā uz finansiālās kompensācijas izlietojumu. 4. pants Lai nodrošinātu noturīgas un atbildīgas zvejas attīstību, abas puses, ievērojot abpusējas intereses, izveido partnerattiecības, jo īpaši lai veicinātu: labākas zināšanas par zvejas un bioloģiskajiem resursiem; kvalitātes kontroli; tirgvedību un to, lai tiktu gūta augstākā peļņa no zvejniecības produktiem; zvejniecības kontroli; nerūpnieciskās zvejas attīstību; zvejnieku kopienas; un apmācību. Katru gadu EUR 5525000 sadalījums pēc piešķīrumiem 3. panta 1. punktā paredzētajiem pasākumiem ir šāds: 1. Zinātniskās un tehniskās programmas, kas paredzētas, lai pilnveidotu zināšanas par zvejas un bioloģiskiem resursiem Angolas zvejas zonā: EUR 750000; 2. Kvalitātes kontroles programma: EUR 350000; 3. Atbalsta programma tirgvedībai un tam, lai tiktu gūta augstākā peļņa no zvejniecības produktiem: EUR 250000; 4. Zvejas uzraudzības atbalsta programma: EUR 775000; 5. Nerūpnieciskās zvejas attīstības un zvejnieku kopienu atbalsta programma: EUR 1150000; 6. Zivsaimniecības un vides ministrijas institucionālā atbalsta programma: EUR 500000; 7. Programma, kas paredzēta, lai finansētu zivsaimniecības skolas, studiju stipendijas, praktisko apmācību dažādās zinātņu, tehnikas un ekonomikas nozarēs, kas saistītas ar zivsaimniecību, un līdzdalību starptautiskās organizācijās, semināros, simpozijos un darba grupās: EUR 1500000; 8. Programma, kas paredzēta, lai veicinātu akvakultūras attīstību: EUR 250000. Zivsaimniecības un vides ministrija lemj par pasākumiem un ikgadējām summām, ko tiem piešķir, un par to informē Eiropas Kopienu Komisiju. Ikgadējās summas par pirmo gadu ne vēlāk kā 30. novembrī un pēc tam protokola spēkā stāšanās gadadienā dara pieejamas attiecīgajām iestādēm kontā, ko norādījusi Finanšu ministrija ar Zivsaimniecības un vides ministrijas starpniecību. Zivsaimniecības un vides ministrija trīs mēnešus pēc protokola spēkā stāšanās gadadienas sniedz Eiropas Kopienu Komisijai rakstisku informāciju par protokola izpildi un gūtajiem rezultātiem. Eiropas Kopiena, ņemot vērā to, kā faktiski veikti pasākumi, pēc apspriešanās ar Angolas iestādēm var pārskatīt attiecīgos maksājumus. 5. pants Ja būtiski izmainās zivsaimniecības resursu izmantošanas nosacījumi Angolas EEZ, tādējādi liedzot zvejas darbības veikšanu, Eiropas Kopienas finanšu iemaksas maksājumi var tikt pārtraukti, abām pusēm iepriekš vienojoties. 6. pants Katru gadu tiek rīkota apvienota zinātniskā sanāksme, lai izskatītu jautājumus, kas saistīti ar zvejas resursu noturīgu apsaimniekošanu. 7. pants Nolīguma izpildi var atlikt, ja Kopiena noteiktajos termiņos neveic 2., 3. un 4. pantā paredzētos maksājumus. 8. pants Visas to kuģu darbības, kas darbojas saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumiem, jo īpaši pārkraušanu un kuģa krājumu (pārtikas un degvielas) patēriņu, reglamentē tiesību akti, ko piemēro Angolas Republikā. Zvejniecības produktus, ko nozvejojuši Kopienas kuģi, kuri darbojas saskaņā ar nolīguma noteikumiem, šā protokola vajadzībām uzskata par tādiem, kuru izcelsme ir Kopienā. 9. pants Šis protokols stājas spēkā pēc tam, kad abas puses ir paziņojušas par savu attiecīgo apstiprināšanas procedūru pabeigšanu. -------------------------------------------------- A PIELIKUMS NOSACĪJUMI, KAS REGLAMENTĒ KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBU ANGOLAS ŪDEŅOS 1. Licenču pieteikumi un to izsniegšanas formalitātes 1.1. Eiropas Kopienu Komisija ar savas delegācijas Angolā starpniecību iesniedz Angolas zivsaimniecības iestādēm vienu pieteikumu par kuģi kuģa īpašnieka vārdā, kas vēlas zvejot saskaņā ar minētā nolīguma noteikumiem. Komisija izdara to vismaz 15 dienas pirms pieprasītā derīguma termiņa sākuma. Pieteikumus iesniedz, aizpildot veidlapas, kuras šim nolūkam paredzējusi Angola un kuru paraugi ir doti 1. papildinājumā un 2. papildinājumā. Iesniedzot pieteikumu pirmo reizi, veidlapu iesniedz kopā ar tonnāžas sertifikātu par attiecīgo kuģi. Katram pieteikumam pievieno dokumentu, kas apliecina, ka attiecībā uz licences derīguma termiņu ir izdarīts maksājums. 1.2. Šā protokola vajadzībām zvejniecības produktus, ko nozvejojuši Kopienas kuģi, kuri zvejo saskaņā ar minētā nolīguma noteikumiem, uzskata par tādiem, kuru izcelsme ir Kopienā. 1.3. Katru licenci izsniedz kuģa īpašniekam par konkrētu kuģi. Pierādītos force majeure gadījumos pēc Eiropas Kopienu Komisijas lūguma kuģa licenci aizstāj ar citu licenci līdzīga veida Kopienas kuģim. 1.4. Licences izsniedz Angolas iestādes kuģa komandas kapteinim Luandas ostā pēc tam, kad attiecīgo kuģi ir pārbaudījušas kompetentās iestādes. 1.5. Eiropas Kopienu Komisijas delegācija Angolā tiek informēta par Angolas zivsaimniecības iestāžu izsniegtajām licencēm. 1.6. Licence visu laiku jāglabā uz kuģa. Tomēr tunzivju zvejas kuģi un āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai ieraksta to kuģu sarakstā, kam atļauts zvejot, tiklīdz saņemts paziņojums par to, ka Eiropas Komisija ir samaksājusi avansa maksājumu Angolas iestādēm, un šo sarakstu dara zināmu Angolas iestādēm, kas atbildīgas par zvejas uzraudzību. Kamēr nav saņemta faktiskā licence, pa faksu var saņemt kopiju, kura jāglabā uz kuģa. 1.7. Licences ir derīgas vienu gadu. 1.8. Katru kuģi pārstāv pārstāvis, kas oficiāli ir rezidents Angolā un ko apstiprinājusi Zivsaimniecības un vides ministrija. 1.9. Angolas iestādes cik vien iespējams īsā laikā dara zināmu informāciju par bankas kontiem un valūtām, kas izmantojami minētajā nolīgumā paredzētajiem maksājumiem. 2. Maksas 2.1. Noteikumi, ko piemēro garneļu zvejas kuģiem un grunts zvejas kuģiem Licences maksa ir: - EUR 52 mēnesī par BRT garneļu zvejas kuģiem, - EUR 220 gadā par BRT grunts zvejas kuģiem. 2.2. Maksu var maksāt par ceturksni vai par pusgadu, šādā gadījumā summu attiecīgi palielinot par 5 % un 3 %. 2.3. Noteikumi, ko piemēro tunzivju zvejas kuģiem un āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai Licences maksa par Gabonas zvejas zonā nozvejotu zivju tonnu ir EUR 25. Licences izsniedz, tiklīdz Angolai par katru tunzivju saldētājseineri gadā ir samaksāts vienotas likmes avansa maksājums EUR 4500 apmērā, kas ir līdzvērtīgs maksai par 180 nozvejas tonnām gadā, un par katru āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai gadā ir samaksāts vienotas likmes avansa maksājums EUR 2500 apmērā, kas ir līdzvērtīgs maksai par 100 nozvejas tonnām gadā. Galīgo pārskatu par maksām, kuras veicamas par zvejas gadu, sastāda Eiropas Kopienu Komisija tā gada pirmajā ceturksnī, kas ir nākamais pēc nozvejas gada, par pamatu izmantojot nozvejas, par kurām ziņots attiecībā uz katru kuģi un kuras apstiprinājušas specializētas zinātniskas iestādes reģionā, jo īpaši IRD (Pētniecības un attīstības institūts), IEO (Spānijas Okeanogrāfijas institūts) un IPIMAR (Portugāles Jūras pētniecības institūts). Šo pārskatu vienlaikus dara zināmu Angolas iestādēm un kuģu īpašniekiem. Papildu maksājumus, ja tādi ir, veic kuģu īpašnieki 30 dienu laikā pēc galīgā pārskata paziņošanas, ieskaitot tos kontā, kas atvērts finanšu iestādē, vai samaksājot kādai citai iestādei, kuru norādījušas Angolas iestādes. Tomēr, ja galīgā pārskata summa ir mazāka nekā iepriekšminētais avansa maksājums, kuģu īpašniekiem netiek atmaksāta starpība. 3. Saudzēšanas laiks Garneļu zvejai katru gadu var noteikt saudzēšanas laiku, ņemot vērā pašreizējo zinātnisko apsekojumu rezultātus. Šādus laika posmus vismaz trīs mēnešus iepriekš paziņo Komisijai un kuģu īpašniekiem. Saudzēšanas laikā kuģu īpašniekiem nav jāmaksā licences maksa. 4. Piezveja Garneļu zvejas kuģu piezveja ir kuģu īpašnieku īpašums. Garneļu zvejas kuģi gadā kopā var nozvejot līdz pat 500 tonnām krabju. 5. Krastā izkrautie lomi Kopienas āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai un tunzivju zvejas kuģi centīsies apgādāt Angolas tunzivju fabrikas atbilstoši savai zvejas intensitātei zonā un par tādu cenu, par ko kopīgi vienojušies kuģu īpašnieki un Angolas zivsaimniecības iestādes, pamatojoties uz pašreizējām pasaules tirgus cenām. Samaksu veic konvertējamā valūtā. 6. Pārkraušanas un to kuģu kontrole, kuri atstāj ostu Par pārkraušanu astoņas dienas pirms tās informē Angolas zivsaimniecības iestādes, un to izdara Luandas līcī vai Lobitu līcī Angolas muitas iestāžu klātbūtnē. Pārkraušanas darbības apliek ar zīmognodevu un nodokļiem par pakalpojumiem, un visus attiecīgos maksājumus iemaksā muitas iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. Piecpadsmit dienas pirms katra mēneša beigām ar pārkraušanu saistītās iepriekšējā mēneša dokumentācijas kopijas nosūta Zivsaimniecības un vides ministrijas uzraudzības direktorātam. Jebkurš Kopienas zvejas kuģis, kas vēlas pamest Angolas EEZ ar savu lomu vai lomiem, astoņas dienas iepriekš sniedz attiecīgu paziņojumu un iziet muitas pārbaudi Luandas līcī vai Lobitu līcī. 7. Pārtikas krājumi (kuģa apgāde) 7.1. Eiropas Kopienas zvejas kuģi, kas uzņem pārtikas krājumus Angolā, dara to saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, izmantojot profesionālus kuģu sagādniekus, kas reģistrēti Tirdzniecības ministrijā un dibināti Angolā. 7.2. Ja dažas vai visas pārtikas krājumu piegādes nāk no valstīm ārpus Angolas, muitas iestādēm attiecībā uz katru kuģi jānosūta produktu saraksts, kurā norāda komandas locekļu skaitu, lai noteiktu, vai attiecīgie daudzumi ir pamatoti saistībā ar patēriņa vajadzībām uz kuģa. Izvedmuitas nodokli un citus nodokļus samaksā par visu daudzumu, kas pārsniedz to, ko uzskata par pamatotu. 7.3. Darbu attiecībā uz kuģu apgādi apliek ar zīmognodevu un nodokļiem par pakalpojumiem. 8. Degvielas krājumi (kuģa apgāde) 8.1. Visiem kuģiem, kas darbojas Angolas zvejas zonā saskaņā ar minētā nolīguma noteikumiem, izņemot tunzivju zvejas kuģus, sniedz iespējas saņemt degvielas un ūdens krājumus Angolā. 8.2. Angolā degvielu var uzņemt tikai Luandā vai Lobitu. Jebkurai degvielas krājumu pārkraušanai no tankkuģa vai tirdzniecības kuģa Lobitu vai Luandā jānotiek muitas iestāžu klātbūtnē, un to apliek ar zīmognodevu un nodokļiem par pakalpojumiem. 8.3. Ja zvejas kuģis saņem krājumus ārpus teritoriālajiem ūdeņiem un ārpus 24 jūdžu apgabala, muitas iestādēm, norādot attiecīgos daudzumus, tiek paziņota kuģa atrašanās vieta un piegādātāja nosaukums. 9. Ziņas par nozveju 9.1. Garneļu zvejas kuģi un grunts zvejas kuģi 9.1.1. Garneļu zvejas kuģi un grunts zvejas kuģi ar Eiropas Kopienu delegācijas starpniecību katras zvejas kampaņas beigās pārsūta 3. un 4. papildinājumā dotos nozvejas ziņojumus Jūras pētniecības institūtam (Instituto de Investigação Marinha). Turklāt katrs kuģis ar Eiropas Kopienas delegācijas starpniecību Zivsaimniecības un vides ministrijas Plānošanas, pētniecības un statistikas birojam iesniedz mēneša ziņojumu, kurā norādīti lomi, kas nozvejoti mēneša laikā, un daudzumi, kuri atrodas uz kuģa pēdējā mēneša dienā. Minēto ziņojumu iesniedz ne vēlāk kā 45. dienā pēc attiecīgā mēneša beigām. Ja šis noteikums netiek izpildīts, Angolai ir tiesības piemērot sodus, kas paredzēti tās tiesību aktos. 9.1.2. Bez tam garneļu zvejas kuģi un grunts zvejas kuģi katru dienu paziņo par savu ģeogrāfisko atrašanās vietu un iepriekšējās dienas lomiem Luandas radio stacijai. Izsaukuma signālu paziņo īpašniekam, izsniedzot zvejas licenci. Kuģiem, ja tie nespēj sazināties ar iepriekšminēto radio staciju, jāizmanto alternatīvi saziņas līdzekļi. Neviens zvejas vai tirdzniecības kuģis nedrīkst pamest Angolas Republikas teritoriālos ūdeņus, nesaņemot iepriekšēju atļauju no Zivsaimniecības un vides ministrijas Valsts uzraudzības direktorāta (Direcção Nacional de Fiscalização) un ja nav pārbaudīti lomi, kas atrodas uz kuģa. 9.2. Tunzivju zvejas kuģi un āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai Veicot zvejas darbības Angolas zvejas zonā, reizi trīs dienās kuģi informē Luandas radio staciju par savu atrašanās vietu un savu nozveju. Iebraucot Angolas zvejas zonā un izbraucot no tās, kuģi informē Luandas radio staciju par savu atrašanās vietu un tās nozvejas apjomu, kas atrodas uz kuģa. Kuģi, ja tie nespēj sazināties ar iepriekšminēto radio staciju, izmanto alternatīvus saziņas līdzekļus. Uz kuģiem atbilstoši 5. papildinājumā dotajam paraugam tiek aizpildīts kuģa zvejas žurnāls par katru zvejas laika posmu, ko tie pavada Angolas zvejas zonā. Zvejas žurnāls jāaizpilda pat tad, ja nav nekādas nozvejas. Par laika posmiem, ko kuģi pavada ārpus Angolas ūdeņiem, zvejas žurnālā jāieraksta "ārpus Angolas EEZ". Paraugs jāaizpilda salasāmi, to jāparaksta kuģa komandas kapteinim, un tas jānosūta Zivsaimniecības un vides ministrijas Valsts inspekcijas un uzraudzības direktorātam ar Eiropas Kopienu Komisijas delegācijas starpniecību 45 dienu laikā pēc tam, kad pabeigta zvejas kampaņa Angolas ūdeņos; tas cik vien iespējams īsā laikā arī jānosūta apstrādei zinātniskām iestādēm, kas minētas 2.2. punktā. Ja šis noteikums netiek izpildīts, Angolai ir tiesības apturēt attiecīgā kuģa licences darbību līdz brīdim, kad ir izpildītas vajadzīgās formalitātes, un piemērot sodus, kuri paredzēti Angolas tiesību aktos. Šādos gadījumos nekavējoties tiek informēta Eiropas Kopienu Komisijas delegācija Angolā. 10. Zvejas zonas 10.1. Zvejas zonās, kas pieejamas garneļu zvejas kuģiem, ietilpst visi Angolas Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā esošie ūdeņi uz ziemeļiem no 12° 20' un aiz pirmajām 12 jūras jūdzēm, mērot no bāzes līnijām. 10.2. Zvejas zonas, kas pieejamas kuģiem, kuri nodarbojas ar bentisko zivju zveju, ietilpst visi Angolas Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā esošie ūdeņi: - traleri: aiz pirmajām 12 jūras jūdzēm, mērot no bāzes līnijām, un uz ziemeļiem - ne tālāk kā aiz dienvidu 13° 00′, un uz dienvidiem – ne tālāk kā aiz piecu jūdžu līnijas uz ziemeļiem no robežas starp Angolas un Namībijas EEZ (ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām), - kuģi, kas izmanto citu veidu rīkus: aiz pirmajām 12 jūras jūdzēm, mērot no bāzes līnijām, un uz dienvidiem – ne tālāk par piecām jūdzēm uz ziemeļiem no robežas starp Angolas un Namībijas EEZ. Zvejas zonās, kas pieejamas tunzivju saldētājseineriem un āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai, ietilpst visi Angolas Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā esošie ūdeņi aiz pirmajām 12 jūras jūdzēm, mērot no bāzes līnijām. 11. Komandas locekļu pieņemšana darbā 11.1. Zvejas kuģu, kas nav tunzivju saldētājseineri un āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai, īpašnieki, kuriem licences ir izsniegtas saskaņā ar minētā nolīguma noteikumiem, uz katra kuģa sekmē vismaz sešu to Angolas jūrnieku praktisko profesionālo izaugsmi, kurus brīvi izvēlas no Zivsaimniecības un vides ministrijas izveidotā saraksta. 11.2. Ja pēc Angolas lūguma uz klāja tiek uzņemts novērotājs, to uzskata par vienu no sešiem jūrniekiem, kas minēti 11.1. punktā. 11.3. Kopienas kuģu īpašnieki centīsies palielināt jūrnieku skaitu un uzlabot to profesionālās iemaņas. 11.4. Uz kuģa esošo jūrnieku un tehniķu algas sedz kuģu īpašnieki saskaņā ar noteikumiem, ko savstarpēji saskaņojušas Līgumslēdzējas puses, un iemaksā tās kontā, kurš atvērts finanšu iestādē, ko izraudzījusies Zivsaimniecības un vides ministrija. Šajā samaksā ietver dzīvības apdrošināšanu pret visiem riskiem. 11.5. Bez tam Zivsaimniecības un vides ministrija darbam mašīntelpā un uz klāja katru gadu izraugās pavisam 20 stažierus jūrniekus un sadala tos pa iepriekšminētajiem kuģiem. Stažieru algas, ko sedz kuģu īpašnieki, var sasniegt vienu trešdaļu no pieredzējuša jūrnieka algas, un tajā ietver dzīvības apdrošināšanu pret visiem riskiem. 11.6. Līdzko prakse ir apmierinoši pabeigta, komandas kapteinis pēc reisa paraksta attiecīgu dokumentu, kuru pēc tam ar īpašnieka vai tā pārstāvja starpniecību nosūta Zivsaimniecības un vides ministrijai. 12. Zinātniskie novērotāji 12.1. Jebkuram kuģim var lūgt uzņemt uz klāja zinātnisku novērotāju, ko izraudzījusies un pieņēmusi darbā Zivsaimniecības un vides ministrija. 12.2. Novērotāji parasti nepaliek uz kuģa ilgāk par vienu reisu. 12.3. Laiku, ko novērotājs pavada uz kuģa, nosaka Angolas iestādes, bet parasti tas nav ilgāks par laiku, kas vajadzīgs, lai veiktu attiecīgos pienākumus. 12.4. Novērotājus uzskata par kuģa virsniekiem. Novērotāji: - novēro kuģu zvejas darbību, - ņem bioloģiskos paraugus zinātniskām programmām, - pieraksta izmantotos zvejas rīkus, - pārbauda tos Angolas zonas nozvejas datus, kas ierakstīti kuģa zvejas žurnālā, - reizi nedēļā paziņo zvejas datus pa radio. 12.5. Atrazdamies uz kuģa, novērotāji: - veic visus attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka nosacījumi, saskaņā ar kuriem viņus uzņem uz klāja, un viņu klātbūtne uz kuģa netraucē un nerada šķēršļus zvejas darbībai, - saudzē materiālus un iekārtas, kas atrodas uz kuģa, un ievēro konfidencialitāti attiecībā uz visiem minētā kuģa dokumentiem, - sastāda darbības ziņojumu, kas jānosūta kompetentajām Angolas iestādēm. Par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem novērotājus uzņem uz klāja, jāvienojas kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim un Angolas iestādēm. Novērotāju algu un sociālās apdrošināšanas izmaksas iekasē no Zivsaimniecības un vides ministrijas. Kuģu īpašnieki ar savu pārstāvju starpniecību samaksā Jūras pētniecības institūtam EUR 15 par katru dienu, ko novērotājs pavadījis uz kuģa. Kuģu īpašnieki, kuri nespēj uzņemt uz klāja novērotājus un izlaiž viņus krastā kādā Angolas ostā, par kuru ir bijusi kopīga vienošanās ar Angolas iestādēm, sedz izmaksas par novērotāju uzņemšanu uz kuģa un viņu izlaišanu krastā. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā vai turpmāko divpadsmit stundu laikā pēc norunātā laika, kuģa īpašnieki automātiski ir atbrīvoti no sava pienākuma uzņemt šo novērotāju uz klāja. 13. Pārbaude un uzraudzība Kopienas kuģus, kas zvejo saskaņā ar nolīguma noteikumiem, uzrauga ar satelītu atbilstoši Protokolam par kuģu satelītnovērošanas sistēmu, neierobežojot attiecīgos Angolas tiesību aktus. Pēc Angolas iestāžu lūguma Kopienas zvejas kuģi, kas darbojas saskaņā ar nolīguma noteikumiem, atļauj uzkāpt uz klāja Angolas amatpersonām, kuras atbildīgas par zvejas darbību pārbaudi un uzraudzību, un sekmē to pienākumu izpildi. Šīs amatpersonas nedrīkst uzkavēties uz kuģa ilgāk par laiku, kas vajadzīgs to pienākumu izpildei. 14. Linuma acu izmērs Mazākais pieļaujamais izmantojamais linuma acu izmērs ir: - 50 mm garneļu zvejai, - 110 mm bentisko zivju zvejai. Jaunu linuma acu izmēru ieviešana attieksies uz Kopienas kuģiem, sākot no sestā mēneša pēc paziņojuma Eiropas Kopienu Komisijai. 15. Kuģa aizturēšana 15.1. Eiropas Kopienas delegācija Luandā 48 stundu laikā tiek informēta par jebkura tāda kuģa aizturēšanu Angolas zvejas zonā, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu un darbojas saskaņā ar minētā nolīguma noteikumiem, kurš noslēgts starp Kopienu un trešo valsti, un tā vienlaikus saņem kopsavilkuma ziņojumu par kuģa aizturēšanas apstākļiem un iemesliem. 15.2. Attiecībā uz kuģiem, kam atļauts zvejot Angolas ūdeņos, pirms tiek apsvērti jebkādi pasākumi attiecībā uz kuģa kapteini vai apkalpi vai tiek lemts par jebkādu rīcību attiecībā uz kuģa kravu un iekārtām, izņemot tos pasākumus vai darbības, kas vērsti uz iespējamā pārkāpuma pierādījumu saglabāšanu, 48 stundu laikā pēc iepriekšminētās informācijas saņemšanas tiek rīkota konsultatīva sanāksme starp Eiropas Kopienu Komisijas delegāciju, Zivsaimniecības un vides ministriju un inspekcijas iestādēm, ja iespējams, tajā piedaloties kādam attiecīgās dalībvalsts pārstāvim. Sanāksmē puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, jo īpaši automātiski reģistrētajiem datiem, kas norāda kuģa atrašanās vietas reisā līdz aizturēšanas brīdim un kas var palīdzēt noskaidrot ar attiecīgajiem faktiem saistītos apstākļus. Kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim tiek paziņots par sanāksmes rezultātiem un par visiem pasākumiem sakarā ar aizturēšanu. 15.3. Pirms jebkādas tiesvedības uzsākšanas iespējamo pārkāpumu mēģina atrisināt izlīguma ceļā. Šo procedūru veic ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc kuģa aizturēšanas. 15.4. Ja lietu nevar atrisināt izlīguma ceļā, tiek uzsākta tiesvedība un attiecīgā iestāde 48 stundu laikā pēc izlīguma procedūras pabeigšanas līdz tiesas lēmumam nosaka bankas galvojumu, ko maksā kuģa īpašnieks. Galvojuma summa nedrīkst pārsniegt lielāko attiecīgo sodu, ko paredz valsts tiesību akti par iespējamo pārkāpumu. Attiecīgā iestāde bankas galvojumu atdod atpakaļ kuģa īpašniekam, tiklīdz lieta ir atrisināta ar tiesas lēmumu bez attiecīgā kuģa kapteiņa apsūdzēšanas noziegumā. 15.5. Zvejas kuģis un tā apkalpe ir atbrīvota: - beidzoties saskaņošanas sanāksmei, ja to pieļauj konstatētie fakti, vai - tiklīdz ir izpildītas saistības, kas izriet no izlīguma, vai - tiklīdz kuģa īpašnieks ir iemaksājis bankas galvojumu (tiesvedība). 16. Pārkāpumi Jebkurš Angolas tiesību aktu vai šā protokola noteikumu pārkāpums, ko izdara Kopienas kuģis, tiek paziņots Eiropas Kopienu Komisijas delegācijai Luandā, neskarot konkrētas sankcijas, ko paredz attiecīgie tiesību akti. -------------------------------------------------- B PIELIKUMS NOSACĪJUMI, KAS REGLAMENTĒ KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBU ATTIECĪBĀ UZ PELAĢISKO SUGU ZVEJU ANGOLAS ŪDEŅOS 1. Licenču pieteikumi un to izsniegšanas formalitātes 1.1. Eiropas Kopienu Komisija ar savas delegācijas Angolā starpniecību iesniedz Angolas zivsaimniecības iestādēm vienu pieteikumu par kuģi tā kuģa īpašnieka vārdā, kas vēlas zvejot saskaņā ar minētā nolīguma noteikumiem. Komisija to izdara vismaz 15 dienas pirms pieprasītā derīguma termiņa sākuma. Pieteikumus iesniedz, aizpildot veidlapas, kuras šim nolūkam paredzējusi Angola un kuru paraugi ir doti 1. papildinājumā. Iesniedzot pieteikumu pirmo reizi, veidlapu iesniedz kopā ar tonnāžas sertifikātu par attiecīgo kuģi. Katram pieteikumam pievieno apstiprinājumu maksājumam attiecībā uz licences derīguma termiņu. Pagarinot licenci, Angolas iestādēm jāiesniedz tikai maksājuma apstiprinājums attiecībā uz maksu par attiecīgo laika posmu un pārējos iepriekšminētos dokumentus iesniedz tikai kopā ar pirmo pieteikumu vai, ja ir izmainījies kuģa tehniskais raksturojums. 1.2. Pirmā pieteikuma gadījumā licences izsniedz kuģa īpašniekam attiecībā uz konkrētu kuģi. Pierādītos force majeure gadījumos pēc Eiropas Kopienu Komisijas lūguma kuģa licenci aizstāj ar citu licenci līdzīga veida Kopienas kuģim. 1.3. Licences izsniedz Angolas iestādes kuģa komandas kapteinim tuvākajā ostā pēc tam, kad attiecīgo kuģi ir pārbaudījusi kompetentā iestāde. 1.4. Eiropas Kopienu Komisijas delegācija Angolā tiek informēta par Angolas zivsaimniecības iestāžu izsniegtajām licencēm. 1.5. Licences visu laiku jāglabā uz kuģa. Kuģi tomēr ieraksta to kuģu sarakstā, kam atļauts zvejot, tiklīdz saņemts paziņojums par to, ka Eiropas Komisija ir samaksājusi avansa maksājumu Angolas iestādēm, un šo sarakstu dara zināmu Angolas iestādēm, kas atbildīgas par zvejas uzraudzību. Kamēr nav saņemta faktiskā licence, pa faksu var iegūt kopiju, kas jāglabā uz kuģa. 1.6. Licences ir derīgas vismaz vienu mēnesi un tās var pagarināt. 1.7. Katru kuģi pārstāv pārstāvis, kas oficiāli ir rezidents Angolā un ko apstiprinājusi Zivsaimniecības un vides ministrija. 1.8. Angolas iestādes pirms šā protokola stāšanās spēkā dara zināmus datus par bankas kontu un valūtām, kas izmantojamas maksājumu veikšanai. 1.9. Licences attiecas uz makreļu, sardinellu un stavridu zveju. Atļauta ir piezveja līdz 10 %. 2. Maksas Maksa ir noteikta EUR 3 mēnesī par bruto tonnu. Pēc pārbaudes laika posma nosacījumus, kas reglamentē šīs zvejas darbības (pienākums pieņemt jūrniekus uz klāja un izlaist tos krastā), nosaka ar kopīgu vienošanos starp kuģu īpašniekiem un Angolas iestādēm, ņemot vērā minētā laika posma rezultātus. 3. Pārkraušana Kompetentās Angolas zivsaimniecības iestādes astoņas dienas iepriekš tiek informētas par visām pārkraušanām un pārkraušanas tiek veiktas Luandas līcī vai Lobitu līcī Angolas muitas iestāžu klātbūtnē. Pārkraušanas darbības apliek ar zīmognodevu un nodokļiem par pakalpojumiem un visus attiecīgos maksājumus iemaksā muitas iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. Piecpadsmit dienas pirms katra mēneša beigām ar pārkraušanu saistītās iepriekšējā mēneša dokumentācijas kopijas nosūta Zivsaimniecības un vides ministrijas uzraudzības direktorātam. Jebkurš Kopienas zvejas kuģis, kas vēlas pamest Angolas EEZ ar savu lomu vai lomiem, pēc tam, kad astoņas dienas iepriekš sniedzis attiecīgu paziņojumu, iziet muitas pārbaudi Luandas līcī vai Lobitu līcī. 4. Pārtikas krājumi (kuģa apgāde) 4.1. Eiropas Kopienas zvejas kuģi, kas uzņem pārtikas krājumus Angolā, dara to saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, izmantojot profesionālus kuģu sagādniekus, kas reģistrēti Tirdzniecības ministrijā un dibināti Angolā. 4.2. Ja dažas vai visas pārtikas krājumu piegādes nāk no valstīm ārpus Angolas, muitas iestādēm par katru kuģi jānosūta atsevišķs produktu saraksts, kurā norāda komandas locekļu skaitu, lai noteiktu, vai produktu daudzumus var uzskatīt par pamatotiem saistībā ar patēriņa vajadzībām uz kuģa. Visus daudzumus, kas pārsniedz tos, kuri uzskatāmi par pamatotiem, apliek ar izvedmuitas nodokli un citiem nodokļiem. 4.3. Darbu attiecībā uz kuģu krājumu piegādi apliek ar zīmognodevu un nodokļiem par pakalpojumiem. 5. Degvielas krājumi (kuģa apgāde) 5.1. Visiem kuģiem, kas darbojas Angolas zvejas zonā saskaņā ar minētā nolīguma noteikumiem, izņemot tunzivju zvejas kuģus, sniedz iespējas saņemt degvielas un ūdens krājumus Angolā. 5.2. Visa degviela, ko uzņem uz kuģa, jāiekrauj Luandā vai Lobitu. Degvielas krājumu pārkraušanai no tankkuģa vai tirdzniecības kuģa Lobitu vai Luandā jānotiek muitas iestāžu klātbūtnē un to apliek ar zīmognodevu un nodokļiem par pakalpojumiem. 5.3. Ja zvejas kuģis saņem savus krājumus ārpus teritoriālajiem ūdeņiem un ārpus 24 jūdžu apgabala, muitas iestādēm, norādot attiecīgos daudzumus, tiek paziņota kuģa atrašanās vieta un piegādātāja nosaukums. 6. Ziņas par nozveju 6.1. Katras zvejas kampaņas beigās kuģi, kas zvejo pelaģiskās sugas, ar Eiropas Kopienu Komisijas delegācijas starpniecību nosūta Zivsaimniecības zinātniskās pētniecības institūtam Luandā dienas nozvejas ziņojumus atbilstoši 6. papildinājumā dotajam paraugam. Turklāt katrs kuģis ar Eiropas Kopienas delegācijas starpniecību Zivsaimniecības un vides ministrijas Plānošanas, pētniecības un statistikas birojam iesniedz mēneša ziņojumu, kurā norādīti lomi, kas nozvejoti mēneša laikā, un daudzumi, kuri atrodas uz kuģa pēdējā mēneša dienā. Minēto ziņojumu iesniedz ne vēlāk kā 45. dienā pēc attiecīgā mēneša beigām. 6.2. Neviens zvejas kuģis nedrīkst pamest Angolas zvejas zonu, ja pēc tam, kad ir pārbaudīta nozveja uz kuģa, nav saņemta iepriekšēja Zivsaimniecības un vides ministrijas Zvejas uzraudzības direktorāta atļauja. Ja šis noteikums netiek izpildīts, Angolai ir tiesības piemērot attiecīgus sodus, kas paredzēti tās tiesību aktos. 7. Zvejas zonas Zvejas zonās, kas pieejamas kuģiem, kuri zvejo pelaģiskās sugas, ietilpst visi Angolas Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā esošie ūdeņi aiz pirmajām 12 jūras jūdzēm. 8. Komandas locekļu pieņemšana darbā Prasība par Angolas jūrnieku pieņemšanu darbā neattiecas uz kuģiem, kas pārbaudes laikā zvejo pelaģiskās sugas. 9. Zinātniskie novērotāji 9.1. Kuģiem var lūgt uzņemt uz klāja zinātnisku novērotāju, ko izraudzījusies un pieņēmusi darbā Zivsaimniecības un vides ministrija. Novērotāji parasti nepaliek uz kuģa ilgāk par vienu reisu. 9.2. Laiku, ko novērotājs pavada uz kuģa, nosaka Angolas iestādes, bet parasti tas nav ilgāks par laiku, kas vajadzīgs, lai veiktu attiecīgos pienākumus. 9.3. Novērotājus uzskata par kuģa virsniekiem. Novērotāji: - novēro kuģu zvejas darbību, - ņem bioloģiskos paraugus zinātniskām programmām, - pieraksta izmantotos zvejas rīkus, - pārbauda tos Angolas zonas nozvejas datus, kas ierakstīti kuģa zvejas žurnālā, - reizi nedēļā paziņo zvejas datus pa radio. Atrazdamies uz kuģa, novērotāji: - veic visus attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka nosacījumi, saskaņā ar kuriem viņus uzņem uz klāja, un viņu klātbūtne uz kuģa netraucē un nerada šķēršļus zvejas darbībai, - saudzē materiālus un iekārtas, kas atrodas uz kuģa, un ievēro konfidencialitāti attiecībā uz visiem minētā kuģa dokumentiem, - sastāda darbības ziņojumu, kas jānosūta kompetentajām Angolas iestādēm. Par noteikumiem, saskaņā ar kuriem novērotājus uzņem uz klāja, jāvienojas kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim un Angolas iestādēm. Viņu algu maksājumus un sociālās apdrošināšanas maksājumus veic Zivsaimniecības un vides ministrija. Kuģu īpašnieki ar savu pārstāvju starpniecību samaksā Jūras pētniecības institūtam EUR 30 par katru dienu, ko novērotājs pavadījis uz kuģa. Kuģu īpašnieki, kuri nespēj uzņemt uz klāja novērotājus un izlaiž viņus krastā kādā Angolas ostā, par kuru ir bijusi kopīga vienošanās ar Angolas iestādēm, sedz izmaksas par novērotāju uzņemšanu uz klāja un viņu izlaišanu krastā. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā vai turpmāko divpadsmit stundu laikā pēc norunātā laika, kuģa īpašnieki ir automātiski atbrīvoti no sava pienākuma uzņemt šo novērotāju uz klāja. 10. Pārbaude un uzraudzība Kopienas kuģi, kas zvejo saskaņā ar nolīgumu, uzrauga ar satelītu atbilstoši Protokolam par kuģu satelītnovērošanas sistēmu, neierobežojot attiecīgos Angolas tiesību aktus. Pēc Angolas iestāžu lūguma Kopienas zvejas kuģi, kas zvejo saskaņā ar nolīguma noteikumiem, atļauj uzkāpt uz klāja Angolas amatpersonām, kas atbildīgas par zvejas darbību pārbaudi un uzraudzību, un atvieglo to pienākumu izpildi. Šīs amatpersonas nedrīkst uzturēties uz kuģa ilgāk par laiku, kas vajadzīgs to pienākumu izpildei. 11. Linuma acu izmērs Mazākais pieļaujamais izmantojamais linuma acu izmērs ir 60 mm. 12. Kuģa aizturēšana 12.1. Eiropas Kopienas delegācija Luandā 48 stundu laikā tiek informēta par jebkura tāda kuģa aizturēšanu Angolas zvejas zonā, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu Angolas zvejas zonā un darbojas saskaņā ar minēto nolīgumu, un tā vienlaikus saņem kopsavilkuma ziņojumu par kuģa aizturēšanas apstākļiem un iemesliem. 12.2. Attiecībā uz kuģiem, kam atļauts zvejot Angolas ūdeņos, pirms tiek apsvērti jebkādi pasākumi attiecībā uz kuģa kapteini vai apkalpi vai tiek lemts par jebkādu rīcību attiecībā uz kuģa kravu un iekārtām, izņemot tos pasākumus vai darbības, kas vērsti uz iespējamā pārkāpuma pierādījumu saglabāšanu, 48 stundu laikā pēc iepriekšminētās informācijas saņemšanas tiek rīkota konsultatīva sanāksme starp Eiropas Kopienu Komisijas delegāciju, Zivsaimniecības un vides ministriju un inspekcijas iestādēm, ja iespējams, tajā piedaloties kādam attiecīgās dalībvalsts pārstāvim. Sanāksmē puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, jo īpaši automātiski reģistrētajiem datiem, kas norāda kuģa atrašanās vietas reisā līdz aizturēšanas brīdim un kas var palīdzēt noskaidrot ar attiecīgajiem faktiem saistītos apstākļus. Kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim paziņo par sanāksmes rezultātiem un par visiem pasākumiem sakarā ar aizturēšanu. 12.3. Pirms jebkādas tiesvedības sākšanas iespējamo pārkāpumu mēģina atrisināt izlīguma ceļā. Šo procedūru veic ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc aizturēšanas. 12.4. Ja lietu nevar atrisināt izlīguma ceļā, kompetentā tiesu iestāde uzsāk tiesvedību un attiecīgā iestāde 48 stundu laikā pēc izlīguma procedūras pabeigšanas līdz tiesas lēmumam nosaka bankas galvojumu, ko maksā kuģa īpašnieks. Galvojuma summa nedrīkst pārsniegt lielāko attiecīgo sodu, ko paredz valsts tiesību akti par iespējamo pārkāpumu. Attiecīgā iestāde bankas galvojumu atdod atpakaļ kuģa īpašniekam, tiklīdz lieta ir atrisināta ar tiesas lēmumu bez attiecīgā kuģa kapteiņa apsūdzēšanas noziegumā. 12.5. Zvejas kuģis un tā apkalpe ir atbrīvota: - beidzoties saskaņošanas sanāksmei, ja to pieļauj konstatētie fakti, vai - tiklīdz ir izpildītas saistības, kas izriet no izlīguma, vai - tiklīdz kuģa īpašnieks ir iemaksājis bankas galvojumu (tiesvedība). --------------------------------------------------