Eiropas Savienības un Bulgārijas Republikas Nolīgums, ar ko izveido sistēmu Bulgārijas Republikas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās



Official Journal L 046 , 17/02/2005 P. 0050 - 0056



Eiropas Savienības un Bulgārijas Republikas Nolīgums, ar ko izveido sistēmu Bulgārijas Republikas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās EIROPAS SAVIENĪBA, no vienas puses, un BULGĀRIJAS REPUBLIKA, no otras puses, še turpmāk – "Puses", tā kā: (1) Eiropas Savienība (ES) var nolemt veikt darbības krīzes pārvarēšanas jomā. (2) Eiropas Savienība izlems, vai aicināt trešās valstis piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā. Bulgārijas Republika var pieņemt Eiropas Savienības aicinājumu un piedāvāt savu palīdzību. Tādā gadījumā Eiropas Savienība izšķirsies par to, vai pieņemt Bulgārijas Republikas piedāvāto palīdzību. (3) Ja Eiropas Savienība nolemj veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Bulgārijas Republika var izteikt savu nodomu piedalīties operācijā. (4) Briseles Eiropadome 2002. gada 24. un 25. oktobrī ir vienojusies par to, kā īstenot Nicas Eiropadomes 2000. gada 7. līdz 9. decembrī pieņemtos noteikumus par to Eiropas NATO locekļu iesaistīšanos ES vadītajā krīzes pārvarēšanā, kuras nav ES dalībvalstis. (5) Nosacījumi Bulgārijas Republikas līdzdalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, nevis izstrādājot nosacījumus katrai operācijai atsevišķi. (6) Tādam nolīgumam nevajadzētu skart Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju, kā arī nevajadzētu skart to, ka Bulgārijas Republika atsevišķi pieņem katru lēmumu piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā. (7) Tādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, un tam nevajadzētu skart iespējamos spēkā esošos nolīgumus, kas reglamentē Bulgārijas Republikas līdzdalību jau izvērstajā ES krīzes pārvarēšanas operācijā, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. I IEDAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. pants Lēmumi attiecībā uz līdzdalību 1. Pēc Eiropas Savienības lēmuma aicināt Bulgārijas Republiku piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā un pēc tam, kad Bulgārijas Republika ir nolēmusi piedalīties, Bulgārijas Republika sniedz informāciju par piedāvāto palīdzību Eiropas Savienībai. 2. Ja Eiropas Savienība ir nolēmusi veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Bulgārijas Republika ziņos Eiropas Savienībai par jebkuru nodomu piedalīties operācijā un pēc tam sniegs informāciju par jebkuru piedāvāto palīdzību. 3. Eiropas Savienība Bulgārijas Republikas palīdzību novērtē, apspriežoties ar Bulgārijas Republiku. 4. Eiropas Savienība Bulgārijas Republikai cik ātri vien iespējams sniedz informāciju par iespējamo ieguldījumu operācijas kopējo izmaksu finansēšanā, lai palīdzētu Bulgārijas Republikai izstrādāt savu piedāvājumu. 5. Eiropas Savienība Bulgārijas Republikai ar vēstuli ziņo par novērtēšanas iznākumu, lai nodrošinātu Bulgārijas Republikas līdzdalību saskaņā ar šo nolīgumu. 2. pants Sistēma 1. Saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkuriem nepieciešamiem īstenošanas pasākumiem Bulgārijas Republika iesaistās tādas vienotās rīcības īstenošanā, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj, ka ES veiks krīzes pārvarēšanas operāciju, kā arī jebkuras tādas vienotās rīcības vai lēmuma īstenošanā, kuru Eiropas Savienības Padome pieņem, lai pagarinātu ES krīzes pārvarēšanas operācijas termiņu. 2. Bulgārijas Republikas ieguldījums ES krīzes pārvarēšanas operācijā neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju. 3. pants Personāla un bruņoto spēku statuss 1. Tā personāla statusu, kuru Bulgārijas Republika norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbam, un/vai to bruņoto spēku statusu, kurus Bulgārijas Republika nosūta uz ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, reglamentē nolīgums, kas attiecas uz bruņoto spēku/misijas statusu un ko noslēdz Eiropas Savienība un valsts/valstis, kurā/kurās operāciju veic, ja tāds nolīgums pastāv. 2. Tā personāla statusu, kuru nosūta uz štābu vai uz komandgrupām, kas atrodas ārpus valsts/-īm, kurā/-ās notiek ES krīzes pārvarēšanas operācija, reglamentē noteikumi, par ko vienojušies attiecīgie štābi un komandgrupas un Bulgārijas Republika. 3. Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku/misijas statusu, personāls, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek Bulgārijas Republikas jurisdikcijā. 4. Bulgārijas Republika ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kas saistītas ar līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā un ko iesniedz tās personāls vai kas attiecas uz tās personālu. Bulgārijas Republika ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu un jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi. 5. Bulgārijas Republika apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās arī Bulgārijas Republika, un apņemas to darīt līdz ar šā nolīguma parakstīšanu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs. 6. Eiropas Savienība uzņemas nodrošināt, ka dalībvalstis nāk klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām, kas ir saistītas ar jebkuru Bulgārijas Republikas turpmāku līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā, un darīt to līdz ar šā nolīguma parakstīšanu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs. 4. pants Klasificēta informācija 1. Bulgārijas Republika veic visus atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu ES klasificētas informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniedz kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris attiecībā uz ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju vai ES misijas vadītājs attiecībā uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju. 2. Ja ES un Bulgārijas Republika ir noslēgušas nolīgumu par klasificētās informācijas apmaiņai piemērojamajām drošības procedūrām, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju. II IEDAĻA NOTEIKUMI PAR LĪDZDALĪBU ES CIVILAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS 5. pants Personāls, ko norīko uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju 1. Bulgārijas Republika nodrošina to, ka personāls, ko tā norīko uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju, veic savus pienākumus atbilstīgi: - vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā; - operācijas plānam; - īstenošanas pasākumiem. 2. Bulgārijas Republika laikus informē ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāju un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām saistībā ar savu ieguldījumu ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā. 3. Kompetentā Bulgārijas Republikas iestāde personālam, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbam, veic medicīnisko pārbaudi un vakcināciju un izsniedz uzziņu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbam, uzrāda šādas uzziņas kopiju. 6. pants Komandķēde 1. Bulgārijas Republikas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs. 2. Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā. 3. Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāja pārziņā, kurš īsteno pavēles tiesības, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru. 4. Misijas vadītājs vada ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju un uzņemas organizēt tās ikdienas vadību. 5. Bulgārijas Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajiem tiesību instrumentiem. 6. ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs ir atbildīgs par ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplinārlietu ierosina attiecīgā valsts iestāde. 7. Bulgārijas Republika ieceļ Nacionālā Kontingenta Kontaktpunktu (NKK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu operācijas laikā. NKK ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājam sniedz ziņojumus par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu. 8. Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Bulgārijas Republiku, ja Bulgārijas Republika joprojām sniedz ieguldījumu ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā tās izbeigšanas dienā. 7. pants Finansiālie aspekti 1. Bulgārijas Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, ko sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts operācijas darbības budžetā. Tas neskar 8. pantu. 2. Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts/-īm, kurā/-ās veic operāciju, Bulgārijas Republika gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par misijas statusu, ja tāds ir, kā minēts nolīguma 3. panta 1. punktā. 8. pants Iemaksa darbības budžetā 1. Bulgārijas Republika piedalās ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžeta finansēšanā. 2. Bulgārijas Republikas iemaksa ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžetā ir zemākā no šādām divām summām: a) tā bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Bulgārijas Republikas nacionālā kopienākuma (NKI) attiecībai pret visu to valstu nacionālo kopienākumu (NKI) kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā; vai b) tā darbības budžeta bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Bulgārijas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā. 3. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta, Bulgārijas Republika nepiedalās Eiropas Savienības dalībvalstu personāla dienas naudas finansēšanā. 4. Neatkarīgi no 1. punkta, Eiropas Savienība trešās valstis principā atbrīvo no finanšu ieguldījuma konkrētā ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā, ja: a) Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks faktors operācijas sekmīgai darbībai, vai b) tās trešās valsts, kas piedalās operācijā, NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju. 5. ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs un Bulgārijas Republikas attiecīgie administratīvie dienesti noslēdz vienošanos saistībā ar Bulgārijas Republikas iemaksām ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžetā, paredzot šo maksājumu praktisko kārtību. Šāda vienošanās inter alia ietver noteikumus par: a) attiecīgo summu; b) iemaksas maksāšanas kārtību; c) revīzijas procedūru. III IEDAĻA NOTEIKUMI PAR LĪDZDALĪBU ES MILITĀRAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS 9. pants Līdzdalība ES militārajās krīzes pārvarēšanas operācijās 1. Bulgārijas Republika nodrošina to, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus atbilstīgi: - vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā, - operācijas plānam, - īstenošanas pasākumiem. 2. Bulgārijas Republikas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs. 3. Bulgārijas Republika laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz savu līdzdalību operācijā. 10. pants Komandķēde 1. Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā. 2. Valsts iestādes nodod savu bruņoto spēku un personāla operatīvo un taktisko vadību un/vai kontroli ES operācijas komandierim. ES operācijas komandierim ir tiesības savas pilnvaras deleģēt. 3. Bulgārijas Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā. 4. ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Bulgārijas Republiku drīkst jebkurā laikā pieprasīt Bulgārijas Republikas palīdzības atsaukšanu. 5. Bulgārijas Republika ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā. VMP apspriežas ar ES spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu. 11. pants Finansiālie aspekti 1. Neskarot 12. pantu, Bulgārijas Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, ko sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajos tiesību instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2004/197/KĀDP ( 2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus [1]. 2. Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts/-īm, kurā/-s veic operāciju, Bulgārijas Republika gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par bruņoto spēku statusu, ja tāds ir, kā minēts šā nolīguma 3. panta 1. punktā. 12. pants Iemaksa kopējo izmaksu finansējumā 1. Bulgārijas Republika piedalās ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas kopējo izmaksu finansēšanā. 2. Bulgārijas Republikas iemaksa kopējo izmaksu finansējumā ir zemākā no šādām divām summām: a) kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Bulgārijas Republikas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras piedalās operācijas kopējo izmaksu finansējumā; vai b) kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Bulgārijas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā. Aprēķinot 2. punkta b) apakšpunktā minēto summu, ja Bulgārijas Republika nosūta personālu tikai uz operācijas vai bruņoto spēku štābu, izmanto tās personāla locekļu skaitu attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Citādi, izmanto visu personāla locekļu, kurus nosūta Bulgārijas Republika, skaita attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu. 3. Neatkarīgi no 1. punkta, Eiropas Savienība trešās valstis principā atbrīvo no iemaksām kopējo izmaksu finansējumā konkrētā ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, ja: a) Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas ir būtiski faktori operācijas sekmīgai darbībai, vai b) tās trešās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju, kas piedalās operācijā, nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju. 4. Bulgārijas Republikas kompetentās administratīvās iestādes noslēdz vienošanos ar administratoru, kas paredzēts Lēmumā 2004/197/KĀDP ( 2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. Šī vienošanās inter alia ietver noteikumus par: a) attiecīgo summu; b) iemaksas maksāšanas kārtību; c) revīzijas procedūru. IV IEDAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 13. pants Nolīguma īstenošanas pasākumi Neskarot 8. panta 5. punktā un 12. panta 4. punktā minētos noteikumus, Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs, Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās un Bulgārijas Republikas attiecīgās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem šā nolīguma īstenošanai. 14. pants Noteikumu neievērošana Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas iepriekš minētajos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš. 15. pants Domstarpību izšķiršana Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskajiem līdzekļiem. 16. pants Spēkā stāšanās 1. Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu. 2. Šo nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas. 3. Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos. 4. Šo nolīgumu jebkāda no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu. Sastādīts Briselē, un Sofijā, 2005. gada 24. janvārí, angļu valodā, četros eksemplāros. Eiropas Savienības vārdā Bulgārijas Republikas vārdā [1] OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp. -------------------------------------------------- PIELIKUMS DEKLARĀCIJU TEKSTS ES dalībvalstu deklarācija: Piemērojot ES vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Bulgārijas Republika, ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Bulgārijas Republiku to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums: - radies Bulgārijas Republikas personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā, vai - radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Bulgārijas Republikai, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas Bulgārijas Republikas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā. Bulgārijas Republikas deklarācija: Piemērojot ES vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, Bulgārijas Republika centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Bulgārijas Republikas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja Bulgārijas Republikai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums: - radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā, vai - radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā. --------------------------------------------------