PROTOKOLS
par 1991. gada Alpu Konvencijas piem ērošanu t ūrisma jom ā
Protokols “Tūrisms ”
Preambula
VĀCIJAS FEDERAT ĪVĀREPUBLIKA,
AUSTRIJAS REPUBLIKA,
FRANCIJAS REPUBLIKA,
ITĀLIJAS REPUBLIKA,
LIHTEN ŠTEINAS FIRSTISTE,
MONAKO FIRSTISTE,
SLOV ĒNIJAS REPUBLIKA,
ŠVEICES KONFEDER ĀCIJA,
kāarī
EIROPAS KOPIENA
SASKA ŅĀar misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardz ību (Alpu Konvencija) par Alpu
vides visp ārējas aizsardz ības un ilgtsp ējīgas att īstības politikas nodro šināšanu,
IZPILDOT saist ības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta,
IEVĒROJOT L īgumsl ēdzēju pu šu gribu harmoniz ēt ekonomisk ās intereses un ekolo ģiskās pras ības un nodro šināt ilgstp ē-
jīgu att īstību,
APZINOTIES to, ka Alpi ir viet ējo iedz īvotāju dz īves un ekonomisk ās darb ības att īstības vieta,
PĀRLIECIN ĀTAS par to, ka viet ējiem iedz īvotājiem j ābūts p ējīgiem noteikt savu soci ālās, kult ūras un ekonomisk ās
attīstības pl ānu un piedal īties t āīsteno šanāpastāvošajos institucion ālajos ietvaros,
IEVĒROJOT to, ka pils ētu iedz īvotājos pieaug pras ība p ēctūrisma m ūsdienu cilv ēka atp ūtas daudzveido šanai,
IEVĒROJOT to, ka Alpi ir viena no pla šākajāmtūrisma un atp ūtas uz ņemšanas viet ām Eirop āar liel āmb r īvālaika
pavad īšanas iesp ējām, ainavas bag ātību un ekolo ģisko apst ākļu daudzveid ību un ka šīpriek šrocība izskat āma ārpus
nacion ālajām robe žām,
IEVĒROJOT to, ka noz īmīga L īgumsl ēdzēju pu šu iedz īvotāju da ļad z īvo Alpos un Alpu t ūrisms ir sabiedriski noz īmīgs ar
to, ka ļauj saglab āt past āvīgo iedz īvotāju skaitu,LV 22.12.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 337/43
IEVĒROJOT to, ka kalnu t ūrisms att īstās aizvien pieaugo šas globaliz ācijas konkurences apst ākļos un iev ērojami veicina
Alpu telpas ekonomisko izaugsmi,
IEVĒROJOT to, ka jaun ākās tendences nor āda lab ākas t ūrisma un vides aizsardz ības harmoniz ēšanas virzien ā: klientu
aizvien izteikt ākāieinteres ētība p ēc pievilc īgiem un aizsarg ātas dabas apst ākļiem gan ziem ā, gan vasar ā, daudzu viet ējo
lēmējinstit ūciju r ūpes par uz ņemšanas apst ākļu kvalit ātes uzlabo šanu vides aizsardz ības noz īmē,
IEVĒROJOT to, ka Alpu telp āīpašijāņem v ērāekosist ēmu adapt ācijas robe žas katr āvietāatsevi šķiu nj ānovērtē, izejot no
tām piem ītošajāmīpatn ībām,
APZINOTIES, ka dabas un kult ūras mantojums, k āarīainava ir Alpu t ūrisma galvenais pamats,
APZINOTIES to, ka dabas, kult ūras, ekonomisk ās un institucion ālāsa tšķirības, kas raksturo Alpu valstis ir ar autonomas
attīstības izcelsmi, un daudzveid īgais t ūrisma pied āvājums neb ūt neatk āpjas starptautisk ālīmeņa vienveid ības priek šā, bet
–gluži pret ēji–ir da žādu un savstarp ēji papildino šutūrisma darb ību avots,
APZINOTIES to, ka t ūrisma industrijas ilgstsp ējīga att īstība centr ējas ap dabas mantojuma izcel šanu un pied āvājumu un
pakalpojumu kvalit āte ir nepiecie šama, iev ērojot liel ākāsd a ļas Alpu re ģionu ekonomisko atkar ību no t ūrisma un izdz ī-
vošanas iesp ēju, ko tas sniedz iedz īvotājiem,
APZINOTIES to, ka j āmudina atp ūtnieki cien īt dabu, j āpalīdz tiem lab āk saprast iedz īvotājus, kas str ādāun dz īvo tūristu
apmekl ētos re ģionos un j āveido optim āli apst ākļi patiesai dabas atkl āšanai Alpu telp āvisātās daudzveid ībā,
APZINOTIES to, ka profesion ālu tūrisma organiz āciju un viet ējo pa švaldību uzdevums ir izstr ādāt Alpu telp ākopīgas
vienotas normas, lai uzlabotu ra žošanas strukt ūras, k āarīuzlabotu to darb ību,
VĒLOTIES nodro šināt Alpu telpas ilgtsp ējīgu att īstību ar vidi saudz ējošutūrismu, kas ir b ūtisks pamats viet ējo iedz īvotāju
dzīves un ekonomikas apst ākļiem,
PĀRLIECIN ĀTAS, ka da žas probl ēmas var tikt atrisin ātas tikai p ārrobe žu ietvaros un prasa kop īgus pas ākumus no Alpu
valstu puses,
IR VIENOJU ŠĀS PAR TURPM ĀKO.
I NODA ĻA
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Mērķis
Šāprotokola m ērķis ir veicin āt past āvošajos institucion ālajos
ietvaros ilgstsp ējīgu att īstību Alpu telp āar vidi saudz ējošu
tūrismu, pateicoties specifiskiem pas ākumiem un rekomend ā-
cijām, kas ņem v ērāvietējo iedz īvotāju un t ūristu intereses.
2. pants
Starptautisk āsadarb ība
1. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas nov ērst starptautiskas
sadarb ības šķēršļus viet ējo pa švaldību sadarb ībai Alpu telp āunveicin āt kop ējo probl ēmu risin āšanu ar attiec īgo teritoriju sadar-
bības pal īdzību.
2. L īgumsl ēdzējas puses veicina pastiprin ātu starptautisko
sadarb ību starp atbilst īgajām un lemtties īgajām instit ūcijām.
Tāsīpaši raug ās, lai p ārrobe žo teritorijas tiktu izmantotas, koor-
dinējot vidi saudz ējošas tūrisma un atp ūtas darb ības.
3. Ja viet ējāsp a švaldības nevar īstenot pas ākumus, jo tie ir
valsts vai starptautisko instit ūciju kompetenc ē,tāmjānodro šina
iespēja efekt īvi pārstāvēt iedz īvotāju intereses.LV L 337/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 22.12.2005.
3. pants
Mērķu iev ērošana cit ās nost ādnēs
Līgumsl ēdzējas puses ap ņemas ņemt v ērāš ā protokola m ērķus
citās nost ādnēs, it īpaši teritorijas labiek ārtošanas, transporta,
lauksaimniec ības, me žsaimniec ības, vides un dabas aizsardz ības
jomās, kāarīūdens un ener ģijas pieg ādes jom ā, lai samazin ātu
iespējamās negat īvās vai pretrun īgās sekas.
4. pants
Vietējo pa švaldību piedal īšanās
1. Past āvošajos institucion ālajos ietvaros katra L īgumsl ēdzēja
puse nosaka lab āko koordin ācijas un sadarb ības l īmeni starp
instit ūcijām un tie ši iesaist ītajām viet ējāmp a švaldībām, lai veici-
nātu to solidarit āti atbild ībā, proti, izmantojot un att īstot siner-
ģiju tūrisma politikas īsteno šanāAlpu telp ā,kāarīveicot no t ās
izrieto šos pas ākumus.
2. Tie ši iesaist ītās viet ējāsp a švaldības ir neat ņemama sast āv-
daļašīs politikas un pas ākumu da žādās sagatavo šanas un īste-
nošanas f āzēs, iev ērojot vi ņu atbild ību sp ēkāesošajos institucio-
nālajos ietvaros.
II NODA ĻA
SPECIFISKI PAS ĀKUMI
5. pants
Pied āvājuma p ārvald ība
1. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas raudz īties, lai ilgtsp ējīgs
tūrisms att īstītos k āvidi saudz ējošstūrisms. Šai nol ūkātās
atbalsta vado šu koncepciju, att īstības programmu, sektoru
plānu izstr ādāšanu un īsteno šanu, ko uzs ākušas kompetentas
instances visatbilsto šākajālīmen īun iev ērojot šāprotokola
mērķus.
2. Šie pas ākumi pal īdzēs nov ērtēt un sal īdzin ātp lānotās att īs-
tības priek šrocības un tr ūkumus šādos aspektos:
a) soci ālās un ekonomisk ās sekas viet ējiem iedz īvotājiem;b) sekas augsn ē,ūdenī, gais ā, dabas l īdzsvar āun ainav ā,ņemot
vērāspecifiskus ekolo ģijas datus, dabas resursus un ekosis-
tēmu piel āgošanās robe žas;
c) sekas valsts finans ēs.
6. pants
Tūrisma att īstības virzieni
1. L īgumsl ēdzējas puses t ūrisma att īstībāņem v ērārūpes par
vides aizsardz ību un ainavas saglab āšanu. T āsa p ņemas iesp ēju
robe žās veicin āt ainavai labv ēlīgus un vidi saudz ējošus
projektus.
2. T ās uzs āk ilgsto šu politiku, kas veicin ātu dabai tuva Alpu
tūrisma konkur ētspēju un t ādējādi dotu noz īmīgu ieguld ījumu
Alpu telpas soci āli ekonomiskaj āattīstībā. Priek šroka tiks dota
tiem pas ākumiem, kas veicina jaunin ājumus un da žādību.
3. L īgumsl ēdzējas puses raug ās, lai sp ēcīgam t ūrisma spie-
dienam pak ļautos re ģionos tiktu mekl ētas l īdzsvarotas attiec ības
starp intens īvajām un ekstens īvajāmtūrisma form ām.
4. S ākot ar šob r īdi, tiks veikti pas ākumi, kas veicina šādu
aspektu iev ērošanu:
a) attiec ībāuz intens īvo t ūrismu eso šotūrisma strukt ūru un
aprīkojumu piel āgošana ekolo ģijas pras ībām un jaunu struk-
tūru att īstīšana saska ņāaršāprotokola m ērķiem;
b) attiec ībāuz ekstens īvo tūrismu dabas apst ākļiem tuva un vidi
saudz ējošatūrisma pied āvājuma saglab āšana vai att īstīšana,
kāarīdabas un kult ūras mantojuma izcel šana t ūrismu uz ņe-
mošajos re ģionos.
7. pants
Kvalit ātes pras ības
1. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas past āvīgi un sistem ātiski
piepras īttūrisma pied āvājuma kvalit āti Alpu telp ā,īpaši iev ē-
rojot ekolo ģijas pras ības.LV 22.12.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 337/45
2. T ās veicina kop īgu darb ību programmu izstr ādāšanu un
pieredzes apmai ņu, turpinot kvalit ātes uzlabo šanu šādās jom ās:
a) apr īkojuma iek ļaušana ainav āun dabas vid ē;
b) urbaniz ācija, arhitekt ūra (jaunb ūves un ciematu atjauno šana);
c) m ājvietu apr īkojums un t ūrisma pakalpojumu pied āvājums;
d) tūrisma produktu daudzveid īgums Alpu telp ā, izce ļot
kultūras darb ības attiec īgajāsd a žādajās teritorij ās.
8. pants
Tūrisma pl ūsmas p ārvald ība
Līgumsl ēdzējas puses veicina t ūrisma pl ūsmas p ārvald ībuīpaši
aizsarg ājamās viet ās, organiz ējot t ūristu pl ūsmas regul ēšanu un
uzņemšanu, garant ējot vietu ilgtsp ējīgu past āvēšanu.
9. pants
Attīstības dabisk ās robe žas
Līgumsl ēdzējas puses raug ās, lai t ūrisma att īstība tiktu piel āgota
vides īpatn ībām un attiec īgajāteritorij āvai re ģionāpieejamajiem
resursiem. T ādos projektos, kam var b ūt iev ērojamas sekas uz
vidi, b ūs nepiecie šams past āvošajos institucion ālajos ietvaros
iepriek šizstr ādātšīs ietekmes nov ērtējumu, kas b ūsjāņem
vērālēmuma pie ņemšanā.
10. pants
Klusas zonas
Līgumsl ēdzējas puses saska ņāar saviem noteikumiem un ekolo-
ģiskajiem krit ērijiem ap ņemas noteikt klusas zonas, kur ās
atsak āsn ot ūrisma organiz ēšanas.
11. pants
Izmitin āšana
Līgumsl ēdzējas puses att īsta t ādus izmitin āšanas veidus, kas
ievēro pieejam ās telpas ierobe žojumus, dodot priek šroku
komerci ālai izmitin āšanai, past āvošoēku atjauno šanai un
izmanto šanai, moderniz ējot eso šās izmitin āšanas vietas un uzla-
bojot to kvalit āti.12. pants
Meh āniskie pac ēlāji
1. L īgumsl ēdzējas puses saska ņāar nacion ālajām proced ūrām
attiec ībāuz meh ānisko pac ēlāju at ļaujām vienojas ieviest –bez
ekonomiskaj ām un dro šības pras ībām–ekolo ģiskaj āmu n
ainavas pras ībām atbilsto šas nost ādnes.
2. Jaunas at ļaujas, k āarīkoncesijas meh ānisko pac ēlāju
izmanto šanātiks pak ļautas pras ībām nelietojamu meh ānisko
pacēlāju demont āžai un nojauk šanai un neizmantoto teritoriju
dabisko apst ākļu atjauno šanai, priorit āti pie šķirot viet ējās
izcelsmes ve ģetācijai.
13. pants
Tūrisma transporta kust ība
1) L īgumsl ēdzējas puses veicina pas ākumus ar m ērķi sama-
zināt motoriz ēta transporta kust ību t ūrisma k ūrortu teritorij ā.
2) Bez tam t ās veicina priv āto vai valsts iniciat īvu uzlabot
vietu un t ūrisma centru pieejam ību ar sabiedrisk ātransporta
palīdzību un veicin ātšātransporta izmanto šanu t ūristu vid ū.
14. pants
Īpašas labiek ārtošanas tehnikas
1. Sl ēpošanas trases
1. L īgumsl ēdzējas puses raug ās, lai sl ēpošanas tra šu iek ārto-
šana, uztur ēšana un ekspluat ācija cik iesp ējams labi iek ļautos
ainav ā, iev ērojot biotopu jut ību un dabisko l īdzsvaru;
2. Teritorijas izmai ņas p ēc iesp ējas ir j āierobe žo un, ja dabi-
skie apst ākļi to pie ļauj, iek ārtotās plat ības atkal j āapstāda, prio-
ritāti dodot viet ējas izcelsmes augu sug ām.
2. Sniega iek ārtas
Nacion ālie ties ību akti var at ļaut sniega izgatavo šanu aukstaj ā
laika period ā, kas rakstur īgs katrai vietai, īpaši, lai rad ītu dro šību
atklātajās zon ās, ja hidrolo ģiskie, klimatiskie un ekolo ģiskie
vietas apst ākļi to pie ļauj.LV L 337/46 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 22.12.2005.
15. pants
Sporta nodarb ības
1. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas noteikt br īvdabas sporta
nodarb ību p ārvald ībuīpaši aizsarg ājamaj ās viet āstā, lai izvai-
rītos no to sek ām uz vidi. Šīpārvald ība var nepiecie šamības
gadījumānovest pie aizlieguma.
2. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas maksim āli ierobe žot un
nepiecie šamības gad ījumāaizliegt motoriz ēto sportu darb ības
ārpus zon ām, ko noteiku šas kompetent ās iest ādes.
16. pants
Gaisa transporta nolai šanās
Līgumsl ēdzējas puses ap ņemas maksim āli ierobe žot un nepie-
ciešamības gad ījumāaizliegt gaisa transporta nolai šanos sporta
mērķiem ārpus lidlaukiem.
17. pants
Ekonomiski v āju re ģionu un pa švaldību att īstība
Līgumsl ēdzējām pus ēm tiek ieteikts veikt izp ēti teritorijai piem ē-
rotu risin ājumu mekl ēšanai, kas ļautu l īdzsvarot ekonomiski
vāju re ģionu un pa švaldību att īstību.
18. pants
Atpūtas grafiku sast ādīšana
1. L īgumsl ēdzējas puses cent īsies lab āk veidot atp ūtas
grafikus laik āun telp āreģionos, kas uz ņem t ūristus.
2. Šai nol ūkānepiecie šams atbalsts valstu sadarb ībai attiec ībā
uz atva ļinājumu grafikiem un sezonas pagarin āšanas praksi.
19. pants
Inov āciju veicin āšana
Līgumsl ēdzējām pus ēm tiek ieteikts att īstīt visa veida motiv āciju
šāprotokola ievir žuīsteno šanai. Šai nol ūkātāsīpaši izskat īsjautājumu par Alpu konkursa organiz ēšanu, lai kompens ētu
inovat īvu t ūrisma produktu un darb ības veik šanu, kas iev ēro
šāprotokola m ērķus.
20. pants
Tūrisma, lauksaimniec ības, me žsaimniec ības un amatnie-
cības sadarb ība
Līgumsl ēdzējas puses atbalsta t ūrisma, lauksaimniec ības,
mežsaimniec ības un amatniec ības sadarb ību. T āsīpaši atbalsta
kombin ētas darb ības, kur ās tiek rad ītas darba vietas ilgtsp ējīgas
attīstības nol ūkā.
21. pants
Papildu pas ākumi
Līgumsl ēdzējas puses ar ilgtsp ējīga t ūrisma m ērķi var īstenot
papildu pas ākumus šajāprotokol āparedz ētajiem.
III NODA ĻA
PĒTĪJUMI, APM ĀCĪBA UN INFORM ĀCIJA
22. pants
Pētījumi un nov ērošana
1. L īgumsl ēdzējas puses cie šāsadarb ībāveicina un harmo-
nizēpētījumus un sistem ātisku nov ērošanu, kas lietder īgi lab ākai
tūrisma un Alpu vides mijiedarb ības apzin āšanai, k āarīanaliz ē
nākotnes att īstības iesp ējas.
2. L īgumsl ēdzējas puses raug ās, lai nacion ālo p ētījumu un
sistem ātiskas nov ērošanas rezult āti tiktu integr ēti kop ējāpastā-
vīgānovērojumu un inform ācijas sist ēmāun b ūtu pieejami
sabiedr ībai eso šajos institucion ālajos ietvaros.
3. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas apmain īties ar inform āciju
par pieredzi šāprotokola pas ākumu un rekomend āciju īsteno-
šanāun apkopot attiec īgos faktus par kvalitat īva tūrisma att īs-
tību.LV 22.12.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 337/47
23. pants
Apm ācība un inform ācija
1. L īgumsl ēdzējas puses veicina s ākotn ējo un t ālāko apm ā-
cību, k āarīsabiedr ības inform ēšanu par šāprotokola m ērķiem,
pasākumiem un to īsteno šanu.
2. L īgumsl ēdzējām pus ēm ir ieteicams tie ši un netie šia r
tūrismu saist ītajāprofesion ālajāapm ācībāiekļaut zin āšanas par
dabisko vidi un vides aizsardz ību. T ādējādi var ētu tikt īstenoti
oriģināli apm ācību veidi, kas saista t ūrismu un vides aizsardz ību.
Piem ēram:
—“ vides pas ākumu organizators ”,
—“ kūrorta kvalit ātes atbild īgie”,
—“ tūrisma pal īgi inval īdiem ”.
IV NODA ĻA
ĪSTENO ŠANA, KONTROLE UN NOV ĒRTĒŠANA
24. pants
Īsteno šana
Līgumsl ēdzējas puses ap ņemas raudz īties, lai šis protokols tiktu
īstenots, izmantojot piem ērotus pas ākumus past āvošajos institu-
cion ālajos ietvaros.
25. pants
Saist ību iev ērošanas kontrole
1. L īgumsl ēdzējas puses regul āri zi ņo Past āvīgajai komisijai
par veiktajiem pas ākumiem šāprotokola īsteno šanā.Z iņojumos
skarts ar ījautājums par veikto pas ākumu efektivit āti. Alpu
konference nosaka šoz iņojumu periodiskumu.
2. Past āvīgākomisija izskata šos zi ņojumus, lai p ārbaud ītu,
vai L īgumsl ēdzējas puses ir izpild ījušas savus no protokola izrie-
tošos pien ākumus. T āvar pras īt papildu inform āciju atbilst ī-gajāmL īgumsl ēdzējām pus ēm un mekl ēt citus inform ācijas
avotus.
3. Past āvīgāKomisija raksta zi ņojumu par L īgumsl ēdzēju
pušu pien ākumu iev ērošanu, kas izriet no šāprotokola, adre-
sējot to Alpu konferencei.
4. Alpu konference pie ņem zin āšanai šoz i ņojumu. Ja t ā
konstat ēizvair īšanos no pien ākumiem, t āvar izstr ādāt reko-
mend ācijas.
26. pants
Noteikumu efektivit ātes nov ērtēšana
1. L īgumsl ēdzējas puses regul āri izskata un nov ērtēš ā proto-
kola noteikumu efektivit āti. Ja tas nepiecie šams protokola m ērķu
sasnieg šanai, t ās izstr ādānepiecie šamos groz ījumus eso šajā
protokol ā.
2. Past āvošajos institucion ālajos ietvaros šajānovērtēšanātiek
iesaist ītas pa švaldības. Iesp ējams konsult ēties ar šajājomā
aktīvām nevalstiskaj ām organiz ācijām.
V NODA ĻA
NOSL ĒGUMA NOTEIKUMI
27. pants
Alpu Konvencijas un protokola savstarp ējāsaist ība
1. Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols t ās 2. panta
un citu atbilst īgu konvencijas pantu izpratn ē.
2. Neviena valsts nevar k ļūt par L īgumsl ēdzēju pusi, ja nav
parakst ījusi Alpu Konvenciju. Jebkura Alpu Konvencijas denon-
sēšana ir l īdzvērtīgašāprotokola denons ēšanai.
3. Kad Alpu konference apsprie žuzšo protokolu attieco šos
jautājumus, balso šanāvar piedal īties vien īgišāprotokola L īgum-
slēdzējas puses.LV L 337/48 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 22.12.2005.
28. pants
Parakst īšana un ratific ēšana
1. Šo protokolu var parakst īt no 1998. gada 16. oktobra
valstis, kas parakst ījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena,
un no 1998. gada 16. novembra to var parakst īt Austrijas
Republik ākādepozit ārijā.
2. Šis protokols st ājas sp ēkāLīgumsl ēdzējām pus ēm, kas
izteiku šas savu piekri šanu uz ņemties protokola saist ības, tr īs
mēnešus p ēc datuma, kur ātrīs valstis b ūs iesniegu šas savu rati-
ficēšanas, pie ņemšanas vai aprob ācijas instrumentu.
3. L īgumsl ēdzējām pus ēm, kas v ēlāk izteiks savu piekri šanu
uzņemties protokola saist ības, protokols st ājas sp ēkātrīs
mēnešus p ēc datuma, kur ātiek iesniegs ratific ēšanas, pie ņem-
šanas vai aprob ācijas instruments. P ēcšāprotokola groz ījumu
stāšanāss p ēkā, jebkura jauna protokola L īgumsl ēdzēja puse
kļūst par t āda protokola L īgumsl ēdzēju pusi, k āds tas ir ar
groz ījumiem.
29. pants
Paziņojumi
Depozit ārijs vis ām valst īm, kas min ētas preambul ā, un Eiropas
Kopienai attiec ībāuzšo protokolu dara zin āmus:a) visus parakstus;
b) ratifik ācijas, pie ņemšanas vai aprob ācijas instrumenta
iesnieg šanas;
c) visus sp ēkāstāšanās datumus;
d) visus L īgumsl ēdzēju vai parakst ītāju izteiktos pazi ņojumus;
e) visu L īgumsl ēdzēju pu šu pazi ņotas denons ēšanas, ieskaitot
to datumu.
To apliecinot, attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušasšo
protokolu.
Sastādīts Bled ā1998. gada 16. oktobr īfranču, vācu, it āliešuu n
slovēņu valod āar vien ādu juridisko sp ēku vien āeksempl ārā, kas
glabājas Valsts arh īvāAustrijas Republik ā. Depozit ārijs nodod
apstiprin ātas kopijas vis ām parakst ītājām pus ēm.LV 22.12.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 337/49