TULKOJUMS  
2010. GADA STARPTAUTISKAIS KAKAO NOL ĪGUMS  
PREAMBULA  
ŠĀ NOL ĪGUMA PUSES,  
a) ATZ ĪSTOT  kakao nozares ieguld ījumu nabadz ības mazin āšan ā un starptautiski saska ņotu att īstības m ērķu, 
jo īpaši T ūkstošgades att īstības m ērķu (TAM), sasniegšan ā; 
b) ATZ ĪSTOT  kakao un t ā tirdzniec ības noz īmi jaunatt īstības valstu ekonomik ā k ā to iedz īvot āju ien ākumu 
avotus un atz īstot kakao tirdzniec ības b ūtisko ieguld ījumu šo valstu eksporta ie ņēmumos un ekonomis ­
kās un soci ālās att īstības programm ās; 
c) ATZ ĪSTOT  kakao nozares noz īmi miljoniem cilv ēku iztikas l īdzek ļu ieg ūšan ā, jo īpaši jaunatt īstības valst īs, 
kur kakao ražošana ir mazo ražot āju galvenais tiešais ie ņēmumu avots;  
d) ATZ ĪSTOT,  ka cieša starptautiska sadarb ība ar kakao saist ītos jaut ājumos un past āvīgs dialogs starp vis ām 
kakao v ērtību ķēdē iesaist ītaj ām person ām var sekm ēt ilgtsp ējīgu pasaules kakao ekonomikas att īstību; 
e) ATZ ĪSTOT  strat ēģisko partnerattiec ību starp eksport ētājiem locek ļiem un import ētājiem locek ļiem noz īmi, 
lai izveidotu ilgtsp ējīgu kakao ekonomiku;  
f) ATZ ĪSTOT  nepieciešam ību nodrošin āt starptautisk ā kakao tirgus p ārredzam ību ražot āju un pat ērētāju 
savstarp ējās interes ēs; 
g) ATZ ĪSTOT  iepriekš ējo 1972., 1975., 1980., 1986., 1993. un 2001. gada Starptautisko vienošanos par 
kakao ieguld ījumu pasaules kakao ekonomikas att īstībā, 
IR VIENOJUŠ ĀS Š ĀDI. 
I NODA ĻA 
M ĒRĶI 
1. pants  
M ērķi 
Lai stiprin ātu vispasaules kakao nozari, veicin ātu t ās ilgtsp ējīgu 
att īstību un palielin ātu ieguvumus vis ām ieinteres ētaj ām 
person ām, sept ītās Starptautisk ās vienošan ās par kakao m ērķi 
ir š ādi: 
a) veicin āt starptautisku sadarb ību pasaules kakao ekonomik ā; 
b) nodrošin āt atbilst īgu vidi, lai starp vald ībām un ar priv āto 
sektoru apspriestu visus ar kakao saist ītos jaut ājumus;  
c) dot ieguld ījumu dal ībvalstu valsts kakao ekonomikas stipri ­
nāšan ā, sagatavojot, izstr ādājot un nov ērtējot atbilst īgus 
projektus, ko iesniedz attiec īgaj ās iest ādēs finans ēšanai un 
īstenošanai, un piesaistot finans ējumu projektiem, kas nodro ­ 
šina ieguvumus locek ļiem un pasaules kakao ekonomikai;  d) censties pan ākt pamatotas cenas, kas rada taisn īgus iegu ­
vumus ražot ājiem un pat ērētājiem kakao v ērtību ķēdē, un 
dot ieguld ījumu pasaules kakao ekonomikas l īdzsvarot ā att īs- 
tībā visu locek ļu interes ēs; 
e) veicin āt ilgtsp ējīgu kakao ekonomiku no ekonomikas, soci ālā 
un vides viedok ļa; 
f) sekm ēt zin ātnisko izp ēti un t ās atzinumu piem ērošanu, 
pateicoties t ādu apm ācības un inform ācijas programmu 
veicin āšanai, kas ļauj nodot locek ļiem ar kakao saist ītās 
tehnolo ģijas; 
g) veicin āt pasaules kakao ekonomikas, jo īpaši kakao tirdznie ­
cības, p ārredzam ību, apkopojot, analiz ējot un izplatot attie ­
cīgu statistiku un veicot atbilst īgus p ētījumus, k ā ar ī veicinot 
tirdzniec ības š ķēršļu nov ēršanu;  
h) veicin āt un sekm ēt šokol ādes un kakao produktu pat ēriņu, 
lai palielin ātu kakao piepras ījumu, populariz ējot kakao 
īpaš ības, tostarp ieguvumus vesel ībai, un cieši sadarbojoties 
ar priv āto sektoru;LV L 259/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.10.2011.
i) mudin āt locek ļus uzlabot kakao kvalit āti un īstenot atbil ­
stīgas p ārtikas droš ības proced ūras kakao nozar ē; 
j) mudin āt locek ļus izstr ādāt un īstenot strat ēģijas, kas ļauj 
stiprin āt viet ējo kopienu un mazo ražot āju sp ēju g ūt labumu 
no kakao ražošanas un t ādējādi veicina nabadz ības samazi ­
nāšanu;  
k) atvieglot piek ļuvi inform ācijai par finanšu instrumentiem un 
pakalpojumiem, kurus var izmantot kakao ražot āji, jo īpaši 
par piek ļuvi kred ītiem un risku p ārvald ības metod ēm. 
II NODA ĻA 
DEFIN ĪCIJAS  
2. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā nol īgum ā: 
1) kakao ir kakao pupi ņas un kakao produkti;  
2) smalkais (“smalkais” vai “aromatiz ētais”) kakao ir kakao, ko 
atz īst t ā vienreiz ējā arom āta un kr āsas d ēļ un ko ražo 
valst īs, kas nor ādītas š ā nol īguma C pielikum ā; 
3) kakao produkti ir produkti, kas gatavoti vien īgi no kakao 
pupi ņām, piem ēram, kakao masa, kakao sviests, nesaldin āts 
kakao pulveris, kakao rausis un kakao drupatas;  
4) šokol āde un šokol ādes produkti ir produkti, kas gatavoti no 
kakao pupi ņām atbilst īgi P ārtikas kodeksa ( Codex Alimenta ­
rius) standartam attiec ībā uz šokol ādi un šokol ādes produk ­
tiem;  
5) kakao pupi ņu kr ājumi ir visas saus ās kakao pupi ņas, kuras 
var identific ēt kakao gada p ēdējā dien ā (30. septembr ī) 
neatkar īgi no atrašan ās vietas, īpašumties ībām vai pare ­
dz ētās izmantošanas;  
6) kakao gads ir divpadsmit m ēnešu laikposms no 1. oktobra 
līdz 30. septembrim ieskaitot;  
7) Organiz ācija ir 3. pant ā min ētā Starptautisk ā Kakao orga ­
niz ācija;  
8) Padome ir 6. pant ā min ētā Starptautisk ā Kakao padome;  9) L īgumsl ēdz ēja puse ir vald ība, Eiropas Savien ība vai starp ­
vald ību organiz ācija, k ā noteikts 4. pant ā, kura ir piekritusi 
būt uz laiku vai past āvīgi saist īta ar šo nol īgumu;  
10) loceklis ir L īgumsl ēdz ēja puse, k ā defin ēts iepriekš;  
11) import ētājvalsts vai import ētājs loceklis ir attiec īgi valsts vai 
loceklis, kura kakao imports, kas izteikts kakao pupi ņās, 
pārsniedz eksportu;  
12) eksport ētājvalsts vai eksport ētājs loceklis ir attiec īgi valsts 
vai loceklis, kura kakao eksports, kas izteikts pupi ņās, p ār­
sniedz t ā importu. Tom ēr kakao ražot ājvalsts, kuras kakao 
imports, kas izteikts pupi ņās, p ārsniedz t ās eksportu, bet 
kuras ražošana p ārsniedz t ās importu vai iekš ējo kakao 
pat ēriņu (  1 ), var p ēc izv ēles b ūt par eksport ētāju locekli;  
13) kakao eksports ir viss kakao, kas tiek izvests no valsts 
muitas teritorijas, un kakao imports ir viss kakao, kas 
tiek ievests valsts muitas teritorij ā, ar noteikumu, ka šaj ās 
defin īcij ās muitas teritorija, ja gad ījum ā loceklis aptver 
vair āk nek ā vienu muitas teritoriju, tiek uzskat īta par š ā 
locek ļa kop ējo muitas teritoriju;  
14) ilgtsp ējīga kakao ekonomika ir integr ēta v ērtību ķēde, kur ā 
visas ieinteres ētās personas izstr ādā un veicina atbilst īgu 
politiku, lai sasniegtu t ādus ražošanas, p ārstr ādes un pat ē­
riņa l īme ņus, kas ir ekonomiski dz īvotsp ējīgi, videi droši un 
soci āli atbild īgi pašreiz ējo un n ākamo paaudžu interes ēs ar 
m ērķi uzlabot raž īgumu un rentabilit āti kakao v ērtību ķēdē 
attiec ībā uz vis ām ieinteres ētaj ām person ām, jo īpaši maza ­
jiem ražot ājiem;  
15) priv ātais sektors ir visas priv ātā sektora strukt ūras, kuras 
galvenok ārt darbojas kakao nozar ē. Tas ietver lauksaim ­
niekus, tirgot ājus, p ārstr ādātājus, ražot ājus, zin ātnisk ās 
izp ētes instit ūtus. Saska ņā ar šo nol īgumu priv ātais sektors 
ietver ar ī valsts uz ņēmumus, a ģent ūras un iest ādes, kas 
atseviš ķās valst īs pilda t ās funkcijas, ko cit ās valst īs veic 
priv ātās strukt ūras; 
16) indikat īvā cena ir kakao starptautisk ās cenas r ādītājs, ko 
izmanto saska ņā ar šo vienošanos un apr ēķina atbilst īgi 
33. panta noteikumiem;  
17) īpaš ās aiz ņēmuma ties ības ( SDR ) ir Starptautisk ā Val ūtas 
fonda īpaš ās aiz ņēmuma ties ības;  
18) tonna ir 1 000 kilogramu jeb 2 204,6 m ārci ņas, un viena 
m ārci ņa ir 453,597 grami;LV 4.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 259/9  
( 1 ) Apr ēķin āts k ā sasmalcin ātas kakao pupi ņas, kam pieskait īts kakao 
produktu un šokol ādes, un šokol ādes produktu neto imports pupi ņu 
ekvivalent ā.
19) vienk āršs balsu vair ākums ir balsu vair ākums, ko nodod 
eksport ētāji locek ļi, un balsu vair ākums, ko nodod impor ­
tētāji locek ļi, šos balsu vair ākumus skaitot atseviš ķi; 
20) kvalific ētais balsu vair ākums ir divas trešda ļas balsu, ko 
nodod eksport ētāji locek ļi, un divas trešda ļas balsu, ko 
nodod import ētāji locek ļi, š īs divas trešda ļas balsu skaitot 
atseviš ķi, ar nosac ījumu, ka piedal ās vismaz pieci eksport ē­
tāji locek ļi un vair ākums import ētāju locek ļu; 
21) st āšan ās sp ēkā, iz ņemot tad, ja nav noteikts cit ādi, ir diena, 
kur ā š ī vienošan ās st ājas sp ēkā uz laiku vai past āvīgi. 
III NODA ĻA 
STARPTAUTISK Ā KAKAO ORGANIZ ĀCIJA ( ICCO ) 
3. pants  
Starptautisk ās Kakao organiz ācijas galven ā m ītne un 
strukt ūra 
1. Starptautisk ā Kakao organiz ācija, kas izveidota saska ņā ar 
1972. gada Starptautisko vienošanos par kakao, turpina 
past āvēt; t ā nodrošina š ā nol īguma noteikumu īstenošanu un 
uzrauga t ā piem ērošanu.  
2. Organiz ācijas galven ā m ītne vienm ēr atrodas k ādas dal īb­
valsts teritorij ā. 
3. Organiz ācijas galven ā m ītne atrodas London ā, ja vien 
Padome nenolemj cit ādi. 
4. Organiz ācijas darb ību nodrošina:  
a) Starptautisk ā Kakao padome, kas ir Organiz ācijas augst ākā 
iest āde; 
b) Padomes pal īgstrukt ūras, kas ietver P ārvaldes un finanšu 
komiteju, Ekonomikas komiteju, Pasaules kakao ekonomikas 
padomdev ēja komisiju un jebkuru citu komiteju, ko izveido ­
jusi Padome; un  
c) sekretari āts. 
4. pants  
Organiz ācijas locek ļi 
1. Katra L īgumsl ēdz ēja puse ir Organiz ācijas locekle.  
2. Ir divas Organiz ācijas locek ļu kategorijas, proti:  a) eksport ētāji locek ļi; 
b) import ētāji locek ļi. 
3. Loceklis var main īt savu kategoriju atbilst īgi Padomes 
paredz ētajiem nosac ījumiem.  
4. Divas vai vair ākas L īgumsl ēdz ējas puses, iesniedzot 
Padomei un depozit āram atbilst īgu pazi ņojumu, kas st āsies 
sp ēkā dien ā, kuru nor āda attiec īgās L īgumsl ēdz ējas puses 
saska ņā ar Padomes pie ņemtajiem nosac ījumiem, var pazi ņot, 
ka t ās piedal ās Organiz ācij ā k ā locek ļu grupa.  
5. Saska ņā ar šo vienošanos ikviena nor āde uz “vald ību” vai 
“vald ībām” ir attiecin āma ar ī uz Eiropas Savien ību un jebkuru 
starpvald ību organiz āciju, kurai ir l īdz īgas pilnvaras attiec ībā uz 
starptautisku nol īgumu sarun ām, nol īgumu sl ēgšanu un piem ē­
rošanu, īpaši attiec ībā uz izejvielu nol īgumiem. T ādēļ saska ņā ar 
šo nol īgumu ikvienu atsauci uz parakst īšanu, ratific ēšanu, 
pie ņemšanu vai apstiprin āšanu, vai uz pazi ņojumu par pagaidu 
piem ērošanu vai pievienošanos š ādu starpvald ību organiz āciju 
gad ījum ā attiecina ar ī uz šo starpvald ību organiz āciju veikto 
parakst īšanu, ratifik āciju, pie ņemšanu vai apstiprin āšanu, vai 
uz pazi ņojumu par pagaidu piem ērošanu vai pievienošanos.  
6. Balsojot par jaut ājumiem, kas ir to kompetenc ē, š īm starp ­
vald ību organiz ācij ām ir t āds balsu skaits, k āds atbilst to dal īb­
valstu kop ējam balsu skaitam saska ņā ar 10. pantu. Š ādos gad ī­
jumos šo starpvald ību organiz āciju dal ībvalstis ne īsteno savas 
individu ālās balssties ības.  
5. pants  
Privil ēģijas un imunit āte 
1. Organiz ācija ir ties ību subjekts. Tostarp tai ir ties ības sl ēgt 
līgumus, ieg ādāties un p ārdot kustamu un nekustamu īpašumu 
un s ākt tiesas procesus.  
2. Organiz ācijas, t ās izpilddirektora, person āla un ekspertu, 
kā ar ī locek ļu p ārst āvju statusu, privil ēģijas un imunit āti, 
kam ēr tie atrodas uz ņēm ējas valsts teritorij ā, lai pild ītu savas 
funkcijas, reglament ē m ītnes nol īgums, kas nosl ēgts starp uz ņē­
m ēju valsti un Starptautisko Kakao padomi.  
3. Š ā panta 2. punkt ā min ētais m ītnes nol īgums ir neatkar īgs 
no š ā nol īguma. Tom ēr to p ārtrauc:  
a) atbilst īgi noteikumiem, kas paredz ēti iepriekš min ētaj ā 
m ītnes nol īgum ā;LV L 259/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.10.2011.
b) ja Organiz ācijas m ītni p ārvieto no uz ņēm ējas valsts terito ­
rijas; vai  
c) ja Organiz ācija beidz past āvēt. 
4. Organiz ācija ar vienu vai vair ākiem locek ļiem var nosl ēgt 
nol īgumus, kas j āapstiprina Padomei, attiec ībā uz t ādām privi ­
lēģijām un imunit āti, kas nepieciešamas š ā nol īguma efekt īvai 
darb ībai.  
IV NODA ĻA 
STARPTAUTISK Ā KAKAO PADOME  
6. pants  
Starptautisk ās Kakao padomes sast āvs 
1. Starptautisk ā Kakao padome sast āv no visiem Organiz ā­
cijas locek ļiem.  
2. Katru locekli Padomes san āksm ēs p ārst āv pien ācīgi akre ­
dit ēti p ārst āvji. 
7. pants  
Padomes pilnvaras un funkcijas  
1. Padomei ir visas pilnvaras, un t ā īsteno vai nodrošina visu 
to funkciju veikšanu, kas nepieciešamas, lai izpild ītu noteikumus 
saska ņā ar šo nol īgumu.  
2. Padomei nav pilnvaru, un locek ļi to nepilnvaro, uz ņemties 
pien ākumus ārpus š ā nol īguma piem ērošanas jomas, jo īpaši tai 
nav pilnvaru aiz ņemties naudu. Īstenojot savas pilnvaras sl ēgt 
līgumus, Padome savos l īgumos iek ļauj š ā noteikuma un 23. 
panta nosac ījumus, lai dar ītu tos zin āmus p ārējām L īgumsl ē­
dz ējām pus ēm, kas sl ēdz l īgumus ar Padomi, tom ēr, ja šie nosa ­
cījumi netiek iek ļauti, l īgums netiek atz īts par sp ēkā neesošu un 
Padome nav p ārk āpusi savas pilnvaras.  
3. Padome pie ņem t ādus noteikumus, kas ir nepieciešami, lai 
izpild ītu š ā nol īguma noteikumus, un kas ir ar tiem saska ņā, 
tostarp Padomes un t ās komiteju reglamentus un Organiz ācijas 
finanšu un person āla noteikumus. Padome sav ā reglament ā var 
paredz ēt k ārtību, k ādā t ā var pie ņemt l ēmumus īpašos jaut ā­
jumos bez san āksmes sasaukšanas.  
4. Padome veic uzskaiti, kas nepieciešama t ās funkciju 
izpildei saska ņā ar šo nol īgumu, un p ārējo uzskaiti, ko t ā 
uzskata par atbilst īgu. 
5. Padome vajadz ības gad ījum ā var izveidot jebk ādas darba 
grupas, kas pal īdz ētu tai veikt savus pien ākumus.  8. pants  
Padomes priekšs ēdētājs un priekšs ēdētāja vietnieks  
1. Padome katr ā kakao gad ā iev ēl priekšs ēdētāju un priekšs ē­
dētāja vietnieku, kuriem Organiz ācija atl īdz ību nemaks ā. 
2. Gan priekšs ēdētāju, gan priekšs ēdētāja vietnieku iev ēl no 
eksport ētāju locek ļu p ārst āvju vidus vai no import ētāju locek ļu 
pārst āvju vidus. Šie amati main ās katr ā kakao gad ā starp ab ām 
kategorij ām. 
3. Priekšs ēdētāja un priekšs ēdētāja vietnieka vienlaic īgā 
pagaidu promb ūtn ē vai vienas vai abu amatpersonu past āvīgā 
promb ūtn ē Padome vajadz ības gad ījum ā var iev ēlēt jaunas 
amatpersonas attiec īgi no eksport ētāju locek ļu p ārst āvju vidus 
vai no import ētāju locek ļu p ārst āvju vidus, past āvīgi vai uz laiku 
atkar ībā no situ ācijas.  
4. Ne priekšs ēdētājs, ne k āda cita amatpersona, kura vada 
Padomes san āksmi, nebalso. Vi ņa deleg ācijas loceklis var īstenot 
tā locek ļa balssties ības, kuru vi ņš p ārst āv. 
9. pants  
Padomes sesijas  
1. Parasti Padome tiekas vien ā k ārtējā sesij ā katr ā kakao 
pusgad ā. 
2. Padome tiekas ārk ārtas sesij ā, ja Padome t ā nolemj vai to 
lūdz: 
a) pieci locek ļi; 
b) vismaz divi locek ļi ar vismaz 200 bals īm; 
c) izpilddirektors, piem ērojot 22. un 59. pantu.  
3. Pazi ņojumu par sesiju izsniedz vismaz 30 kalend ārās 
dienas iepriekš, iz ņemot ārk ārtas gad ījumus, kad pazi ņojumu 
izsniedz vismaz 15 dienas iepriekš.  
4. Parasti sesijas notiek Organiz ācijas galvenaj ā m ītn ē, ja vien 
Padome nenolemj cit ādi. Ja p ēc k āda locek ļa uzaicin ājuma 
Padome tiekas citur, nevis Organiz ācijas galvenaj ā m ītn ē, šis 
loceklis saska ņā ar Organiz ācijas administrat īvajiem noteiku ­
miem sedz raduš ās papildu izmaksas.LV 4.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 259/11
10. pants  
Balsošana  
1. Eksport ētājiem locek ļiem kop ā ir 1 000 balsis, un impor ­
tētājiem locek ļiem kop ā ir 1 000 balsis. Š īs balsis ir sadal ītas 
starp locek ļu kategorij ām, tas ir, attiec īgi eksport ētājiem locek ­ 
ļiem un import ētājiem locek ļiem saska ņā ar š ā panta turpm ā­
kajiem punktiem.  
2. Katr ā kakao gad ā eksport ētāju locek ļu balsis sadala š ādi – 
katram eksport ētājam loceklim ir piecas pamatbalsis. Atlikuš ās 
balsis sadala visiem eksport ētājiem locek ļiem proporcion āli to 
attiec īgajam kakao eksporta vid ējam daudzumam iepriekš ējos 
trijos kakao gados, par ko Organiz ācija ir public ējusi datus 
sav ā p ēdējā Kakao statistikas ceturkš ņa bi ļetena  izdevum ā. T ādēļ 
eksportu apr ēķina, saskaitot kakao pupi ņu neto eksportu un 
kakao produktu neto eksportu, ko p ārrēķina pupi ņu ekvivalent ā, 
izmantojot p ārrēķin āšanas koeficientus, kas nor ādīti 34. pant ā. 
3. Katr ā kakao gad ā import ētāju locek ļu balsis sadala starp 
visiem import ētājiem locek ļiem proporcion āli to attiec īgajam 
kakao importa vid ējam daudzumam iepriekš ējos trijos kakao 
gados, par ko Organiz ācija ir public ējusi datus sav ā p ēdējā 
Kakao statistikas ceturkš ņa bi ļetena  izdevum ā. T ādēļ importu apr ē­ 
ķina, saskaitot kakao pupi ņu neto importu un kakao produktu 
bruto importu, ko p ārrēķina kakao pupi ņu ekvivalent ā, izman ­
tojot p ārrēķin āšanas koeficientus, kas nor ādīti 34. pant ā. 
Nevienam loceklim nav maz āk par piec ām bals īm. T ādējādi to 
dal ībvalstu balssties ības, kuru balsu skaits ir liel āks nek ā mini ­
m ālais balsu skaits, p ārdala starp locek ļiem, kuru balsu skaits ir 
maz āks nek ā minim ālais balsu skaits.  
4. Ja k āda iemesla d ēļ rastos gr ūtības noteikt vai atjaunin āt 
balsu apr ēķin āšanas statistikas b āzi saska ņā ar š ā panta 2. un 3. 
punkta noteikumiem, Padome var pie ņemt l ēmumu par citu 
statistikas b āzi balsu apr ēķin āšanai.  
5. Nevienam loceklim, iz ņemot locek ļus, kas min ēti 4. panta 
4. un 5. punkt ā, nav vair āk k ā 400 balsu. Balsis, kas p ārsniedz 
šo skaitu, veicot apr ēķinus saska ņā ar š ā panta 2., 3. un 4. 
punktu, p ārdala p ārējiem locek ļiem, pamatojoties uz šiem punk ­
tiem.  
6. Ja dal ība Organiz ācij ā main ās vai k āda locek ļa balssties ības 
tiek aptur ētas vai atjaunotas, piem ērojot k ādu š īs vienošan ās 
noteikumu, Padome nodrošina balsu atk ārtotu sadal īšanu 
saska ņā ar šo pantu. Eiropas Savien ībai vai jebkurai starpvald ību 
organiz ācijai, kas defin ēta 4. pant ā, ir balsis k ā vienam loceklim 
saska ņā ar š ā panta 2. vai 3. punkt ā min ēto proced ūru. 
7. Nav pie ļaujams balsu sadal ījums da ļās. 11. pants  
Padomes balsošanas proced ūra 
1. Katram loceklim ir ties ības nodot tam piederošo balsu 
skaitu, un locek ļiem nav ties ību sadal īt savas balsis. Tom ēr 
loceklis dr īkst nodot š īs balsis atš ķirīgi no vis ām t ām bals īm, 
kuras tas ir pilnvarots nodot saska ņā ar š ā panta 2. punktu.  
2. Iesniedzot rakstisku pazi ņojumu Padomes priekšs ēdētājam, 
ikviens eksport ētājs loceklis var pilnvarot citu eksport ētāju 
locekli, un ikviens import ētājs loceklis var pilnvarot citu impor ­
tētāju locekli p ārst āvēt t ā intereses un nodot t ā balsis jebkur ā 
Padomes san āksm ē. Šaj ā gad ījum ā nepiem ēro 10. panta 5. 
punkt ā noteikto ierobežojumu.  
3. Loceklis, kuru cits loceklis pilnvarojis nodot balsis, kas 
pieder pilnvarot ājam loceklim saska ņā ar 10. pantu, nodod š īs 
balsis saska ņā ar pilnvarot āja locek ļa nor ādījumiem.  
12. pants  
Padomes l ēmumi  
1. Pie ņemot visus l ēmumus un sniedzot visus ieteikumus, 
Padome cenšas pan ākt vienpr ātību. Ja vienpr ātību nevar pan ākt, 
Padome l ēmumus pie ņem un ieteikumus sniedz, izmantojot 
kvalific ētā vair ākuma balsojumu saska ņā ar š ādām proced ūrām: 
a) ja kvalific ētā vair ākuma balsojum ā vajadz īgais balsu vair ā­
kums nav ieg ūts vair āk nek ā tr īs eksport ētāju locek ļu vai 
vair āk nek ā tr īs import ētāju locek ļu negat īvā balsojuma d ēļ, 
priekšlikumu uzskata par noraid ītu; 
b) ja kvalific ētā vair ākuma balsojum ā vajadz īgais balsu vair ā­
kums nav ieg ūts tr īs vai maz āk eksport ētāju locek ļu vai tr īs 
vai maz āk import ētāju locek ļu negat īvā balsojuma d ēļ, 
priekšlikumu v ēlreiz novirza balsošanai p ēc 48 stund ām; un  
c) ja kvalific ētā vair ākuma balsojum ā vair ākums netiek sasniegts 
atk ārtoti, priekšlikumu uzskata par noraid ītu. 
2. Ieg ūstot vajadz īgo balsu skaitu, lai pie ņemtu visus 
Padomes l ēmumus vai ieteikumus, to locek ļu balsis, kuri atturas 
no balsošanas, netiek ņemtas v ērā. 
3. Locek ļi ap ņemas, ka visi Padomes l ēmumi ir tiem saistoši 
saska ņā ar š ā nol īguma noteikumiem.LV L 259/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.10.2011.
13. pants  
Sadarb ība ar cit ām organiz ācij ām 
1. Padome veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai konsul ­
tētos vai sadarbotos ar Apvienoto N āciju Organiz āciju un t ās 
iest ādēm, jo īpaši ar Apvienoto N āciju Organiz ācijas Tirdznie ­
cības un att īstības konferenci un ar Apvienoto N āciju Organi ­
zācijas P ārtikas un lauksaimniec ības organiz āciju, k ā ar ī cit ām 
attiec īgaj ām Apvienoto N āciju Organiz ācijas specializ ētaj ām 
iest ādēm un starpvald ību organiz ācij ām. 
2. Ņemot v ērā Apvienoto N āciju Organiz ācijas Tirdzniec ības 
un att īstības konferences īpašo noz īmi starptautiskaj ā izejvielu 
tirdzniec ībā, Padome p ēc vajadz ības inform ē šo organiz āciju par 
sav ām darb ībām un darba programm ām. 
3. Padome var ar ī veikt visus atbilst īgos pas ākumus, lai uztu ­
rētu efekt īvus sakarus ar starptautiskaj ām kakao ražot āju, tirgo ­
tāju un izgatavot āju organiz ācij ām. 
4. Padome attiec ībā uz kakao ražošanas un pat ēriņa politiku 
sav ā darb ā iesaista starptautisk ās finanšu iest ādes un citas puses, 
kur ām ir interese pasaules kakao ekonomik ā. 
5. Padome var nolemt sadarboties ar citiem kakao jom ā 
kompetentiem ekspertiem.  
14. pants  
Nov ērot āju uzaicin āšana un pielaišana  
1. Padome var uzaicin āt ikvienu valsti, kas nav locekle, 
piedal īties sav ās san āksm ēs k ā nov ērot āju. 
2. Padome var ar ī uzaicin āt piedal īties sav ās san āksm ēs k ā 
nov ērot āju ikvienu 13. pant ā min ēto organiz āciju.  
3. Padome var ar ī uzaicin āt k ā nov ērot ājas nevalstisk ās orga ­
niz ācijas, kur ām ir vajadz īgā pieredze kakao nozar ē. 
4. Padome attiec ībā uz katru savu sesiju lemj par nov ērot āju 
piedal īšanos, tostarp, p ēc vajadz ības, par t ādu nevalstisko orga ­
niz āciju piedal īšanos, kur ām ir vajadz īgā pieredze kakao nozar ē 
saska ņā ar Organiz ācijas administrat īvo noteikumu nosac īju­
miem.  15. pants  
Kvorums  
1. Padomes katras sesijas atkl āšanas s ēdes kvorumu veido, 
klātesot vismaz pieciem eksport ētājiem locek ļiem un import ē­
tāju locek ļu vair ākumam, ja šiem locek ļiem katr ā kategorij ā 
kop ā ir vismaz divas trešda ļas no locek ļu kop ējā balsu skaita 
šaj ā kategorij ā. 
2. Ja kvoruma nav saska ņā ar š ā panta 1. punktu sesijas 
atkl āšanas s ēdes noteiktaj ā dien ā, n ākamaj ā dien ā un vis ā sesijas 
laik ā, atkl āšanas s ēdes kvorumu nodrošina, kl ātesot eksport ētā­
jiem un import ētājiem locek ļiem ar vienk āršu balsu vair ākumu 
katr ā kategorij ā. 
3. Sesiju atkl āšanas san āksm ēm sekojošaj ās san āksm ēs, iev ē­
rojot š ā panta 1. punktu, kvorums ir t āds, k ā noteikts š ā panta 
2. punkt ā. 
4. Ikviena locek ļa p ārst āvība saska ņā ar 11. panta 2. punktu 
tiek uzskat īta par kl ātb ūtni. 
V NODA ĻA 
ORGANIZ ĀCIJAS SEKRETARI ĀTS 
16. pants  
Organiz ācijas izpilddirektors un person āls 
1. Sekretari āts ietver izpilddirektoru un person ālu. 
2. Padome iece ļ izpilddirektoru uz laiku, kas nav ilg āks par 
šo nol īgumu un t ā iesp ējamiem pagarin ājumiem. Kandid ātu 
izv ēles noteikumus un izpilddirektora iecelšanas nosac ījumus 
nosaka Padome.  
3. Izpilddirektors ir Organiz ācijas augst ākā amatpersona un 
ir atbild īgs Padomes priekš ā par š ā nol īguma p ārvald ību un 
darb ību saska ņā ar Padomes l ēmumiem.  
4. Organiz ācijas person āls ir atbild īgs izpilddirektora priekš ā. 
5. Izpilddirektors iece ļ person ālu saska ņā ar noteikumiem, 
kas j āparedz Padomei. Izstr ādājot šos noteikumus, Padome 
ņem v ērā tos noteikumus, kas attiecas uz l īdz īgu starpvald ību 
organiz āciju person ālu. Person ālu p ēc iesp ējas iece ļ no ekspor ­
tētāju locek ļu un import ētāju locek ļu vidus.  
6. Ne izpilddirektoram, ne person ālam nav finansi ālas inte ­
reses kakao ražošan ā, kakao tirdzniec ībā, kakao p ārvad āšan ā vai 
kakao reklam ēšan ā.LV 4.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 259/13
7. Pildot savus pien ākumus, izpilddirektors un person āls 
neprasa un nesa ņem nor ādījumus no locek ļiem vai no cit ām 
iest ādēm ārpus Organiz ācijas. Tie atturas veikt t ādas darb ības, 
kas var ētu ietekm ēt starptautisko amatpersonu st āvokli, kas ir 
atbild īgas vien īgi Organiz ācijas priekš ā. Katrs loceklis ap ņemas 
respekt ēt izpilddirektora un person āla pien ākumu īpaši starptau ­
tisko raksturu un neietekm ēt tos pien ākumu izpild ē. 
8. Organiz ācijas izpilddirektors vai person āls neatkl āj infor ­
m āciju par š ā nol īguma darb ību vai p ārvald ību, iz ņemot gad ī­
jumus, kad Padome to at ļauj vai tas ir nepieciešams pien ākumu 
efekt īvai izpildei saska ņā ar šo nol īgumu.  
17. pants  
Darba programma  
1. Padomes pirmaj ā sesij ā p ēc nol īguma st āšan ās sp ēkā 
izpilddirektors iesniedz Padomei izskat īšanai un apstiprin āšanai 
piecu gadu strat ēģisko pl ānu. Vienu gadu pirms piecu gadu 
strat ēģisk ā pl āna beig ām izpilddirektors iesniedz Padomei 
jauna piecu gadu strat ēģisk ā pl āna projektu.  
2. Kakao gada p ēdējā sesij ā Padome p ēc Ekonomikas komi ­
tejas ieteikuma apstiprina Organiz ācijas darba programmu, kuru 
nākamajam gadam sagatavo izpilddirektors. Darba programma 
ietver projektus, iniciat īvas un darb ības, kas j āveic Organiz ācijai. 
Darba programmu īsteno izpilddirektors.  
3. Ekonomikas komiteja sav ā kakao gada p ēdējā san āksm ē 
izv ērtē k ārtējā gada darba programmas izpildi, pamatojoties 
uz izpilddirektora zi ņojumu. Ekonomikas komiteja iesniedz 
savus secin ājumus Padomei.  
18. pants  
Gada zi ņojums  
Padome public ē gada zi ņojumu.  
VI NODA ĻA 
PĀRVALDES UN FINANŠU KOMITEJA  
19. pants  
Pārvaldes un finanšu komitejas izveide  
1. Ar šo izveido P ārvaldes un finanšu komiteju. Komiteja:  a) uzrauga administrat īvā budžeta sagatavošanu, kurš j āiesniedz 
Padomei apstiprin āšanai, pamatojoties uz izpilddirektora 
iesniegto budžeta projektu;  
b) veic jebkurus citus Padomes uztic ētos p ārvaldes un finanšu 
uzdevumus, kas ietver ie ņēmumu un izdevumu uzraudz ību 
un jaut ājumus, kas saist īti ar Organiz ācijas p ārvaldi.  
2. P ārvaldes un finanšu komiteja sniedz savus ieteikumus 
Padomei par iepriekš min ētajiem jaut ājumiem.  
3. Padome pie ņem P ārvaldes un finanšu komitejas regla ­
mentu.  
20. pants  
Pārvaldes un finanšu komitejas sast āvs 
1. P ārvaldes un finanšu komiteja sast āv no sešiem eksport ē­
tājiem locek ļiem un sešiem import ētājiem locek ļiem, kas 
darbojas rot ācijas k ārtībā. 
2. Katrs P ārvaldes un finanšu komitejas loceklis izvirza 
pārst āvi un, ja vi ņš to v ēlas, vienu vai vair ākus aizst ājējus. Katras 
kategorijas locek ļus iev ēl Padome, pamatojoties uz 10. pant ā 
paredz ēto balsu sadal ījumu. Vi ņu pilnvaras ilgst divus gadus, 
un t ās var pagarin āt. 
3. P ārvaldes un finanšu komiteja no savu p ārst āvju vidus uz 
diviem gadiem iev ēl priekšs ēdētāju un priekšs ēdētāja vietnieku. 
Priekšs ēdētāja un priekšs ēdētāja vietnieka pien ākumus 
pārmai ņus veic eksport ētāji locek ļi un import ētāji locek ļi. 
21. pants  
Pārvaldes un finanšu komitejas san āksmes  
1. P ārvaldes un finanšu komitejas san āksm ēs k ā nov ērot āji 
var piedal īties visi Organiz ācijas locek ļi. 
2. P ārvaldes un finanšu komiteja parasti tiekas Organiz ācijas 
galvenaj ā m ītn ē, ja vien t ā nenolemj cit ādi. Ja p ēc k āda locek ļa 
uzaicin ājuma P ārvaldes un finanšu komiteja tiekas citur, nevis 
Organiz ācijas galvenaj ā m ītn ē, šis loceklis saska ņā ar Organiz ā­
cijas administrat īvajiem noteikumiem sedz raduš ās papildu 
izmaksas.  
3. Parasti P ārvaldes un finanšu komiteja tiekas divas reizes 
gad ā un zi ņo Padomei par savu darbu.LV L 259/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.10.2011.
VII NODA ĻA 
FINANS ĒJUMS  
22. pants  
Finans ējums  
1. Š ā nol īguma p ārvald ībai veic administrat īvo uzskaiti. Izde ­
vumus, kas nepieciešami š ā nol īguma p ārvald ībai, iek ļauj admi ­
nistrat īvaj ā kont ā un sedz no locek ļu ikgad ējām iemaks ām, 
kuras noteiktas saska ņā ar 24. pantu. Ja tom ēr loceklis prasa 
īpašus pakalpojumus, Padome var pie ņemt l ēmumu apstiprin āt 
šo l ūgumu un prasa šim loceklim par šiem pakalpojumiem 
maks āt. 
2. Padome var izveidot atseviš ķus kontus īpašiem m ērķiem, 
kurus t ā var noteikt saska ņā ar pašreiz ējā nol īguma m ērķiem. 
Šos kontus finans ē no locek ļu vai citu iest āžu br īvpr ātīgiem 
ziedojumiem.  
3. Organiz ācijas finanšu gads ir t āds pats k ā kakao gads.  
4. Izdevumus, kas saist īti ar deleg āciju piedal īšanos Padom ē, 
Pārvaldes un finanšu komitej ā, Ekonomikas komitej ā un jebkur ā 
cit ā komitej ā, ko izveidojusi Padome vai P ārvaldes un finanšu 
komiteja un Ekonomikas komiteja, sedz attiec īgie locek ļi. 
5. Ja Organiz ācijas finansi ālais st āvoklis ir vai var ētu b ūt 
nepietiekams, lai finans ētu atlikuš ā kakao gada izdevumus, 
izpilddirektors sasauc īpašu Padomes sesiju 15 dienu laik ā, ja 
vien Padome nav jau paredz ējusi san āksmi 30 kalend āro dienu 
laik ā. 
23. pants  
Locek ļu pien ākumi  
Locek ļa pien ākumi pret Padomi un citiem locek ļiem nep ār­
sniedz tos pien ākumus, kas attiec ībā uz maks ājumiem ir īpaši 
paredz ēti saska ņā ar šo nol īgumu. Tiek uzskat īts, ka treš ās 
personas, kas veic dar ījumus ar Padomi, zina par š ā nol īguma 
noteikumiem attiec ībā uz Padomes pilnvar ām un locek ļu pien ā­
kumiem, jo īpaši 7. panta 2. punktu un š ā panta pirmo 
teikumu.  
24. pants  
Administrat īvā budžeta pie ņemšana un ieguld ījumu 
nov ērtēšana  
1. Katra finanšu gada otraj ā pus ē Padome apstiprina Organi ­
zācijas administrat īvo budžetu n ākamajam finanšu gadam un 
nov ērtē katra locek ļa ieguld ījumu šaj ā budžet ā. 
2. Katra locek ļa iemaksa administrat īvaj ā budžet ā katram 
finanšu gadam ir proporcion āla t ā balsu skaitam š ā finanšu 
gada administrat īvā budžeta apstiprin āšanas laik ā attiec ībā pret visu locek ļu kop ējo balsu skaitu. Lai noteiktu iemaksas, katra 
locek ļa balsu skaitu apr ēķina, ne ņemot v ērā jebkura locek ļa 
balssties ību aptur ēšanu un jebk ādu no t ā izrietošo balsu atk ār­
totu sadal ījumu.  
3. Katra locek ļa s ākotn ējo dal ības maksu, pievienojoties 
Organiz ācijai p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā, Padome v ērtē, 
pamatojoties uz šim loceklim pieš ķirt ā balsu skaita un atlikušo 
laikposmu k ārtējā finanšu gad ā, turpret ī p ārējiem locek ļiem 
noteikt ās iemaksas k ārtējam finanšu gadam netiek main ītas. 
4. Ja šis nol īgums st ājas sp ēkā pirms pirm ā piln ā finanšu 
gada s ākuma, Padome sav ā pirmaj ā sesij ā apstiprina administra ­
tīvo budžetu attiec ībā uz laikposmu l īdz pirm ā piln ā finanšu 
gada s ākumam.  
25. pants  
Iemaksas administrat īvaj ā budžet ā 
1. Iemaksas administrat īvaj ā budžet ā katram finanšu gadam 
maks ā br īvi konvert ējam ās val ūtās, t ās ir atbr īvotas no ārvalsts 
val ūtas ierobežojumiem un t ās maks ā š ā finanšu gada pirmaj ā 
dien ā. Iemaksas attiec ībā uz finanšu gadu, kur ā locek ļi pievie ­
nojas Organiz ācijai, tie maks ā dien ā, kad tie k ļūst par locek ļiem.  
2. Iemaksas administrat īvaj ā budžet ā, kas apstiprin ātas 
saska ņā ar 24. panta 4. punktu, iemaks ā tr īs m ēnešu laik ā p ēc 
iemaksas lieluma noteikšanas dienas.  
3. Ja četrus m ēnešus p ēc finanšu gada s ākuma vai, attiec ībā 
uz jaunu locekli, tr īs m ēnešus p ēc tam, kad Padome ir noteikusi 
iemaksas lielumu, loceklis nav veicis iemaksas administrat īvaj ā 
budžet ā piln ā apjom ā, izpilddirektors prasa, lai loceklis veic 
maks ājumu p ēc iesp ējas ātrāk. Ja divus m ēnešus p ēc izpilddirek ­
tora l ūguma šis loceklis v ēl nav veicis savas iemaksas, š ā locek ļa 
balssties ības Padom ē, P ārvaldes un finanšu komitej ā un Ekono ­
mikas komitej ā tiek aptur ētas l īdz tam br īdim, kad šis loceklis 
veic maks ājumu piln ā apjom ā. 
4. Loceklim, kura balssties ības ir aptur ētas saska ņā ar š ā 
panta 3. punktu, neat ņem citas ties ības vai neatbr īvo no citiem 
pien ākumiem saska ņā ar šo nol īgumu, ja vien Padome nenolemj 
cit ādi. Vi ņam ir j āveic iemaksa un j āpilda visas p ārējās finanšu 
saist ības, kas izriet no š ā nol īguma.  
5. Padome izskata jebkura locek ļa dal ības jaut ājumu, ja vi ņš 
nav veicis savas iemaksas divus gadus, un t ā var pie ņemt 
lēmumu par š ā locek ļa dal ības ties ību p ārtraukšanu un/vai 
iemaksas lieluma noteikšanas p ārtraukšanu budžeta nol ūkiem. 
Attiec īgajam loceklim saglab ājas saist ības pild īt citus finanšu 
pien ākumus saska ņā ar šo nol īgumu. Samaks ājot nokav ētos 
maks ājumus, šis loceklis atg ūst dal ības ties ības. Locek ļu veiktie 
nokav ētie maks ājumi vispirms tiek ieskait īti šajos kav ējuma 
maks ājumos, nevis k ārtējās iemaks ās.LV 4.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 259/15
26. pants  
Rev īzija un p ārskatu public ēšana  
1. Iesp ējami īsā laik ā, bet ne v ēlāk k ā sešus m ēnešus p ēc 
katra finanšu gada beig ām, revid ē Organiz ācijas pabeigt ā finanšu 
gada kontu p ārskatu un š ā finanšu gada bilanci saska ņā ar 22. 
pant ā min ētajiem kontiem. Rev īziju veic atz īta statusa neatkar īgs 
revidents, ko iev ēl Padome k ārtējā finanšu gad ā. 
2. Atz īta statusa neatkar īga revidenta iecelšanas nosac ījumus, 
kā ar ī rev īzijas nodomus un m ērķus nosaka Organiz ācijas 
finanšu noteikumos. Organiz ācijas kontu revid ēto p ārskatu un 
revid ēto bilanci iesniedz Padomei apstiprin āšanai t ās n ākamaj ā 
kārtējā sesij ā. 
3. Revid ēto kontu un bilances kopsavilkumu public ē. 
VIII NODA ĻA 
EKONOMIKAS KOMITEJA  
27. pants  
Ekonomikas komitejas izveide  
1. Izveido Ekonomikas komiteju. Ekonomikas komiteja:  
a) izv ērtē statistikas datus par kakao un kakao ražošanas, pat ē­
riņa, kr ājumu, smalcin āšanas, starptautisk ās tirdzniec ības un 
cenu statistisk ās anal īzes datus;  
b) izv ērtē tirgus tenden ču un t ādu citu faktoru anal īzi, kas 
ietekm ē šīs tendences, jo īpaši kakao pied āvājumu un piepra ­
sījumu, tostarp kakao sviesta aizst ājēju izmantošanas ietekmi 
uz kakao pat ēriņu un starptautisko tirdzniec ību; 
c) analiz ē inform āciju par kakao un kakao produktu tirgus 
pieejam ību ražot ājvalst īs un pat ērētājvalst īs, tostarp inform ā­
ciju par tarifu un beztarifu š ķēršļiem, k ā ar ī darb ības, ko veic 
locek ļi, lai mazin ātu tirdzniec ības š ķēršļus; 
d) izv ērtē un iesaka Padomei projektus, kurus finans ēt pare ­
dz ējis Kop ējais izejvielu fonds ( CFC ) un citas organiz ācijas, 
kas sniedz pal īdz ību; 
e) izv ērtē jaut ājumus par kakao ekonomikas ilgtsp ējīgas att īs­
tības ekonomiskajiem aspektiem;  
f) izv ērtē Organiz ācijas gada darba programmu, vajadz ības 
gad ījum ā sadarbojoties ar P ārvaldes un finanšu komiteju;  
g) gatavo starptautiskas konferences un semin ārus saist ībā ar 
kakao p ēc Padomes piepras ījuma;  h) izskata visus p ārējos Padomes apstiprin ātos jaut ājumus.  
2. Ekonomikas komiteja sniedz Padomei savus ieteikumus 
par iepriekš min ētajiem jaut ājumiem.  
3. Padome apstiprina Ekonomikas komitejas reglamentu.  
28. pants  
Ekonomikas komitejas sast āvs 
1. Ekonomikas komitej ā var piedal īties visi Organiz ācijas 
locek ļi. 
2. Ekonomikas komitejas locek ļi uz diviem gadiem iev ēl 
priekšs ēdētāju un priekšs ēdētāja vietnieku. Priekšs ēdētāja un 
priekšs ēdētāja vietnieka pien ākumus p ārmai ņus veic eksport ētāji 
locek ļi un import ētāji locek ļi. 
29. pants  
Ekonomikas komitejas san āksmes  
1. Parasti Ekonomikas komiteja tiekas Organiz ācijas galve ­
naj ā m ītn ē, ja vien t ā nenolemj cit ādi. Ja p ēc k āda locek ļa uzai ­
cin ājuma Ekonomikas komiteja tiekas citur, nevis Organiz ācijas 
galvenaj ā m ītn ē, šis loceklis saska ņā ar Organiz ācijas adminis ­
trat īvajiem noteikumiem sedz raduš ās papildu izmaksas.  
2. Parasti Ekonomikas komiteja tiekas divas reizes gad ā vien ­
laikus ar Padomes sesij ām. Ekonomikas komiteja zi ņo Padomei 
par savu darbu.  
IX NODA ĻA 
TIRGUS P ĀRREDZAM ĪBA 
30. pants  
Tirgus inform ācija un p ārredzam ība 
1. Organiz ācija darbojas k ā vispasaules inform ācijas centrs, 
lai efekt īvi sav āktu, saska ņotu, apmain ītos un izplat ītu statistikas 
datus un p ētījumus vis ās ar kakao un kakao produktiem saist ītās 
jom ās. Šaj ā sakar ā Organiz ācija:  
a) past āvīgi atjauno statistikas datus par kakao un kakao 
produktu ražošanu, smalcin āšanu, pat ēriņu, eksportu, reek ­
sportu, importu, cen ām un kr ājumiem;  
b) p ēc vajadz ības pieprasa tehnisko inform āciju par kakao 
audz ēšanu, tirdzniec ību, p ārvad āšanu, p ārstr ādi, izmantošanu 
un pat ēriņu.LV L 259/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.10.2011.
2. Padome var piepras īt locek ļiem sniegt t ādu inform āciju 
par kakao, k ādu t ā uzskata par nepieciešamu t ās darb ā, kas 
ietver inform āciju par vald ības politiku, nodok ļiem, k ā ar ī par 
valsts standartiem, noteikumiem un ties ību aktiem, kas piem ē­
rojami attiec ībā uz kakao.  
3. Lai veicin ātu tirgus p ārredzam ību, locek ļi, cikt āl iesp ējams 
un pie ņemam ā termi ņā, sniedz izpilddirektoram attiec īgu tik s īki 
izstr ādātu un ticamu statistiku, cik tas praktiski iesp ējams.  
4. Ja loceklis nesniedz vai tam ir gr ūtības pie ņemam ā 
termi ņā sniegt Padomes piepras ītos statistikas datus Organiz ā­
cijas efekt īvai darb ībai, Padome var pras īt attiec īgajam loceklim 
sniegt paskaidrojumus par pras ības neizpild īšanas iemeslu. Ja 
atz īst, ka šaj ā jaut ājum ā vajadz īga pal īdz ība, Padome var 
pied āvāt nepieciešamo atbalstu, lai p ārvar ētu past āvoš ās 
gr ūtības.  
5. Padome piem ērot ā laik ā, bet ne ret āk k ā divas reizes kakao 
gad ā, public ē kakao pupi ņu ražošanas un smalcin āšanas pro ­
gnozes. Padome var izmantot attiec īgu inform āciju no citiem 
avotiem, lai uzraudz ītu tirgus att īstību un nov ērtētu pašreiz ējo 
un iesp ējamo kakao ražošanas un pat ēriņa l īme ņus. Tom ēr 
Padome nevar public ēt nek ādus datus, kas var ētu atkl āt infor ­
m āciju par to fizisko personu vai komercstrukt ūru darb ību, kuri 
ražo, p ārstr ādā vai izplata kakao.  
31. pants  
Kr ājumi  
1. Lai nodrošin ātu liel āku tirgus p ārredzam ību attiec ībā uz 
pasaules kakao kr ājumu apjoma nov ērtēšanu, ikviens loceklis 
katru gadu v ēlākais l īdz maijam iesniedz izpilddirektoram infor ­
m āciju par kakao pupi ņu un kakao produktu kr ājumu l īmeni 
sav ā valst ī atbilst īgi 30. panta 3. punktam.  
2. Izpilddirektors veic nepieciešamos pas ākumus, lai sav ā 
darb ā nodrošin ātu akt īvu sadarb ību ar priv āto sektoru, vien ­
laikus garant ējot komerci ālu konfidencialit āti attiec ībā uz 
iesniegto inform āciju.  
3. Pamatojoties uz šo inform āciju, izpilddirektors iesniedz 
Ekonomikas komitejai gada zi ņojumu par situ āciju attiec ībā uz 
pasaules kakao pupi ņu un kakao produktu kr ājumiem.  
32. pants  
Kakao aizst ājēji 
1. Locek ļi atz īst, ka aizst ājēju lietošanai var b ūt negat īva 
ietekme uz kakao pat ēriņa paplašin āšanu un ilgtsp ējīgas kakao ekonomikas att īstību. Šaj ā sakar ā locek ļi piln ībā ņem v ērā 
kompetentu starptautisku iest āžu ieteikumus un l ēmumus, jo 
īpaši  Codex Alimentarius  noteikumus.  
2. Izpilddirektors periodiski zi ņo Ekonomikas komitejai par 
situ ācijas att īstību. Pamatojoties uz šiem zi ņojumiem, Ekono ­
mikas komiteja nov ērtē situ āciju un, ja nepieciešams, sniedz 
ieteikumus Padomei attiec īgu l ēmumu pie ņemšanai.  
33. pants  
Indikat īvā cena  
1. Š ā nol īguma nol ūkos un jo īpaši kakao tirgus att īstības 
kontrolei izpilddirektors apr ēķina un public ē kakao pupi ņu 
SKO indikat īvo cenu. Šo cenu izsaka ASV dol āros par tonnu, 
euro par tonnu, sterli ņu m ārci ņās par tonnu un īpašaj ās aiz ņē­
muma ties ībās (SDR ) par tonnu.  
2. SKO indikat īvā cena ir vid ējais lielums, ko ņem no kakao 
pupi ņu ikdienas kot ācijas tuv ākajos trijos akt īvos n ākotnes dar ī­
jumu kontraktu tirdzniec ības m ēnešos Londonas finanšu instru ­
mentu birž ā (NYSE Liffe ) un Ņujorkas tirg ū (ICE Futures US ), kad 
Londonas tirgus ir sl ēgts. Londonas cenas konvert ē ASV dol āros 
par tonnu, izmantojot pašreiz ējo sešu m ēnešu val ūtas n ākotnes 
kursu London ā sl ēgšanas laik ā. Londonas un Ņujorkas cenu 
vid ējo lielumu, kas izteikts ASV dol āros, konvert ē euro un ster ­
liņu m ārci ņās, k ā ar ī SDR  ekvivalent ā p ēc Starptautisk ā Val ūtas 
fonda public ētā attiec īgā dienas ofici ālā ASV dol āra/SDR  mai ņas 
kursa. Padome pie ņem l ēmumu par apr ēķin āšanas metodi, ko 
izmantos, ja kot ācijas ir pieejamas tikai vien ā no šiem diviem 
kakao tirgiem vai ja London ā val ūtas mai ņas tirgus ir sl ēgts. 
Pāreja uz n ākamo tr īs m ēnešu laikposmu notiek t ā m ēneša 
piecpadsmitaj ā datum ā, kas ir tieši pirms tuv ākā akt īvā līguma 
izbeigšanas termi ņa. 
3. Padome var pie ņemt l ēmumu par citu SKO indikat īvās 
cenas apr ēķin āšanas metodi, ja t ā uzskata, ka š ī metode ir 
piem ērot āka nek ā šaj ā pant ā noteikt ā metode.  
34. pants  
Pārr ēķina koeficienti  
1. Lai noteiktu kakao produktu pupi ņu ekvivalentu, p ārrē­ 
ķina koeficienti ir š ādi: kakao sviests – 1,33; kakao rausis un 
pulveris – 1,18; kakao masa un drupatas – 1,25. Ja nepiecie ­ 
šams, Padome var noteikt, ka citi produkti, kas satur kakao, ir 
kakao produkti. P ārrēķina koeficientus kakao produktiem, 
kuriem p ārrēķina koeficienti nav paredz ēti šaj ā punkt ā, nosaka 
Padome.  
2. Padome var p ārskat īt š ā panta 1. punkt ā noteiktos p ārrē­ 
ķina koeficientus.LV 4.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 259/17
35. pants  
Zin ātnisk ā izp ēte un att īstība 
Padome veicina un sekm ē zin ātnisko izp ēti un att īstību kakao 
ražošanas, p ārvad āšanas, p ārstr ādes, tirdzniec ības un pat ēriņa 
jom ā, k ā ar ī šaj ā jom ā ieg ūto rezult ātu izplat īšanu un praktisku 
piem ērošanu. Šaj ā nol ūkā Organiz ācija var sadarboties ar starp ­
tautisk ām organiz ācij ām, p ētniec ības iest ādēm un priv āto 
sektoru.  
X NODA ĻA 
TIRGUS ATT ĪST ĪBA 
36. pants  
Tirgus anal īze 
1. Ekonomikas komiteja analiz ē att īstības tendences un 
perspekt īvas kakao ražošanas un pat ēriņa sektoros, k ā ar ī 
kr ājumu un cenu att īstību, un savlaic īgi identific ē tirgus nesta ­
bilit āti. 
2. Pirmaj ā sesij ā, s ākoties jaunam kakao gadam, Ekonomikas 
komiteja izv ērtē pasaules ražošanas un pat ēriņa gada prognozes 
nākamajiem pieciem kakao gadiem. Iesniegt ās prognozes izskata 
un p ārskata, ja nepieciešams, katru gadu.  
3. Ekonomikas komiteja iesniedz detaliz ētus zi ņojumus katr ā 
kārtējā Padomes sesij ā. Padome, pamatojoties uz šiem zi ņoju ­
miem, p ārskata visp ārējo situ āciju, jo īpaši nov ērtējot vispasaules 
pied āvājuma un piepras ījuma apriti. Padome, pamatojoties uz šo 
nov ērtējumu, var sniegt ieteikumus locek ļiem.  
4. Pamatojoties uz š īm prognoz ēm un lai atjaunotu tirgus 
stabilit āti vid ējā termi ņā vai ilgtermi ņā, eksport ētāji locek ļi var 
ap ņemties koordin ēt savu valstu ražošanas politiku.  
37. pants  
Pat ēriņa veicin āšana  
1. Locek ļi ap ņemas veicin āt šokol ādes pat ēriņu un kakao 
produktu izmantošanu, uzlabot produktu kvalit āti un paplašin āt 
kakao tirgu, tostarp eksport ētājvalst īs. Katrs loceklis ir atbild īgs 
par l īdzek ļiem un metod ēm, ko tas izmanto šim nol ūkam.  
2. Visi locek ļi cenšas nov ērst un b ūtiski samazin āt viet ējos 
šķēršļus kakao pat ēriņa paplašin āšanai. Šaj ā sakar ā locek ļi regu ­
lāri sniedz izpilddirektoram inform āciju par atbilst īgajiem valsts 
noteikumiem un pas ākumiem, k ā ar ī citu inform āciju par kakao 
pat ēriņu, kas ietver inform āciju par valsts nodok ļiem un muitas 
tarifiem.  
3. Ekonomikas komiteja sagatavo Organiz ācijas veicin āšanas 
darb ību programmu, kas var ietvert inform ēšanas kampa ņu sākšanu, p ētniec ību, kapacit ātes stiprin āšanu un p ētījumu par 
kakao ražošanu un pat ēriņu īstenošanu. Lai īstenotu savu 
darb ību, Organiz ācija sadarbojas ar priv āto sektoru.  
4. Veicin āšanas darb ības ir ietvertas Organiz ācijas gada darba 
programm ā, un t ās var finans ēt no l īdzek ļiem, kurus sniedz 
locek ļi, tie, kas nav Organiz ācijas locek ļi, citas organiz ācijas 
un priv ātais sektors.  
38. pants  
Pētījumi, p ārskati un zi ņojumi  
1. Lai atbalst ītu locek ļus, Padome veicina p ētījumu, p ārskatu, 
tehnisko zi ņojumu un citu attiec īgu dokumentu, kas saist īti ar 
kakao ražošanas un izplat īšanas ekonomiku, sagatavošanu. Tie 
attiecas uz tendenc ēm un prognoz ēm, vald ības pas ākumu 
ietekmi uz kakao ražošanu un pat ēriņu eksport ētājvalst īs un 
import ētājvalst īs, kakao v ērtību ķēdes anal īzi, finanšu un citu 
risku p ārvald ības pieej ām, aspektiem, kas saist īti ar kakao 
nozares ilgtsp ējas jaut ājumiem, iesp ējām kakao pat ēriņa papla ­ 
šin āšanai tradicion āliem un jauniem izmantošanas veidiem, 
saikni starp kakao un vesel ību, k ā ar ī š īs vienošan ās piem ēro ­ 
šanas ietekmi uz kakao eksport ētājiem un import ētājiem, jo 
īpaši saist ībā ar tirdzniec ību. 
2. Padome var ar ī mudin āt veikt p ētījumus, kas var ētu sniegt 
ieguld ījumu tirgus p ārredzam ības uzlabošan ā un sekm ēt 
pasaules kakao ekonomikas l īdzsvarotu un ilgtsp ējīgu att īstību. 
3. Lai īstenotu š ā panta 1. un 2. punkta noteikumus, Padome 
pēc Ekonomikas komitejas ieteikuma var apstiprin āt p ētījumu, 
pārskatu un zi ņojumu sarakstu, kas ir j āietver gada darba 
programm ā saska ņā ar š ā nol īguma 17. panta noteikumiem. 
Šīs darb ības var finans ēt no administrat īvā budžeta l īdzek ļiem 
vai citiem avotiem.  
XI NODA ĻA 
SMALKAIS (“SMALKAIS” VAI “AROMATIZ ĒTAIS”) KAKAO  
39. pants  
Smalkais (“smalkais” vai “aromatiz ētais”) kakao  
1. Pirmaj ā sesij ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā Padome 
pārskata š ā nol īguma C pielikumu un, ja nepieciešams, izskata 
to, nosakot attiec ību, k ādā taj ā ietvert ās valstis vien īgi vai da ļēji 
ražo un eksport ē smalko (“smalko” vai “aromatiz ēto”) kakao. P ēc 
tam Padome var jebkur ā šā nol īguma darb ības laik ā p ārskat īt C 
pielikumu un, ja nepieciešams, groz īt to. Vajadz ības gad ījum ā 
Padome l ūdz ekspertu atzinumu šaj ā jaut ājum ā. Šajos gad ījumos 
ekspertu grupas sast āvā b ūtu j ānodrošina l īdzsvars starp eksper ­
tiem no pat ērētājvalst īm un ekspertiem no ražot ājvalst īm. 
Padome pie ņem l ēmumu par ekspertu grupas sast āvu un proce ­
dūrām, kas j āiev ēro.LV L 259/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.10.2011.
2. Ekonomikas komiteja sniedz Organiz ācijai priekšlikumus, 
lai izstr ādātu un piem ērotu statistikas sist ēmu par smalk ā 
(“smalk ā” vai “aromatiz ētā”) kakao ražošanu un tirdzniec ību. 
3. Piev ēršot pien ācīgu v ērību smalk ā (“smalk ā” vai “aromati ­
zētā”) kakao noz īmei, locek ļi vajadz ības gad ījum ā izskata un 
apstiprina projektus attiec ībā uz smalko (“smalko” vai “aroma ­
tiz ēto”) kakao saska ņā ar 37. un 43. panta noteikumiem.  
XII NODA ĻA 
PROJEKTI  
40. pants  
Projekti  
1. Locek ļi var iesniegt priekšlikumus projektiem, kas sniedz 
ieguld ījumu š ā nol īguma m ērķu sasniegšan ā un priorit āraj ās 
darba jom ās, kuras noteiktas 17. panta 1. punkt ā paredz ētaj ā 
piecu gadu strat ēģiskaj ā pl ānā. 
2. Ekonomikas komiteja izv ērtē projektu priekšlikumus un 
sniedz ieteikumus Padomei saska ņā ar t ādiem projektu iesnieg ­ 
šanas, nov ērtēšanas, apstiprin āšanas, priorit āšu noteikšanas un 
finans ēšanas meh ānismiem un proced ūrām, k ādus tos noteikusi 
Padome. Padome nepieciešam ības gad ījum ā var noteikt meh ā­
nismus un proced ūras projektu īstenošanai un uzraudz ībai, k ā 
ar ī to rezult ātu plaš ākai izplat īšanai.  
3. Katr ā Ekonomikas komitejas san āksm ē izpilddirektors 
ziņo par visu Padomes apstiprin āto projektu statusu, ar ī to 
projektu statusu, kuriem v ēl nav finans ējuma, kuri tiek īstenoti 
vai ir pabeigti. Padomei iesniedz kopsavilkumu saska ņā ar 27. 
panta 2. punktu.  
4. Projektu izpildes gait ā Organiz ācija parasti nodrošina 
pārraudz ības iest ādes funkciju. Organiz ācijas visp ārējās 
izmaksas, kas attiecas uz projektu sagatavošanu, vad ību, p ārrau ­
dz ību un nov ērtēšanu, ietver min ēto projektu kop ējās izmaks ās. 
Šīs visp ārējās izmaksas nep ārsniedz 10 % no katra projekta 
kop ējiem izdevumiem.  
41. pants  
Attiec ības ar Kop ējo izejvielu fondu un citiem 
daudzpus ējiem un divpus ējiem l īdzek ļu dev ējiem  
1. Organiz ācija piln ībā izmanto Kop ējā izejvielu fonda 
iesp ējas, lai pal īdz ētu sagatavot un finans ēt projektus, kuri ir 
kakao ekonomikas interes ēs. 
2. Organiz ācija sadarbojas ar cit ām starptautisk ām organiz ā­
cij ām, k ā ar ī ar daudzpus ējo un divpus ējo l īdzek ļu dev ēju 
iest ādēm, lai, ja nepieciešams, ieg ūtu finans ējumu programm ām 
un projektiem, kuri ir kakao ekonomikas interes ēs. 3. Organiz ācija nek ādā gad ījum ā neuz ņemas finansi ālas sais ­
tības attiec ībā uz projektiem ne sav ā v ārd ā, ne t ās locek ļu v ārd ā. 
Neviens Organiz ācijas loceklis savas dal ības Organiz ācij ā d ēļ nav 
atbild īgs par saist ībām, kas rodas, citiem locek ļiem vai struk ­
tūrām aiz ņemoties vai aizdodot l īdzek ļus saist ībā ar šiem 
projektiem.  
XIII NODA ĻA 
ILGTSP ĒJĪGA ATT ĪST ĪBA 
42. pants  
Dz īves l īmenis un darba apst ākļi 
Locek ļi r ūpējas, lai uzlabotu dz īves l īmeni un darba apst ākļus 
kakao nozar ē nodarbin ātajiem iedz īvot ājiem, ņemot v ērā starp ­
tautiski atz ītus principus un piem ērojamos SDO standartus. 
Turkl āt locek ļi vienojas, ka darba normas neizmantos protekcio ­
nistiskas tirdzniec ības nol ūkos.  
43. pants  
Ilgtsp ējīga kakao ekonomika  
1. Locek ļi dara visu iesp ējamo, lai pan āktu ilgtsp ējīgu kakao 
ekonomiku, ņemot v ērā ilgtsp ējīgas ekonomikas principus un 
m ērķus, kas iek ļauti 1992. gad ā Riodežaneiro pie ņemtaj ā 
Vides un att īstības deklar ācij ā un programm ā “Agenda 21 ”, 
2000. gad ā Ņujork ā pie ņemtaj ā ANO T ūkstošgades deklar ācij ā 
un zi ņojum ā, ko pie ņēma 2002. gad ā Johannesburg ā notikušaj ā 
Pasaules augst ākā līme ņa san āksm ē par ilgtsp ējīgu att īstību, k ā 
ar ī 2002. gad ā pie ņemtaj ā Monterejas konsens ā par finans ējumu 
att īstībai un ministru pazi ņojum ā par Dohas Att īstības 
programmu, kuru pie ņēma 2001. gad ā. 
2. Organiz ācija pal īdz locek ļiem p ēc šo locek ļu piepras ījuma 
sasniegt to ilgtsp ējīgas kakao ekonomikas att īstības m ērķus 
saska ņā ar 1. panta e) apakšpunktu un 2. panta 14. punktu.  
3. Organiz ācija, ja nepieciešams, ir kontaktpunkts past āvīgam 
dialogam starp iesaist ītaj ām person ām, lai veicin ātu ilgtsp ējīgas 
kakao ekonomikas att īstību. 
4. Organiz ācija veicina sadarb ību starp locek ļiem, izmantojot 
darb ības, kas dod ieguld ījumu ilgtsp ējīgā kakao ekonomik ā. 
5. Padome apstiprina un izv ērtē programmas un projektus, 
kas saist īti ar ilgtsp ējīgu kakao ekonomiku saska ņā ar š ā panta 
1. punktu.  
6. Organiz ācija mekl ē daudzpus ēju un vienpus ēju l īdzek ļu 
dev ēju pal īdz ību un atbalstu t ādu programmu, projektu un 
darb ību īstenošanai, kuru m ērķis ir izveidot ilgtsp ējīgu kakao 
ekonomiku.LV 4.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 259/19
XIV NODA ĻA 
PASAULES KAKAO EKONOMIKAS PADOMDEV ĒJA KOMISIJA  
44. pants  
Pasaules kakao ekonomikas padomdev ējas komisijas 
izveide  
1. Izveido Pasaules kakao ekonomikas padomdev ēju komisiju 
(turpm āk “Komisija”), lai veicin ātu priv ātā sektora ekspertu 
akt īvu l īdzdal ību Organiz ācijas darb ā un sekm ētu neatkar īgu 
dialogu starp ekspertiem no valsts un priv ātā sektora.  
2. Komisija ir padomdev ēja iest āde, kas sniedz ieteikumus 
Padomei par jaut ājumiem, kas ir kakao nozares visp ārējās un 
strat ēģisk ās interes ēs, jo īpaši saist ībā ar: 
a) pied āvājuma un piepras ījuma struktur ālu un ilgtermi ņa 
nov ērtējumu;  
b) l īdzek ļiem, kas stiprin ātu kakao audz ētāju poz īciju, lai palie ­
lin ātu vi ņu ien ākumus;  
c) priekšlikumiem, kas sekm ē kakao ražošanu, tirdzniec ību un 
ilgtsp ējīgu izmantošanu;  
d) ilgtsp ējīgas kakao ekonomikas att īstību; 
e) pat ēriņa veicin āšanas noteikumu un ietvaru izstr ādi; un  
f) visiem citiem jaut ājumiem, kas saist īti ar kakao un šo nol ī­
gumu.  
3. Komisija pal īdz Padomei apkopot inform āciju par ražo ­ 
šanu, pat ēriņu un kr ājumiem.  
4. Komisija iesniedz Padomei izskat īšanai savus ieteikumus 
par iepriekš min ētajiem jaut ājumiem.  
5. Komisija var izveidot īpašas darba grupas, lai pal īdz ētu 
pild īt savas pilnvaras, ar noteikumu, ka to darba izmaksas 
nerada budžeta saist ības Organiz ācijai.  
6. T ās izveides laik ā Komisija izstr ādā savus noteikumus un 
iesaka tos pie ņemšanai Padom ē. 
45. pants  
Pasaules kakao ekonomikas padomdev ējas komisijas sast āvs 
1. Pasaules kakao ekonomikas padomdev ēja komisija sast āv 
no kakao ekonomikas visu sektoru ekspertiem, proti:  a) tirdzniec ības un r ūpniec ības asoci ācij ām; 
b) valsts un re ģion ālaj ām kakao ražot āju organiz ācij ām gan no 
valsts, gan priv ātā sektora;  
c) valsts kakao eksporta organiz ācij ām un lauksaimnieku 
asoci ācij ām; 
d) kakao zin ātnisk ās p ētniec ības instit ūtiem; un  
e) cit ām priv ātā sektora asoci ācij ām vai iest ādēm, kur ām ir 
interese kakao ekonomik ā. 
2. Šie eksperti darbojas k ā priv ātpersonas vai attiec īgo asoci ā­
ciju v ārd ā. 
3. Komisija sast āv no asto ņiem ekspertiem no eksport ētājval ­
stīm un asto ņiem ekspertiem no import ētājvalst īm, k ā noteikts 
šā panta 1. punkt ā. Šos ekspertus iece ļ Padome reizi divos 
kakao gados. Komisijas locek ļi var iecelt vienu vai vair ākus 
padomniekus un aizst ājējus, kuru iecelšana ir j āapstiprina 
Padomei. Iev ērojot Komisijas pieredzi, Padome var palielin āt 
Komisijas locek ļu skaitu.  
4. Komisijas priekšs ēdētāju izv ēlas no Komisijas locek ļu 
vidus. Priekšs ēdētāju izv ēlas reizi divos kakao gados p ārmai ņus 
no eksport ētājvalst īm un import ētājvalst īm. 
46. pants  
Pasaules kakao ekonomikas padomdev ējas komisijas 
san āksmes  
1. Parasti Pasaules kakao ekonomikas padomdev ēja komisija 
tiekas Organiz ācijas galvenaj ā m ītn ē, ja vien Padome nenolemj 
cit ādi. Ja p ēc k āda locek ļa uzaicin ājuma Padomdev ēja komisija 
tiekas citur, nevis Organiz ācijas galvenaj ā m ītn ē, min ētais 
loceklis saska ņā ar Organiz ācijas administrat īvajiem noteiku ­
miem sedz raduš ās papildu izmaksas.  
2. Parasti Komisija tiekas divas reizes gad ā vienlaikus ar 
Padomes k ārtējām sesij ām. Komisija regul āri zi ņo Padomei par 
savu darbu.  
3. Pasaules kakao ekonomikas padomdev ējas komisijas 
san āksm ēs k ā nov ērot āji var piedal īties visi Organiz ācijas locek ļi. 
4. Komisija var ar ī uzaicin āt piedal īties t ās darb ā un 
san āksm ēs konkr ētā jom ā vadošos ekspertus un kompetentas 
personas no priv ātā vai valsts sektora, tostarp kompetentas 
nevalstiskas organiz ācijas, kur ām ir vajadz īgā pieredze daž ādās 
kakao nozares jom ās.LV L 259/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.10.2011.
XV NODA ĻA 
ATBR ĪVOJUMS NO PIEN ĀKUMIEM UN DIFERENC ĒTIE UN 
KORI ĢĒJOŠIE PAS ĀKUMI  
47. pants  
Atbr īvojums no pien ākumiem ārk ārtējos apst ākļos 
1. Padome var atbr īvot locekli no pien ākuma, pamatojoties 
uz iz ņēmuma vai ārk ārtējiem apst ākļiem,  force majeure  vai starp ­
tautisk ām saist ībām saska ņā ar Apvienoto N āciju Organiz ācijas 
Hartu par teritorij ām, kuras p ārvalda aizg ādn ības sist ēm ā. 
2. Pieš ķirot loceklim atbr īvojumu saska ņā ar š ā panta 1. 
punktu, Padome skaidri nor āda noteikumus un laikposmu, uz 
kādu loceklis ir atbr īvots no pien ākumiem, un iemeslus, k ādēļ 
atbr īvojums ir pieš ķirts. 
3. Atk āpjoties no iepriekš ējiem š ā panta noteikumiem, 
Padome nepieš ķir atbr īvojumu loceklim attiec ībā uz pien ākumu 
veikt iemaksas saska ņā ar 25. pantu vai sek ām, ja iemaksas nav 
veiktas.  
4. Balsu sadal ījuma apr ēķinu tam eksport ētājam loceklim, 
attiec ībā uz kuru Padome ir atzinusi  force majeure  gad ījumu, 
nosaka vi ņa eksporta re ālais apjoms gad ā, kur ā force majeure  
iest ājās, un attiec īgi n ākamajos tr īs gados p ēc force majeure . 
48. pants  
Diferenc ētie un kori ģējošie pas ākumi  
Jaunatt īstības import ētājas dal ībvalstis un maz āk att īstītās dal īb­
valstis, kuru intereses nelabv ēlīgi ietekm ē saska ņā ar šo nol ī­
gumu veiktie pas ākumi, var piepras īt Padomei atbilst īgus dife ­
renc ētos un kori ģējošos pas ākumus. Padome apsver šo atbilst īgo 
pas ākumu veikšanu, iev ērojot Apvienoto N āciju Organiz ācijas 
Tirdzniec ības un att īstības konferences pie ņemt ās 93. (IV) rezo ­
lūcijas noteikumus.  
XVI NODA ĻA 
APSPRIEDES, DOMSTARP ĪBAS UN S ŪDZ ĪBAS  
49. pants  
Apspriedes  
Katrs loceklis piln ībā un pien ācīgi ņem v ērā jebk ādus iebil ­
dumus, ko tam iesniedz cits loceklis par š īs vienošan ās interpre ­
tāciju vai piem ērošanu, un pieš ķir atbilst īgu iesp ēju apspriesties. 
Šādu apspriežu laik ā p ēc vienas puses l ūguma un ar otras puses 
piekrišanu izpilddirektors nosaka atbilst īgu samierin āšan ās 
proced ūru. Organiz ācija nesedz š īs proced ūras izmaksas. Ja š īs 
proced ūras rezult ātā pan āk risin ājumu, par to zi ņo izpilddirek ­
toram. Ja risin ājumu nepan āk, p ēc vienas puses l ūguma jaut ā­
jumu var nodot Padomei saska ņā ar 50. pantu.  50. pants  
Domstarp ības 
1. Jebkuras domstarp ības par š ā nol īguma interpret āciju vai 
piem ērošanu, kuras nevar izš ķirt domstarp ībās iesaist ītās puses, 
pēc jebkuras domstarp ībās iesaist ītās puses l ūguma nodod 
Padomei l ēmuma pie ņemšanai.  
2. Ja domstarp ības ir nodotas Padomei saska ņā ar š ā panta 1. 
punktu un t ās ir apspriestas, locek ļi, kuriem kop ā ir ne maz āk 
kā viena trešda ļa no kop ējā balsu skaita, vai jebkuri pieci locek ļi 
var pras īt Padomei pirms t ās l ēmuma pie ņemšanas uzklaus īt 
atbilst īgi š ā panta 3. punktam izveidot ās ad hoc  padomdev ējas 
grupas viedokli domstarp ību jaut ājum ā. 
3. a) Ja vien Padome nenolemj cit ādi, ad hoc  padomdev ēja 
grupa sast āv no:  
i) eksport ētāju locek ļu izvirz ītām div ām person ām, 
kur vienai personai ir plaša pieredze l īdz īgos 
domstarp ību jaut ājumos un otrai personai ir kvali ­
fic ēta jurista reput ācija un pieredze;  
ii) import ētāju locek ļu izvirz ītām div ām person ām, 
kur vienai personai ir plaša pieredze l īdz īgos 
domstarp ību jaut ājumos un otrai personai ir kvali ­
fic ēta jurista reput ācija un pieredze;  
iii) priekšs ēdētāja, kuru vienpr ātīgi iev ēlējušas četras 
personas, kas noteiktas saska ņā ar iepriekš min ēta­
jiem i) un ii) punktiem vai, ja š īs personas nevar 
vienoties, Padomes priekšs ēdētājs. 
b) Locek ļu valstu valstspieder īgie var darboties  ad hoc  
padomdev ējā grup ā. 
c) Ad hoc  padomdev ējā grup ā iecelt ās personas r īkojas 
priv ātpersonas status ā un nesa ņem nor ādījumus no 
nevienas vald ības.  
d) Organiz ācija sedz  ad hoc  padomdev ējas grupas 
izmaksas.  
4. Ad hoc  padomdev ējas grupas pamatotu atzinumu iesniedz 
Padom ē, kura, ņemot v ērā visu attiec īgo inform āciju, pie ņem 
lēmumu attiec ībā uz domstarp ībām. 
51. pants  
Padomes r īcība s ūdz ības gad ījum ā 
1. Jebkuru s ūdz ību par to, ka k āds loceklis nav izpild ījis 
savus pien ākumus saska ņā ar šo nol īgumu, p ēc s ūdz ības iesnie ­
dz ēja locek ļa l ūguma nodod Padomei, kura to izskata un 
pie ņem l ēmumu šaj ā jaut ājum ā.LV 4.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 259/21
2. Padomes atzinumu, ka loceklis nav izpild ījis savus pien ā­
kumus saska ņā ar šo nol īgumu, pie ņem ar vienk āršu balsu 
vair ākumu un nor āda p ārk āpuma b ūtību. 
3. Ja Padome s ūdz ības rezult ātā vai cit ādi konstat ē, ka 
loceklis nav izpild ījis savus pien ākumus saska ņā ar šo nol īgumu, 
neskarot citus pas ākumus, kas īpaši noteikti š ā nol īguma citos 
pantos, ietverot 60. pantu, t ā var:  
a) aptur ēt š ā locek ļa balssties ības Padom ē; un  
b) ja t ā uzskata par nepieciešamu, aptur ēt citas š ā locek ļa 
ties ības, jo īpaši ties ības pretend ēt vai ie ņemt amatu Padom ē 
vai k ādā no t ās komitej ām, l īdz tas nav izpild ījis savus pien ā­
kumus.  
4. Loceklis, kura balssties ības aptur ētas saska ņā ar š ā panta 3. 
punktu, saglab ā atbild ību par sav ām finanšu un cit ām saist ībām 
saska ņā ar šo nol īgumu.  
XVII NODA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
52. pants  
Depozit ārs 
Ar šo Apvienoto N āciju Organiz ācijas ģener ālsekret āru iece ļ par 
šā nol īguma depozit āru. 
53. pants  
Parakst īšana  
Šo nol īgumu var parakst īt 2001. gada Starptautisk ās vienošan ās 
par kakao L īgumsl ēdz ējas puses, k ā ar ī vald ības, kas uzaicin ātas 
uz Apvienoto N āciju Organiz ācijas 2010. gada kakao konfe ­
renci, Apvienoto N āciju Organiz ācijas galvenaj ā m ītn ē laik ā no 
2010. gada 1. oktobra l īdz 2012. gada 30. septembrim 
ieskaitot. Padome, kas izveidota saska ņā ar 2001. gada Starp ­
tautisko vienošanos par kakao, vai Padome, kas izveidota 
saska ņā ar šo nol īgumu, tom ēr var vienu reizi pagarin āt š ā 
nol īguma parakst īšanas termi ņu. Padome nekav ējoties inform ē 
depozit āru par š ādu pagarin ājumu.  
54. pants  
Ratific ēšana, pie ņemšana un apstiprin āšana  
1. Parakst ītājas vald ības šo nol īgumu ratific ē, pie ņem vai ap ­
stiprina saska ņā ar savu konstitucion ālo proced ūru. Ratifik ācijas, 
pie ņemšanas vai apstiprin āšanas dokumentus iesniedz depozi ­
tāram.  2. Katra L īgumsl ēdz ēja puse, kura depon ē ratifik ācijas, 
pie ņemšanas vai apstiprin āšanas dokumentus, š īs depon ēšanas 
laik ā vai iesp ējami dr īz p ēc š ī datuma nor āda ģener ālsekret āram, 
vai t ā ir eksport ētāja vai import ētāja locekle.  
55. pants  
Pievienošan ās 
1. Šim nol īgumam var pievienoties jebkuras valsts vald ība, 
kurai ir ties ības to parakst īt. 
2. Padome nosaka, saska ņā ar kuriem š ā nol īguma pieliku ­
miem kandid ātvalsts uzskat āma par iek ļautu sarakst ā, ja š ī valsts 
nav uzskait īta nevien ā no šiem pielikumiem.  
3. Pievienošanos veic, depon ējot pievienošan ās dokumentus 
depozit āram.  
56. pants  
Pazi ņojums par provizorisku piem ērošanu  
1. Parakst ītāja vald ība, kura paredz ratific ēt, pie ņemt vai ap ­
stiprin āt šo vienošanos, vai vald ība, kura paredz tai pievienoties, 
bet kura v ēl nevar depon ēt savus dokumentus, var jebkur ā laik ā 
pazi ņot depozit āram, ka saska ņā ar t ās konstitucion ālo proce ­
dūru un/vai valsts normat īvajiem aktiem t ā piem ēros šo nol ī­
gumu vai nu provizoriski, ja tas st ājas sp ēkā saska ņā ar 57. 
pantu, vai, ja tas jau ir sp ēkā, no konkr ēta datuma. Katra 
vald ība, kura sniedz š ādu pazi ņojumu, šaj ā br īdī vai iesp ējami 
dr īz p ēc pazi ņojuma iesniegšanas dara zin āmu ģener ālsekre ­
tāram, vai t ā ir eksport ētāja locekle vai import ētāja locekle.  
2. Vald ība, kura saska ņā ar š ā panta 1. punktu ir pazi ņojusi, 
ka šo nol īgumu piem ēros vai nu tad, kad t ā st āsies sp ēkā, vai 
noteikt ā datum ā, no š ā br īža ir pagaidu locekle. T ā ir pagaidu 
locekle l īdz savu ratifik ācijas, pie ņemšanas, apstiprin āšanas vai 
pievienošan ās dokumentu depon ēšanas dienai.  
57. pants  
St āšan ās sp ēkā 
1. Šis nol īgums gal īgi st ājas sp ēkā 2012. gada 1. oktobr ī vai 
vēlāk, ja l īdz min ētajai dienai vald ības, kas p ārst āv vismaz piecas 
eksport ētājvalstis, kas atbild vismaz par 80 % no A pielikum ā 
uzskait īto valstu kop ējā eksporta apjoma, un vald ības, kas 
pārst āv import ētājvalstis, kur ām pieder vismaz 60 % no B pieli ­
kum ā noteikt ā kop ējā importa apjoma, ir depon ējušas savus 
ratifik ācijas, pie ņemšanas vai pievienošan ās dokumentus depo ­
zit āram. T āpat tas gal īgi st ājas sp ēkā tad, ja tas ir st ājies sp ēkā 
provizoriski un iepriekš min ētās procentu ālās pras ības ir izpil ­
dītas, depon ējot ratifik ācijas, pie ņemšanas, apstiprin āšanas vai 
pievienošan ās dokumentus.LV L 259/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.10.2011.
2. Šis nol īgums st ājas sp ēkā provizoriski 2011. gada 
1. janv ārī, ja l īdz min ētajai dienai vald ības, kas p ārst āv vismaz 
piecas eksport ētājvalstis, kas atbild vismaz par 80 % no A pieli ­
kum ā uzskait īto valstu kop ējā eksporta apjoma, un vald ības, kas 
pārst āv import ētājvalstis, kur ām pieder vismaz 60 % no B pieli ­
kum ā noteikt ā kop ējā importa apjoma, ir depon ējušas savus 
ratifik ācijas, pie ņemšanas, apstiprin āšanas vai pievienošan ās 
dokumentus vai ir pazi ņojušas depozit āram, ka t ās piem ēros 
šo nol īgumu provizoriski, kad tas st āsies sp ēkā. Š īs vald ības ir 
pagaidu locekles.  
3. Ja sp ēkā st āšan ās pras ības saska ņā ar š ā panta 1. vai 2. 
punktu nav izpild ītas l īdz 2011. gada 1. septembrim, Apvienoto 
Nāciju Organiz ācijas Tirdzniec ības un att īstības konferences 
ģener ālsekret ārs p ēc iesp ējas ātrāk sasauc to vald ību san āksmi, 
kuras ir depon ējušas ratifik ācijas, pie ņemšanas, apstiprin āšanas 
vai pievienošan ās dokumentus vai ir pazi ņojušas depozit āram, 
ka t ās piem ēros šo nol īgumu provizoriski. Š īs vald ības savstar ­
pēji var piln ībā vai da ļēji pie ņemt l ēmumu, vai nol īgums gal īgi 
vai provizoriski st āsies sp ēkā taj ā dien ā, ko t ās noteiks, vai veikt 
jebk ādus citus pas ākumus, kurus t ās uzskata par nepiecieša ­
miem.  
4. Attiec ībā uz vald ību, kuras v ārd ā ratifik ācijas, pie ņem ­ 
šanas, apstiprin āšanas vai pievienošan ās dokuments vai pazi ņo­
jums par provizorisku piem ērošanu tiek depon ēts p ēc š ā nol ī­
guma st āšan ās sp ēkā saska ņā ar š ā panta 1., 2. vai 3. punktu, un 
attiec ībā uz pazi ņojumu par provizorisku piem ērošanu saska ņā 
ar 56. panta 1. punkta noteikumiem šis dokuments vai pazi ņo­
jums st ājas sp ēkā depon ēšanas dien ā. 
58. pants  
Rezerves  
Attiec ībā uz š ā nol īguma noteikumiem nevar iesniegt atrunas.  
59. pants  
Atteikšan ās 
1. Jebkur ā laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā ikviens 
loceklis var izst āties no š ā nol īguma, iesniedzot depozit āram 
rakstisku pazi ņojumu par izst āšanos. Loceklis nekav ējoties 
inform ē Padomi par savu l ēmumu.  
2. Izst āšan ās st ājas sp ēkā 90 dienas p ēc tam, kad depozit ārs 
ir sa ņēmis pazi ņojumu. Ja izst āšan ās d ēļ š ā nol īguma locek ļu 
skaits k ļūst maz āks nek ā 57. panta 1. punkta pras ībās noteik ­
tais, lai nol īgums st ātos sp ēkā, Padome tiekas ārk ārtas sesij ā, lai 
izv ērtētu situ āciju un pie ņemtu attiec īgus l ēmumus.  60. pants  
Izsl ēgšana  
Ja Padome saska ņā ar 51. panta 3. punktu konstat ē, ka k āds 
loceklis nav izpild ījis savus pien ākumus saska ņā ar šo nol īgumu, 
un turkl āt nolemj, ka š āds p ārk āpums b ūtiski trauc ē š ā nol ī­
guma darb ību, t ā var izsl ēgt locekli no Organiz ācijas. Padome 
nekav ējoties pazi ņo depozit āram par š ādu izsl ēgšanu. Devi ņdes ­
mit dienas p ēc Padomes l ēmuma pie ņemšanas šis loceklis vairs 
nav Organiz ācijas loceklis.  
61. pants  
Nor ēķini ar locek ļiem, kuri ir izst ājušies vai izsl ēgti 
Padome nosaka nor ēķinus ar locekli, kurš ir izst ājies vai izsl ēgts. 
Organiz ācija patur summas, ko jau ir samaks ājis loceklis, kurš ir 
izst ājies vai izsl ēgts, un šis loceklis turpina maks āt summas, ko 
tas ir par ādā Organiz ācijai, kad izst āšan ās vai izsl ēgšana st ājas 
sp ēkā. Tom ēr t ādas L īgumsl ēdz ējas puses gad ījum ā, kura nevar 
pie ņemt k ādus groz ījumus un p ārtrauc dal ību šaj ā nol īgum ā 
saska ņā ar 63. panta 2. punkta noteikumiem, Padome var 
noteikt t ādus nor ēķinus, kurus t ā uzskata par taisn īgiem.  
62. pants  
Darb ības termi ņš, pagarin āšana un izbeigšana  
1. Šis nol īgums paliek sp ēkā līdz desmit ā piln ā kakao gada 
beig ām p ēc t ā st āšan ās sp ēkā, ja vien netiek pagarin āts saska ņā 
ar š ā panta 4. punktu vai izbeigts agr āk saska ņā ar š ā panta 5. 
punktu.  
2. Piecus gadus p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā Padome to 
pārskata un pie ņem attiec īgus l ēmumus.  
3. Kam ēr šis nol īgums ir sp ēkā, Padome var pie ņemt 
lēmumu to p ārskat īt, lai p ārskat ītais nol īgums st ātos sp ēkā š ā 
panta 1. punkt ā min ētā desmit ā kakao gada beig ās vai jebkura 
pagarin ājuma laikposma beig ās, par kuru ir nol ēmusi Padome 
saska ņā ar š ā panta 4. punktu.  
4. Padome var piln ībā vai da ļēji pagarin āt šo nol īgumu uz 
diviem laikposmiem, katrs no kuriem nep ārsniedz divus kakao 
gadus. Padome pazi ņo depozit āram par š ādu pagarin ājumu.  
5. Padome jebkur ā br īdī var pie ņemt l ēmumu par š ā nol ī­
guma izbeigšanu, š ī izbeigšana st ājas sp ēkā Padomes noteiktaj ā 
datum ā ar noteikumu, ka locek ļu pien ākumi saska ņā ar 25. 
pantu turpin ās, l īdz ir nok ārtotas finanšu saist ības attiec ībā uz 
šā nol īguma darb ību. Padome pazi ņo depozit āram par š ādu 
lēmumu.LV 4.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 259/23
6. Neatkar īgi no š ā nol īguma izbeigšanas veida Padome 
turpina past āvēt tik ilgi, cik nepieciešams, lai veiktu Organiz ā­
cijas likvid āciju, nok ārtotu r ēķinus un p ārdotu akt īvus. Padomei 
šaj ā laikposm ā ir nepieciešam ās pilnvaras visu administrat īvo un 
finanšu jaut ājumu risin āšanai.  
7. Neatkar īgi no 59. panta 2. punkta noteikumiem loceklis, 
kas nev ēlas piedal īties šaj ā nol īgum ā, kas pagarin āts saska ņā ar 
šo pantu, inform ē par to depozit āru un Padomi. Šis loceklis 
pārtrauc savu dal ību šaj ā nol īgum ā, s ākoties pagarin ājuma laik ­
posmam.  
63. pants  
Groz ījumi  
1. Padome var ieteikt L īgumsl ēdz ējām pus ēm š ā nol īguma 
groz ījumus. Groz ījumi st ājas sp ēkā 100 dienas p ēc tam, kad 
depozit ārs ir sa ņēmis apstiprin ājuma zi ņojumus no L īgumsl ē­
dz ējām pus ēm, kas p ārst āv vismaz 75 % no eksport ētājiem 
locek ļiem, kuriem ir vismaz 85 % no eksport ētāju bals īm, un 
no L īgumsl ēdz ējām pus ēm, kas p ārst āv vismaz 75 % no impor ­
tētājiem locek ļiem, kuriem ir vismaz 85 % no import ētāju 
bals īm, vai k ādā v ēlākā termi ņā, ja Padome t ā ir noteikusi. 
Padome var noteikt termi ņu, l īdz kuram L īgumsl ēdz ējas puses 
pazi ņo depozit āram par groz ījumu pie ņemšanu, un, ja groz ī­
jumi nav st ājušies sp ēkā l īdz šim termi ņam, tos uzskata par 
noraid ītiem.  
2. Ikviens loceklis, kura v ārd ā groz ījumu pie ņemšanas pazi ­ 
ņojums nav iesniegts l īdz šo groz ījumu sp ēkā st āšan ās dienai, 
no š ā datuma p ārtrauc savu dal ību šaj ā nol īgum ā, ja vien 
Padome nepie ņem l ēmumu pagarin āt pie ņemšanas termi ņu 
šim loceklim, lai tas var ētu veikt savas iekš ējās proced ūras. 
Groz ījumi šim loceklim nav saistoši, pirms tas nav pazi ņojis 
par to pie ņemšanu.  
3. T ūlīt p ēc groz ījumu ieteikuma sa ņemšanas Padome 
nos ūta depozit āram groz ījumu teksta kopiju. Padome sniedz depozit āram inform āciju, kas nepieciešama, lai noteiktu, vai 
sa ņemto pazi ņojumu par pie ņemšanu skaits ir pietiekams, lai 
groz ījumi st ātos sp ēkā. 
XVIII NODA ĻA 
PAPILDU UN P ĀREJAS NOTEIKUMI  
64. pants  
Īpašais rezervju fonds  
1. Īpašo rezervju fondu uztur tikai t ādēļ, lai segtu Organiz ā­
cijas iesp ējam ās likvid ācijas izdevumus. Padome pie ņem 
lēmumu par to, k ā izmantos procentus, ko nopelna šis fonds.  
2. Īpašo rezervju fondu, ko Padome izveidoja saska ņā ar 
1993. gada Starptautisko vienošanos par kakao, nodod šim 
nol īgumam 1. punkt ā noteiktajam nol ūkam.  
3. Loceklis, kas nav 1993. gada un 2001. gada Starptautisko 
vienošanos par kakao loceklis, bet k ļūst par š ā nol īguma locekli, 
veic iemaksas īpašaj ā rezervju fond ā. Padome izv ērtē š ā locek ļa 
iemaksas, pamatojoties uz šim loceklim piederošo balsu skaitu.  
65. pants  
Citi papildu un p ārejas noteikumi  
1. Uzskata, ka ar šo nol īgumu aizst āj 2001. gada Starptau ­
tisko vienošanos par kakao.  
2. Visas darb ības, ko veica Organiz ācija vai t ās strukt ūras vai 
ko veica to v ārd ā saska ņā ar 2001. gada Starptautisko vieno ­ 
šanos par kakao un kuras ir sp ēkā dien ā, kad šis nol īgums st ājas 
sp ēkā, un kuru noteikumi neparedz darb ības termi ņa izbeig ­ 
šanos šaj ā dien ā, paliek sp ēkā, ja vien t ās nemaina saska ņā ar 
šā nol īguma noteikumiem.  
Žen ēvā, 2010. gad ā 25. j ūnij ā, š ā nol īguma teksts ir vienl īdz 
autentisks ang ļu, ar ābu, fran ču, krievu, ķīniešu un sp āņu valod ā.LV L 259/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.10.2011.
A PIELIKUMS  
Kakao eksporta (a) apr ēķin āšana 57. pant ā (St āšan ās sp ēkā) 
Valsts (b)  2005/2006  2006/2007  2007/2008  Vid ējais r ādītājs tr īs gadu 
laikposm ā 
2005/2006–2007/2008  
(tonnas)  (da ļa) 
Kotdivu āra m  1 349 639  1 200 154  1 191 377  1 247 057  38,75 %  
Gana  m  648 687  702 784  673 403  674 958  20,98 %  
Indon ēzija 592 960  520 479  465 863  526 434  16,36 %  
Nig ērija m  207 215  207 075  232 715  215 668  6,70 %  
Kamer ūna m  169 214  162 770  178 844  170 276  5,29 %  
Ekvadora  m  108 678  110 308  115 264  111 417  3,46 %  
Togo  m  73 064  77 764  110 952  87 260  2,71 %  
Papua-Jaungvineja  m  50 840  47 285  51 588  49 904  1,55 %  
Dominik ānas Republika  m  31 629  42 999  34 106  36 245  1,13 %  
Gvineja  18 880  17 620  17 070  17 857  0,55 %  
Peru  15 414  11 931  11 178  12 841  0,40 %  
Braz īlija m  57 518  10 558  – 32 512  11 855  0,37 %  
Venecu ēlas Boliv āra Republika  m  11 488  12 540  4 688  9 572  0,30 %  
Sjerraleone  4 736  8 910  14 838  9 495  0,30 %  
Uganda  8 270  8 880  8 450  8 533  0,27 %  
Tanz ānijas Savienot ā Republika  6 930  4 370  3 210  4 837  0,15 %  
Zālamana salas  4 378  4 075  4 426  4 293  0,13 %  
Haiti  3 460  3 900  4 660  4 007  0,12 %  
Madagaskara  2 960  3 593  3 609  3 387  0,11 %  
Santome un Prinsipi  2 250  2 650  1 500  2 133  0,07 %  
Lib ērija 650  1 640  3 930  2 073  0,06 %  
Ekvatori ālā Gvineja  1 870  2 260  1 990  2 040  0,06 %  
Vanuatu  1 790  1 450  1 260  1 500  0,05 %  
Nikaragva  892  750  1 128  923  0,03 %  
Kongo Demokr ātisk ā Republika  900  870  930  900  0,03 %  
Hondurasa  1 230  806  – 100  645  0,02 %  
Kongo  90  300  1 400  597  0,02 %  
Panama  391  280  193  288  0,01 %  
Vjetnama  240  70  460  257  0,01 %  
Gren āda 80  218  343  214  0,01 %LV 4.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 259/25
Valsts (b)  2005/2006  2006/2007  2007/2008  Vid ējais r ādītājs tr īs gadu 
laikposm ā 
2005/2006–2007/2008  
(tonnas)  (da ļa) 
Gabona  m  160  99  160  140  —  
Trinid āda un Tob āgo m  193  195  – 15  124  —  
Beliza  60  30  20  37  —  
Dominika  60  20  0  27  —  
Fidži  20  10  10  13  —  
Kop ā (c) 3 376 836  3 169 643  3 106 938  3 217 806  100,00 %  
Piez īmes 
(a) Tr īs gadu vid ējais r ādītājs, kakao pupi ņu neto eksports no 2005./2006. gada l īdz 2007./2008. gadam plus kakao produktu neto 
eksports, kas p ārrēķin āts pupi ņu ekvivalent ā, izmantojot š ādus p ārrēķina koeficientus: kakao sviests – 1,33; kakao rausis un pulveris – 
1,18; kakao masa – 1,25. 
(b) Saraksts, kas noteikts valst īm, kuras individu āli eksport ēja kakao tr īs gadu laikposm ā no 2005./2006. gada l īdz 2007./2008. gadam, 
pamatojoties uz inform āciju, kura pieejama SKO sekretari ātam. 
(c) Noapa ļošanas d ēļ kop ējais daudzums var atš ķirties no sast āvda ļu summas. 
m 2001. gada Starptautisk ās vienošan ās par kakao loceklis 2009. gada 9. novembr ī. 
— nulles, neliela v ērtība vai maz āka par izmantoto vien ību. 
Avots:  Starptautisk ā Kakao organiz ācija,  Kakao statistikas ceturkš ņa bi ļetens , XXXV s ējums, Nr. 3, 2008./2009. kakao gads.LV L 259/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.10.2011.
B PIELIKUMS  
Kakao importa (a) apr ēķin āšana 57. pant ā (St āšan ās sp ēkā) 
Valsts (b)  2005/2006  2006/2007  2007/2008  Vid ējais r ādītājs tr īs gadu 
laikposm ā 
2005/2006–2006/2007  
(tonnas)  (da ļa) 
Eiropas Savien ība: m  2 484 235  2 698 016  2 686 041  2 622 764  53,24 %  
Austrija  20 119  26 576  24 609  23 768  0,48 %  
Be ļģija/Luksemburga  199 058  224 761  218 852  214 224  4,35 %  
Bulg ārija 12 770  14 968  12 474  13 404  0,27 %  
Kipra  282  257  277  272  0,01 %  
Čehijas Republika  12 762  14 880  16 907  14 850  0,30 %  
Dānija 15 232  15 493  17 033  15 919  0,32 %  
Igaunija  37 141  14 986  – 1 880  16 749  0,34 %  
Somija  10 954  10 609  11 311  10 958  0,22 %  
Francija  388 153  421 822  379 239  396 405  8,05 %  
Vācija 487 696  558 357  548 279  531 444  10,79 %  
Grie ķija 16 451  17 012  17 014  16 826  0,34 %  
Ung ārija 10 564  10 814  10 496  10 625  0,22 %  
Īrija 22 172  19 383  17 218  19 591  0,40 %  
Itālija 126 949  142 128  156 277  141 785  2,88 %  
Latvija  2 286  2 540  2 434  2 420  0,05 %  
Lietuva  5 396  4 326  4 522  4 748  0,10 %  
Malta  34  46  81  54  —  
Nīderlande  581 459  653 451  681 693  638 868  12,97 %  
Polija  103 382  108 275  113 175  108 277  2,20 %  
Portug āle 3 643  4 179  3 926  3 916  0,08 %  
Rum ānija 11 791  13 337  12 494  12 541  0,25 %  
Slov ākijas Republika  15 282  16 200  13 592  15 025  0,30 %  
Slov ēnija 1 802  2 353  2 185  2 113  0,04 %  
Sp ānija 150 239  153 367  172 619  158 742  3,22 %  
Zviedrija  15 761  13 517  14 579  14 619  0,30 %  
Apvienot ā Karaliste  232 857  234 379  236 635  234 624  4,76 %  
Amerikas Savienot ās Valstis  822 314  686 939  648 711  719 321  14,60 %  
Malaizija (c)  m  290 623  327 825  341 462  319 970  6,49 %  
Krievijas Feder ācija m  163 637  176 700  197 720  179 352  3,64 %  
Kan āda 159 783  135 164  136 967  143 971  2,92 %LV 4.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 259/27
Valsts (b)  2005/2006  2006/2007  2007/2008  Vid ējais r ādītājs tr īs gadu 
laikposm ā 
2005/2006–2006/2007  
(tonnas)  (da ļa) 
Jap āna 112 823  145 512  88 403  115 579  2,35 %  
Singap ūra 88 536  110 130  113 145  103 937  2,11 %  
Ķīna 77 942  72 532  101 671  84 048  1,71 %  
Šveice  m  74 272  81 135  90 411  81 939  1,66 %  
Turcija  73 112  84 262  87 921  81 765  1,66 %  
Ukraina  63 408  74 344  86 741  74 831  1,52 %  
Austr ālija 52 950  55 133  52 202  53 428  1,08 %  
Argent īna 33 793  38 793  39 531  37 372  0,76 %  
Taizeme  26 737  31 246  29 432  29 138  0,59 %  
Filip īnas 18 549  21 260  21 906  20 572  0,42 %  
Meksika (c)  19 229  15 434  25 049  19 904  0,40 %  
Korejas Republika  17 079  24 454  15 972  19 168  0,39 %  
Dienvid āfrika  15 056  17 605  16 651  16 437  0,33 %  
Irānas Isl āma Republika  10 666  14 920  22 056  15 881  0,32 %  
Kolumbija (c)  16 828  19 306  9 806  15 313  0,31 %  
Čīle 13 518  15 287  15 338  14 714  0,30 %  
Indija  9 410  10 632  17 475  12 506  0,25 %  
Izra ēla 11 437  11 908  13 721  12 355  0,25 %  
Jaunz ēlande  11 372  12 388  11 821  11 860  0,24 %  
Serbija  10 864  11 640  12 505  11 670  0,24 %  
Norv ēģija 10 694  11 512  12 238  11 481  0,23 %  
Ēģipte 6 026  10 085  14 036  10 049  0,20 %  
Alž īrija 9 062  7 475  12 631  9 723  0,20 %  
Horv ātija 8 846  8 904  8 974  8 908  0,18 %  
Sīrijas Ar ābu Republika  7 334  7 229  8 056  7 540  0,15 %  
Tunisija  6 019  7 596  8 167  7 261  0,15 %  
Kazahst āna 6 653  7 848  7 154  7 218  0,15 %  
Sa ūda Ar ābija 6 680  6 259  6 772  6 570  0,13 %  
Baltkrievija  8 343  3 867  5 961  6 057  0,12 %  
Maroka  4 407  4 699  5 071  4 726  0,10 %  
Pakist āna 2 123  2 974  2 501  2 533  0,05 %  
Kostarika  1 965  3 948  1 644  2 519  0,05 %  
Urugvaja  2 367  2 206  2 737  2 437  0,05 %  
Lib āna 2 059  2 905  2 028  2 331  0,05 %LV L 259/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.10.2011.
Valsts (b)  2005/2006  2006/2007  2007/2008  Vid ējais r ādītājs tr īs gadu 
laikposm ā 
2005/2006–2006/2007  
(tonnas)  (da ļa) 
Gvatemala  1 251  2 207  1 995  1 818  0,04 %  
Bol īvija (c)  1 282  1 624  1 927  1 611  0,03 %  
Šrilanka  1 472  1 648  1 706  1 609  0,03 %  
Salvadora  1 248  1 357  1 422  1 342  0,03 %  
Azerbaidž āna 569  2 068  1 376  1 338  0,03 %  
Jord ānija 1 263  1 203  1 339  1 268  0,03 %  
Kenija  1 073  1 254  1 385  1 237  0,03 %  
Uzbekist āna 684  1 228  1 605  1 172  0,02 %  
Honkonga ( Ķīna) 2 018  870  613  1 167  0,02 %  
Moldova  700  1 043  1 298  1 014  0,02 %  
Islande  863  1 045  1 061  990  0,02 %  
Bijus ī Dienvidsl āvijas Republika 
Ma ķedonija  628  961  1 065  885  0,02 %  
Bosnija un Hercegovina  841  832  947  873  0,02 %  
Kuba (c)  2 162  – 170  107  700  0,01 %  
Kuveita  427  684  631  581  0,01 %  
Seneg āla 248  685  767  567  0,01 %  
Lībijas Ar ābu Džamah īrija 224  814  248  429  0,01 %  
Paragvaja  128  214  248  197  —  
Alb ānija 170  217  196  194  —  
Jamaika (c)  479  – 67  89  167  —  
Om āna 176  118  118  137  —  
Zambija  95  60  118  91  —  
Zimbabve  111  86  62  86  —  
Sentl ūsija (c)  26  20  25  24  —  
Samoa  48  15  0  21  —  
Sentvinsenta un Grenad īnas 6  0  0  2  —  
Kop ā (d)  4 778 943  5 000 088  5 000 976  4 926 669  100,00 %  
Piez īmes 
(a) Tr īs gadu vid ējais r ādītājs, kakao pupi ņu neto imports no 2005./2006. gada l īdz 2007./2008. gadam plus kakao produktu bruto 
imports, kas p ārrēķin āts pupi ņu ekvivalent ā, izmantojot š ādus p ārrēķina koeficientus: kakao sviests – 1,33; kakao rausis un pulveris – 
1,18; kakao masa – 1,25. 
(b) Saraksts, kas noteikts valst īm, kuras individu āli eksport ēja kakao tr īs gadu laikposm ā no 2005./2006. gada l īdz 2007./2008. gadam, 
pamatojoties uz inform āciju, kura pieejama SKO sekretari ātam. 
(c) Valsti var uzskat īt ar ī par eksport ētājvalsti. 
(d) Noapa ļošanas d ēļ kop ējais daudzums var atš ķirties no sast āvda ļu summas. 
m 2001. gada Starptautisk ās vienošan ās par kakao loceklis 2009. gada 9. novembr ī. 
— nulles, neliela v ērtība vai maz āka par izmantoto vien ību. 
Avots: Starptautisk ā Kakao organiz ācija,  Kakao statistikas ceturkš ņa bi ļetens , XXXV s ējums, Nr. 3, 2008./2009. kakao gads.LV 4.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 259/29
C PIELIKUMS  
Ražot ājvalstis, kas vien īgi vai da ļēji eksport ē smalko (“smalko” vai “aromatiz ēto”) kakao  
Kolumbija 
Kostarika 
Dominika 
Dominik ānas Republika 
Ekvadora 
Gren āda 
Indon ēzija 
Jamaika  Madagaskara 
Papua-Jaungvineja 
Peru 
Sentl ūsija 
Santome un Prinsipi 
Trinid āda un Tob āgo 
Venecu ēlas Boliv āra RepublikaLV L 259/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.10.2011.