ES UN ARMĒNIJAS SADARBĪBAS PADOMES IETEIKUMS Nr. 1/2017

(2017. gada 20. novembris)

par ES un Armēnijas partnerības prioritātēm [2018/315]

ES UN ARMĒNIJAS SADARBĪBAS PADOME,

ņemot vērā Partnerības un sadarbības līgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 78. pantu,

tā kā:

Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”), tika parakstīts 1996. gada 22. aprīlī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1. pants

Sadarbības padome ierosina pusēm īstenot ES un Armēnijas partnerības prioritātes, kā izklāstīts pielikumā.

2. pants

Šis ieteikums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

(1) OV L 239, 9.9.1999., 3. lpp.

PIELIKUMS

EIROPAS SAVIENĪBAS UN ARMĒNIJAS PARTNERĪBAS PRIORITĀTES

I. KONTEKSTS

Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (“partnerības un sadarbības līgums”), tika parakstīts 1996. gada 22. aprīlī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā. ES un tās dalībvalstis, no vienas puses, un Armēnija, no otras puses, 2017. gada 27. februārī pabeidza sarunas par Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu, kura teksts tiek izstrādāts galīgajā redakcijā, lai to parakstītu. ES un Armēnijas partnerības prioritāšu mērķis ir veicināt sadarbības starp partneriem īstenošanu, tostarp saistībā ar jauno nolīgumu. Ar partnerības prioritātēm centīsies stiprināt attiecības starp ES un Armēniju un veicināt vispārējās vērtības un stabilitāti, izturētspēju, drošību un labklājību, kuru pamatā ir demokrātija, cilvēktiesības, tiesiskums, ilgtspējīga ekonomikas izaugsme un atklātība. Tās saskan ar prioritātēm, kuras ir noteikusi Armēnijas Republika un ES, tostarp ar tām prioritātēm, kas noteiktas Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatīšanā (1). Partnerības prioritātēs ir ievēroti līdzatbildības un diferenciācijas principi, un tās izriet no četrām prioritātēm (2), par kurām panākta kopīga vienošanās 2015. gada Austrumu partnerības samitā Rīgā un kuras ES un Austrumu partnerības ārlietu ministru sanāksmē 2016. gada maijā abas puses apstiprināja kā vispārēju sistēmu turpmākajam darbam. Visbeidzot, partnerības prioritātes atbilst arī ilgtspējīgas attīstības mērķiem 2030. gadam un 2015. gada Parīzes nolīgumam par klimata pārmaiņām, kā arī tur ietvertajām saistībām ekonomikas, vides, kā arī sociālās ilgtspējas un klimata pārmaiņu jomā.

ES un Armēnijai ir kopīgas intereses un vērtības, jo īpaši attiecībā uz Armēnijas iesaistīšanos ekonomiskajās un politiskajās reformās, kā arī attiecībā uz reģionālo sadarbību, tostarp Austrumu partnerības ietvaros. Ar jauno visaptverošo nolīgumu tiks atjaunināts un veidots juridiskais pamats divpusējām attiecībām, un šī dinamika būtu jāizmanto, lai pastiprinātu ES un Armēnijas attiecības, tostarp vienojoties par partnerības prioritātēm. Šīs jaunās visaptverošās sistēmas un prioritāro sadarbības jomu pamatā būs abpusējā interese pastiprināt savu attiecību veidošanu, ņemot vērā citas ES un Armēnijas starptautiskās saistības.

Partnerības prioritāšu pamatā ir iepriekšēja auglīga sadarbība, tostarp saistībā arEKP rīcības plāna īstenošanu, kura vietā tās stāsies. Šīm partnerības prioritātēm būtu jāveido sanāksmju darba kārtība regulāram politiskajam dialogam un nozaru dialogam, kā definēts jaunajā nolīgumā, kas arī veidos pamatu prioritāšu īstenošanai un uzraudzībai.

Turpmākā ES un Armēnijas finansiālā sadarbība un plānošana, jo īpaši nākamā vienotā atbalsta shēma Armēnijai 2017.–2020. gadam, balstīsies uz šīm partnerības prioritātēm.

II. PRIORITĀTES

Partnerības prioritātes atbilst kopīgajām interesēm un ir vērstas uz tām jomām, kurās sadarbība ir abpusēji izdevīga. Armēnija un ES turpinās īstenot galvenos mērķus, proti, atbalstīt reģionālo stabilitāti, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un stingru apņemšanos ievērot demokrātiju un cilvēktiesības. Pilsoniskā sabiedrība ir svarīgs rīcībspēks saistībā ar Austrumu partnerību, un ES un Armēnija turpinās veicināt tās iesaistīšanos šo prioritāšu īstenošanā. Ekonomiskā sadarbība, kas vērsta uz ilgtspējīgu izaugsmi, ir joma, kurā abas puses ir ļoti ieinteresētas un kurā mēs izpētīsim visas iespējas uzlabot darījumdarbības vidi. Lai nodrošinātu straujāku un iekļaujošāku izaugsmi, būs jāuzlabo vajadzīgās publisko iestāžu prasmes un jāpalielina cilvēkkapitāls, kā arī vēl vairāk jāuzlabo pārvaldība un infrastruktūras savienojumi. Šo jautājumu risināšana radīs labvēlīgus nosacījumus ciešākai sadarbībai galvenajās nozarēs un lielākai mobilitātei, kas nāks par labu pilsoņiem gan ES, gan Armēnijā. Prioritātes ir savstarpēji saistītas un pastiprina viena otru. Izmantojot daudznozaru un transversālu pieeju, kas ir nepieciešama mērķa sasniegšanai, katrā prioritāšu tematā ir ietverti vairāki elementi. Tas nozīmē kopīgu aktīvu iesaistīšanos daudzpusējos sadarbības forumos, tostarp Austrumu partnerības ietvaros.

1. Iestāžu un labas pārvaldības stiprināšana

ES un Armēnija ir apņēmušās turpināt sadarbību, lai sekmētu cilvēktiesības un tiesiskumu, kā arī pamatbrīvības. Tās kopīgi strādās, tiecoties panākt, lai nepārtraukti uzlabotu Armēnijas valsts pārvaldi, labu pārvaldību un tiesu iestādes, pastiprinātu korupcijas apkarošanu un stiprinātu pilsonisko sabiedrību. Dzimumu līdztiesība, vides un sociālie jautājumi tiks iekļauti visās jomās.

Galvenā uzmanība tiks pievērsta attiecīgo tiesību aktu, tostarp jaunās konstitūcijas, īstenošanai un izpildei. Sākot no 2017. gada 2. aprīļa parlamenta vēlēšanām, tiek piemērota vēlēšanu reforma, par ko tika panākta vienošanās 2016. gada septembrī, cita starpā pamatojoties uz Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas un tās Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja ieteikumiem. Puses arī centīsies vēl vairāk attīstīt pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp sociālo partneru organizācijām, labvēlīgu vidi un panākt, lai tās piedalītos lēmumu pieņemšanā. Lai noteiktu šīs partnerības prioritātes, notika apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību, un tai būs liela nozīme šo prioritāšu īstenošanas uzraudzībā.

Puses pastiprinās centienus, kas vērsti uz valsts pārvaldes, tostarp vietējo iestāžu, un tiesībaizsardzības reformu. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tiesiskumam, tiesu iestāžu neatkarības veicināšanai, tiesu iestāžu pieejamībai un tiesībām uz taisnīgu tiesu. Šīs reformas sākumā būs stratēģiska sistēma valsts pārvaldes reformai. Mūsu sadarbības mērķis ir ar dažādiem līdzekļiem pastiprināt valdības pārskatatbildību un efektivitāti, tostarp ar mūsdienīgu cilvēkresursu pārvaldību, kurā ir ņemts vērā dzimuma aspekts, un ar plašu e-pārvaldes izmantošanu, arī veselības aprūpes nozarē. Politikas izstrāde un izvērtēšana balstīsies uz skaidriem pierādījumiem, kurus cita starpā sniegs kvalitatīvs statistikas dienests.

Svarīgākais pārvaldes reformā un valsts centienos stiprināt tiesiskumu būs korupcijas apkarošana. Sadarbībā uzmanība tiks pievērsta gan korupcijas apkarošanas struktūru stiprināšanai un tiesību aktu pārskatīšanai, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu sistēmu un aktīvu deklarēšanas sistēmu nolūkā nodrošināt to pareizu īstenošanu, gan arī sabiedrisko funkciju pārvaldībai jomās, kurās ekonomiskās un citas likmes ir visaugstākās (iepirkumi, muita un atļauju izsniegšana), un tā mērķis ir nodrošināt augstus ētikas standartus un novērst interešu konfliktus. Puses īsteno palīdzības pasākumus saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un sadarbojas, lai aizsargātu ES un Armēnijas finanšu intereses saskaņā ar attiecīgajiem Visaptverošā un pastiprinātā partnerības nolīguma noteikumiem.

Ar sadarbību drošības sektorā tieksies pastiprināt drošības pakalpojumu jomā iesaistīto uzņēmumu pārskatatbildību un risināt kopīgās problēmas cīņā pret organizēto noziedzību, narkotikām un terorismu, tostarp terorisma finansēšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, tā, lai tiktu ievēroti noteikumi par tiesiskumu, brīvību un drošību, kas paredzēti dažādos ES un Armēnijas attiecības reglamentējošos nolīgumos. Turpmāka robežu pārvaldības modernizācija, atvieglojot likumīgu apriti, sekmēs gan drošību valstī un reģionā, gan ekonomikas attīstību. Puses arī sadarbosies noziedzīgi iegūtu aktīvu atgūšanas jomā, uzlabojot Armēnijas tiesisko regulējumu un izveidojot pilnvērtīgu aktīvu atgūšanas biroju.

2. Ekonomikas attīstība un tirgus iespējas

Pušu kopīgais mērķis ir ilgtspējīga un iekļaujoša Armēnijas ekonomikas attīstība. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi, ir nepieciešama pareiza ekonomikas politika, kas nodrošina makroekonomisko un finanšu stabilitāti. Tam būtu jāaptver arī nepārtraukta apņemšanās īstenot ilgtspējīgu budžeta politiku, vienlaikus saglabājot kapitāla un sociālos izdevumus un konsolidējot rezerves ārēju satricinājumu gadījumiem. Publisko finanšu pārvaldībā (kas ir svarīgs elements gan pārvaldībā un demokrātijā, gan ekonomikas attīstībā) tiks ievēroti starptautiskās paraugprakses principi. Lai uzlabotu finanšu nozares noturību un izturētspēju, tiks vēl vairāk stiprināta banku nozares uzraudzība saskaņā ar starptautiskajām normām un paraugpraksi. Muitas un nodokļu administrācijas modernizācija un reformas, tostarp attiecībā uz starptautisko sadarbību un krāpšanas apkarošanas pastiprināšanu, uzlabos ieņēmumu iekasēšanu.

Ekonomikas attīstības pamatnosacījums ir uzlabota darījumdarbības vide. Saistībā ar minēto uzmanības centrā būs tādas jomas kā vēl vairāk vienkāršotas administratīvās procedūras un samazinātas administratīvās izmaksas, uzlabota piekļuve finansējumam maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) stabilā un daudzveidīgā finanšu tirgū, kā arī pastiprināta īpašumtiesību aizsardzība un īstenošana. Spēcīgas darījumdarbības atbalsta organizācijas un uzņēmumu asociācijas palīdzētu ekonomikas dalībniekiem izmantot jaunas iespējas un stiprināt savu ietekmi ekonomikas politikas veidošanā. ES un Armēnija centīsies stiprināt Armēnijas uzņēmumu spējas piedalīties starptautiskās vērtību ķēdēs, iesaistot gan ES, gan Armēnijas ekonomikas dalībniekus un tādējādi veicinot tehnoloģiju un zināšanu pārnesi. Šajā ziņā darījumdarbības atbalsta organizāciju lomai ir izšķiroša nozīme, un ES atbalsts savstarpējai partneruzņēmumu atrašanai starp Armēnijas un Eiropas uzņēmumiem var valstu centienus padarīt vēl iedarbīgākus. Armēnijas piedalīšanās starptautiskās vērtību ķēdēs var aptvert arī ārvalstu tiešos ieguldījumus, kas šo piedalīšanos var pastiprināt un paātrināt un kas var veicināt vietējo prasmju un kompetenču veidošanu un uzlabošanu; šajā nolūkā ir būtiski uzlabot ieguldījumu režīmu, palielinot tā pārredzamību, uzticamību un efektivitāti. Ieguldījumu vidē, kas sekmē darījumdarbību, ir ietverta arī efektīva konkurence produktu un pakalpojumu tirgos, kuru nodrošina spēcīga, neatkarīga konkurences iestāde, kas darbojas, ievērojot stingrākos ētikas standartus, un kam ir pieejams efektīvs pretmonopola tiesību aktu izpildes mehānisms un mehānisms efektīvai intelektuālā īpašuma tiesību, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, aizsardzībai. Darījumdarbības veikšanas ērtuma iekļaušanai visās politikas jomās ir būtiska loma izaugsmes veicināšanā. Lai nodrošinātu iekļaujošu ekonomikas attīstību un veicinātu visu Armēnijas iedzīvotāju labklājības uzlabošanos, būs nepieciešama mūsdienīga nodarbinātības un sociālā politika. Pie tā pieder arī piemērotas iestādes, ar kurām tiek nodrošināta efektīva darba apstākļu, tostarp darba drošības un veselības aizsardzības, uzraudzība.

Ir svarīgi īstenot Vispārējo Armēnijas attīstības stratēģiju un nozaru stratēģijas (MVU stratēģiju un SBA novērtējumā paustos ieteikumus, eksporta veicināšanas stratēģiju, lauku attīstību u. c.), aktīvi piedalīties ES programmās, kas paredzētas MVU (COSME) un pētniecībai un inovācijai (“Apvārsnis 2020”), kā arī modernizēt regulatīvo un infrastruktūras vidi informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, pilnībā izmantojot ES atbalstu šajās jomās.

Armēnijas ekonomikas un sabiedrības modernizēšanā svarīga būtu digitālās ekonomikas veicināšana, tostarp tuvinot Armēnijas digitālo vidi ES digitālajam vienotajam tirgum.

Uzraudzībā, kā šīs stratēģijas tiek īstenotas, būtu jāietver arī publiskā un privātā sektora dialogs un apspriešanās ar attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp ar sociālo partneru organizācijām.

Zaļā ekonomika paver būtiskas iespējas izaugsmē uz ilgtspējīgu attīstību. Ar vidi, tostarp ar klimata pārmaiņām, saistīti jautājumi tiks iekļauti visās attiecīgajās politikas jomās.

ES un Armēnija ir izveidojušas efektīvu sadarbību lauksaimniecības, reģionālās un lauku attīstības jomā, lai veicinātu lauksaimnieku grupu un pievienotās vērtības ķēžu attīstību visā Armēnijā. Lai gan lauksaimniecība un pašnodrošinājuma saimniecība paver iespējas pārtikas nodrošinājumam un neformālai nodarbinātībai, ir svarīgi turpināt attīstīt šīs nozares konkurētspēju, tostarp veidojot spējas un nodrošinot piekļuvi finansējumam. Balstoties uz iepriekšējiem sasniegumiem un saskaņā ar valsts pārvaldes reformu visos līmeņos, puses turpinās pastiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju visos reģionos.

3. Savienojumi, energoefektivitāte, rīcība vides un klimata politikas jomā

Tā kā Armēnijai nav izejas pie jūras, tai ir jārisina savienojamības problēmas. Arī valsts iekšienē daži apgabali ir nošķirti, un tiem ir ierobežoti savienojumi ar ekonomiskās, politiskās un sociālās aktivitātes centriem. Šajās jomās sadarbība ar ES un citām Austrumu partnerības valstīm, jo īpaši ar Gruziju, var veicināt valsts ģeogrāfiskās situācijas seku atvieglošanu.

Armēnijas izaugsmes potenciālu palielinātu uzlabotas darījumdarbības iespējas, transports, loģistika un vērtību ķēžu saites, ko veicinātu labāki iekšējie un pārrobežu savienojumi. Galvenie transporta veidi Armēnijā ir autotransports, dzelzceļa transports un gaisa pārvadājumi. Ņemot vērā to, ka Armēnijas galvenie tirdzniecības partneri ir ES, Krievija un Ķīna, kravas parasti tiek nogādātas tranzītā no Gruzijas ostām, izmantojot dzelzceļa pārvadājumus. Puses sadarbosies, lai izstrādātu ātras muitošanas procedūras uz robežām, jo tās, neatkarīgi no transporta veida, ir būtiskas, lai novērstu kavējumus, kas rada lielas izmaksas.

Lai uzlabotu Armēnijas piekļuvi starptautiskajiem tirgiem, puses arī sadarbosies paplašinātā Eiropas transporta pamattīkla ( TEN-T ) ietvaros, pamatojoties uz skaidri noteiktām prioritātēm. Tiks veicināta arī sadarbība ceļu satiksmes drošības jomā, kas attieksies gan uz infrastruktūras, gan politikas aspektiem. Ieguldījumiem infrastruktūrā vajadzētu būt videi draudzīgiem un noturīgiem pret klimata pārmaiņām.

Lai nodrošinātu efektīvus savienojumus un tirgus attīstību, kas sniedzas tālāk par tiešajām kaimiņvalstīm, ir svarīgi īstenot civilās aviācijas reformu, kuras rezultātā, iespējams, tiks noslēgts aviācijas nolīgums ar ES.

Laba vides pārvaldība (jo īpaši izmantojot ietekmes uz vidi novērtējumu un stratēģisko ietekmes novērtējumu, nodrošinot piekļuvi vides informācijai un tiesu iestāžu pieejamību vides jautājumos) un vides un klimata pasākumu integrēšana attiecīgajās politikas jomās radīs stabilu pamatu ilgtspējīgai attīstībai. Jaunajā nolīgumā ietvertās saistības vides jomā būs par pamatu attiecīgajām reformām. Lielākas energoefektivitātes rezultātā radīsies ātri, ievērojami un noturīgi ietaupījumi un tiks sekmēta pāreja uz mazoglekļa un pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku; dzīvojamo ēku nozarē šādus pasākumus var sasaistīt ar darbu Pilsētas mēru pakta ietvaros. Kamēr pienācīga energoapgādes līmeņa uzturēšanai valstī tiek izmantota kodolenerģija, ir jānodrošina augsta kodoldrošības pakāpe: tam par pamatu kalpo Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) standarti un ES standarti un prakse, kā minēts Visaptverošajā un pastiprinātajā partnerības nolīgumā.

Uzticama energoapgāde par pieņemamu cenu ir obligāts nosacījums mūsdienu sabiedrības darbībai, un viens no tās ilgtspējas nosacījumiem ir ierobežot šīs energoapgādes ietekmi uz vidi un klimatu. Uzlabota energoefektivitāte un resursu efektivitāte, tostarp dzīvojamo ēku nozarē, un plašāka atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana veicinās šā mērķa sasniegšanu, īstenojot jaunākajām tehnoloģijām atbilstošus tiesību aktus energoefektivitātes, atjaunojamo energoresursu enerģijas un elektroenerģijas tirgus jomā. Tāpat šos mērķus var sasniegt, veicot publiskos iepirkumus attiecībā uz pakalpojumiem un infrastruktūru.

Energoapgādes drošību var pastiprināt, uzlabojot un paplašinot savienojumus ar kaimiņvalstīm. Nepārtraukti aktīva Armēnijas līdzdalība daudzpusējā sadarbībā Austrumu partnerības ietvaros būs būtiska, lai apzinātu kopīgu interešu projektus, kuri varētu gūt labumu no ES finansiālā atbalsta. Lai Armēnijā nodrošinātu enerģētikas drošību un energoapgādes drošību, izšķiroši ir uzlabot energoefektivitāti un veicināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu apvienojumā ar spēju veidošanu un skaidri noteiktām ieguldījumu prioritātēm.

Visbeidzot, joprojām viens no svarīgākajiem mērķiem ir slēgt Medzamoras kodolelektrostaciju un droši izbeigt tās ekspluatāciju, kā arī laikus pieņemt šim nolūkam paredzētu ceļvedi/rīcības plānu, ņemot vērā nepieciešamību aizstāt to ar jaunu jaudu, lai nodrošinātu Armēnijas energoapgādes drošību un nosacījumus ilgtspējīgai attīstībai.

4. Mobilitāte un tieši personiskie kontakti

Puses sadarbosies ar mērķi veicināt savu pilsoņu mobilitāti un paplašināt tiešu personisko kontaktu tīklu ar mērķtiecīgām darbībām, kas tostarp paredzētas jauniešiem, studentiem, pētniekiem, māksliniekiem, kultūras darbiniekiem un uzņēmējiem, vēlreiz apstiprinot to, ka uzlabota abu pušu pilsoņu mobilitāte drošā un labi pārvaldītā vidē joprojām ir viens no galvenajiem mērķiem, un apsverot iespēju drīz sākt dialogu ar Armēniju par vīzu režīmu, ar noteikumu, ka ir radīti apstākļi labi pārvaldītai un drošai mobilitātei, tostarp – ka starp pusēm tiek efektīvi īstenoti atvieglotas vīzu izsniegšanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumi. Tās sadarbosies neatbilstīgas migrācijas apkarošanā, tostarp šim nolūkam īstenojot atpakaļuzņemšanas nolīgumu, sekmējot robežu pārvaldības politiku, kā arī tiesiskā un operatīvā regulējuma ievērošanu.

Migrācijas plūsmu pārvaldība būs balstīta uz nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu un uz atpakaļuzņemšanas nolīgumu. ES atzīst Armēnijas nozīmi Sīrijas bēgļu uzņemšanā, tādējādi paredzot tai tiesības saņemt atbalstu no ES Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. (3)

Lai risinātu problēmas, kas rodas globālajā tirgū, ir nepieciešamas labas prasmes visos līmeņos – gan uzņēmumu, gan valsts pārvaldes līmenī. Lai pilnībā varētu palīdzēt apgūt šīs prasmes, ir jāpastiprina viss – gan pirmsskolas, primārā, sekundārā un augstākā izglītība, profesionālā izglītība un apmācība, gan arī sadarbība starp izglītības un apmācības sistēmu un uzņēmumiem. Pēc Armēnijas iesaistīšanās programmā “Apvārsnis 2020” īpaša uzmanība tiks veltīta pētniecībai un inovācijai.

(1) 18.11.2015 JOIN(2015) 50 final.

(2) Skatīt četras sadaļas II daļā. Prioritātes

(3) Komisijas Lēmums C(2014) 9615 (2014. gada 10. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Reģionālo trasta fondu, reaģējot uz krīzi Sīrijā, “Madad fonds”.