Oficiālais Vēstnesis L 177 , 16/07/1996 Lpp. 0026 - 0032



Nolīgums par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā Preambula ŠĀ NOLĪGUMA LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, ATZĪSTOT, ka visu valstu pilsoņiem ir tiesības zvejot atklātā jūrā, ievērojot attiecīgās starptautisko tiesību normas, kas atspoguļotas Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā; TURKLĀT ATZĪSTOT, ka atbilstīgi starptautisko tiesību normām, kas atspoguļotas Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā, visām valstīm ir pienākums pašām vai sadarbībā ar citām valstīm raudzīties, lai to pilsoņi veic visus vajadzīgos pasākumus dzīvo resursu saglabāšanai atklātā jūrā; APLIECINOT visu valstu tiesības un intereses attīstīt to zvejas nozares saskaņā ar savu politiku, kā arī nepieciešamību veicināt sadarbību ar jaunattīstības valstīm, lai palielinātu to iespējas izpildīt savus pienākumus saskaņā ar šo nolīgumu; ATCEROTIES, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferencē par vidi un attīstību pieņemtais dokuments Agenda 21 aicina valstis efektīvi rīkoties saskaņā ar starptautisko tiesību normām, lai atturētu atkārtoti piešķirt kuģiem savu karogu nolūkā izvairīties no atbilstības saglabāšanas un pārvaldības noteikumiem, zvejojot atklātā jūrā; TURKLĀT ATCEROTIES, ka Kankunas deklarācija, ko pieņēmusi Starptautiskā konference par atbildīgu zvejniecību, arī aicina valstis rīkoties šajā ziņā; ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar Agenda 21, valstis apņemas saglabāt un ilgtspējīgi izmantot dzīvos resursus atklātā jūrā; AICINOT valstis, kas nav iesaistījušās vispasaules, reģionālās vai subreģionālās zivsaimniecības organizācijās vai pasākumos, pievienoties tām vai nonākt pie saprašanās ar šādām organizācijām, vai ar šādu organizāciju vai pasākumu dalībniekiem, lai panāktu atbilstību starptautiskiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem; APZINOTIES katras valsts pienākumus efektīvi īstenot savu jurisdikciju un kontroli pār kuģiem, kas peld zem tās karoga, ieskaitot zvejas kuģus un zivju pārkraušanai paredzētos kuģus; IEVĒROJOT, ka karoga piešķiršana vai atkārtota karoga piešķiršana zvejas kuģiem nolūkā izvairīties no atbilstības starptautiskiem dzīvo jūras resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, un karoga valstu neveiksmes, pildot to pienākumus attiecībā uz zvejas kuģiem, kam ir tiesības peldēt zem to karoga, ir faktori, kas ievērojami mazina šādu pasākumu efektivitāti; SAPROTOT, ka šā nolīguma mērķus var sasniegt, precizējot karoga valsts pienākumus attiecībā uz zvejas kuģiem, kam ir tiesības peldēt zem tās karoga un zvejot atklātā jūrā, ieskaitot karoga valsts atļauju šādām darbībām, kā arī nostiprinot starptautisko sadarbību un palielinot caurskatāmību, apmainoties ar informāciju par zveju atklātā jūrā; IEVĒROJOT, ka šis nolīgums būs Kankunas deklarācijā pieprasītā Starptautiskā atbildīgas zvejniecības vadības kodeksa neatņemama sastāvdaļa; VĒLOTIES noslēgt starptautisku nolīgumu Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā, še turpmāk FAO, saskaņā ar FAO konstitūcijas XIV pantu, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Definīcijas Šajā nolīgumā: a) "zvejas kuģis" ir jebkurš kuģis, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot dzīvo jūras resursu komerciālas izmantošanas nolūkos, ieskaitot bāzeskuģus un jebkurus citus kuģus, kas tieši iesaistīti šādās zvejas darbībās; b) "starptautiski saglabāšanas un pārvaldības pasākumi" ir pasākumi, kas saskaņā ar attiecīgām starptautisko tiesību normām, kuras atspoguļotas 1982. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā, ir pieņemti un piemēroti, lai saglabātu vai pārzinātu vienu vai vairākas dzīvo jūras resursu sugas. Šādus pasākumus var pieņemt vai nu vispasaules, reģionālas vai subreģionālas zivsaimniecības organizācijas, ievērojot savu dalībnieku tiesības un pienākumus, vai ar līgumiem un citādiem starptautiskiem nolīgumiem; c) "garums": i) zvejas kuģiem, kas uzbūvēti pēc 1982. gada 18. jūlija, nozīmē garumu, kas ir 96 % no pilnā kuģa garuma pa ūdenslīniju ar iegrimi, kas ir 85 % no teorētiskā borta augstuma, kas tiek mērīts no ķīļa augšējās malas, vai kuģa garums no kuģa priekšvadņa priekšējās malas līdz stūres vārpstas asij uz tās pašas ūdenslīnijas, skatoties, kurš ir lielāks. Kuģiem, kuri projektēti ar galsveri, ūdenslīnijai, pēc kuras mēra šo garumu, jābūt paralēlai konstruktīvai ūdenslīnijai; ii) zvejas kuģiem, kuri uzbūvēti pirms 1982. gada 18. jūlija, ir reģistrētais garums, kas ievadīts valsts reģistrā vai citā kuģu dokumentā; d) "zvejas kuģu apraksts" ir dokuments, kurā aprakstītas piemērotās zvejas kuģa daļas. Tas var veidot atsevišķu dokumentu zvejas kuģiem vai daļu no vispārīga kuģu dokumenta; e) "reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija" ir reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija, kam tās dalībvalstis ir nodevušas kompetenci šā nolīguma jautājumos, ieskaitot tiesības pieņemt lēmumus, kuri ir saistoši tās dalībvalstīm; f) "kuģi, kam ir tiesības peldēt zem tās karoga" un "kuģi, kam ir tiesības peldēt zem valsts karoga", ir kuģi, kam ir tiesības peldēt zem reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas dalībvalsts karoga. 2. pants Piemērošana 1. Šo nolīgumu piemēro attiecībā uz visiem zvejas kuģiem, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot zvejai atklātā jūrā, ievērojot turpmākos šā panta punktus. 2. Līgumslēdzēja puse no šā nolīguma piemērošanas var atbrīvot zvejas kuģus, kuru garums ir mazāks par 24 metriem un kam ir tiesības peldēt zem tās karoga, ja vien Līgumslēdzēja puse nenosaka, ka šāds atbrīvojums apdraud šā nolīguma mērķus, ar noteikumu, ka šādus atbrīvojumus: a) nepiešķir citiem zvejas kuģiem, kas zvejo 3. punktā minētajos zvejas reģionos, kā vien zvejas kuģiem, kuriem ir tiesības peldēt zem šā zvejas reģiona krasta valsts karoga; b) neattiecina uz pienākumiem, ko Līgumslēdzēja puse uzņēmusies saskaņā ar šā nolīguma III panta 1. punktu vai VI panta 7. punktu. 3. Neierobežojot iepriekšminētā 2. punkta noteikumus, visos zvejas reģionos, kur robežojošās krasta valstis vēl nav pasludinājušas ekskluzīvas ekonomiskās zonas vai ekvivalentas zonas, pakļaujot zveju valsts jurisdikcijai, šīs krasta valstis kā šā nolīguma Līgumslēdzējas puses vai nu tieši, vai ar attiecīgu reģionālu zivsaimniecības organizāciju starpniecību var noteikt zvejas kuģu minimālo garumu, līdz kādam šis nolīgums neattiecas uz zvejas kuģiem, kas peld zem šo krasta valstu karogiem un zvejo tikai šajā zvejas reģionā. 3. pants Karoga valsts atbildība 1. a) Katra Līgumslēdzēja puse veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka zvejas kuģi, kam ir tiesības peldēt zem tās karoga, neiesaistās darbībās, kas mazina starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. b) Ja saskaņā ar II panta 2. punktu Līgumslēdzēja puse ir piešķīrusi atbrīvojumu no citu šā nolīguma noteikumu piemērošanas attiecībā uz zvejas kuģiem, kuru garums ir mazāks par 24 metriem un kam ir tiesības peldēt zem tās karoga, tad šī Līgumslēdzēja puse tomēr veic efektīvus pasākumus attiecībā uz katru zvejas kuģi, kas mazina starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. Šie pasākumi nodrošina, ka zvejas kuģis pārstāj veikt darbības, kas mazina starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. 2. Jo īpaši neviena Līgumslēdzēja puse neļauj izmantot zvejai atklātā jūrā nevienu zvejas kuģi, kam ir tiesības peldēt zem tās karoga, ja vien to šādi izmantot nav atļāvušas šīs Līgumslēdzējas puses attiecīgā iestāde vai iestādes. Zvejas kuģis, kam piešķirta šāda atļauja, zvejo saskaņā ar atļaujas nosacījumiem. 3. Neviena Līgumslēdzēja puse neļauj izmantot zvejai atklātā jūrā nevienu zvejas kuģi, kam ir tiesības peldēt zem tās karoga, ja vien Līgumslēdzēja puse nav pārliecināta, ka tas ir iespējams, ņemot vērā pastāvošās saiknes starp to un attiecīgo zvejas kuģi, lai efektīvi realizētu šā nolīguma noteikto atbildību par šo zvejas kuģi. 4. Ja zvejas kuģim, ko Līgumslēdzēja puse atļāvusi izmantot zvejai atklātā jūrā, beidzas tiesības peldēt zem šīs Līgumslēdzēja puses karoga, atļauju zvejot atklātā jūrā uzskata par anulētu. 5. a) Neviena Līgumslēdzēja puse neļauj izmantot zvejai atklātā jūrā nevienu zvejas kuģi, kas iepriekš reģistrēts citas Līgumslēdzējas puses teritorijā un kas ir mazinājis starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, ja vien tā nav pārliecināta, ka: i) beidzies apturēšanas termiņš otras Līgumslēdzējas puses atļaujai izmantot šādu zvejas kuģi zvejai atklātā jūrā; ii) pēdējos trijos gados otra Līgumslēdzēja puse nav anulējusi nevienu atļauju izmantot šādu zvejas kuģi zvejai atklātā jūrā. b) Uz zvejas kuģiem, kas iepriekš reģistrēti valstī, kura nav šā nolīguma Līgumslēdzēja puse, arī attiecina a) apakšpunkta noteikumus, ja attiecīgai Līgumslēdzējai pusei ir pieejama pietiekama informācija par to, kādos apstākļos aptur vai atsauc zvejas atļauju. c) Ja zvejas kuģa īpašumtiesības pēc tam ir mainītas un jaunais īpašnieks ir sniedzis pietiekamus pierādījumus, ka iepriekšējam īpašniekam vai operatoram turpmāk nav juridisku vai finansiālu interešu, vai kontroles pār zvejas kuģi, tad nepiemēro a) un b) apakšpunkta noteikumus. d) Neatkarīgi no a) un b) apakšpunkta noteikumiem Līgumslēdzēja puse var atļaut izmantot zvejai atklātā jūrā zvejas kuģi, uz ko citādi būtu jāattiecina minētie punkti, ja attiecīgā Līgumslēdzēja puse pēc visu būtisko faktu apsvēršanas, ieskaitot apstākļus, kādos otra Līgumslēdzēja puse vai valsts aptur vai atsauc zvejas atļauju, ir noteikusi, ka piešķirot atļauju izmantot kuģi zvejai atklātā jūrā, neapdraudētu šā nolīguma mērķus. 6. Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka visus zvejas kuģus, kam ir tiesības peldēt zem tās karoga, ieraksta atbilstīgi IV pantam saglabātā reģistrā un marķē tā, ka tos var viegli identificēt saskaņā ar vispārpieņemtiem standartiem, kā, piemēram, FAO Standarta specifikācijas zvejas kuģu marķēšanai un identificēšanai. 7. Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, lai katrs zvejas kuģis, kam ir tiesības peldēt zem tās karoga, iesniedz informāciju par savām darbībām, kas var būt vajadzīga, lai ļautu Līgumslēdzējai pusei izpildīt šā nolīguma uzliktos pienākumus, jo īpaši informāciju, kas attiecas uz zvejas apgabalu, nozveju un krastā izkrautajiem lomiem. 8. Katra Līgumslēdzēja puse veic piespiedu pasākumus attiecībā uz zvejas kuģiem, kam ir tiesības peldēt zem tās karoga un kas rīkojas pretrunā šā nolīguma noteikumiem, vajadzības gadījumā šo noteikumu pārkāpumu ieskaitot valsts tiesību normu pārkāpumos. Sankcijām, ko piemēro attiecībā uz šādiem pārkāpumiem, ir jābūt pietiekami nopietnām, lai efektīvi nodrošinātu atbilstību šā nolīguma prasībām un likumpārkāpējiem atņemtu labumus, kuri rodas no pretlikumīgām darbībām. Nopietnu pārkāpumu gadījumā ar šādām sankcijām atsaka, pārtrauc vai atsauc atļauju zvejot atklātā jūrā. 4. pants Zvejas kuģu reģistrs Šā nolīguma īstenošanai katra Līgumslēdzēja puse uztur to zvejas kuģu reģistru, kam ir tiesības peldēt zem tās karoga un atļauja zvejai atklātā jūrā, un veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi šie zvejas kuģi ir ierakstīti minētajā reģistrā. 5. pants Starptautiska sadarbība 1. Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar III pantu, Līgumslēdzējas puses sadarbojas šā nolīguma īstenošanā un jo īpaši apmainās ar informāciju, ieskaitot neapstrīdamus dokumentus par zvejas kuģu darbību, lai palīdzētu karoga valstij identificēt tos zvejas kuģus, kuri peld zem tās karoga un veic darbības, kas apdraud starptautiskos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. 2. Kad zvejas kuģis brīvprātīgi atrodas nevis tā karoga valsts, bet citas Līgumslēdzējas puses ostā, tad šī Līgumslēdzēja puse tūlīt paziņo karoga valstij, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka zvejas kuģis veicis darbības, kas mazina starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. Līgumslēdzējas puses var vienoties par vajadzīgajiem kontroles pasākumiem, ko var veikt ostas valstis, lai konstatētu, vai zvejas kuģis patiešām ir izmantots pretrunā ar šā nolīguma noteikumiem. 3. Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Līgumslēdzējas puses pēc vajadzības pievienojas kooperatīviem vispasaules, reģionāliem, subreģionāliem vai divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem par savstarpēju palīdzību. 6. pants Informācijas apmaiņa 1. Par katru zvejas kuģi, kas ierakstīts reģistrā saskaņā ar IV pantu, katra Līgumslēdzēja puse dara viegli pieejamu FAO šādu informāciju: a) zvejas kuģa nosaukums, reģistrācijas numurs, iepriekšējie nosaukumi (ja zināmi) un reģistrācijas osta; b) iepriekšējais karogs (ja tāds ir); c) starptautiskais radio pazīšanas signāls (ja tāds ir); d) īpašnieka vai īpašnieku vārds un adrese; e) būvēšanas vieta un laiks; f) kuģa tips; g) garums. 2. Par katru zvejas kuģi, kas ierakstīts reģistrā saskaņā ar IV pantu, katra Līgumslēdzēja puse dara viegli pieejamu FAO šādu papildu informāciju: a) operatora (pārvaldnieka) vai operatoru (pārvaldnieku) (ja tādi ir) vārds un adrese; b) zvejas metode vai metodes; c) teorētiskais borta augstums; d) bimss; e) bruto reģistra tonnāža; f) galvenā dzinēja vai galveno dzinēju jauda. 3. Katra Līgumslēdzēja puse tūlīt paziņo FAO par jebkurām izmaiņām informācijā, kas uzskaitīta šā panta 1. un 2. punktā. 4. FAO regulāri nosūta visām Līgumslēdzējām pusēm informāciju, kas sniegta saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, un pēc pieprasījuma – atsevišķi katrai Līgumslēdzējai pusei. Pēc atsevišķa pieprasījuma FAO sniedz šādu informāciju arī jebkurai vispasaules, reģionālai vai subreģionālai zvejniecības organizācijai, ievērojot jebkādus ierobežojumus, ko informācijas izplatīšanai uzliek attiecīgā Līgumslēdzēja puse. 5. Katra Līgumslēdzēja puse tūlīt arī informē FAO par: a) visiem reģistra papildinājumiem; b) jebkādu reģistra datu dzēšanu, kam par iemeslu ir: i) tas, ka zvejas kuģa īpašnieks vai operators labprātīgi nodevis vai nav atjaunojis zvejas atļauju; ii) tas, ka ir atsaukta zvejas kuģim atbilstīgi III panta 8. punktam izsniegtā zvejas atļauja; iii) tas, ka attiecīgam zvejas kuģim vairs nav tiesību peldēt zem tās karoga; iv) attiecīgā zvejas kuģa norakstīšana lūžņos, ekspluatācijas pārtraukšana vai bojāeja; vai v) jebkāds cits iemesls. 6. Sniedzot informāciju FAO atbilstīgi 5. punkta b) apakšpunktam, attiecīgā Līgumslēdzēja puse norāda, kurš no punktā uzskaitītajiem iemesliem ir piemērojams. 7. Katra Līgumslēdzēja puse informē FAO par: a) visiem atbrīvojumiem, ko tā sniedz atbilstīgi II panta 2. punktam, atbrīvoto zvejas kuģu skaitu un šo zvejas kuģu darbības ģeogrāfiskiem apgabaliem; b) jebkuru vienošanos, kas panākta saskaņā ar II panta 3. punktu. 8. a) Katra Līgumslēdzēja puse tūlīt paziņo FAO visu būtisko informāciju par zvejas kuģu, kas peld zem tās karoga, darbību, kura mazina starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, norādot iesaistīto zvejas kuģu vai kuģa identitāti un pasākumus, ko Līgumslēdzēja puse noteikusi saistībā ar šādām darbībām. Uz ziņojumiem par Līgumslēdzējas puses noteiktajiem pasākumiem var attiekties attiecīgās valsts tiesību normu noteiktie ierobežojumi par konfidencialitāti, jo īpaši vēl nepabeigtu pasākumu konfidencialitāti. b) Katra Līgumslēdzēja puse vērš attiecīgās karoga valsts uzmanību un vajadzības gadījumā var pievērst arī FAO uzmanību, ja tai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka zvejas kuģis, kam nav tiesību peldēt zem attiecīgās valsts karoga, veic darbību, kura mazina starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. Tā sagādā pilnīgus apstiprinošus pierādījumus šai karoga valstij un var nodot šo pierādījumu kopsavilkumu FAO. FAO šo informāciju neizplata līdz tam, kamēr karoga valstij ir iespēja protestēt vai sniegt atsauksmi par liecību un sniegtajiem pierādījumiem. 9. Katra Līgumslēdzēja puse informē FAO katrreiz, kad tā izsniedz atļauju saskaņā ar III panta 5. punkta d) apakšpunktu, neskatoties uz III panta 5. punkta a) un b) apakšpunkta noteikumiem. Informācija ietver datus, kas ļauj identificēt zvejas kuģi un īpašnieku vai operatoru, un, vajadzības gadījumā, jebkuru citu informāciju par Līgumslēdzējas puses lēmumu. 10. FAO tūlīt izplata informāciju, kas sniegta saskaņā ar šā panta 5., 6., 7., 8. un 9. punktu, visām Līgumslēdzējām pusēm un pēc pieprasījuma – katrai Līgumslēdzējai pusei atsevišķi. Pēc atsevišķa pieprasījuma FAO tūlīt sniedz šādu informāciju arī jebkurai vispasaules, reģionālai vai subreģionālai zivsaimniecības organizācijai, ievērojot visus ierobežojumus, ko informācijas izplatīšanai uzliek attiecīgā Līgumslēdzēja puse. 11. Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju, kas attiecas uz šā nolīguma īstenošanu, ieskaitot arī FAO un citas attiecīgās vispasaules, reģionālās un subreģionālās zivsaimniecības organizācijas. 7. pants Sadarbība ar jaunattīstības valstīm Līgumslēdzējas puses sadarbojas vispasaules, reģionālā, subreģionālā vai divpusējā līmenī un, ja vajadzīgs, ar FAO un citu starptautisku vai reģionālu organizāciju atbalstu sniedzot palīdzību, ieskaitot tehnisko palīdzību, Līgumslēdzējām pusēm no jaunattīstības valstu vidus, lai tām palīdzētu pildīt šā nolīguma uzliktos pienākumus. 8. pants Valstis, kas nav līgumslēdzējas 1. Līgumslēdzējas puses mudina valstis, kas nav šā nolīguma līgumslēdzējas, pieņemt šo nolīgumu, un sniedz tām atbalstu šā nolīguma noteikumiem atbilstošu normatīvu un administratīvu aktu pieņemšanā. 2. Līgumslēdzējas puses sadarbojas atbilstīgi šim nolīgumam un starptautiskām tiesību normām, lai zvejas kuģi, kam ir tiesības peldēt zem tās valsts karoga, kas nav šā nolīguma līgumslēdzēja, neveic darbības, kas mazina starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. 3. Vai nu tieši, vai ar FAO starpniecību Līgumslēdzējas puses savstarpēji apmainās ar informāciju par zvejas kuģu, kas peld zem to valstu karoga, kuras nav šā nolīguma līgumslēdzējas, darbībām, kas mazina starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. 9. pants Strīdu izšķiršana 1. Jebkura Līgumslēdzēja puse var ierosināt konsultācijas ar jebkuru otru Līgumslēdzēju pusi vai pusēm par katru strīdu attiecībā uz šā nolīguma noteikumu interpretāciju vai piemērošanu, lai pēc iespējas drīzāk sasniegtu savstarpēji pieņemamu risinājumu. 2. Ja šajās konsultācijās strīdu neatrisina pieņemamā termiņā, attiecīgās Līgumslēdzējas puses pēc iespējas drīzāk savstarpēji apspriežas, lai strīdu risinātu sarunu ceļā, veicot izmeklēšanu, ar starpnieka palīdzību, samierināšanā, šķīrējtiesā, tiesas ceļā vai ar citiem miermīlīgiem līdzekļiem pēc pašu izvēles. 3. Ar visu strīdā iesaistīto Līgumslēdzēju pušu piekrišanu jebkuru tāda rakstura strīdu, ko neizdodas atrisināt, nodod izšķiršanai Starptautiskajā Tiesā, pēc 1982. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas stāšanās spēkā - Starptautiskajam jūras tiesību tribunālam vai šķīrējtiesā. Ja neizdodas vienoties, iesniedzot izskatīšanai Starptautiskajā tiesā, Starptautiskajā jūras tiesību tribunālā vai šķīrējtiesā, Līgumslēdzējas puses turpina apspriesties un sadarboties, lai panāktu izlīgumu saskaņā ar starptautisko tiesību normām attiecībā uz dzīvo jūras resursu saglabāšanu. 10. pants Pievienošanās 1. Šim nolīgumam var pievienoties visas FAO dalībvalstis vai asociētajās valstis un visas valstis, kas nav FAO dalībnieces, bet ir dalībvalstis Apvienoto Nāciju Organizācijā vai kādā no Apvienoto Nāciju Organizācijas specializētajiem dienestiem vai Starptautiskajā atomenerģijas aģentūrā. 2. Šim nolīgumam var pievienoties, deponējot pievienošanās dokumentu FAO ģenerāldirektoram, še turpmāk "ģenerāldirektoram". 3. Ģenerāldirektors informē visas Līgumslēdzējas puses, visas FAO dalībvalstis vai asociētās valstis un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāru par visiem saņemtajiem pievienošanās dokumentiem. 4. Kad reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija kļūst par šā nolīguma Līgumslēdzēju pusi, saskaņā ar FAO konstitūcijas II.7. panta noteikumiem šī reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija paziņo par to, ka, ņemot vērā pievienošanos šim nolīgumam, var būt vajadzīgi grozījumi vai paskaidrojumi tās kompetences deklarācijā, kas iesniegta saskaņā ar FAO konstitūcijas II.5. pantu. Visas šā nolīguma Līgumslēdzējas puses katrā laikā var pieprasīt reģionālai ekonomiskās integrācijas organizācijai, kas ir šā nolīguma Līgumslēdzēja puse, sniegt informāciju par to, kurš reģionālajā ekonomiskās integrācijas organizācijā un tās dalībvalstīs atbild par to jautājumu īstenošanu, kas attiecas uz šo nolīgumu. Reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija sniedz šo informāciju saprātīgā termiņā. 11. pants Stāšanās spēkā 1. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad ģenerāldirektors saņem divdesmit piekto pievienošanās dokumentu. 2. Šajā pantā dokumentu, ko deponē reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija, neskaita papildus tiem, kurus deponē šīs organizācijas dalībvalstis. 12. pants Atrunas Šo nolīgumu var atzīt ar atrunām, kas stājas spēkā tikai tad, ja tās vienprātīgi pieņem visas šā nolīguma Līgumslēdzējas puses. Par katru atrunu ģenerāldirektors tūlīt paziņo visām Līgumslēdzējām pusēm. Ja Līgumslēdzējas puses nesaņem atbildi triju mēnešu laikā pēc atrunas paziņošanas datuma, uzskata, ka tā ir pieņemta. Valsts vai reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija, kas ierosinājusi atrunu, nekļūst par šā nolīguma Līgumslēdzēju pusi, ja atrunu nepieņem. 13. pants Grozījumi 1. Līgumslēdzēja puse paziņo ģenerāldirektoram jebkurus priekšlikumus par šā nolīguma grozījumiem. 2. Ģenerāldirektors iesniedz apstiprināšanai Konferences regulārā vai speciālā sesijā visus priekšlikumus par ierosinātajiem šā nolīguma grozījumiem, kas saņemti no Līgumslēdzējas puses, un, ja grozījumi ietver būtiskas tehniskas izmaiņas vai uzliek papildu pienākumus Līgumslēdzējām pusēm, tos pirms Konferences izskata FAO sasauktā speciālistu padomdevēja komiteja. 3. Paziņojumu par jebkuru priekšlikumu grozīt šo nolīgumu ģenerāldirektors nosūta Līgumslēdzējām pusēm vismaz reizē ar darba kārtību Konferences sesijai, kurā izskatīs šo jautājumu. 4. Jebkuru šādi ierosinātu šā nolīguma grozījumu apstiprina Konference, un tas stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tam, kad to pieņem divas trešdaļas no Līgumslēdzējām pusēm. Grozījumi, kas ietver jaunus pienākumus Līgumslēdzējām pusēm, katrai Līgumslēdzējai pusei tomēr stājas spēkā tikai pēc to pieņemšanas un trīsdesmitajā dienā pēc tam, kad tos pieņem. Uzskata, ka katrs grozījums ietver jaunus pienākumus Līgumslēdzējām pusēm, ja vien Konference, apstiprinot grozījumu, vienprātīgi nenolemj citādi. 5. Dokumentus par to grozījumu pieņemšanu, kas ietver jaunus pienākumus, deponē ģenerāldirektoram, kurš informē visas Līgumslēdzējas puses par pieņemšanas dokumentu saņemšanu un grozījumu stāšanos spēkā. 6. Šajā pantā dokumentu, ko deponē reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija, neskaita papildus tiem, kurus deponē šīs organizācijas dalībvalstis. 14. pants Izstāšanās Jebkura Līgumslēdzēja puse var izstāties no šā nolīguma jebkurā laikā divus gadus pēc tam, kad nolīgums stājies spēkā attiecībā uz šo Līgumslēdzēju pusi, par izstāšanos rakstiski paziņojot ģenerāldirektoram, kas par to tūlīt informē visas Līgumslēdzējas puses un FAO dalībvalstis vai asociētās valstis. Izstāšanās stājas spēkā tā kalendārā gada beigās pēc gada, kurā ģenerāldirektors ir saņēmis paziņojumu par izstāšanos. 15. pants Depozitārija pienākumi Ģenerāldirektors ir šā nolīguma depozitārijs. Depozitārijs: a) nosūta apstiprinātas šā nolīguma kopijas katrai FAO dalībvalstij vai asociētai valstij un tādām valstīm, kas nav dalībvalstis, bet var kļūt par šā nolīguma Līgumslēdzēju pusi; b) vienojas par šā nolīguma reģistrāciju pēc tā stāšanās spēkā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātu saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu; c) informē katru FAO dalībvalsti un asociēto valsti, kā arī jebkuru tādu valsti, kas nav dalībvalsts, bet var kļūt par šā nolīguma Līgumslēdzēja pusi, par: i) pieņemšanas dokumentiem, kas deponēti saskaņā ar X pantu; ii) dienu, kad šis nolīgums stājas spēkā saskaņā ar XI pantu; iii) priekšlikumiem šā nolīguma grozīšanai un grozījumu stāšanos spēkā saskaņā ar XIII pantu; iv) izstāšanos no šā nolīguma, ievērojot XIV pantu. 16. pants Autentiskie teksti Šā nolīguma teksti angļu, arābu, franču, ķīniešu un spāņu valodās ir vienādi autentiski. --------------------------------------------------