Oficiālais Vēstnesis L 380 , 31/12/1994 Lpp. 0091 - 0112

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 12 Sējums 3 Lpp. 0139

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 12 Sējums 3 Lpp. 0139

L 069 09/03/1998 P. 0093



3. pielikums Enerģētikas hartas protokols par energoefektivitāti un ar to saistītajiem vides aspektiem PREAMBULA Šā protokola LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, ņemot vērā Hāgas Eiropas Enerģētikas hartas konferences noslēguma dokumentā pieņemto Eiropas Enerģētikas hartu, kas parakstīta 1991. gada 17. decembrī Hāgā, un jo īpaši Hartas deklarācijas par to, ka ir nepieciešama sadarbība energoefektivitātes un ar to saistīto vides aspektu jomā, ņemot vērā arī Enerģētikas hartas nolīgumu, kas atklāts parakstīšanai no 1994. gada 17. decembra līdz 1995. gada 16. jūnijam, paturot prātā starptautisko organizāciju un forumu veikto darbu energoefektivitātes un enerģijas cikla vides aspektu jomā; apzinoties energoapgādes drošības uzlabojumus un būtiskus ieguvumus ekonomikā un vides aizsardzības jomā, kam pamatā ir izmaksu lietderību ievērojošo energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu īstenošana, un apzinoties to svarīgo nozīmi ekonomikas pārstrukturēšanā un dzīves līmeņa paaugstināšanā; atzīstot, ka energoefektivitātes paaugstināšana mazina enerģijas cikla nelabvēlīgo ietekmi uz vidi, tostarp atmosfēras sasilšanu un acidifikāciju; esot pārliecinātas, ka enerģētikas cenām pēc iespējas vairāk jāatspoguļo konkurences tirgus, nodrošinot tirgus orientētu cenu veidošanos, tostarp pilnīgāku vides aizsardzības izdevumu un labumu atspoguļošanu, un atzīstot, ka šāda cenu veidošanās ir svarīga, lai attīstītu un pilnveidotu energoefektivitāti un ar to saistītu vides aizsardzību; novērtējot privātā sektora, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, svarīgo lomu energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu veicināšanā un ieviešanā, un vēlmi nodrošināt labvēlīgu iestāžu sistēmu attiecībā uz ekonomiski izdevīgiem ieguldījumiem energoefektivitātes paaugstināšanā; atzīstot, ka komerciālās sadarbības formas var būt nepieciešams papildināt ar starpvaldību sadarbību, jo īpaši enerģētikas politikas izstrādāšanas un analīzes jomā, kā arī citās jomās, kas ir būtiskas energoefektivitātes paaugstināšanai, bet kas nav paredzētas finansēšanai no privātiem avotiem, un vēloties uzņemties kopīgu un koordinētu rīcību energoefektivitātes un ar to saistīto vides aspektu jomā un pieņemt protokolu, kurā paredzēta pēc iespējas ekonomiskākas un efektīvākas enerģijas izmantošanas sistēma, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. I DAĻA IEVADS 1. pants Protokola darbības joma un mērķi 1. Šajā protokolā ir noteikti politikas principi energoefektivitātes veicināšanai kā nozīmīgam enerģijas avotam un kā turpmākam enerģijas cikla kaitīgas ietekmes uz vidi pakāpeniskas samazināšanas līdzeklim. Turklāt tajā ir paredzētas pamatnostādnes energoefektivitātes programmu izstrādāšanai, norādītas sadarbības jomas, kā arī paredzēta kopīgas un koordinētas rīcības attīstības sistēma. Šāda rīcība var ietvert dažādu enerģijas formu ģeoloģisko izpēti, pētīšanu, ražošanu, pārveidi, uzglabāšanu, transportēšanu, sadali un patēriņu, un var attiekties uz jebkuru ekonomikas nozari. 2. Šā protokola mērķi ir: a) energoefektivitātes politikas veicināšana saskaņā ar noturīgu attīstību; b) pamatnosacījumu izveidošana, kas rosina ražotājus un patērētājus izmantot enerģiju pēc iespējas ekonomiskākā, efektīvākā un videi draudzīgākā veidā, jo īpaši organizējot efektīvus enerģētikas tirgus un pilnīgāk atspoguļojot ar vides aizsardzību saistītos izdevumus un labumus, un c) sadarbības veicināšana energoefektivitātes jomā. 2. pants Definīcijas Šajā protokolā: 1. "Harta" ir Eiropas Enerģētikas harta, kas pieņemta ar Hāgas Eiropas Enerģētikas hartas konferences noslēguma dokumentu, kas parakstīts 1991. gada 17. decembrī Hāgā; šā noslēguma dokumenta parakstīšanu uzskata par Hartas parakstīšanu. 2. "Līgumslēdzēja puse" ir valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kas piekritusi uzņemties saistības, kuras uzliek šis protokols, un attiecībā uz ko šis protokols ir spēkā. 3. "Reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija" ir organizācija, ko veido valstis un kam šīs valstis ir nodevušas kompetenci atsevišķos jautājumos, daļu no kuriem reglamentē ar šo protokolu, tostarp pilnvarojumu pieņemt tām saistošus lēmumus minētajos jautājumos. 4. "Enerģijas cikls" ir pilns enerģijas cikls, kas iekļauj darbības, kuras attiecas uz dažādu enerģijas formu ģeoloģisko izpēti, pētīšanu, ražošanu, pārveidi, uzglabāšanu, transportēšanu, sadali un patēriņu, un atkritumu apstrādi un apglabāšanu, kā arī šo darbību apstādināšanu, izbeigšanu vai slēgšanu, mazinot kaitīgo ietekmi uz vidi. 5. "Izmaksu lietderība" ir noteikta mērķa sasniegšana ar viszemākajām izmaksām vai vislielākā labuma sasniegšana ar dotajām izmaksām. 6. "Energoefektivitātes paaugstināšana" ir tāda veida rīkošanās, lai saglabātu tādu pašu (preces vai pakalpojuma) produkcijas vienību, nesamazinot šīs produkcijas kvalitāti vai efektivitāti, bet samazinot enerģijas apjomu, kas nepieciešams šīs produkcijas saražošanai. 7. "Ietekme uz vidi" ir jebkāda ietekme uz vidi, ko izraisījusi noteikta darbība, ietverot ietekmi uz cilvēku veselību un drošību, floru, faunu, augsni, gaisu, ūdeni, klimatu, ainavu un vēstures pieminekļiem, un citām konstrukcijām vai šo faktoru mijiedarbību; tā iekļauj arī ietekmi uz kultūras mantojumu vai sociālekonomiskajiem apstākļiem, ko izraisa izmaiņas minētajos faktoros. II DAĻA POLITIKAS PRINCIPI 3. pants Pamatprincipi Līgumslēdzējas puses ņem vērā šādus principus. 1. Līgumslēdzējas puses sadarbojas un pēc vajadzības palīdz cita citai izstrādāt un ieviest energoefektivitātes politiku, tiesību aktus un normatīvos aktus energoefektivitātes jomā. 2. Līgumslēdzējas puses nosaka energoefektivitātes politiku un attiecīgu tiesisku un normatīvu regulējumu, kas inter alia sekmē: a) tirgus mehānismu efektīvu darbību, tostarp tirgus orientētu cenu veidošanos un pilnīgāku vides aizsardzības izdevumu un labumu atspoguļošanu; b) energoefektivitātes šķēršļu mazināšanu, tādējādi veicinot ieguldījumu piesaisti; c) energoefektivitātes iniciatīvu finansēšanas mehānismus; d) izglītību un izglītošanu; e) tehnoloģiju izplatīšanu un nodošanu; f) tiesiskā regulējuma un reglamentējošo noteikumu pārredzamību. 3. Līgumslēdzējas puses cenšas sasniegt maksimālu labumu no energoefektivitātes visā enerģijas ciklā. Šajā nolūkā tās saskaņā ar savu kompetenci izstrādā un īsteno energoefektivitātes politiku, kā arī kopīgu un koordinētu rīcību, kas balstīta uz izmaksu lietderību un ekonomisko efektivitāti, un ņemot vērā vides aspektus. 4. Energoefektivitātes politika ietver gan īstermiņa pasākumus iepriekšējo darbību koriģēšanai, gan ilgtermiņa pasākumus energoefektivitātes paaugstināšanai saistībā ar enerģijas ciklu. 5. Sadarbojoties šā protokola mērķu sasniegšanā, Līgumslēdzējas puses ņem vērā atšķirības dažādā kaitīgā ietekmē un tās mazināšanas izmaksās Līgumslēdzēju pušu starpā. 6. Līgumslēdzējas puses atzīst īpaši svarīgo privātā sektora lomu. Tās veicina komunālo enerģētikas pakalpojumu uzņēmumu, atbildīgo iestāžu un īpašu aģentūru darbību, kā arī ciešu sadarbību starp nozari un tās administratīvo vadību. 7. Kopīgā vai koordinētā rīcībā ņem vērā attiecīgus principus, kas noteikti tajos starptautiskajos nolīgumos, kuru mērķis ir vides aizsardzības uzlabošana un kuru puses ir Līgumslēdzējas puses. 8. Līgumslēdzējas puses pilnībā izmanto kompetentu starptautisko organizāciju vai citu institūciju darbu un speciālās zināšanas un cenšas izvairīties no dublēšanās. 4. pants Atbildības sadale un koordinācija Katra Līgumslēdzēja puse dara visu iespējamo, lai nodrošinātu energoefektivitātes politikas koordināciju un saskaņošanu visu tās atbildīgo iestāžu starpā. 5. pants Stratēģija un politikas mērķi Līgumslēdzējas puses izstrādā stratēģiju un politikas mērķus, lai paaugstinātu energoefektivitāti un līdz ar to mazinātu enerģijas cikla kaitīgo ietekmi uz vidi atbilstīgi konkrētajiem apstākļiem to enerģētikas nozarē. Šī stratēģija un politikas mērķi ir pārredzami visām ieinteresētajām pusēm. 6. pants Finansēšana un finansiālie stimuli 1. Līgumslēdzējas puses veicina jaunu pieeju un metožu īstenošanu energoefektivitātes finansēšanā un ar enerģētiku saistīto vides aizsardzības ieguldījumu finansēšanā, kā piemēram, kopuzņēmuma vienošanās starp enerģijas patērētājiem un ārējiem ieguldītajiem (še turpmāk "trešo pušu veiktā finansēšana"). 2. Līgumslēdzējas puses cenšas izmantot un veicināt pieeju privātā kapitāla tirgiem un esošajām starptautiskajām finanšu institūcijām, lai sekmētu ieguldījumus energoefektivitātes paaugstināšanā un ar energoefektivitāti saistītajā vides aizsardzībā. 3. Līgumslēdzējas puses saskaņā ar Enerģētikas hartas nolīguma noteikumiem un citām to starptautiskajām juridiskajām saistībām var paredzēt fiskālos vai finansiālos stimulus enerģijas lietotājiem, lai veicinātu energoefektivitātes tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu izplatīšanos tirgū. Tās cenšas to darīt tādā veidā, kas nodrošinātu pārredzamību un mazinātu traucējumus starptautiskajos tirgos. 7. pants Energoefektivitāti paaugstinošo tehnoloģiju veicināšana 1. Līgumslēdzējas puses atbilstīgi Enerģētikas hartas nolīguma noteikumiem veicina komerciālo tirdzniecību un sadarbību energoefektivitāti paaugstinošo un videi draudzīgo tehnoloģiju jomā un ar enerģētiku saistīto pakalpojumu un vadības prakses jomā. 2. Līgumslēdzējas puses veicina šo tehnoloģiju, pakalpojumu un vadības prakses izmantošanu visā enerģijas ciklā. 8. pants Vietējās programmas 1. Lai sasniegtu atbilstīgi 5. pantam izstrādātos politikas mērķus, katra Līgumslēdzēja puse pilnveido, ievieš un regulāri atjaunina energoefektivitātes programmas, kas vislabāk atbilst tās apstākļiem. 2. Šīs programmas var ietvert darbības, ko veic: a) pilnveidojot enerģijas pieprasījuma un piedāvājuma ilgtermiņa attīstības modeļus, ko var izmantot lēmumu pieņemšanas procesā; b) novērtējot veikto darbību ietekmi uz enerģētiku, ekonomiku un vidi; c) nosakot standartus, kas paredzēti energoiekārtu pilnveidošanai, un pasākumus šo standartu saskaņošanai starptautiskā līmenī, lai novērstu tirdzniecības traucējumus; d) attīstot un veicinot privāto iniciatīvu un rūpniecisko sadarbību, tostarp kopuzņēmumus; e) veicinot tādu efektīvu enerģētikas tehnoloģiju izmantošanu, kas ir ekonomiski izdevīgas un videi draudzīgas; f) sekmējot novatoriskas pieejas attiecībā uz ieguldījumiem energoefektivitātes paaugstināšanā, kā piemēram, trešo pušu veikto finansēšanu un līdzfinansēšanu; g) izstrādājot attiecīgas enerģētikas bilances un datu bāzes, piemēram, ar pietiekami sīki norādītiem datiem par enerģijas pieprasījumu un par energoefektivitātes uzlabošanas tehnoloģijām; h) veicinot konsultatīvo dienestu izveidi un konsultāciju pakalpojumu sniegšanu, kurus varētu pārvaldīt valsts vai privātie rūpniecības uzņēmumi vai komunālo pakalpojumu uzņēmumi un kuri sniegtu informāciju par energoefektivitātes programmām un tehnoloģijām un palīdzētu patērētājiem un uzņēmumiem; i) atbalstot un veicinot koģenerāciju un pasākumus, kas paaugstinātu vietējo centrālo siltumražošanas un siltumapgādes sistēmu efektivitāti; j) attiecīgajos līmeņos izveidojot īpašas energoefektivitātes paaugstināšanas iestādes, kas būtu pietiekami nodrošinātas ar finansējumu un darbaspēku, lai izstrādātu un ieviestu šo politiku. 3. Līgumslēdzējas puses, ieviešot savas energoefektivitātes programmas, nodrošina, lai pastāvētu atbilstīgas institucionālas un tiesiskas infrastruktūras. III DAĻA STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA 9. pants Sadarbības jomas Sadarbība starp Līgumslēdzējām pusēm var tikt īstenota jebkādā atbilstīgā veidā. Iespējamās sadarbības jomas ir izklāstītas pielikumā. IV DAĻA ADMINISTRATĪVĀ UN TIESISKĀ REGULĒŠANA 10. pants Hartas konferences loma 1. Visus Hartas konferences lēmumus atbilstīgi šim protokolam pieņem tikai tās Enerģētikas hartas nolīguma puses, kas ir šā protokola Līgumslēdzējas puses. 2. Hartas konference 180 dienu laikā pēc šā protokola stāšanās spēkā cenšas noteikt procedūras, kas paredzētas, lai pastāvīgi pārskatītu un veicinātu šā protokola noteikumu, tostarp pārskatu sniegšanas prasību izpildi, kā arī noteikt procedūras, kas paredzētas sadarbības jomu noteikšanai atbilstīgi 9. pantam. 11. pants Sekretariāts un finansēšana 1. Atbilstīgi Enerģētikas hartas nolīguma 35. pantam izveidotais sekretariāts sniedz Hartas konferencei jebkuru palīdzību, kas nepieciešama tās pienākumu izpildē atbilstīgi šim protokolam, un, ja tos apstiprina Hartas konference, sniedz citus pakalpojumus šā protokola atbalstam, kas reizēm varētu būt vajadzīgi. 2. Sekretariāta un Hartas konferences izmaksas, kas radušās saistībā ar šo protokolu, sedz šā protokola Līgumslēdzējas puses atbilstīgi to maksātspējai, kas tiek novērtēta atbilstīgi Enerģētikas hartas nolīguma B pielikumā paredzētajam principam. 12. pants Balsošana 1. Ir nepieciešama visu klātesošo Līgumslēdzēju pušu vienprātība, kas balso tajā Hartas konferences sanāksmē, kurā šie jautājumi tiek nolemti, lai pieņemtu lēmumus par šādiem jautājumiem: a) pieņemot šā protokola grozījumus un b) apstiprinot pievienošanos šim protokolam atbilstīgi 16. pantam. Līgumslēdzējas puses dara visu iespējamo, lai panāktu vienprātīgu vienošanos visos citos jautājumos, kas prasa to lēmuma pieņemšanu atbilstīgi šim protokolam. Ja nav iespējams panākt vienprātīgu vienošanos, lēmumus par nebudžeta jautājumiem pieņem ar to klātesošo Līgumslēdzēju pušu trīs ceturtdaļu balsu vairākumu, kas balso Hartas konferences sanāksmē, kurā šie jautājumi tiek nolemti. Lēmumus par budžeta jautājumiem pieņem ar to Līgumslēdzēju pušu kvalificētu balsu vairākumu, kuru aprēķinātās iemaksas atbilstīgi 11. panta 2. punktam kopā veido vismaz trīs ceturtdaļas no kopējām aprēķinātajām iemaksām. 2. Šajā pantā "klātesošās Līgumslēdzējas puses, kas balso" ir klātesošās šā protokola Līgumslēdzējas puses, kas balso par vai pret, ar noteikumu, ka Hartas konference var pieņemt lēmumu par reglamentu, saskaņā ar ko Līgumslēdzējas puses var pieņemt šādus lēmumus, izmantojot saraksti. 3. Izņemot to, kas paredzēts 1. punktā attiecībā uz budžeta jautājumiem, ir spēkā tikai tāds šajā pantā minētais lēmums, kas ir saņēmis Līgumslēdzēju pušu vienkārša balsu vairākuma atbalstu. 4. Reģionālai ekonomikas integrācijas organizācijai balsojot, balsu skaits atbilst tajā esošo to dalībvalstu skaitam, kas ir šā protokola Līgumslēdzējas puses, ar noteikumu, ka šāda organizācija neizmanto savas balsstiesības tad, ja tās Līgumslēdzējas puses izmanto savas balsstiesības, un otrādi. 5. Gadījumā, ja Līgumslēdzēja puse pastāvīgi atpaliek savu finanšu saistību izpildē atbilstīgi šim protokolam, Hartas konference var daļēji vai pilnībā atcelt balsstiesības minētajai Līgumslēdzējai pusei. 13. pants Saistība ar Enerģētikas hartas nolīgumu 1. Neatbilstības gadījumā starp šā protokola noteikumiem un Enerģētikas hartas nolīguma noteikumiem, Enerģētikas hartas nolīguma noteikumi ir noteicoši, ciktāl tas attiecas uz šo neatbilstību. 2. Protokola 10. panta 1. punkts un 12. panta 1. līdz 3. punkts neattiecas uz tādu Hartas konferences balsošanu par šā protokola grozījumiem, ar ko uzliek pienākumus vai piešķir funkcijas Hartas konferencei vai sekretariātam, kura izveide ir paredzēta Enerģētikas hartas nolīgumā. V DAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 14. pants Parakstīšana Šo protokolu no 1994. gada 17. decembra līdz 1995. gada 16. jūnijam Lisabonā var parakstīt tās valstis un reģionālas ekonomikas integrācijas organizācijas, kuru pārstāvji parakstījuši Hartu un Enerģētikas hartas nolīgumu. 15. pants Ratificēšana, pieņemšana un apstiprināšana Šo protokolu ratificē, pieņem vai apstiprina parakstītāji. Ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus deponē depozitāram. 16. pants Pievienošanās Tās valstis un reģionālas ekonomikas integrācijas organizācijas, kas parakstījušas Hartu un ir Enerģētikas hartas nolīguma puses, var pievienoties šim Nolīgumam, sākot ar dienu, kad ir beigusies protokola parakstīšana, saskaņā ar Hartas konferencē apstiprinātajiem noteikumiem. Pievienošanās dokumentus deponē depozitāram. 17. pants Grozījumi 1. Jebkura Līgumslēdzēja puse var ierosināt šā protokola grozījumus. 2. Sekretariāts paziņo jebkāda ierosinātā šā protokola grozījuma tekstu Līgumslēdzējām pusēm vismaz trīs mēnešus pirms tās dienas, kurā iecerēta tā pieņemšana Hartas konferencē. 3. Šā protokola grozījumus, kuru tekstus ir pieņēmusi Hartas konference, sekretariāts paziņo depozitāram, kas tos nodod visām Līgumslēdzējām pusēm ratificēšanai, pieņemšanai vai apstiprināšanai. 4. Šā protokola grozījumu ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus deponē depozitāram. Grozījumi stājas spēkā tos ratificējušo, pieņēmušo vai apstiprinājušo Līgumslēdzēju pušu starpā trīsdesmitajā dienā pēc tam, kad depozitāram ir deponēti vismaz ar trīs ceturtdaļām Līgumslēdzēju pušu balsu apstiprinātie ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumenti. Turpmāk attiecībā uz jebkuru citu Līgumslēdzēju pusi grozījumi stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tās dienas, kad minētā Līgumslēdzēja puse deponē savu šo grozījumu ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentu. 18. pants Stāšanās spēkā 1. Protokols stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tādas valsts vai reģionālas ekonomikas integrācijas organizācijas ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas piecpadsmitā dokumenta deponēšanas, kas ir Hartas parakstītāja un Enerģētikas hartas nolīguma Līgumslēdzēja puse, vai tajā pašā dienā, kad stājas spēkā Enerģētikas hartas nolīgums, ņemot vērā to, kas ir vēlāk. 2. Attiecībā uz katru valsti vai reģionālu ekonomikas integrācijas organizāciju, attiecībā uz ko ir stājies spēkā Enerģētikas hartas nolīgums un kas ratificē, pieņem vai apstiprina šo protokolu, vai kas pievienojas tam pēc šā protokola stāšanās spēkā atbilstīgi 1. punktam, šis protokols stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc šādas valsts vai reģionālas ekonomikas integrācijas organizācijas ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprinājuma vai pievienošanās dokumenta deponēšanas. 3. Šā panta 1. punktā jebkuru reģionālas ekonomikas integrācijas organizācijas dokumentu neuzskata par papildu dokumentu tādiem dokumentiem, kurus deponējušas šādas organizācijas dalībvalstis. 19. pants Atrunas Attiecībā uz šo protokolu nedrīkst pieņemt nekādas atrunas. 20. pants Izstāšanās 1. Līgumslēdzēja puse jebkurā laikā pēc šā protokola stāšanās spēkā attiecībā uz minēto Līgumslēdzēju pusi var izstāties no šā protokola, par to rakstiski paziņojot depozitāram. 2. Jebkura Līgumslēdzēja puse, kas izstājas no Enerģētikas hartas nolīguma, tiek uzskatīta par tādu, kas ir izstājusies arī no šā protokola. 3. Piemērošanas diena attiecībā uz izstāšanos atbilstīgi 1. punktam ir 90 dienas pēc tam, kad depozitārs ir saņēmis attiecīgo paziņojumu. Piemērošanas diena attiecībā uz izstāšanos atbilstīgi 2. punktam ir tā pati piemērošanas diena, kas attiecas uz izstāšanos no Enerģētikas hartas nolīguma. 21. pants Depozitārs Šā protokola depozitārs ir Portugāles Republikas valdība. 22. pants Autentiskie teksti To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu angļu, franču, vācu, itāļu, krievu un spāņu valodā; katrs teksts ir vienlīdz autentisks, vienā oriģināleksemplārā un tiek deponēts Portugāles Republikas valdībai. Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-four. Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze. Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig. Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovantaquattro. Совершено в Лиссабоне в семнадцатый день декабря одна тысяча девятьсот девяносто четвертого года. Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro. Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems. Έγινε στη Λισαβόνα, στις δέκα επτά Δεκεμβρίου του έτους χίλια ενιακόσια ενενήντα τέσσερα. Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig. Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro. Për Republikën e Shqipërisë +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ For Australia +++++ TIFF +++++ Für die Republik Österreich +++++ TIFF +++++ Азербайдан ачынчан +++++ TIFF +++++ Pour le royaume de BelgiqueVoor het Koninkrijk BelgiëFür das Königreich Belgien +++++ TIFF +++++ Cette signature engage également la Communauté française de Belgique, la Communauté flamande, la Communauté germanophone de Belgique, la Région wallonne, la Région flamande et la région de Bruxelles-Capitale. Deze handtekening bindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap van België, de Duitstalige Gemeenschap van België, het Waals Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest. Diese Unterschrift bindet ebenso die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft Belgiens, die Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens, die Flämische Region, die Wallonische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. Ад імя Рэспублікі Беларусь +++++ TIFF +++++ За Република България +++++ TIFF +++++ For CanadaPour le Canada za Republiku Hrvatsku +++++ TIFF +++++ For the Republic of Cyprus +++++ TIFF +++++ Za Českou Republiku +++++ TIFF +++++ For Kongeriget Danmark +++++ TIFF +++++ Eesti Vabariigi nimel +++++ TIFF +++++ Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades Europeias +++++ TIFF +++++ Suomen tasavallan puolesta +++++ TIFF +++++ Pour la République française +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Für die Bundesrepublik Deutschland +++++ TIFF +++++ Για την Ελληνική Δημοκρατία +++++ TIFF +++++ A Magyar Köztársaság nevében Fyrir hönd Lyöveldisins íslands +++++ TIFF +++++ Thar cheann na hÉireannFor Ireland +++++ TIFF +++++ Per la Repubblica italiana +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Казахстан Республикасынын атынан +++++ TIFF +++++ Киргиз Республикасы Учун +++++ TIFF +++++ Latvijas Republikas varda +++++ TIFF +++++ Für das Fürstentum Liechtenstein +++++ TIFF +++++ Lietuvos Respublikos vardu +++++ TIFF +++++ Pour le grand-duché de Luxembourg +++++ TIFF +++++ For the Republic of Malta +++++ TIFF +++++ Pentru Republica Moldova +++++ TIFF +++++ Voor het Koninkrijk der Nederlanden +++++ TIFF +++++ For Kongeriket Norge +++++ TIFF +++++ Za Rzeczpospolitą Polską +++++ TIFF +++++ Pela República Portuguesa +++++ TIFF +++++ Pentru Rômania +++++ TIFF +++++ За Российскую Федерацию +++++ TIFF +++++ Za Slovenskú republiku +++++ TIFF +++++ Za Republiko Slovenijo +++++ TIFF +++++ Por el Reino de España +++++ TIFF +++++ För Konungariket Sverige +++++ TIFF +++++ Für die Schweizerische EidgenossenschaftPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzera +++++ TIFF +++++ Лз поми Тауикистои +++++ TIFF +++++ Türkiye Cumhuriyeti adina +++++ TIFF +++++ Туркменистан Хекуметинин адындан За Укpaїну +++++ TIFF +++++ For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland +++++ TIFF +++++ For the United States of America Узбекистои Республикаси Хукумати иомидан -------------------------------------------------- PIELIKUMS Iespējamo sadarbības jomu nepilnīgs paraugsaraksts atbilstīgi 9. pantam Energoefektivitātes programmu izstrādāšana, tostarp energoefektivitātes paaugstināšanas šķēršļu un potenciālo iespēju noteikšana un enerģijas marķēšanas standartu un efektivitātes standartu izstrādāšana. Enerģijas cikla ietekmes uz vidi novērtēšana. Ekonomisko, tiesisko un reglamentējošo pasākumu izstrāde. Tehnoloģijas nodošana, tehniska palīdzība un rūpniecības kopuzņēmumi, kas pakļauti starptautisko īpašumtiesību režīmam un citiem piemērojamajiem starptautiskajiem nolīgumiem. Pētniecība un attīstība. Izglītība, apmācība, informācija un statistika. Tādu pasākumu identificēšana un novērtēšana, kā fiskālie un citi tirgus līdzekļi, tostarp atļaujas par samaksu, ārējo izdevumu un labumu noteikšanai, kas galvenokārt saistīti ar vides aizsardzību. Enerģētikas analīze un enerģētikas politikas izstrādāšana: - energoefektivitātes paaugstināšanas potenciālo iespēju novērtēšana, - enerģijas pieprasījuma analīze un statistika, - tiesisko un reglamentējošo pasākumu izstrāde, - integrētā resursu plānošana un pieprasījuma vadība, - ietekmes uz vidi, tostarp nozīmīgāko enerģētikas projektu, novērtēšana. Energoefektivitātes paaugstināšanas un vides aizsardzības mērķu sasniegšanas ekonomisko līdzekļu novērtēšana. Energoefektivitātes analīze ogļūdeņražu attīrīšanā, pārveidē, transportēšanā un sadalē. Energoefektivitātes paaugstināšana elektroenerģijas izstrādē un sadalē: - koģenerācija, - iekārtu sastāvdaļas (katli, turbīnas, ģeneratori utt.), - tīklu apvienošana. Energoefektivitātes paaugstināšana celtniecības nozarē: - siltumizolācijas standarti, saules enerģijas pasīvā izmantošana un ventilācija, - apkures un gaisa kondicionēšanas sistēmas, - augstas efektivitātes degļi ar zemu slāpekļa oksīda emisiju, - mērīšanas tehnoloģija un individuālie skaitītāji, - mājsaimniecības ierīces un apgaismojums. Municipalitātes un vietējie sabiedriskie dienesti: - rajona sildierīces, - efektīvas gāzes sadales sistēmas, - enerģētikas plānošanas tehnoloģijas, - pilsētu sadarbība un citu attiecīgo teritoriālo vienību izveide, - enerģijas apsaimniekošana pilsētās un sabiedriskajās ēkās, - atkritumu apsaimniekošana un atkritumu reģenerācija enerģijā. Energoefektivitātes paaugstināšana rūpniecības nozarē: - kopuzņēmumi, - kaskādveida enerģijas izmantošana, koģenerācija un siltuma pārpalikuma rekuperācija, - energobilance. Energoefektivitātes paaugstināšana transporta nozarē: - transportlīdzekļu efektīvas darbības standarti, - efektīvas transporta infrastruktūras izstrādāšana. Informācija: - izpratnes veidošana, - datu bāzes — piekļuve, tehniskie rādītāji, informācijas sistēmas, - tehniskās informācijas izplatīšana, savākšana un apstrāde, - uzvedības pētījumi. Apmācība un izglītība: - vadītāju, ierēdņu, inženieru un studentu apmaiņas enerģētikas nozarē, - starptautisko mācību kursu organizēšana. Finansēšana: - tiesiskā regulējuma izstrāde, - trešo pušu veiktā finansēšana, - kopuzņēmumi, - līdzfinansēšana. --------------------------------------------------