NOL ĪGUMS
starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz l īdzvērtīgus pas ākumus tiem, kuri noteikti
Padomes 2003. gada 3. j ūnija Direkt īvā2003/48/EK par procentu ien ākumu no uzkr ājumiem
aplik šanu ar nodokli
EIROPAS KOPIENA
unMONAKO FIRSTISTE,
turpm āk tekst ā–“Līgumsl ēdzēja puse ”vai“Līgumsl ēdzējas puses ”atkar ībāno konteksta,
lai noteiktu l īdzvērtīgus pas ākumus tiem, kuri noteikti Padomes 2003. gada 3. j ūnija Direkt īvā2003/48/EK par procentu
ienākumu no uzkr ājumiem aplik šanu ar nodokli, turpm āk–“direkt īva”,
IR VIENOJU ŠĀS PAR TURPM ĀKO.
1. pants
Mērķis
1. Lai nodro šinātu, ka procentu ien ākumi no uzkr ājumiem,
kas Monako Firstist ētiek izmaks āti 2. pant āminētajiem fakti-
skajiem īpašniekiem –fizisk ām person ām, kas ir Eiropas Savie-
nības dal ībvalsts rezidenti, tiek ņemti v ērānolūkānodro šinātt o
faktisku aplik šanu ar nodok ļiem min ētajādalībvalst ī, Monako
Firstist ēizveidotie izmaks ātāji, iev ērojot 7. un 8. pant ānoteiktos
nosac ījumus, veic ietur ējuma nodok ļa iekas ēšanu no šiem
procentu ien ākumiem, ņemot v ērā9. panta nosac ījumus par
brīvprātīgu inform ācijas atkl āšanu.
2. Monako Firstiste veic nepiecie šamos pas ākumus, lai
nodro šinātu, ka t ās teritorij āreģistrētie izmaks ātāji, neatkar īgi
no aiz ņēmēja, pret kuru v ērstāparādpras ība rada procentus,
reģistrācijas vietas, veic to uzdevumu, kas nepiecie šami šānolī-
guma īsteno šanai, izpildi.
2. pants
Faktisk āīpašnieka defin īcija
1. Šajānolīgum ā“faktiskais īpašnieks ”ir jebkura fiziska
persona, kas sa ņem procentu maks ājumu, vai jebkura fiziska
persona, kuras lab ātiek nodro šināta procentu maks ājuma veik-
šana, ja vien vi ņšnesniedz pier ādījumus, ka maks ājums nav
saņemts vai nodro šināts vi ņa lab ā, tas ir, ja:
a) vi ņšdarbojas k āizmaks ātājs 4. panta noz īmēvai
b) vi ņšdarbojas saska ņāar uzdevumu, ko devusi juridiska
persona; vien ība, kuras pe ļņai tiek uzlikti nodok ļi saska ņā
ar 1964. gada 19. marta Ordonnance Souveraine Nr. 3162;
pārvedamu v ērtspap īru kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmums(PVKIU, vai tam l īdzvērtīgs uz ņēmums, kas izveidots
Monako Firstist ēuzkr ājumu ieguld īšanas vajadz ībām; vai
c) vi ņšdarbojas t ādas citas fiziskas personas uzdevum ā, kas ir
faktiskais īpašnieks, un atkl āj izmaks ātājam šāfaktisk āīpaš-
nieka identit āti saska ņāar 3. panta 2. punktu.
2. Ja izmaks ātājam ir inform ācija, kas liek dom āt, ka fizisk ā
persona, kura sa ņem procentu maks ājumu vai kuras lab ātiek
nodro šināta procentu maks ājuma veik šana, var ētu neb ūt fakti-
skais īpašnieks, un attiec ībāuzšo fizisko personu nav piem ē-
rojams nedz 1. punkta a), nedz b) apak špunkts, tam j āveic
pamatoti pas ākumi, lai noteiktu faktisk āīpašnieka identit āti
saska ņāar 3. panta 2. punktu. Ja izmaks ātājs nevar noteikt
faktisk āīpašnieka identit āti, tas r īkojas attiec ībāpret attiec īgo
fizisko personu k āpret faktisko īpašnieku.
3. pants
Faktisk āīpašnieka identit āte un rezidence
1. Monako Firstiste ievie šun nodro šina t ādu proced ūru
piem ērošanu, kas at ļauj izmaks ātājam šānolīguma vajadz ībām
noteikt faktisk āīpašnieka identit āti un rezidenci.
2. Šīs proced ūras iek ļaujšādas pras ības:
a) attiec ībāuz līgumattiec ībām, kas izveidotas l īdz 2004. gada
1. janv ārim, izmaks ātājs nosaka faktisk āīpašnieka identit āti
2. panta noz īmēun vi ņa rezidenci, pamatojoties uz vi ņam
pieejamo inform āciju, k āda ieg ūta no ofici āla personu aplie-
cino ša dokumenta vai jebk āda cita identit āti apstiprino ša
dokumenta, kuru uzr āda faktiskais īpašnieks, proti, ofici āla
dokumenta, kur āir faktisk āīpašnieka fotogr āfija;LV 21.1.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 19/55
b) attiec ībāuz līgumattiec ībām, kas izveidotas p ēc 2004. gada
1. janv āra, vai ar īattiec ībāuz dar ījumiem, kas veikti, nepa-
stāvot l īgumattiec ībām, izmaks ātājs nosaka faktisk āīpašnieka
identit āti 2. panta noz īmēun vi ņa rezidenci, pamatojoties uz
viņa pasi, ofici ālu identifik ācijas karti vai jebk ādu citu identi-
tāti apstiprino šu dokumentu, ko uzr āda faktiskais īpašnieks.
Attiec ībāuz fiziskaj ām person ām, kuras uzr āda pasi vai
ofici ālu identifik ācijas karti, ko izsniegusi Eiropas Kopienas
dalībvalsts, bet kuras pazi ņo, ka ir tre šās valsts, kas nav
dalībvalsts vai Monako Firstiste, rezidenti, rezidences valsti
nosaka, izmantojot rezidences apliec ību nodok ļu uzlik šanas
vajadz ībām, ko izdevusi t ās tre šās valsts kompetent āiestāde,
par kuru fizisk āpersona apgalvo, ka ir t ās rezidents. Ja netiek
uzrādītašāda rezidences apliec ība, par rezidences valsti
uzskata to Eiropas Kopienas dal ībvalsti, kas izsniegusi pasi
vai cita veida ofici ālu personas identifik ācijas dokumentu.
4. pants
Izmaks ātāja defin īcija
Šajānolīgum ā“izmaks ātājs”Monako Firstist ēnozīmējebkuru
banku, fiziskas un juridiskas personas, person ālsabiedr ības,
starptautisku sabiedr ību meitas uz ņēmumus, kas, veicot savu
uzņēmējdarb ību, pie ņem, tur, iegulda vai p ārskaita tre šop u šu
aktīvus un maks āprocentus vai nodro šina procentu maks ā-
jumus faktisko īpašnieku lab ā, pat ja procentu maks ājumu
izmaksa vai nodro šināšana ir gad ījuma rakstura.
5. pants
Kompetent ās iest ādes defin īcija
Šajānolīgum ālīgumsl ēdzēju pu šu“kompetent ās iest ādes”ir tās,
kas nor ādītas I pielikum ā.
Trešās valst īs“kompetent āiestāde”ir iest āde, kuras kompetenc ē
ir rezidences apliec ību nodok ļu uzlik šanas vajadz ībām izsnieg-
šana.
6. pants
Procentu maks ājuma defin īcija
1. Šajānolīgum ā“procentu maks ājums”ir:
a) procenti, kurus iemaks āvai ieskaita kont āun kuri attiecas uz
visa veida par ādpras ībām vai klientu depoz ītiem, neatkar īgi
no tā, vai t ās ir nodro šinātas ar hipot ēku vai nav, vai t ās dod
tiesības sa ņemt da ļu no par ādnieka pe ļņas vai ne, un jo īpaši
uz ien ākumiem no valsts v ērtspap īriem un ien ākumiem no
oblig ācijām vai ķīlu zīmēm, tostarp pr ēmijām un balv ām, kas
attiecin āmas uz šādiem v ērtspap īriem, oblig ācijām vai ķīlu
zīmēm; kav ējuma naudas maks ājumus par nov ēlotiem
maks ājumiem neuzskata par procentu maks ājumiem.Tom ēr tiek izsl ēgti procenti, kurus maks āpar aizdevumiem
starp priv ātperson ām, kuras neveic uz ņēmējdarb ību;
b) procentus, kas uzkr āti vai kapitaliz ēti, p ārdodot, atmaks ājot
vai izp ērkot a) apak špunkt āminētās par ādpras ības;
c) ien ākumi, kas rodas no procentu maks ājumiem, kurus tie ši
vai ar direkt īvas 4. panta 2. punkt āminētās vien ības, kas
izveidota Eiropas Kopienas dal ībvalst ī, starpniec ību izmaks ā:
i) kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmums, kas izveidots Eiropas
Kopienas dal ībvalst īvai Monako Firstist ē;
ii) vien ības, kas izveidotas Eiropas Kopienas dal ībvalst ī,
kuras izmanto direkt īvas 4. panta 3. punkt āminēto
izvēli, un inform ēizmaks ātāju, un
iii) kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumi, kas izveidoti ārpus 19.
pant āminētās teritorijas;
d) ien ākumi, kas g ūti, pārdodot, atmaks ājot vai izp ērkot akcijas
vai da ļasšādos turpm ākm i n ētos uz ņēmumos vai vien ībās, ja
tie tie ši vai netie ši ar citu t ādu kolekt īvo ieguld ījumu uz ņē-
mumu vai vien ību starpniec ību, kas nor ādīti turpm āk,
iegulda vair āk nek ā40 % no saviem akt īviem a) apak špunkt ā
minētajās par ādpras ībās:
i) kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmums, kas izveidots Eiropas
Kopienas dal ībvalst īvai Monako Firstist ē;
ii) vien ības, kas izveidotas Eiropas Kopienas dal ībvalst ī,
kuras izmanto direkt īvas 4. panta 3. punkt āminēto
izvēli, un inform ēizmaks ātāju, un
iii) kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumi, kas izveidoti ārpus 19.
pant āminētās teritorijas.
2. Attiec ībāuz 1. punkta c) apak špunktu –ja izmaks ātājam
nav inform ācijas par to, cik liela ien ākumu da ļagūta no
procentu maks ājumiem, par procentu maks ājumu uzskata
kopējo ien ākumu summu.
3. Attiec ībāuz 1. punkta d) apak špunktu –ja izmaks ātājam
nav inform ācijas par to, cik liela procentu ālādaļa no akt īviem
ieguld īta par ādpras ībās, akcij ās vai da ļās, kānoteikts min ētajā
punkt ā, uzskata, ka šāda procentu ālādaļa ir liel āka nek ā40 %.
Ja izmaks ātājs nevar noteikt ien ākumu summu, k ādu guvis fakti-
skais īpašnieks, uzskata, ka ien ākums atbilst ie ņēmumiem no
akciju vai da ļupārdošanas, atmaks ājuma vai izpirk šanas.LV L 19/56 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 21.1.2005.
4. Ien ākumus, kas g ūti no vien ībām vai uz ņēmumiem, kas ir
ieguld ījušilīdz 15 % no saviem akt īviem 1. punkta a) apak-
špunkt āminētajās par ādpras ībās, neuzskata par procentu
maks ājumiem 1. punkta c) un d) apak špunkta noz īmē.
5. 1. punkta d) apak špunkt āun 3. punkt āminētāprocen-
tuālādaļapēc 2010. gada 31. decembra b ūs2 5% .
6. Procentu ālāsd aļas, kas min ētas 1. punkta d) apak špunkt ā
un 5. punkt ā, nosaka saska ņāar fonda noteikumos vai attiec īgo
uzņēmumu vai vien ību dibin āšanas dokumentos noteikto iegul-
dījumu politiku vai, ja t ādu nav, atsaucoties uz attiec īgo uz ņē-
mumu vai vien ību akt īvu faktisko sast āvu.
7. pants
Ietur ējuma nodoklis
1. Monako Firstiste pirmajos tr īs gados, skaitot no 17. pant ā
norādītādatuma, iev ērojot 14. panta 2. punktu, iekas ē15 %,
turpm ākajos tr īs gados –20 %, bet p ēc tam –35 % ietur ējuma
nodokli, ja faktiskais īpašnieks ir Eiropas Kopienas dal ībvalsts
rezidents.
2. Izmaks ātājs iekas ēietur ējuma nodokli šādi:
a) par procentu maks ājumu, kas min ēts 6. panta 1. punkta a)
apak špunkt ā: par samaks āto vai ieskait īto procentu summu;
b) par procentu maks ājumu, kas min ēts 6. panta 1. punkta b)
vai d) apak špunkt ā: par to procentu vai ien ākumu summu,
kas nor ādīti min ētajos punktos, vai ar l īdzvērtīgas iedarb ības
nodevu, kura ien ākuma sa ņēmējam j āmaks āpar visu ien ā-
kuma summu, kas g ūta, veicot p ārdošanu, izpirk šanu vai
atmaks āšanu;
c) par procentu maks ājumu, kas min ēts 6. panta 1. punkta c)
apak špunkt ā: par to ien ākumu summu, kas nor ādīti min ētajā
punkt ā.
3. Piem ērojot 2. punkta a), b) un c) apak špunktu, ietur ējuma
nodokli iekas ēproporcion āli par laikposmu, kur āfaktiskais īpaš-
nieks ir bijis par ādpras ības, akciju vai da ļu, kuras rad ījušasšo
ienākumu, īpašnieks. Ja izmaks ātājs nevar noteikt īpašuma laik-
posmu, pamatojoties uz t ārīcībāesošo inform āciju, tas r īkojas
attiec ībāpret faktisko īpašnieku t ā,i tk āviņšbūtu bijis par ād-
prasības, akciju vai da ļuīpašnieks visu to past āvēšanas laiku, ja
vien faktiskais īpašnieks neuzr āda pier ādījumus par t ās ieg ūšanas
datumu.
4. Ietur ējuma nodokli, ko apr ēķina saska ņāaršo pantu,
samazina par nodok ļu un ietur ējumu, kuri nav šajānolīgum ā
noteiktais ietur ējuma nodoklis, summ ām, ja tos uzliek tam
pašam procentu maks ājumam.5. Ietur ējuma nodok ļa iekas ēšana, ko veic Monako Firstist ē
izveidots izmaks ātājs, neliedz Eiropas Kopienas dal ībvalstij, kas
ir faktisk āīpašnieka rezidences valsts, uzlikt nodokli saska ņāar
savu ties ību aktu noteikumiem. Gad ījumā, ja nodok ļu maks ātājs
Monako Firstist ēizveidota izmaks ātāja izmaks ātu procentu ien ā-
kumu deklar ētās Eiropas Kopienas dal ībvalsts, kura ir vi ņa
rezidences valsts, nodok ļu administr ācijai, tad šis ien ākums ir
apliekams ar nodok ļiem p ēctādāmp a šām likm ēmu nt ādiem
pašiem visp ārīgiem noteikumiem k āšajādalībvalst īgūtais
procentu ien ākums.
8. pants
Ietur ējuma nodok ļa sadale
1. Monako Firstiste patur 25 % no ie ņēmumiem, kas iekas ēti
kā7. pant āminētais ietur ējuma nodoklis un p ārskaita 75 %
procentus no ie ņēmumiem Eiropas Kopienas dal ībvalstij, kas ir
procentu faktisk āīpašnieka rezidences valsts sasaka ņāar 3.
panta 2. punkta b) apak špunktu.
2. Šos p ārskait ījumus veic ar vienu oper āciju katrai dal ībval-
stij par katru gadu ne v ēlākkāsešum ēnešu laik āpēc Monako
Firstistes taks ācijas gada beig ām.
3. Monako Firstiste veic nepiecie šamos pas ākumus, lai
nodro šinātu ie ņēmumu sadales sist ēmas pareizu darb ību.
ŠajānolūkāMonako Firstiste p ārskaita ie ņēmumus par labu
attiec īgajai dal ībvalstij šānolīguma 1. pielikum ānorādītajai
kompetentajai iest ādei.
9. pants
Brīvprātīga inform ācijas snieg šana
1. Monako Firstiste nodro šina proced ūru, kas ļauj atbilst īgi 2.
pantam defin ētajam faktiskajam īpašniekam izvair īties no 7.
pant ānoteikt āietur ējuma nodok ļa, ja vi ņš īpaši pilnvaro savu
izmaks ātāju Monako Firstist ēziņot par procentu maks ājumiem
Monako Firstistes kompetentai iest ādei. Šāda pilnvaro šana
attiecas uz visiem procentu maks ājumiem, ko šis izmaks ātājs
ir veicis faktiskajam īpašniekam.
2. Faktisk āīpašnieka īpaša pilnvarojuma gad ījumāizmaks ā-
tāja zi ņojum āuzrāda vismaz šādus datus:
a) faktisk āīpašnieka identit āti un rezidenci, kas noteikta
saska ņāar 3. pantu;
b) izmaks ātāja vārdu vai nosaukumu un adresi;LV 21.1.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 19/57
c) faktisk āīpašnieka konta numuru vai –ja tāda nav –tās
parādpras ības identifik āciju, kas rada procentus; un
d) procentu maks ājumu summu, kas apr ēķināta saska ņāar 6.
pantu.
3. Monako Firstistes kompetent āiestāde nodod 2. punkt ā
minēto inform āciju t ās Eiropas Kopienas dal ībvalsts kompetentai
iestādei, kas ir faktisk āīpašnieka rezidences valsts. Šo inform ā-
ciju sniedz vismaz reizi gad āsešum ēnešu laik ākopšMonako
Firstistes taks ācijas gada beig ām attiec ībāuz visiem procentu
maks ājumiem, kas veikti attiec īgajāgadā.
10. pants
Nodok ļu dubult ās uzlik šanas nov ēršana
1. Eiropas Kopienas dal ībvalsts, kas ir faktisk āīpašnieka rezi-
dences valsts nodok ļu vajadz ībām, saska ņāar 2. un 3. punktu
nodro šina, ka tiek nov ērsta nodok ļu dubult āuzlik šana, kas var
notikt, piem ērojot 7. pant āminēto ietur ējuma nodokli.
2. Ja no procentiem, ko sa ņēmis faktiskais īpašnieks, Monako
Firstistes izmaks ātājs ir ietur ējis 7. pant āminēto ietur ējuma
nodokli, tad Eiropas Kopienas dal ībvalsts, kas ir faktisk āīpaš-
nieka rezidences valsts nodok ļu vajadz ībām, pie šķir vi ņam
maks ājamānodok ļa samazin ājumu, kas vien āds ar iekas ētāietu-
rējuma nodok ļa summu. Ja šīsumma p ārsniedz nodok ļa
summu, k āda j āmaks āsaska ņāar tās ties ību aktiem, Eiropas
Kopienas dal ībvalsts, kas ir faktisk āīpašnieka rezidences valsts
nodok ļu vajadz ībām, neatkar īgi no t ās visp ārīgi piem ērojama-
jiem nodok ļa ieskaites meh ānismiem vai at šķirīgas administra-
tīvās prakses, atmaks āfaktiskajam īpašniekam summu, par k ādu
ietur ētānodok ļa summa p ārsniedz maks ājamānodok ļa summu.
3. Ja papildus 7. pant āminētajam ietur ējuma nodoklim
faktisk āīpašnieka sa ņemtajiem procentiem bijis piem ērots
jebkāda cita veida ietur ējuma nodoklis un Eiropas Kopienas
dalībvalsts, kas ir rezidences valsts nodok ļu vajadz ībām, pie šķir
vai var ētu pie šķirt maks ājamānodok ļa samazin ājumu par šādu
ietur ējuma nodokli saska ņāar saviem ties ību aktiem vai konven-
cijām par dubult ās nodok ļu uzlik šanas nov ēršanu, maks ājamā
nodok ļa samazin ājumu par šādu citu ietur ējuma nodokli
piem ēro pirms 2. punkt ānoteikt ās proced ūras piem ērošanas.
4. Eiropas Kopienas dal ībvalsts, kas ir faktisk āīpašnieka rezi-
dences valsts nodok ļu vajadz ībām, var aizst āt 2. un 3. punkt ā
minēto maks ājamānodok ļa samazin ājuma meh ānismu ar 7.
pant āminētāietur ējuma nodok ļa tie šu atmaks ājumu piln ā
apm ērā.11. pants
Tirgojami par āda v ērtspap īri
1. S ākot no 17. pant ānorādītādatuma, iev ērojot 14. panta
2. punktu, un tik ilgi, kam ēr Monako Firstiste piem ēro 7. pant ā
paredz ēto ietur ējuma nodokli un vismaz viena Eiropas Kopienas
dalībvalsts piem ēro līdzīgus noteikumus, bet v ēlākais l īdz 2010.
gada 31. decembrim viet ējās un starptautisk ās oblig ācijas un
citus tirgojamus par āda v ērtspap īrus, kuri pirmo reizi emit ēti
līdz 2001. gada 1. martam vai kuru s ākotn ējos emisijas
prospektus l īdz šim datumam apstiprin ājušas kompetent ās
iestādes, kuru kompetenc ēir tos apstiprin āt, neuzskata par
parādpras ībām 6. panta 1. punkta a) apak špunkta noz īmē,j a
nenotiek turpm ākasšādu tirgojamu par āda v ērtspap īru emisijas
2002. gada 1. mart āvai v ēlāk.
Tom ēr tikpat ilgi, kam ēr vismaz viena Eiropas Kopienas dal īb-
valsts ar īpiem ēro l īdzīgus noteikumus, šo pantu turpina
piem ērot p ēc 2010. gada 31. decembra attiec ībāuz tirgojamiem
parāda v ērtspap īriem:
—kas ietver bruto maks ājumu un pirmstermi ņa izpirk šanas
klauzulas un
—ja izmaks ātājs, k ādefin ēts 4. pant ā,i rr e ģistrēts Monako
Firstist ē,u n
—šis izmaks ātājs maks āprocentus vai nodro šina, ka procenti
tiek maks āti kāda faktisk āīpašnieka lab ā, kur šir Eiropas
Kopienas dal ībvalsts rezidents.
Kad visas Eiropas Kopienas dal ībvalstis p ārtrauc piem ērot 7.
panta noteikumiem l īdzīgus noteikumus, šo pantu turpina
piem ērot tikai attiec ībāuz tirgojamiem par āda v ērtspap īriem:
—kas ietver bruto maks ājumu un pirmstermi ņa izpirk šanas
klauzulas un
—ja emitenta izmaks ātājs ir re ģistrēts Monako Firstist ē,u n
—šis izmaks ātājs maks āprocentus vai nodro šina, ka procenti
tiek maks āti kāda faktisk āīpašnieka lab ā, kur šir Eiropas
Kopienas dal ībvalsts rezidents.
Ja vald ība vai saist īta vien ība, kura darbojas k āvalsts iest āde vai
kuras loma atz īta ar starptautisku l īgumu, kuras noteiktas II
pielikum ā, 2002. gada 1. mart āvai v ēlāk veic iepriek šminēto
tirgojamo par āda v ērtspap īru turpm āku emisiju, tad visu šādu
vērtspap īru emisiju, ko veido s ākotn ējāemisija un jebkura turp-
māka emisija, uzskata par par ādpras ību 6. panta 1. punkta a)
apak špunkta noz īmē.LV L 19/58 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 21.1.2005.
Ja iepriek šminēto tirgojamo par āda v ērtspap īru turpm āku
emisiju 2002. gada 1. mart āvai v ēlāke m i t ēkāds cits emitents,
uz kuru neattiecas iepriek šējais teikums, tad šādu turpm āku
emisiju uzskata par par ādpras ību 6. panta 1. punkta a) apak-
špunkta noz īmē.
2. Šis pants neliedz Eiropas Kopienas dal ībvalst īm uzlikt
nodok ļus ien ākumiem no 1. punkt āminētajiem tirgojamiem
parāda v ērtspap īriem, piem ērojot to ties ību aktus.
12. pants
Inform ācijas apmai ņapēc piepras ījuma
1. Monako Firstistes un Eiropas Kopienas dal ībvalstu kompe-
tentās iest ādes apmain ās ar inform āciju par darb ībām, kas
saska ņāar t ās valsts, kurai l ūdz sniegt inform āciju, ties ību
aktiem veido nodok ļuk r āpšanas noziegumu attiec ībāuz
procentu ien ākumiem no uzkr ājumiem.
Ja valsts, kurai l ūdz sniegt inform āciju, ir Monako Firstiste, tad
šādas darb ības uzskata par t ādām, kas veido nodok ļuk r āpšanas
noziegumu attiec ībāuz procentu ien ākumiem no uzkr ājumiem:
—viltotu vai nepatiesu dokumentu vai dokumentu, kas satur
nepatiesu inform āciju, lieto šana nol ūkā, lai izvair ītos vai
mēģinātu izvair īties no da žiem vai visiem nodok ļiem, kuri
maks ājami par procentu ien ākumiem no uzkr ājumiem, par
ko ir paredz ēts naudassods, kur šnoteikts Monako Krimin āl-
kodeksa 26. panta 4. punkt ā, kuras apjoms var tikt noteikts
līdz summai, kas četrkārtīgi pārsniedz izvair īšanās rezult ātā
nesamaks ātānodok ļa summu, un/vai par ko ir paredz ēta
brīvības at ņemšana uz laiku no asto ņām dien āmlīdz diviem
gadiem,
—dažu vai visu nodok ļu, kas maks ājami par procentu ien āku-
miem no uzkr ājumiem, atmaksas sa ņemšana kr āpšanas
rezult ātā, par ko ir paredz ēts naudassods, kur šnoteikts
Monako krimin ālkodeksa 26. panta 4. punkt ā, kura apjoms
var tikt noteikts l īdz summai, kas četrkārtīgi pārsniedz izvai-
rīšanās rezult ātānesamaks ātānodok ļa summu, un/vai par
ko ir paredz ēta br īvības at ņemšana uz laiku no asto ņām
dien āmlīdz diviem gadiem,
—jebkuras personas, kuras pien ākums ir ietur ēt nodokli no
uzkr ājumu ien ākumiem, darb ība, k ārezult ātātīši netiek ietu-
rēti da ži vai visi nodok ļi, kas maks ājami par procentu ien ā-
kumiem no uzkr ājumiem, un par ko ir paredz ēts naudas-
sods Monako Krimin ālkodeksa 26. panta 4. punkt ānoteik-
tajāapjom ā,
—jebkuras personas, kuras pien ākums ir ietur ēt nodokli no
uzkr ājumu ien ākumiem, darb ība, t īši nelikum īgi piesavino-
ties summas, kas ietur ētasšīs personas pa šas lab āvai tre šās
puses lab ā, un par ko ir paredz ēts naudassods Monako
Krimin ālkodeksa 26. panta 4. punkt ānoteiktaj āapjom ā,
Līdzko tiek faktiski nodibin āti 13. panta 3. punkt āparedz ētie
nosac ījumi, šajāpant ānoteiktos inform ācijas apmai ņas prin-cipus piem ēro ar īlīdzvērtīgiem p ārkāpumiem, kas saska ņāar
tās valsts, kurai l ūdz sniegt inform āciju, ties ību aktiem p ēct o
smaguma ir piel īdzin āmi iepriek šminētajai nodok ļuk r āpšanai.
Atbildot uz pien ācīgi pamatotu pras ību saska ņāar 3. punktu,
valsts, kurai l ūdz sniegt inform āciju, sniedz inform āciju, kas
attiecas uz jaut ājumiem, par kuriem valst ī, kas l ūdz sniegt infor-
māciju, ir ierosin āta administrat īvā, civil āvai krimin ālizmekl ē-
šana attiec ībāuz iepriek šminētajām darb ībām, saistot šo infor-
māciju ar ien ākumiem no uzkr ājumiem, kas ir apliekami ar
nodok ļiem valst ī, kura l ūdz sniegt inform āciju.
Inform ācija, kas var tikt sniegta, ir 9. panta 2. punkt āminētā
inform ācija.
2. Lai noteiktu, vai, atbildot uz piepras ījumu, var sniegt
piepras īto inform āciju, valsts, kurai l ūdz sniegt inform āciju,
piem ēro noilguma termi ņu saska ņāar tās valsts, kura l ūdz
sniegt inform āciju, nevis t ās valsts, kurai l ūdz sniegt inform āciju,
tiesību aktiem. Tom ēr inform āciju nevar sniegt par p ārkāpu-
miem, kas izdar īti pirms 2005. gada 1. j ūlija.
3. Lai noteiktu piepras ījuma svar īgumu, l īgumsl ēdzējas puses
kompetentajai iest ādei, kura l ūdz sniegt inform āciju, ir j āies-
niedz t ās valsts, kurai l ūdz sniegt inform āciju, valsts valod ā
šāda inform ācija:
a) iest ādes, kura iesniedz l ūgumu, nosaukums;
b) tās fizisk ās personas, uz kuru attiecas l ūgums sniegt infor-
māciju, identit āte, apstiprin ājums, ka šīpersona ir rezidents
nodok ļu uzlik šanas vajadz ībām valst ī, kura l ūdz sniegt infor-
māciju, un šīs personas iesniegums vai jebkur šcits apstipri-
nājums, kas pamato l ūgumu sniegt inform āciju;
c) pamatojums tam, ka inform ācija, uz kuru attiecas l ūgums, ir
līgumsl ēdzējas puses, kurai l ūdz sniegt inform āciju, r īcībāvai
ka t āir pieejama, vai to kontrol ēpersona, kas atrodas t ās
jurisdikcij ā;
d) apstiprin ājums tam, ka l ūgums sniegt inform āciju atbilst
līgumsl ēdzējas puses, kura l ūdz sniegt inform āciju, ties ību
aktiem, un jo īpaši, ka attiec ībāuz to nav iest ājies noilguma
termi ņš;
e) apstiprin ājums tam, ka l īgumsl ēdzēja puse, kura l ūdz sniegt
inform āciju, ir piem ērojusi visus l īdzek ļus, k ādi ir pieejami
tās teritorij ā, un/vai ir noteikti t ās ties ību aktos vai notei-
kumos, lai ieg ūtušo inform āciju, iz ņemot tos, kuri var ētu
radītg rūtības;
f) apstiprin ājumu tam, ka tie fakti, kas jau ir zin āmi l īgumsl ē-
dzējai pusei, kura l ūdz sniegt inform āciju, saska ņāar tās
tiesību aktiem ir pamatoti un atbilst īgi pier ādījumi par
nodok ļuk r āpšanu vai citu l īdzvērtīgu 1. punkt ānoteikto
pārkāpumu.LV 21.1.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 19/59
4. L īgumsl ēdzēja puse, kurai l ūdz sniegt inform āciju, var
atteikties sniegt piepras īto inform āciju, ja l ūgums sniegt infor-
māciju neatbilst šānolīguma noteikumiem.
Jebkura inform ācija, kuras apmai ņa notiek šādāveidā,i rj āuz-
skata par konfidenci ālu, un t āvar tikt izpausta tikai t ām otras
līgumsl ēdzējas puses person ām vai kompetentaj ām iest ādēm,
kas ir atbild īgas par nodok ļu uzlik šanu 1. pant āminētajiem
procentu maks ājumiem. Šīs personas vai iest ādes valst ī, kura
lūdz sniegt inform āciju, var izpaust sa ņemto inform āciju tikai
atklātās tiesas s ēdēs vai tiesas nol ēmumos attiec ībāuzšādu
nodok ļu uzlik šanu.
Inform ācija var tikt nodota k ādai citai personai vai iest ādei tikai
ar iepriek šēju rakstisku piekri šanu no t āslīgumsl ēdzējas puses
kompetent ās iest ādes, kas sniedza šo inform āciju.
13. pants
Apsprie šanāsu np ārskat īšana
1. Ja starp Monako Firstistes kompetentaj ām iest ādēmu n
vienu vai vair ākām dal ībvalstu kompetent ām iest ādēm, kas
minētas 5. pant ā, rodas nesaska ņas, kas attiecas uz šānolīguma
interpret āciju un piem ērošanu, šīm iest ādēm nesaska ņas jāatri-
sina vieno šanāsc eļā.Tās nekav ējoties inform ēEiropas Komisiju,
kāarīcitu Eiropas Kopienas dal ībvalstu kompetent ās iest ādes
par apsprie šanās izn ākumu.
Attiec ībāuz interpret ācijas jaut ājumiem Eiropas Komisija var
piedal īties apspried ēspēc jebkuras kompetent ās iest ādes l ūguma.
2. Neatkar īgi no 1. punkta noteikumiem l īgumsl ēdzējas
puses savstarp ēji apsprie žas vismaz ik p ēc trim gadiem vai
pēc vienas vai otras l īgumsl ēdzējas puses piepras ījuma, lai
pārbaud ītu un –ja tās uzskata par vajadz īgu–lai uzlabotu šā
nolīguma tehnisko darb ību.
Katrāziņālīgumsl ēdzējas puses atz īst starptautisk ās att īstības
svarīgumu jom ā, uz kuru attiecas šis nol īgums, un, ja tas b ūs
nepiecie šams, t ās apspried īsies sav āstarp ā, sar īkojot šajāpunkt ā
paredz ētās apspriedes, lai noteiktu, vai j āveic groz ījumi nol ī-
gum ā,ņemot v ērāstarptautisko att īstību.
3. Ņemot v ērādivpus ēju nol īgumu nosl ēgšanu starp Eiropas
Kopienas dal ībvalst īm un tre šām valst īm, nosakot t ādus pa šus
pien ākumus attiec ībāuz procentu ien ākumu no uzkr ājumiem
aplik šanu ar nodokli k āMonako Firstistei, p ēdējāizvērtēs
piem ērošanas jomu un nosac ījumus 12. pant ānoteikto principu
īsteno šanai t ādu p ārkāpumu gad ījumā, kas p ēc to smaguma irpielīdzin āmi min ētajāpant ādefin ētajam nodok ļuk r āpšanas
noziegumam.
4. Apsprie šanās notiks m ēneša laik āpēc piepras ījuma vai –
steidzamos gad ījumos –cikātri vien iesp ējams.
5. Iepriek šminētās apsprie šanās laik ālīgumsl ēdzējas puses
inform ēviena otru par jebkuru att īstību, kas var ētu ietekm ēt
šānolīguma pareizu darb ību. Tas ietver ar ījebkuru attiec īgu
nolīgumu starp vienu no l īgumsl ēdzējām pus ēmu nk ādu
trešo valsti.
14. pants
Piem ērošana un piem ērošanas p ārtrauk šana
1. Šis nol īgums ir piem ērojams ar nosac ījumu, ka no dal īb-
valst īm atkar īgās vai ar t ām saist ītās teritorijas, kas noteiktas
Padomes (Ekonomikas un finan šu lietas) zi ņojum āEiropadomes
2000. gada 19. un 20. j ūnija san āksmei Santamarija da Feir ā,kā
arīAmerikas Savienot ās Valstis, Andora, Lihten šteina, Šveice un
Sanmar īno pie ņem un īsteno l īdzvērtīgus vai identiskus pas ā-
kumus tiem, kuri noteikti Padomes 2003. gada 3. j ūnija Direk-
tīvā2003/48/EK par procentu ien ākumu no uzkr ājumiem aplik-
šanu ar nodokli vai šajānolīgum ā, un paredzot t ādus pa šus
ievie šanas datumus.
2. P ēc kop ējas vieno šanās vismaz se šus m ēnešus pirms 17.
pant āparedz ētādatuma l īgumsl ēdzējas puses nosaka, vai ir
izpild īti 1. punkta paredz ētie nosac ījumi, kas attiecas uz attie-
cīgo pas ākumu sp ēkāstāšanās datumiem Eiropas Kopienas
dalībvalst īs, tre šās valst īs un attiec īgajās atkar īgajās vai saist ītajās
teritorij ās. Ja l īgumsl ēdzējas puses nenolemj, ka nosac ījumi ir
izpild īti, tās vienojas par jaunu datumu, piem ērojot 17. pantu.
Šim nol ūkam Eiropas Kopiena inform ēMonako Firstisti par
identisku vai l īdzvērtīgu pas ākumu ievie šanu Eiropas Kopienas
dalībvalst īs, attiec īgajās atkar īgajās vai saist ītajās teritorij āsu n
trešās valst īs.
3. Neskarot šos institucion ālos pas ākumus un ņemot v ērā
iepriek šminēto, Monako Firstiste ievie ššo nol īgumu 17. pant ā
paredz ētajādatum āun dara to zin āmu Eiropas Kopienai.
4. Nol īguma vai atsevi šķutādaļu piem ērošanu l īgumsl ēdzēja
puse var aptur ēt, par to nekav ējoties br īdinot citas l īgumsl ē-
dzējas puses, ja Padomes 2003. gada 3. j ūnija Direkt īva
2003/48/EK par procentu ien ākumu no uzkr ājumiem aplik šanu
ar nodokli vai t ās attiec īgādaļa saska ņāar Eiropas Kopienas
tiesību aktiem īslaic īgi vai past āvīgi netiek piem ērota vai ja
Eiropas Kopienas dal ībvalsts p ārtrauc piem ērot direkt īvasīsteno-
šanas pas ākumus.LV L 19/60 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 21.1.2005.
5. Katra l īgumsl ēdzēja puse t āpat var aptur ētšānolīguma
piem ērošanu, pazi ņojot par to cit āmlīgumsl ēdzējām pus ēm, ja
kāda no piec ām turpm āk nor ādītajām tre šām valst īm (Amerikas
Savienot ās Valstis, Andora, Lihten šteina, Šveice un Sanmar īno)
vai k āda no iepriek š2. punkt āminētajām Eiropas Savien ības
dalībvalstu atkar īgām vai saist ītajām teritorij āmp ārtrauc
piem ērot l īdzvērtīgus vai identiskus pas ākumus tiem, kuri ir
noteikti Padomes 2003. gada 3. j ūnija Direkt īvā2003/48/EK
par procentu ien ākumu no uzkr ājumiem aplik šanu ar nodokli.
Piem ērošanas p ārtrauk šana notiek ne ātrākkādivus m ēnešus
pēc pazi ņojuma. Nol īguma piem ērošana ats ākas, tikl īdz tiek
atjaunoti pas ākumi.
15. pants
Citi finan šu centri/ Āzijas finan šu centri
Padomes 2003. gada 3. j ūnija Direkt īvā2003/48/EK par
procentu ien ākumu no uzkr ājumiem aplik šanu ar nodokli
noteiktaj āpārejas laik āEiropas Kopiena s āk diskusijas ar citiem
svarīgiem finan šu centriem, lai šīs jurisdikcijas ieviestu un
piem ērotu pas ākumus, kas ir l īdzvērtīgi tiem, k ādus piem ēro
Kopien ā.
16. pants
Parakst īšana, st āšanāss pēkāun darb ības izbeig šana
1. Šis nol īgums ir nosl ēgts, kad l īgumsl ēdzējas puses to rati-
ficēvai apstiprina saska ņāar sav ām iek šējām proced ūrām.
Līgumsl ēdzējas puses pazi ņo viena otrai par šo proced ūru
pabeig šanu. Šis nol īgums st ājas sp ēkāotrāmēneša pirmaj ā
dien āpēcpēdējāpaziņojuma.
2. Šis nol īgums paliek sp ēkā, kam ēr to izbeidz k āda no
līgumsl ēdzējām pus ēm.
3. Jebkura l īgumsl ēdzēja puse var izbeigt šo nol īgumu, par to
inform ējot otru l īgumsl ēdzēju pusi. Šādāgadījumānolīgums
zaud ēsavu sp ēku 12 m ēnešus p ēc pazi ņojuma.
17. pants
Īsteno šanas noteikumi
Neskarot 14. pantu, l īgumsl ēdzējas puses l īdz 2005. gada 1.
jūlijam pie ņem normat īvos un administrat īvos aktus, kas nepie-
ciešami šānolīguma īsteno šanai.18. pants
Prasības un nobeiguma noteikumi
1. Šānolīguma izbeig šana vai piln īga vai da ļēja aptur ēšana
neietekm ētrešop u šu saska ņāar 10. pantu iesniegt ās pras ības.
2. ŠādāgadījumāMonako Firstiste veic gal īgo apr ēķinu pirms
beidzas šānolīguma piem ērošana un veic beidzamo maks ājumu
Eiropas Kopienas dal ībvalst īm.
19. pants
Teritori ālādarb ības joma
Šo nol īgumu piem ēro teritorij ās, kur tiek piem ērots Eiropas
Kopienas dibin āšanas l īgums, iev ērojot nosac ījumus, kas pare-
dzēti min ētajālīgum ā, no vienas puses, un Monako Firstistes
teritorij ā, no otras puses.
20. pants
Pielikumi
1. Divi pielikumi ir šānolīguma sast āvdaļas.
2. Kompetento iest āžu sarakstu, kas sniegts I pielikum ā, var
main īt, ja Monako Firstiste glu ži vienk ārši inform ēotru l īgum-
slēdzēju pusi par min ētāpielikuma a) punkt ānorādītajām
iestādēm vai Eiropas Kopiena –par iest ādēm, kas min ētas
citos punktos.
II pielikum āminēto vien ību sarakstu var main ītpēc kop ējas
vieno šanās.
21. pants
Valodas
1. Šis nol īgums sast ādīts divos eksempl āros ang ļu, d āņu,
franču, grie ķu, holandie šu, igau ņu, it āliešu, latvie šu, lietuvie šu,
poļu, portug āļu, ung āru, slov āku, slov ēņu, somu, sp āņu, vācu un
zviedru valod ā; visi teksti ir vienl īdz autentiski.
2. Maltie šu valodas versijas īstenumu apliecin āslīgumsl ē-
dzējas puses, veicot v ēstuļu apmai ņu.Šīs versijas teksts ar ībūs
autentisks, t āpat k āiepriek šējādaļāminēto valodu versijas.LV 21.1.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 19/61
EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.
NA D ŮKAZ ČEHO Žpřipojili ní že podepsaní zplnomocn ění zástupci k této smlouv ěsvé podpisy.
TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.
ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses
Abkommen gesetzt.
SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.
ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ ,οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την
παρούσα συμφωνία .
IN WITNESS WHEREOF, the undersigned Plenipotentiaries have signed the present Agreement.EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto la propria firma in calce al presente accordo.
TO APLIECINOT, attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušasšo nol īgumu.
TAI PALIUDYDAMI, šįSusitarim ąpasira šėtoliau nurodyti įgaliotieji atstovai.
A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak e megállapodást alább kézjegyükkel látták el.
B'XIEHDA TA' DAN, il-Plenipotenzjari hawn ta ħt iffirmati ffirmaw dan il-Ftehim.
TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst
hebben geplaatst.
NA DOWÓD CZEGO ni żej podpisani pe łnomocnicy podpisali niniejsz ąUmow ę.
EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo assinados apuserem as suas assinaturas no final do presente
Acordo.
NA DÔKAZ ČOHO dolupodpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali túto dohodu.
V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani poobla ščenci podpisali ta sporazum.
TÄMÄN VAKUUDEKSI allamainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.
Hecho en Bruselas, el siete de diciembre del dos mil cuatro.
V Bruselu dne sedmého prosince dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Bruxelles, den syvende december to tusind og fire.
Geschehen zu Brüssel am siebten Dezember zweitausendundvier.
Kahe tuhande neljanda aasta detsembrikuu seitsmendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες ,στις εφτά Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα .
Done at Brussels on the seventh day of December in the year two thousand and four.
Fait à Bruxelles, le sept décembre deux mille quatre.Fatto a Bruxelles, addì sette dicembre duemilaquattro.Brisel ē, divi t ūkstoši ceturt āgada sept ītajādecembr ī.
Pasira šyta du t ūkstan čiai ketvirt ųmetųgruod žio septint ądien ąBriuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kett őezer negyedik év december hetedik napján.
Magħmul fi Brussel fis-seba' jum ta' Di ċembru tas-sena elfejn u erbg ħa.
Gedaan te Brussel, de zevende december tweeduizendvier.
Sporz ądzono w Brukseli dnia siódmego grudnia roku dwutysi ęcznego czwartego.
Feito em Bruxelas, em sete de Dezembro de dois mil e quatro.V Bruseli siedmeho decembra dvetisíc štyri.
Podpisano v Bruslju, dne sedmega decembra leta dva tiso čštiri.
Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaneljä.Som skedde i Bryssel den sjunde december tjugohundrafyra.LV L 19/62 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 21.1.2005.
Por la Comunidad Europea
Za Evropské spole čenství
For Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas v ārdā
Europos bendrijos varduaz Európai Közösség részér ől
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaZa Európske spolo čenstvo
za Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Pour la Principauté de Monaco
LV 21.1.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 19/63
I PIELIKUMS
LĪGUMSL ĒDZĒJU PU ŠU KOMPETENTO IEST ĀŽU SARAKSTS
Šajānolīgum ākompetent ās iest ādes ir:
a) Monako Firstist ē:le Conseiller de Gouvernement pour les Finances et l'Economie vai pilnvarotais p ārstāvis;
b) Be ļģijas Karalist ē:De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances vai pilnvarotais p ārstāvis;
c)Čehijas Republik ā:Ministr financí vai pilnvarotais p ārstāvis;
d) D ānijas Karalist ē:Skatteministeren vai pilnvarotais p ārstāvis;
e) V ācijas Federat īvajāRepublik ā:Der Bundesminister der Finanzen vai pilnvarotais p ārstāvis;
f) Igaunijas Republik ā:Rahandusminister vai pilnvarotais p ārstāvis;
g) Grie ķijas Republik ā:Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vai pilnvarotais p ārstāvis;
h) Sp ānijas Karalist ē:El Ministro de Economía y Hacienda vai pilnvarotais p ārstāvis;
i) Francijas Republik ā:Le Ministre chargé du budget vai pilnvarotais p ārstāvis;
j)Īrijā:The Revenue Commissioners vai pilnvarotais p ārstāvis;
k) It ālijas Republik ā:Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali vai pilnvarotais p ārstāvis;
l) Kipras Republik ā:Υπουργός Οικονομικών vai pilnvarotais p ārstāvis;
m) Latvijas Republik ā: finan šu ministrs vai pilnvarotais p ārstāvis;
n) Lietuvas Republik ā:Finans ųministras vai pilnvarotais p ārstāvis;
o) Luksemburgas Lielhercogist ē:Le Ministre des Finances vai pilnvarotais p ārstāvis; tom ēr, lai piem ērotu 12. pantu,
kompetent āiestāde ir le Procureur Général d'Etat luxembourgeois ;
p) Ung ārijas Republik ā:A pénzügyminiszter vai pilnvarotais p ārstāvis;
q) Maltas Republik ā:Il-Ministru responsabbli g ħall-Finanzi vai pilnvarotais p ārstāvis;
r) N īderlandes Karalist ē:De Minister van Financiën vai pilnvarotais p ārstāvis;
s) Austrijas Republik ā:Der Bundesminister für Finanzen vai pilnvarotais p ārstāvis;
t) Polijas Republik ā:Minister Finansów vai pilnvarotais p ārstāvis;
u) Portug āles Republik ā:O Ministro das Finanças vai pilnvarotais p ārstāvis;
v) Slov ēnijas Republik ā:Minister za financií vai pilnvarotais p ārstāvis;
w) Slov ākijas Republik ā:Minister financií vai pilnvarotais p ārstāvis;
x) Somijas Republik ā:Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vai pilnvarotais p ārstāvis;
y) Zviedrijas Karalist ē:Chefen f őr Finansdepartementet vai pilnvarotais p ārstāvis;
z) Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienotaj āKaralist ēun Eiropas teritorij ās, par kuru ārējām attiec ībām Lielbrit ānija ir
atbild īga:the Commissioners of Inland Revenue vai pilnvarotais p ārstāvis, k āarīGibralt āra kompetent āiestāde, kuru
Lielbrit ānija nosaka saska ņāar Saska ņotiem pas ākumiem, kas izstr ādāti,ņemot v ērāEiropas Savien ības un Eiropas
Kopienas dokumentus un atbilst īgos l īgumus, kas pazi ņoti Eiropas Svien ības dal ībvalst īm un instit ūcijām 2000. gada
19. apr īlī, un kuru kopiju Monako Firstistei nos ūta Eiropas Savien ības Padomes ģener ālsekret ārs, un kurus piem ēros
šim nol īgumam.LV L 19/64 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 21.1.2005.
II PIELIKUMS
SAIST ĪTO VIEN ĪBU SARAKSTS
Piem ērojot šānolīguma 11. pantu, šādas turpm āk nor ādītas vien ības uzskata par “saist ītām vien ībām, kuras darbojas k ā
valsts iest ādes vai kuru loma ir atz īta ar starptautisku l īgumu ”:
VIEN ĪBAS EIROPAS SAVIEN ĪBĀ:
Beļģija
—Région flamande (Vlaams Gewest)
—Région wallonne
—Région de Bruxelles-Capitale (Brussels Hoofdstedelijk Gewest)
—Communauté française
—Communauté flamande (Vlaamse Gemeenschap)
—Communauté germanophone (Deutschsprachige Gemeinschaft )
Spānija
—Xunta de Galicia
—Junta de Andalucía
—Junta de Extremadura
—Junta de Castilla-La Mancha
—Junta de Castilla-León
—Gobierno Foral de Navarra
—Govern de les Illes Balears
—Generalitat de Catalunya
—Generalitat de Valencia
—Diputación General de Aragón
—Gobierno de las Islas Canarias
—Gobierno de Murcia
—Gobierno de Madrid
—Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi
—Diputación Foral de Guipúzcoa
—Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia
—Diputación Foral de Alava
—Ayuntamiento de Madrid
—Ayuntamiento de Barcelona
—Cabildo Insular de Gran Canaria
—Cabildo Insular de TenerifeLV 21.1.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 19/65
—Instituto de Crédito Oficial
—Instituto Catalán de Finanzas
—Instituto Valenciano de Finanzas
Grieķija
—Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (Nacion ālātelekomunik āciju organiz ācija)
—Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (Nacion ālādzelzce ļa organiz ācija)
—Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (Valsts elektr ības sabiedr ība)
Francija
—La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES)
—Agence française de développement (AFD)
—Réseau ferré de France (RFF)
—Caisse nationale des autoroutes (CNA)
—Assistance publique hôpitaux de Paris (APHP)
—Charbonnages de France (CDF)
—Entreprise minière et chimique (EMC)
Itālija
—Reģioni
—Provinces
—Kopienas
—Cassa Depositi e Prestiti
Latvija
—Pašvaldības
Polija
—gminy (municipalit ātes)
—powiaty (rajoni)
—województwa (provinces)
—związki gmin (kom ūnu asoci ācijas)
—związki powiatów (rajonu asoci ācijas)
—związki województw (provin ču asoci ācijas)
—miasto sto łeczne Warszawa (galvaspils ēta Var šava)
—Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Lauksaimniec ības p ārstrukturiz ācijas un moderniz ācijas a ģentūra)
—Agencja Nieruchomo ści Rolnych (Lauksaimniec ības īpašumu a ģentūra)LV L 19/66 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 21.1.2005.
Portug āle
—Região Autónoma da Madeira (Madeiras autonomais apgabals)
—Região Autónoma dos Açores (Azoru salu autonomais apgabals)
—Municipalit ātes
Slov ākija
—mestá a obce (municipalit ātes)
—Železnice Slovenskej republiky (Slov ākijas Dzelzce ļa sabiedr ība)
—Štátny fond cestného hospodárstva (Valsts Autoce ļu fonds)
—Slovenské elektrárne (Slov ākijas Elektrostacijas)
—Vodohospodárska výstavba (Racion ālasūdens izmanto šanas sabiedr ība)
STARPTAUTISK ĀS VIEN ĪBAS:
—Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banka
—Eiropas Invest īciju banka
—Āzijas Att īstības banka
—Āfrikas Att īstības banka
—Pasaules Banka/SRAB/SVF
—Starptautisk āFinan šu sabiedr ība
—Amerikas Att īstības banka
—Eiropas Padomes Soci ālās att īstības fonds
—Eiropas Atomener ģijas kopiena
—Eiropas Kopiena
—Andu Att īstības sabiedr ība
—Eurofima
11. pants neskar starptautisk ās saist ības, k ādas l īgumsl ēdzējas puses var b ūt nosl ēgušas attiec ībāuz iepriek šminētajām
starptautiskaj ām vien ībām.
VIEN ĪBAS TRE ŠĀS VALST ĪS
Vien ības, kas atbilst šādiem krit ērijiem:
1) vien ību nep ārprotami uzskata par valsts iest ādi saska ņāar valsts krit ērijiem;
2)šāda valsts iest āde ir ārpustirgus ra žotājs, kas p ārvalda un finans ēdarb ību grupu un galvenok ārt ra žoārpustirgus
preces un sniedz ārpustirgus pakalpojumus, kuri paredz ēti sabiedr ības lab āun kurus efekt īvi kontrol ēvalsts;
3)šāda valsts iest āde ir liels un regul ārs par āda instrumentu emitents;
4) attiec īgāvalsts var garant ēt, ka šāda valsts iest āde neizmantos pirmstermi ņa izpirk šanu bruto maks ājumu klauzulu
gadījumā.LV 21.1.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 19/67
NODOMU DEKLAR ĀCIJA
starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti
Pēc nol īguma, ar ko nosaka pas ākumus, kuri ir l īdzvērtīgi pas ākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada
3. jūnija Direkt īva 2003/48/EK par procentu ien ākumu no uzkr ājumiem aplik šanu ar nodokli (turpm āk–
“direkt īva”), nosl ēgšanas Monako Firstiste un Eiropas Kopiena ir parakst ījušasšo nodomu deklar āciju, kas
papildina šo nol īgumu.
Ja kāda no l īgumsl ēdzējām pus ēm konstat ēbūtiskas at šķirības inform ācijas apmai ņas noteikumu izpild īšanā,
kas noz īmētu to, ka nol īgums ac īm redzami netiek piem ērots vienl īdzīgāveidā, tad l īgumsl ēdzējas puses
nekav ējoties apsprie žas nol ūkānoskaidrot, k ādi pas ākumi ir nepiecie šami, lai nodro šinātu vienl īdzīgu pieeju.
Eiropas Komisijai nekav ējoties j āziņo Padomei par šo apspriedi un j āsniedz priek šlikums par pas ākumiem,
kas nepiecie šami, lai nodro šinātu vienl īdzīgu pieeju.
Ja tiek atkl āta jebk āda svar īga at šķirība starp Padomes 2003. gada 3. j ūnija Direkt īvas 2003/48/EK un šā
nolīguma piem ērošanas jomu, jo īpaši attiec ībāuz nol īguma 4. un 6. pantu, l īgumsl ēdzējas puses nekav ē-
joties uzs āk apsprie šanos saska ņāar nol īguma 13. panta 1. punktu, lai nodro šinātu, ka tiek saglab āts
nolīgum ānoteiktais pas ākumu l īdzvērtīgais raksturs.
Šīs nodomu deklar ācijas parakst ītāji pazi ņo, ka vi ņi uzskata: 1. punkt āminētais nol īgums un šīnodomu
deklar ācija veido pie ņemamu un l īdzsvarotu vieno šanos, ko var uzskat īt par t ādu, kura nodro šina pu šu
intereses. T ādēļviņi lab āticībāīsteno pas ākumus, par ko ir vienoju šies, un atturas ar vienpus ēju rīcību kait ēt
šim nol īgumam bez pamatota iemesla.
Eiropas Kopiena ir gatava kop āar Monako Firstistes vald ību izv ērtēt nosac ījumus, kas sekm ētu zin āmu
finan šu un apdro šināšanas pakalpojumu snieg šanas att īstību starp Monako un Kopienu, s ākot ar br īdi, kad t ā
konstat ē,k a “saprātīgas iztur ēšanās”noteikumi un uzraudz ības pas ākumi, kas piem ērojami Monako uz ņē-
mumiem ir t ādi, kas t āattiec īgajos sektoros nodro šina iek šējātirgus vienm ērīgu darb ību. T ādējādi un
saska ņāar Kopienas pie ņemto ārpolitisko nost āju attiec ībāuz iepriek šsaņemtiem l īdzīgiem l ūgumiem
jebkura iesp ējamāvieno šanās pamatosies uz pa šreizējāun n ākotn ēiespējamāKopienas ties ību kopuma
ievie šanu un piem ērošanu attiec īgajos sektoros Monako Firstist ē. Iesp ējams, ka Monako Firstistei b ūsjāpie-
mēro ar īciti nosac ījumi, gan pa šreiz piem ērojamie, gan t ādi, ko ievies īsnākotn ē, kuri ir svar īgi iek šējātirgus
vienm ērīgas darb ības nodro šināšanai attiec īgajos sektoros, piem ēram, konkurences un nodok ļu jom ā.
Šīs nodomu deklar ācijas parakst ītāji pazi ņo, ka Nol īgum āstarp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko
paredz l īdzvērtīgus pas ākumus tiem, kuri noteikti direkt īvā, sniegt ānodok ļuk r āpšanas defin īcija attiecas
tikai uz pas ākumiem ien ākumu no uzkr ājumiem aplik šanai ar nodokli.
Nodomu deklar ācija sast ādīta Brisel ē, 2004. gada 7. decembr īdivos eksempl āros ang ļu, dāņu,čehu, igau ņu,
franču, grie ķu, holandie šui tāliešu, katal āņu, latvie šu, lietuvie šu, po ļu, portug āļu, somu, ung āru, slov āku,
slovēņu, sp āņu, vācu un zviedru valod ā; visi teksti ir vienl īdz autentiski.
Maltie šu valodas versijas īstenumu apliecin āslīgumsl ēdzējas puses, veicot v ēstuļu apmai ņu.Šīs versijas teksts
arībūs autentisks, t āpat k āiepriek šējādaļāminēto valodu versijas.LV L 19/68 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 21.1.2005.
Por la Comunidad Europea
Za Evropské spole čenství
For Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas v ārdā
Europos bendrijos varduaz Európai Közösség részér ől
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaZa Európske spolo čenstvo
za Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Pour la Principauté de Monaco
LV 21.1.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 19/69