21994A1223(10)
23.12.1994. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 336/119
LĪGUMS PAR VISPĀRĒJĀS VIENOŠANĀS PAR TARIFIEM UN TIRDZNIECĪBU 1994 VII PA NTA
ĪSTENOŠANU
VISPĀRĒJIE IEVADA KOMENTĀRI
1. Par muitas vērtības pamatu uzskatāma “darījuma vērtība”, kas definēta 1. pantā. 1. pants ir lasāms kopā ar
8. pantu, kurš paredz, inter alia, faktiski samaksātās cenas vai maksājamās cenas izmaiņas gadījumos, kad pir-
cējamradušiesfaktiskiizdevumi,kuritiekuzskatītipartādiem,kassas tādadaļuvērtībasmuitasnolūkiem,taču
tie nav ietverti cenā, kas faktiski samaksāta vai maksājama par importēta jām precēm. 8. pants paredz arī, ka
darījuma vērtībā tiek ietverti noteikti apsvērumi, kurus pircējs var nod ot pārdevējam specificētu preču veidā
vai pakalpojumu veidā, un nevis samaksājot naudu. 2. līdz 7. panti paredz m uitas vērtības noteikšanas meto-
des gadījumos, kad to nevar noteikt saskaņā ar 1. panta nosacījumiem.
2. Ja nav iespējams noteikt muitas vērtību saskaņā ar 1. panta nosacījumie m, parasti jāuzsāk konsultācijas starp
muitas administrāciju un importētāju ar mērķi vienoties par muitas vērtī bas pamatu atbilstoši 2. vai 3. panta
nosacījumiem.Vargadīties,piemēram,kaimportētājarīcībāirinformāc ijaparidentiskuvailīdzīguimportēto
preču muitas vērtību, kas nav tajā pašā laikā pieejama muitas administrāc ijai importa veikšanas ostā. No otras
puses, muitas administrācijas rīcībā var būt informācija par identisku v ai līdzīgu importēto preču muitas vēr-
tību,kuranavtajāpašālaikāpieejamaimportētājam.Konsultācijuproce ssstarpabāmpusēmnodrošināsinfor-
mācijas apmaiņu, atbilstoši komerciālās konfidencialitātes prasībām, ar mērķi noteikt atbilstošu pamatu mui-
tas vērtības noteikšanai.
3. 5. un 6.panti paredz divu veida muitas vērtības noteikšanas pamatus, ja to nevar noteikt, pamatojoties uz
importētoprečuvaiidentiskuvailīdzīguimportētoprečudarījumavērtī bu.Saskaņāar5.panta1.punktu,mui-
tas vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu, par kādu preces tiek pārdotas kā importētas neatkarīgam pircējam
importēšanas valstī. Importētājam ir arī tiesības prasīt, lai preces, ka s tiek tālāk pārstrādātas pēc importēšanas,
tiktu vērtētas saskaņā ar 5. panta nosacījumiem. Saskaņā ar 6. punktu muit as vērtība tiek noteikta, pamatojo-
ties uz aprēķināto vērtību. Šīs abas metodes rada zināmas grūtības un tādē ļ importētājam tiek dotas tiesības,
saskaņā ar 4. panta nosacījumiem, izvēlēties abu šo metožu pielietošanas kārtību.
4. 7. pants apraksta muitas vērtības noteikšanu gadījumos, ja to nevar not eikt atbilstoši jebkuru iepriekšminēto
pantu nosacījumiem.
DALĪBVALSTIS,
Atsaucoties uz Daudzpusējām tirdzniecības sarunām;
Vēloties veicināt GATT 1994 mērķu īstenošanu, kā arī nodroši-
nāt jaunattīstības valstīm papildus ieguvumus no starptautiskāstirdzniecības;
Atzīstot GATT 1994 VII panta nosacījumu svarīgumu un vēlo-
tiesizstrādātnoteikumusšonosacījumupiemērošanai,lainodro-šinātu to pielietojuma vienveidību un skaidru kārtību;Atzīstot,kanepieciešamataisnīga,vienotaunneitrālaprečumui-tas vērtības noteikšanas sistēma, kas nepieļautu patvarīgu vai fik-tīvu muitas vērtību izmantošanu;
Atzīstot, ka preču muitas vērtības noteikšanā pēc iespējas par
pamatu ir jāizmanto vērtējamo preču darījuma vērtība;
Atzīstot,ka,muitasvērtībasnoteikšanairjābalstauzvienkāršuun
taisnīgu kritēriju kopumu, kas atbilst tirdzniecības praksei un, kavērtēšanasprocedūrasirvispārējipiemērojamasneatkarīginopie-gādes avota;
Atzīstot,ka,vērtēšanasprocedūrasnevartiktizmantotaskādem-
pinga apkarošanas līdzeklis;11/21. sēj.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 193
TURPMĀK VIENOJAS PAR SEKOJOŠO.
I DAĻA
MUITAS VĒRTĪBAS NOTEIKŠANAS NOTEIKUMI
1. pants
1. Importēto preču muitas vērtība ir darījuma vērtība, kas ir –
faktiski samaksātā vai maksājamā preču cena, kas izmainītasaskaņā ar 8. panta nosacījumiem, kad tās tiek pārdotas ekspor-tam uz importējošo valsti, ar noteikumu, ka:
a) pircējs citādi neierobežo preču izvietojumu un izmantošanu,
kā vien pakļaujoties ierobežojumiem:i) ko nosaka vai pieprasa likums vai valsts iestādes importē-
jošajā valstī; vai
ii) kas ierobežo ģeogrāfisko platību, kurā preces var tikt
atkārtoti pārdotas; vai
iii) kas būtiski neietekmē preču vērtību;
b) pārdošanavaicenanavatkarīganoapstākļavaiapsvērumiem,
kuriemattiecībāuzvērtējamāmprecēmnaviespējamsnoteikt
vērtību;
c) nevienasekojošāpircējaveiktāprečutālākaspārdošanas,izvie-
tošanas vai lietošanas procesa daļa tieši vai netieši neskars šopreču pārdevēju, ja vien nevar tikt izdarītas izmaiņas saskaņāar 8. panta nosacījumiem;
d) pircējs un pārdevējs nav savstarpēji saistīti, vai, gadījumā, ja
pircējs un pārdevējs ir savstarpēji saistīti, darījuma vērtība irpieņemama muitas nolūkiem saskaņā ar 2. punkta nosacīju-miem.
2. a) Izvērtējot, vai darījuma vērtība atbilst 1. punkta nosacīju-
miem, fakts, ka pircējs un pārdevējs ir savstarpēji saistīti15. panta nozīmē, pats par sevi nav pietiekošs iemesls, laiatzītudarījumavērtībuparnepieņemamu.Šajāgadījumāirjāizpēta pārējie pirkšanas apstākļi, un darījuma vērtība vartiktuzskatītaparpieņemamuarnoteikumu,kaprecescenunavietekmējusipircējaunpārdevējasaistība.Ja,ņemotvērāimportētāja sniegtās ziņas vai citu informāciju, muitasadministrācijai ir pamats uzskatīt, ka minētā saistība irietekmējusiprecescenu,administrācijaiparšādupamatuirjāinformē importētājs, kuram, savukārt, jādod saprātīgaiespēja sniegt atbildi. Ja importētājs pieprasa, informācijasapmaiņai par šādu pamatu ir jānotiek rakstveidā.
b) Pārdošanas procesā starp savstarpēji saistītām personām
darījuma vērtība tiek atzīta par pieņemamu un preces tiekvērtētas saskaņā ar 1. punkta nosacījumiem, ja importētājsuzrāda, ka šī vērtība ievērojami līdzinās tajā pašā laikāeksistējošajiem sekojošajiem parametriem:i) darījumavērtībai,kasnoteiktatāspašasvailīdzīgaseks-
porta preces nesaistītiem pircējiem tajā pašā importē-tājā valstī;
ii) to pašu vai līdzīgu preču muitas vērtībai saskaņā ar
5. panta nosacījumiem;
iii) to pašu vai līdzīgu preču muitas vērtībai saskaņā ar
6. panta nosacījumiem;
Veicot iepriekš aprakstīto pārbaudi, pienācīga uzmanībajāvelta uzrādītajām tirdzniecības apjomu, daudzuma un8.pantāuzskaitītosastāvdaļuatšķirībām,kāarīatšķirībāmizdevumos,kasradušiespārdevējamdarījumos,kurpircējsun pārdevējs nav savstarpēji saistīti pret izdevumiem, kasradušies pārdevējam darījumos, kur pircējs un pārdevējs irsavstarpēji saistīti.
c) Pārbaudes, vadoties pēc 2.b) punkta norādēm jāveic pēc
importētāja pieprasījuma un tikai salīdzināšanas nolūkā.2.b) punkta nosacījumi neparedz esošo vērtību aizvietoša-nu.
2. pants
1. a) Ja importēto preču muitas vērtību nav iespējams noteikt
saskaņā ar 1. panta nosacījumiem, par muitas vērtību irjāuzskatatādupašuprečudarījumavērtība,kurastiekpār-dotas eksportam uz to pašu importējošo valsti un kurastiek eksportētas tajā pašā vai apmēram tajā pašā laikā kāvērtējamās preces.
b) Piemērojot šo pantu, par darījuma vērtību muitas vērtības
noteikšanai jāizmanto tajā pašā tirdzniecības apjomā unpēcbūtībastajāpašādaudzumāpārdošanāesošāmvērtēja-majām precēm identisko preču darījuma vērtība. Tur, kuršādapārdošananenotiek,vartiktizmantotaidentiskuprečudarījuma vērtība, kuras pārdotas atšķirīgā tirdzniecībasapjomāun/vaiatšķirīgosdaudzumos,tačutāattiecīgijāpie-lāgo, ņemot vērā atšķirības, kas attiecināmas uz tirdzniecī-bas apjomu un/vai daudzumu, ar nosacījumu, ka šādu pie-lāgojumu var veikt, pamatojoties uz uzrādītajiempierādījumiem, kuri skaidri nosaka pielāgojuma pamato-tību un precizitāti, un parāda, vai pielāgojuma rezultātāvērtība pieaug vai samazinās.
2. Ja izmaksas un nodevas, kas minētas 8. panta 2. punktā, tiekietvertas darījuma vērtībā, pielāgojums tiek veikts, lai ņemtu vērābūtiskasatšķirībasizmaksāsunnodevāsstarpattiecīgajāmimpor-tētajām precēm un identiskām precēm, ko rada transportēšanasattālums vai veids.
3. Jašīpantapiemērošanasprocesāidentiskāmprecēmtiekatklā-
tasvairākasprečudarījumavērtības,importētoprečumuitasvēr-tības noteikšanai jāizmanto zemākā no minētajām darījuma vēr-tībām.194
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/21. sēj.
3. pants
1. a) Ja importēto preču muitas vērtību nav iespējams noteikt
saskaņā ar 1. un 2. panta nosacījumiem, muitas vērtība ir
jānosaka pamatojoties uz līdzīgo preču darījuma vērtību,kuraspārdotaseksportamuztopašuimportējošovalstiuneksportētas tajā pašā vai apmēram tajā pašā laikā, kad vēr-tējamās preces.
b) Piemērojot šo pantu, muitas vērtības noteikšanai izmanto
līdzīgo preču, kuras tiek tirgotas tajā pašā tirdzniecībasapjomā un pēc būtības tādā pašā daudzumā, kā preces,kuras dotajā brīdī tiek vērtētas, darījuma vērtību. Ja šādatirdzniecībanetiekkonstatēta,izmantolīdzīgupreču,kurastiek pārdotas atšķirīgā tirdzniecības apjomā un/vai atšķirī-gosdaudzumosdarījumavērtību,veicotattiecīguspielāgo-jumus, lai ņemtu vērā atšķirības, kas attiecināmas uz tirdz-niecības apjomu un/vai daudzumu, ja vien šāduspielāgojumusiespējamsveikt,pamatojotiesuzuzrādītajiempierādījumiem,kuriemskaidrijānosakapielāgojumapama-totībaunprecizitāte,kāarījānorāda,vaipielāgojumarezul-tātā vērtība pieaug vai samazinās.
2. Ja izmaksas vai nodevas, kas minētas 8. panta 2. punktā, iriekļautas darījuma vērtībā, jāveic pielāgojums, ņemot vērā būtis-kas atšķirības šajās izmaksās vai nodevās, starp attiecīgajāmimportētajāmprecēmunidentiskāmprecēm,koradatransportē-šanas attālums vai veids.
3. Ja šī panta piemērošanas procesā tiek atklātas vairākas preču
darījuma vērtības identiskām precēm, importēto preču muitasvērtības noteikšanai jāizmanto zemākā no minētajām darījumavērtībām.
4. pants
Ja importēto preču muitas vērtību nav iespējams noteikt saskaņāar 1., 2. un 3. pantu nosacījumiem, muitas vērtība jānosakasaskaņā ar 5. panta nosacījumiem, vai, ja, muitas vērtību naviespējams noteikt atbilstoši šim pantam, tā jānosaka saskaņā ar6. panta nosacījumiem, izņemot gadījumu, ja importētājs lūdzpiemērot 5. un 6. pantu apgrieztā kārtībā.
5. pants
1. a) Ja importētās preces vai identiskas vai līdzīgas importētās
preces tiek pārdotas importētājā valstī tādā veidā, kādā tāsimportētas, importēto preču muitas vērtība, saskaņā ar šīpantanosacījumiem,tiekbalstītauzvienasprecesvienībascenu,parkurušīsimportētāsprecesvaiidentiskāsvailīdzī-gāsprecestiektāpatpārdotasvislielākajākopējādaudzumātajā pašā laikā vai apmēram tajā pašā laikā, kad preces tiekimportētaspircējiem,kasnavsavstarpējisaistītiaršoprečupārdevējiem, atvelkot no vērtības sekojošo:
i) komisijas naudu, ko parasti maksā vai vienojas par tās
maksāšanu, vai piemaksām, kuras parasti tiek veiktas
šajā valstī peļņas nolūkā, un vispārējos izdevumus sai-stībā ar tāda paša veida vai šķiras importēto preču pār-došanu šajā valstī;
ii) parastās transportēšana un apdrošināšanas izmaksas,
kā arī ar tām saistītās izmaksas, kas radušās importējo-šajā valstī;
iii) ja nepieciešams, izmaksas un nodevas, kas minētas
8. panta 2. punktā;
iv) muitas nodokļu, kā arī citus iekšzemes nodokļus, kas
maksājamiimportējošajāvalstīsakarāarprečuimportuvai tirdzniecību.
b) Ja importētās preces, vai arī identiskās vai līdzīgas impor-
tētāsprecesnetiekpārdotastajāpašāvaiapmēramtajāpašālaikā, kad vērtējamās preces, muitas vērtība jānosaka,ņemotparpamatuvienasprecesvienībascenu(citādiatbil-stoši punkta 1.a) nosacījumiem), par kādu importētās pre-cesvaiidentiskāsvailīdzīgāsimportētāsprecestiekpārdo-tas importējošajā valstī tādā veidā, kādā tās importētas,datumā, kas ir vistuvākais vērtējamo preču importēšanasbrīdim, bet ne vēlāk, kā deviņdesmit dienu laikā pēc vērtē-jamo preču importēšanas brīža.
2. Jaimportētāsprecesvaiidentiskāsvailīdzīgāsimportētāspre-cesnetiekpārdotastādāveidā,kādātāsimportētas,tadpēcimpor-tētāja pieprasījuma muitas vērtības pamatā jābūt preces vienībascenai, par kādu importētās preces pēc to tālākās pārstrādes tiekpārdotas vislielākajā kopējā daudzumā importēšanas valstī pircē-jam, kas nav savstarpēji saistīts ar šo preču pārdevēju, pienācīgiievērojot šādas pārstrādes rezultātā radīto pievienoto vērtību unatvilkumus, kas paredzēti 1.a) punktā.
6. pants
1. Importēto preču muitas vērtība saskaņā ar šī panta nosacīju-miem tiek balstīta uz aprēķināto vērtību. Aprēķinātā vērtībasastāv no:
a) materiāliem, ražošanas vai citas importēto preču ražošanai
izmantotās pārstrādes izmaksām vai vērtības;
b) peļņas un vispārējo izmaksu apjoma, kas ir pielīdzināms tāda
pašaveidavaišķirasprečukātās,kurastiekvērtētas,unkuras
izgatavojuši ražotāji eksportētājā valstī eksportam uz impor-tēšanas valsti, tirdzniecībā atspoguļotajam apjomam;
c) visu citu izdevumu izmaksām vai vērtības, kas bijušas nepie-
ciešamas, lai atspoguļotu vērtības noteikšanas veidu, kuruizvēlējusies Dalībvalsts saskaņā ar 8. panta 2. punktu.11/21. sēj.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 195
2. Neviena no Dalībvalstīm nedrīkst pieprasīt vai piespiest kādu
personu,kasnavtāsrezidents,ražotparaugusizpētei,kāarīatļautcaurskatīt jebkuru atskaiti vai citu dokumentu nolūkā noteiktaprēķināto vērtību. Tomēr informāciju, ko sniedzis preču ražo-tājs,lainoteiktumuitasvērtībusaskaņāaršīpantanosacījumiem,importējošās valsts iestādes ar ražotāja piekrišanu var pārbaudītcitā valstī, ar noteikumu, ka tās iepriekš laicīgi paziņo par šādudarbību attiecīgās valsts valdībai un pēdējai nav iebildumu pretšādu pārbaudi.
7. pants
1. Ja saskaņā ar 1. līdz 6. panta, pēdējo ieskaitot, nosacījumiemnaviespējamsnoteiktimportētoprečumuitasvērtību,tājānosakaizmantojot saprātīgas metodes atbilstoši šī Līguma un GATT1994 VII panta principiem un vispārējiem nosacījumiem, pama-tojoties uz datiem, kas pieejami importējošajā valstī.
2. Saskaņā ar šī Panta nosacījumiem muitas vērtību nedrīkst
noteikt, pamatojoties uz:
a) pārdošanas cenu importētājā valstī precēm, kuras ražotas šajā
valstī;
b) sistēmu,kuraparedzpieņemtmuitasvērtēšanasnolūkiemlie-
lāko no divām alternatīvām vērtībām;
c) preču cenu eksportētājas valsts iekšzemes tirgū;d) citas ražošanas izmaksas, izņemot aprēķinātās vērtības, kuras
atbilstoši 6. panta nosacījumiem noteiktas identiskām vai
līdzīgām precēm;
e) preču cenu eksportam uz citu valsti, nevis importējošo valsti;
f) minimālajām muitas vērtībām; vaig) patvarīgi noteiktām vai fiktīvām vērtībām.
3. Pēc importētāja pieprasījuma tam tiek rakstveidā paziņots par
muitas vērtību, kas noteikta saskaņā ar šī Panta nosacījumiem unšādas vērtības noteikšanā izmantoto metodi.
8. pants
1. Nosakot muitas vērtību saskaņā ar 1. panta nosacījumiem,importēto preču faktiski samaksātajai vai maksājamai cenai tiekpieskaitīti:
a) sekojošais tik lielā apmērā, cik pircējs samaksā, bet tas netiek
iekļauts cenā, kas faktiski samaksāta vai maksājama par pre-
cēm:
i) komisijas nauda un starpnieku nauda, izņemot pirkšanas
komisijas naudu;ii) maksaparkonteineriem,kasmuitasnolūkiemtiekuzska-
tīti par vienu veselu kopā ar attiecīgo preci;
iii) iepakojuma materiāls un iepakošanas darba izmaksas;
b) vērtība, kas atbilstoši aprēķināta sekojošām precēm un pakal-
pojumiem,japircējstostiešivainetiešipiegādābezmaksasvai
par pazeminātām cenām pielietojumam saistībā ar importētopreču ražošanu un pārdošanu eksportam, ja vien šāda vērtībanav iekļauta faktiski samaksātajā vai maksājamā cenā:
i) materiāli,sastāvdaļas,daļasunlīdzīgaslietas,kasirimpor-
tēto preču sastāvdaļas;
ii) darbarīki, ierīces, veidnes un līdzīgi priekšmeti, kurus
izmanto importēto preču ražošanā;
iii) importēto preču ražošanas laikā patērētie materiāli;iv) inženieru projekti, sasniegumi, mākslinieciskā apdare,
dizains, kā arī plāni un skices, kas radīti jebkurā valstī,
izņemotimportēšanasvalstī,unkasirnepieciešamiimpor-tēto preču ražošanai;
c) kompensācijas un licenču nodevas, kuras tieši vai netieši
jāmaksā pircējam kā nepieciešamo priekšnosacījumu vērtē-jamoprečupārdošanai,javienšādaskompensācijasunlicenčunodevas jau netiek iekļautas maksājamajā vai samaksātajācenā;
d) importētoprečujebkurasatkārtotaspārdošanas,novietošanas
vai izmantošanas vērtība, kas tieši vai netieši uzkrājas pārde-vējam.
2. Izstrādājot savus tiesību aktus, katrai Dalībvalstij jānosaka pil-nībā vai daļēji sekojošā iekļaušana vai izslēgšana no muitas vērtī-bas:
a) importētoprečutransportaizmaksasuzimportēšanasostuvai
vietu;
b) iekraušanas, izkraušanas un kravas virzīšanas izmaksas, kas
saistītas ar importēto preču transportu uz importēšanas ostu
vai vietu;
c) apdrošināšanas izmaksas.
3. Saskaņā ar šī panta nosacījumiem tikai objektīvi un statistiski
pamatoti dati var būt par pamatu faktiski samaksātās vai maksā-jamās cenas pielikumam.
4. Nosakot muitas vērtību faktiski samaksātai vai maksājamai
cenai,netiekparedzēticitipielikumi,izņemotšajāpantāparedzē-tos pielikumus.
9. pants
1. Ja nosakot muitas vērtību, nepieciešama valūtas konvertācija,jāizmantotasvalūtasmaiņaskurss,kuruattiecīgajāimportēšanas196
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/21. sēj.
valstīpienācīgipublicējušaskompetentasiestādesun,termiņā,ko
aptverkatrsšādspublicētaisdokuments,kuršpēciespējasprecīziatspoguļošīsvalūtaspašreizējoimportējošāsvalstsvalūtāizteiktovērtību komercdarījumos attiecībā uz šādas publikācijas doku-menta aptverto laika periodu.
2. Jāizmanto tas konvertācijas kurss, kas ir spēkā vai nu ekspor-
tēšanas laikā, vai importēšanas laikā, ko atsevišķi nosaka katraDalībvalsts.
10. pants
Attiecīgajām institūcijām attiecībā pret visu pēc būtībaskonfidenciālo informāciju, vai informāciju, kas tiek sniegta kākonfidenciāla muitas novērtēšanas nolūkiem, jāizturas pilnīgikonfidenciāli, to neizpaužot bez īpašas tās personas vai valdībasatļaujas, kura sniedz šādu informāciju, izņemot gadījumus, kadinformācija var tikt atklāta tiesvedības kontekstā.
11. pants
1. Katras Dalībvalsts tiesību aktos attiecībā uz muitas vērtībasnoteikšanu jāparedz importētāja vai citas personas, kurai ir pie-nākums samaksāt nodokļus, apelācijas sūdzības tiesības, kadnetiek piemērots sods.
2. Sākotnējā apelācijas sūdzība, kad netiek piemērots sods, var
tikt iesniegta muitas administrācijas iestādes ietvaros vai neatka-rīgai institūcijai, tomēr katras Dalībvalsts tiesību aktos jāparedztiesībasiesniegtapelācijassūdzībastiesuvarasiestādei,kadnetiekpiemērots sods.
3. Lēmuma paziņojums attiecībā uz apelācijas sūdzību tiek
izsniegtsapelācijassūdzībasiesniedzējamunšādalēmumapama-tojums tiek sniegts rakstiski. Apelācijas sūdzības iesniedzējs tiekinformēts arī par tiesībām uz tālāku apelāciju.
12. pants
Vispārēji piemērojamus likumus, noteikumus, tiesu lēmumus unadministratīvos aktus, kas ievieš šīs Vienošanās nosacījumusattiecīgajā importējošā valstī, publicē atbilstoši GATT 1994 XPantam.
13. pants
Ja nosakot muitas vērtību importētajām precēm, ir nepieciešamsatliktgalīgošādasmuitasvērtībasnoteikšanu,prečuimportētājamtomēr ir jādod iespēja izņemt šīs prece no muitas, ja, gadījumos,kurtātiekpieprasīts,importētājsnodrošinapietiekamasgarantijasgalvojuma, iemaksas, vai citā pienācīgā veidā, kas nosedz tūlītējumuitasnodokļusamaksu,kuriemprecesvartiktpakļautas.KatrasDalībvalsts tiesību aktos jāparedz nosacījumi, kas regulē šādusituāciju.
14. pants
Šī Līguma I pielikuma piezīmes ir šī Līguma neatņemamasastāvdaļa un šī Līguma panti lasāmi un piemērojami kopā arattiecīgajām piezīmēm. II un III pielikumi arī ir šī Līgumaneatņemama sastāvdaļa.
15. pants
1. Šajā Līgumā:
a) “importēto preču muitas vērtība” nozīmē preču vērtību, kas
noteikta lai importētajām precēm piemērotu ad valorem
nodokļus;
b) “importēšanas valsts” nozīmē importējošo valsti vai importē-
jošo muitas teritoriju;
c) “ražots”nozīmēarī–izaudzēts,izgatavotsuniegūtsraktuvēs.
2. Šajā Līgumā:
a) “identiskas preces” ir tādas preces, kuras ir visos aspektos vie-
nādas,ieskaitotfiziskāsīpašības,kvalitātiunreputāciju.Nelie-
las atšķirības to izskatā nevar būt par iemeslu, lai preces, kascitādi atbilst definīcijai, netiktu uzskatītas par identiskām;
b) “līdzīgas preces” ir tādas preces, kas nav visos aspektos vienā-
das, tomēr tām ir līdzīgas īpašības un līdzīgi sastāvdaļu mate-riāli,kurudēļtāsvarveikttādaspašasfunkcijasunbūtkomer-ciālā ziņā savstarpēji aizvietojamas. Lai noteiktu, vai preces irlīdzīgas,jāņemvērātādifaktori,kā,piemēram,preceskvalitā-te, reputācija un preču zīmes pastāvēšana;
c) arterminiem“identiskaspreces”un“līdzīgaspreces”neapzīmē
preces,kurusastāvāir,vaikurasattiecasuzrūpniecību,zināt-nessasniegumiem,mākslasdarbiem,dizainu,kāarīuzskicēmunzīmējumiem,sakarāarkuriemnavtikušiveiktipielāgojumisaskaņāar8.panta1.b)iv)punktu,tādēļ,kašieelementitikušiievēroti importēšanas valstī;
d) precesnetiekuzskatītaspar“identiskām”vai“līdzīgām”,javien
tās nav ražotas tajā pašā valstī, kur vērtējamās preces;
e) preces,kurassaražojusicitapersona,jāņemvērāvienīgitad,ja,
kā tas var būt, neeksistē tās pašas personas saražotās vērtēja-majām precēm identiskās vai līdzīgās preces.
3. Šajā Līgumā “tās pašas šķiras vai veida preces” ir preces, kurasietilpst grupā vai preču kategorijā, ko ražo noteikta ražošanasnozare vai rūpniecības sektors, un kas ietver identiskas vai līdzī-gas preces.11/21. sēj.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 197
4. Šī Līguma kontekstā tiek uzskatīts, ka personas jāuzskata par
savstarpēji saistītām tikai, ja:
a) tās ir amatpersonas vai virzītāji viena otras darījumos;
b) ja savos darījumos viņi ir juridiski nostiprināti partneri;c) tās ir darba devējs un darbinieks;d) jebkuraipersonaitiešivainetiešipieder,vaitākontrolē,vaiarī
t a ii r5%u n vairāk no kopējā balsu skaita vai abu personu
akcijām;
e) viena no tām tieši vai netieši kontrolē otru;f) tās abas tieši vai netieši kontrolē trešā persona;g) tās abas kopīgi kontrolē kādu trešo personu; vaih) tās ir vienas ģimenes locekļi.
5. Personas, kuras ir savstarpēji saistītas biznesā, tā, ka viena no
tāmirotrasvienīgaisaģents,vienīgaisizplatītājsvaivienīgaiskon-cesionārs, lai kā tas tiktu raksturots, tiek uzskatītas kā savstarpējisaistītas šī Līguma nolūkiem, ja tās atbilst 4. punkta kritērijiem.
16. pants
Importētājam ir jānodrošina tiesības uz rakstiska pieprasījumapamata saņemt rakstveida paskaidrojumu no importētājas valstsmuitas administrācijas par to, kā tikusi noteikta šī importētājapreču muitas vērtība.
17. pants
NekasšajāLīgumānevartiktinterpretētskāmuitasadministrācijutiesības ierobežojošs vai kā tāds, kas apšauba to tiesībaspārliecināties par jebkura paziņojuma, dokumenta vaideklarācijas, kas iesniegti ar nolūku noteikt muitas vērtību,pareizību vai precizitāti.
II DAĻA
ADMINISTRĀCIJA, KONSULTĀCIJAS UN STRĪDU
NOREGULĒŠANA
18. pants
Institūcijas
1. Ar šo ir izveidota “Komiteja muitas vērtības noteikšanai” (šajāLīgumā saukta “Komiteja”), ko veido katras Dalībvalsts pārstāvji.Komitejaievēlsavupriekšsēdētājuunparastisanākreizigadā,vai,kātocitādiparedzattiecīgiešīLīgumanosacījumi,laidotuDalīb-valstīmiespējukonsultētiespartomuitasvērtībasnoteikšanassis-tēmas administrācijas jautājumiem, tā kā šādas konsultācijasvarētu ietekmēt šī Līguma darbību vai tā mērķu īstenošanos uncitu šādu saistību pildīšanu, ko Dalībvalstis tai noteikušas. PTOSekretariāts darbosies arī kā šīs Komitejas sekretariāts.
2. Tiekizveidota“Muitasvērtībasnoteikšanastehniskākomiteja”
(šajāLīgumāsaukta“Tehniskākomiteja”)MuitasSadarbībaspado-mes aizgādībā (šajā Līgumā saukta “MSP”), kura veic šī LīgumaII pielikumā aprakstītos pienākumus un darbojas atbilstoši tajāaprakstītajai procedūrai.
19. pants
Konsultācijas un strīdu noregulēšana
1. “Vienošanāsparstrīdunoregulēšanu”irspēkāattiecībāuzkon-sultācijāmunstrīdunoregulēšanusaskaņāaršoLīgumuizņemot,ja tajā paredzēts citādi.
2. Ja kāda Dalībvalsts uzskata, ka jebkurš ieguvums šī Līguma
sakarā, kas tai tieši vai netieši rodas, tiek anulēts vai samazināts,vai, ka jebkura šī Līguma mērķa sasniegšana tiek kavēta citasDalībvalsts vai citu Dalībvalstu darbības rezultātā, tā var, laisasniegtusavstarpējiapmierinošušījautājumarisinājumu,piepra-sīt konsultācijas ar minēto Dalībvalsti vai Dalībvalstīm. Katrai noDalībvalstīm jāizturas ar pienācīgu uzmanību pret jebkuru nocitas Dalībvalsts saņemto prasību par konsultācijām.
3. Pēc attiecīga lūguma Tehniskā komiteja sniedz padomu un
palīdzību konsultācijās iesaistītajām Dalībvalstīm.
4. Pēc strīdus puses lūguma, vai pēc paneļa iniciatīvas, kas izvei-
dots,lainoregulētustrīduparšīLīgumanosacījumiem,Tehniska-jai komitejai ir jāsniedz atzinumu par jebkuru jautājumu, kurnepieciešama tehniska izvērtēšana. Panelis nosaka Tehniskāskomitejas pilnvaras attiecīgā strīdus izskatīšanai un Tehniskāskomitejas ziņojuma saņemšanas termiņu. Panelis ņem vērā Teh-niskās komitejas ziņojumu. Gadījumā, ja Tehniskā komitejanespēj sasniegt konsensusu jautājumā, kas tai jāizskata atbilstošišim punktam, panelis dod strīdus pusēm iespēju iesniegt tamsavus viedokļus šajā jautājumā.
5. Konfidenciālāinformācija,kasiesniegtapanelim,netiekizpau-
sta bez tās personas vai iestādes formālas atļaujas, kas iesniegusi198
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/21. sēj.
šādu informāciju. Ja šāda informācija panelim tiek pieprasīta, bet
panelis šo informāciju nav pilnvarots izpaust, ar attiecīgās perso-nasvaiorganizācijasatļaujujāsniedzšīsinformācijasnekonfiden-ciāls kopsavilkums.
III DAĻA
ĪPAŠA UN DIFERENCĒTA ATTIEKSME
20. pants
1. Jaunattīstības Dalībvalstis, kuras nav 1979. gada 12. aprīlīparakstītāLīgumaparVispārējāsvienošanāspartarifiemuntirdz-niecību VII panta īstenošanu puses, var atlikt šī Līguma nosacī-jumupiemērošanuuzlaiku,kasnepārsniedzpiecusgadusnoPTOLīguma stāšanās spēkā brīža šīm Dalībvalstīm. JaunattīstībasDalībvalstīm, kuras izvēlas atlikt šī Līguma piemērošanu, par toattiecīgi jāpaziņo PTO Ģenerāldirektoram.
2. Papildus 1. punktam jaunattīstības Dalībvalstis, kuras nav
1979. gada 12. aprīlī parakstītā Līguma par Vispārējās vienoša-nās par tarifiem un tirdzniecību VII. panta īstenošanu puses, varatlikt 1. panta 2.b) iii) punkta un 6. panta piemērošanu uz laiku,kas nepārsniedz trīs gadus pēc tam, kad tās piemērojušas visuscitus šī Līguma nosacījumus. Jaunattīstības Dalībvalstīm, kurasizvēlas atlikt šajā punktā precizēto nosacījumu piemērošanu, parto attiecīgi jāpaziņo PTO Ģenerāldirektoram.
3. Industriāli attīstītās Dalībvalstis, savstarpēji vienojoties par
noteikumiem, sniedz tehnisku palīdzību jaunattīstības Dalībval-stīm, kuras šādu palīdzību ir pieprasījušas. Pamatojoties uz šādupieprasījumu, attīstītās Dalībvalstis izstrādā tehniskās palīdzībasprogrammas, kuras var ietvert, inter alia, personāla apmācību,
palīdzībunosacījumupiemērošanaspasākumusagatavošanā,pie-kļuvi informācijas avotiem attiecībā uz muitas vērtības noteikša-nas metodoloģiju un padomus par šī Līguma nosacījumu piemē-rošanu.IV DAĻA
NOBEIGUMA NOSACĪJUMI
21. pants
Atrunas
Atrunas attiecībā uz jebkuru šī Līguma nosacījumu nevar tiktizdarītas bez citu Dalībvalstu piekrišanas.
22. pants
Nacionālie tiesību akti
1. Katra Dalībvalsts nodrošina, ne vēlāk kā ar šī Līguma nosacī-jumu spēkā stāšanās brīdi attiecīgajai Dalībvalstij, tās likumu,noteikumu un administratīvo procedūru atbilstību šī Līgumanosacījumiem.
2. Katra Dalībvalsts informē Komiteju par jebkurām izmaiņām
tās likumos un noteikumos, kas attiecas uz šo Līgumu, kā arī parizmaiņām šādu likumu un noteikumu administrēšanā.
23. pants
Pārskats
Ņemot vērā šī Līguma mērķus, Komiteja veic tā īstenošanas undarbības gada pārskatu. Komiteja katru gadu informē Prečutirdzniecības padomi par šāda pārskata aptvertā laika periodaattīstības tendencēm.
24. pants
Sekretariāts
Šo Līgumu apkalpo PTO Sekretariāts, izņemot to, kas attiecas uzsaistībām, kuras piekrīt specifiski Tehniskajai komitejai, kuruapkalpo MSP Sekretariāts.11/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 199
I PIELIKUMS
PASKAIDROJOŠAS PIEZĪMES
Vispārēja piezīme
Novērtēšanas metožu secīga pielietošana
1. 1. līdz 7. panti definē, kā saskaņā ar šī Līguma nosacījumiem tiek noteik ta importēto preču muitas vērtība.
Novērtēšanas metodes tiek izklāstītas secīgā iesniegšanas kārtībā. Mui tas vērtības noteikšanas primārā metode ir
definēta 1. pantā un importētās preces novērtējamas atbilstoši šī Panta n osacījumiem, ik reizi, kad izpildīti tajā
paredzētie nosacījumi.
2. Ja muitas vērtību nav iespējams noteikt saskaņā ar 1. panta nosacījumie m, tā nosakāma izskatot pēc kārtas
sekojošos Pantus, līdz atrod pirmo šādu Pantu, saskaņā ar kuru muitas vērt ību ir iespējams noteikt. Izņēmums
paredzēts4.pantā,kurtad,jamuitasvērtībunevarnoteiktsaskaņāarkād anoteiktapantanosacījumiem,vartikt
izmantoti pēc kārtas nākamā panta nosacījumi.
3. Jaimportētājsnepieprasa,lai5.un6.pantitiktupiemērotiapgrieztā secībā,jāievēroparastāsecība.Jaimportētājs
to pieprasa, bet kļūst skaidrs, ka nav iespējams noteikt muitas vērtību sa skaņā ar 6. panta nosacījumiem, muitas
vērtība nosakāma saskaņā ar 5. panta nosacījumiem, ja tas ir iespējams.
4. Jamuitasvērtībunaviespējamsnoteiktsaskaņāar1.līdz6.pantunosac ījumiem,tānosakāmasaskaņāar7.panta
nosacījumiem.
Vispārpieņemto grāmatvedības principu izmantošana1. “Vispārpieņemtie grāmatvedības principi” attiecas uz priekšstatu – v ispārēju vienošanos valstī attiecīgajā laika
periodā,vaiuzprincipiem,kurusatbalstaautoritatīvasvalstsstruktū ras,parto,kāekonomiskieresursiunsaistības
fiksējamiparaktīviemunpasīviem,kurasizmaiņasaktīvosunpasīvosirf iksējamas,kānovērtētaktīvusunpasīvus
un to izmaiņas, kura informācija ir atklāta, kādā veidā informācija kļūst atklāta un kādas finansu atskaites ir
veicamas. Šie standarti var lielos vilcienos kalpot kā norādījumi gan vis pārējā pielietošanā, gan arī detalizētākos
gadījumos un procedūrās.
2. Šī Līguma izpratnē katras Dalībvalsts muitas administrācija izmanto i nformāciju, kas sagatavota atbilstoši
vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem valstī un kura atbilst min ētajam pantam. Piemēram, faktiskās
peļņasunvispārējoizmaksuaprēķināšanasaskaņāar5.pantanosacījumie mtiekveikta,izmantojotinformāciju,
kas sagatavota atbilstoši importējošajā valstī vispārpieņemtajiem grā matvedības principiem. No otras puses,
faktiskās peļņas un vispārējo (kopējo) izmaksu noteikšana saskaņā ar 6. p anta nosacījumiem tiek veikta,
izmantojot informāciju, kas sagatavota atbilstoši ražotājas valsts vis pārpieņemtajiem grāmatvedības principiem.
Kā nākošais piemērs – 8. panta 1. b) ii) punktā paredzētā elementa noteikša na importējošajā valstī jāveic,
izmantojot informāciju atbilstoši šīs valsts vispārpieņemtajiem grāma tvedības principiem.
Piezīme 1. pantam
Faktiski samaksātā vai maksājamā cena1. Faktiski samaksātā vai maksājamā cena ir kopējais pircēja veiktais vai veicamais maksājums importēto preču
pārdevējamvaiparlabutam.Maksājumamnevienmērjāizpaužasnaudaspārv edumaveidā.Maksājumuvarizdarīt
ar akreditīviem vai maksāšanas līdzekļiem. Maksājumu var izdarīt tieši v ai netieši. Netieša maksājuma piemērs
varētu būt pārdevēja parāda atmaksa, ko pilnībā vai daļēji veic pircējs.
2. Darbību, ko veic pircējs uz sava rēķina, izņemot to, kur 8. pantā paredzē ts pielāgojums, neuzskata par netiešu
maksājumupārdevējam,pattad,jatovaruzskatītparpārdevējaieguvumu. Tādēļšādasdarbībasizmaksasnetiek
pieskaitītas faktiski samaksātajai vai maksājamai cenai, nosakot muita s vērtību.
3. Muitasvērtībaneietversekojošasnodevasvaiizmaksas,arnosacījumu ,katāstiekizdalītasnofaktiskisamaksātās
vai maksājamās cenas par ievestajām precēm:200 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/21. sēj.
a) celtniecības, būvniecības, montāžas, apkalpošanas vai tehniskās pal īdzības, kas veikta importētajām precēm
pēc to importēšanas, ja preces ir ražošanas iekārtas, mašīnas vai komplek si;
b) transportēšana izmaksas pēc importēšanas;
c) importētājas valsts nodevas un nodokļi.
4. Faktiskisamaksātāvaimaksājamācenaattiecasuzimportētoprečucenu .Tādējādidividenžuplūsmavaicitipircēja
maksājumi pārdevējam, kuri neattiecas uz importētajām precēm, neveido m uitas vērtības sastāvdaļu.
1.a) iii) punkts
Starp ierobežojumiem, kuru piemērošana neliek apšaubīt faktiski samaks āto vai maksājamo cenu, ir ierobežojumi,
kuri būtiski neietekmē preču vērtību. Šādu ierobežojumu piemērs būtu gad ījums, ja pārdevējs prasa, lai automašīnu
pircējs tās nepārdod un neizstāda pirms noteikta datuma, kas apzīmē jaunā modeļa pārdošanas gada sākumu.
1.b) punkts
1. Ja pārdošana vai cena ir pakļauta kādam apstāklim vai apsvērumam, kura d ēļ novērtējamo preču vērtību nav
iespējams noteikt, darījuma vērtība nav pieņemama muitas nolūkiem. Tā pa r dažiem piemēriem var kalpot
sekojošais:
a) pārdevējs nosaka importēto preču cenu ar nosacījumu, ka pircējs nopirk s arī citas preces noteiktos
daudzumos;
b) importēto preču cena ir atkarīga no cenas vai cenām, par kādām importēto preču pircējs pārdod citas preces
importēto preču pārdevējam;
c) cena tiek noteikta, pamatojoties uz maksājuma formu, kas neattiecas uz importētajām precēm, kā tajā
gadījumā, ja importētās preces ir pusfabrikātu preces, kuras pārdevējs p ārdod ar nosacījumu, ka tas saņems
pretī noteiktu daudzumu gatavo preču.
2. Tomērapstākļiunapsvērumi,kasattiecasuzimportētoprečuražošanuv aimārketingu,nedrīkstizraisītdarījuma
vērtības samazināšanu. Piemēram, fakts, ka pircējs apgādā pārdevēju ar k onstrukcijām un plāniem, kas radīti
importēšanas valstī, 1. panta izpratnē neizraisa darījuma vērtības sama zināšanu. Tāpat ja pircējs uzsāk uz sava
rēķina, arī – vienojoties ar pārdevēju, ievesto preču marketingu vai taml īdzīgas darbības, šo darbību vērtība
neveido muitas vērtības sastāvdaļu, ne arī šādas darbības izraisa darīju ma vērtības samazināšanu.
2. punkts
1. 2.a) un 2.b) punkti paredz dažādas metodes, kā noteikt, vai darījuma vēr tība ir pielietojama.
2. 2.a) punkts paredz, ka gadījumā, kur pircējs un pārdevējs ir savstarpēj i saistīti, ir jāizpēta apstākļi, kas aptver
tirdzniecību,undarījumavērtībairjāakceptēkāmuitasvērtība,javien savstarpējāsaistībanavietekmējusicenu.
Nav paredzēts, ka jānotiek apstākļu izpētei visos gadījumos, kad pircējs un pārdevējs ir savstarpēji saistīti. Tāda
izpēte tiks prasīta tikai, ja par cenas piemērotību ir šaubas. Ja muitas ad ministrācijai nav šaubu par cenas
piemērotību, tā jāakceptē, nepieprasot importētājam sīkāku informācij u. Piemēram, iespējams, ka muitas
administrācija ir iepriekš izpētījusi savstarpējo saistību, vai arī tai jau ir pieejama sīka informācija par pircēju un
pārdevēju un tā jau ir pārliecinājusies, ka savstarpējā saistība nav iete kmējusi cenu.
3. Ja muitas administrācija nevar akceptēt darījuma vērtību bez tālākas z iņu ievākšanas, tai jādod importētājam
iespēja iesniegt nepieciešamo informāciju, lai savukārt administrācij a varētu iepazīties ar pārdošanas apstākļiem.
Šajā kontekstā muitas administrācijai jāsagatavojas izpētīt attiecīgo s darījuma aspektus, ieskaitot pircēja un
pārdevēja komerciālo attiecību veidu un to, kā tika aprēķināta minētā cen a, lai noteiktu, vai savstarpējā saistība
ir ietekmējusi cenu. Ja tiek konstatēts, ka pircējs un pārdevējs, būdami s avstarpēji saistīti saskaņā ar 15. panta
nosacījumiem,pērkunpārdodviensotramtā,itkātienebūtusavstarpējis aistīti,tasnorāda,kasavstarpējāsaistība
nav ietekmējusi cenu. Piemēram, ja cena ir tikusi noteikta tādā pašā veidā , kā nosaka cenas visā attiecīgajā
ražošanas nozarē un tiem pircējiem, kas nav nekādi saistīti ar pārdevēju, tas pierāda, ka savstarpējā saistība cenu11/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 201
nav ietekmējusi. Kā vēl viens piemērs cenai, ko nav ietekmējusi savstarpē jā saistība, var kalpot cena, ko sastāda
visiizdevumiunpeļņa,kassavukārtatbilstkompānijaskopējaipeļņai,k otāguvusiiepriekšējāpārstāvētajāperiodā
(gadskārtēji), pārdodot tā paša veida vai šķiras preces.
4. 2.b)punktsdodiespējuimportētājamuzrādīt,kadarījumavērtībacieš ilīdzinās“kontroles”vērtībai,kuruiepriekš
pieņēmusi muitas administrācija un tādēļ ir pielietojama saskaņā ar 1. pa nta nosacījumiem. Ja kontrole saskaņā
ar 2.b) punktu ir notikusi, nav nepieciešams pētīt jautājumu par savstarp ējo saistību saskaņā ar 2.a) punktu. Ja
muitasadministrācijaijauirpietiekošainformācija,laipārliecināto s,nepieprasotsīkākuinformāciju,kavienano
2.b)punktāparedzētajāmkontrolēmirizpildīta,tainaviemeslaprasīt, laiimportētājspierāda,kakontrolevartikt
izpildīta. 2.b) punktā “savstarpēji nesaistīti pircēji” nozīmē pircēju s, kuri nav nekādā gadījumā savstarpēji saistīti
ar pārdevēju.
2.b) punkts
Jāņemvērāvairākifaktorinosakot,vaivienavērtība“ciešilīdzinās”ci taivērtībai.Šofaktoruskaitāirimportētopreču
un pašas nozares raksturs, preces importēšanas gadalaiks un tas, vai atšķ irība vērtībās ir komerciāli izdevīga. Tā kā
šie faktori katrā atsevišķā gadījumā atšķiras, nav iespējams pielietot v ienotu standartu, piemēram, noteiktu procentu
likmiikvienāgadījumā.Piemēram,irnepieņemamanelielavērtībasatšķi rībagadījumā,kasskarvienuprečuveidu,tajā
pašā laikā citam preču veidam liela atšķirība varētu būt pieņemama, lai no teiktu, vai darījuma vērtība cieši līdzinās
“kontroles” vērtībai, kā definēts 1. panta 2.b) punktā.
Piezīme 2.pantam
1. Piemērojot 2. pantu, muitas administrācijai, kad vien iespējams, jāiz manto līdzīgu preču pārdošana tajā pašā
tirdzniecības apjomā un pēc būtības tajā pašā daudzumā, kā vērtējamās pre ces. Tur, kur šāda pārdošana netiek
konstatēta, var tikt izmantota identisku preču pārdošana, kas notiek sas kaņā ar vienu no sekojošajiem trim
nosacījumiem:
a) pārdošana tajā pašā tirdzniecības līmenī, bet atšķirīgos daudzumos;b) pārdošana atšķirīgā tirdzniecības līmenī, bet pēc būtības tajos pašos daudzumos; vai
c) pārdošana atšķirīgā tirdzniecības līmenī un atšķirīgos daudzumos.
2. Konstatējotpārdošanasfaktusaskaņāarvienunošiemtrīsnosacījumie m,tiekveiktspielāgojumssaskaņāarkatru
atsevišķu gadījumu:
a) tikai daudzuma faktoros;b) tikai tirdzniecības līmeņa faktoros; vaic) gan tirdzniecības līmeņa, gan daudzuma faktoros.
3. Izteiciens“un/vai”dodiespējuelastīgiizmantotpārdošanuunveiktn epieciešamopielāgojumujebkurānoaugstāk
minētajiem trim nosacījumiem.
4. 2.pantaizpratnēidentiskuimportētoprečuoperācijasvērtībanozīmē muitasvērtību,kaspielāgota,kāparedzēts
1.b) un 2. punktos, kas jau akceptēta saskaņā ar 1. pantu.
5. Nosacījums atšķirīgo tirdzniecības līmeņu vai atšķirīgo daudzumu pie lāgojumam, ir tas, ka šāds pielāgojums,
neatkarīgi no tā, vai rezultātā vērtība pieaug vai samazinās, tiek izdarī ts tikai pamatojoties uz iesniegtajiem
pierādījumiem,kuriskaidrinosakapielāgojumupamatotībuunprecizitā ti,piemēram,spēkāesošajiemcenrāžiem,
kuros uzrādītas cenas attiecībā uz atšķirīgiem līmeņiem vai atšķirīgiem daudzumiem. Piemēram, ja novērtēšanā
esošoprečukravasastāvno10vienībāmunvienīgāsidentiskāsimportētās preces,kurāmeksistēdarījumavērtība,
pārdotas500vienībuapjomā,un,jairatzīts,kapārdevējspiešķiratlaid espēcdaudzuma,pieprasītopielāgojumu
varpabeigt,izmantojotpārdevējacenrādiuntocenu,kaspielietojama10 vienībupārdošanai.Tasnepieprasa,ka
pārdošana būtu bijusi jāveic 10 vienību apjomā, ja vien cenrādis ir noteik tsbona fidepārdodot citus daudzumus.
Ja šādas objektīvas mērvienības nav, muitas vērtības noteikšana saskaņā ar 2. panta nosacījumiem tomēr nav
piemērojama.202 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/21. sēj.
Piezīme 3. pantam
1. Piemērojot3.pantu,muitasadministrācijai,kadvientasiriespējams ,jālietotādupašuprečupārdošanasfaktspēc
būtības tādos pašos daudzumos, kā vērtējamā prece. Tur, kur šādas pārdoša nas fakts netiek konstatēts, var tikt
izmantota identisku preču pārdošana, kas notiek saskaņā ar vienu no sekoj ošajiem trim nosacījumiem:
a) pārdošana tajā pašā tirdzniecības līmenī, bet atšķirīgos daudzumos;
b) pārdošana atšķirīgā tirdzniecības līmenī, bet pēc būtības tajos pašos daudzumos; vai
c) pārdošana atšķirīgā tirdzniecības līmenī un atšķirīgos daudzumos.
2. Konstatējotpārdošanasfaktusaskaņāarvienunošiemtrīsnosacījumie m,tiekveiktspielāgojums,saskaņāarkatru
atsevišķu gadījumu:a) tikai daudzuma faktoros;b) tikai tirdzniecības līmeņa faktoros; vaic) gan tirdzniecības līmeņa, gan daudzuma faktoros.
3. Izteiciens “un/vai” dod iespēju elastīgi izmantot pārdošanu un veikt n epieciešamos pielāgojumus jebkurā no
augstāk minētajiem trim nosacījumiem.
4. 3.pantakontekstāidentiskuimportētoprečudarījumavērtībanozīmēm uitasvērtību,kaspielāgota,kāparedzēts
1.b) un 2. punktos, kas jau akceptēta saskaņā ar 1. pantu.
5. Nosacījums atšķirīgo tirdzniecības līmeņu vai atšķirīgo daudzumu pie lāgojumam, ir tas, ka šāds pielāgojums,
neatkarīgi no tā, vai rezultātā vērtība pieaug vai samazinās, tiek izdarī ts tikai pamatojoties uz iesniegtajiem
pierādījumiem,kuriskaidrinosakapielāgojumapamatotībuunprecizitā ti,piemēram,spēkāesošajiemcenrāžiem,
kuros uzrādītas cenas attiecībā uz atšķirīgiem līmeņiem vai atšķirīgiem daudzumiem. Piemēram, ja novērtēšanā
esošoprečukravasastāvno10vienībāmunvienīgāsidentiskāsimportētās preces,kurāmeksistēdarījumavērtība,
pārdotas500vienībuapjomā,un,jairatzīts,kapārdevējspiešķiratlaid espēcdaudzuma,pieprasītopielāgojumu
varpabeigt,izmantojotpārdevējacenrādiuntocenu,kaspielietojama10 vienībupārdošanai.Tasnepieprasa,ka
pārdošana būtu bijusi jāveic 10 vienību apjomā, ja vien cenrādis ir noteik tsbona fidepārdodot citus daudzumus.
Ja šādas objektīvas mērvienības nav, muitas vērtības noteikšana saskaņā ar 3. panta nosacījumiem tomēr nav
piemērojama.
Piezīme 5. pantam
1. Termins“precesvienībascenu,parkuru…precestiekpārdotasvislielā kajākopējādaudzumā”nozīmēcenu,par
kuruvislielākaisprecesvienībuskaitsirpārdotspersonām,kasnavsavs tarpējisaistītasartāpersonām,nokurām
šīs preces tiek pirktas pirmajā darījumu līmenī pēc importēšanas, kad fak tiski notiek šāda pārdošana.
2. Kā piemērs augstākminētajam kalpo pārdošanas fakts saskaņā ar cenrādi , kas nodrošina izdevīgākas vienas
vienības cenas lielāka apjoma pirkumiem.
Pārdošanas apjoms Vienības cena Pirkumu skaitsKopējais par
katru no cenām
pārdoto vienību
skaits
1 - 10 vienības 100 5 vienības pārdotas 10 reizes
3 vienības pārdotas 5 reizes65
11 - 25 vienības 95 11 vienības pārdotas 5 reizes 55
vairāk nekā 25 vienības 90 pārdotas 30 vienības
pārdotas 50 vienības80
Tādejādi lielākais par vienu cenu pārdoto vienību skaits ir 80, tātad vien ības cena vislielākajā kopējā daudzumā
ir 90.11/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 203
3. Divu pārdošanas gadījumi ir vēl viens piemērs. Pirmajā gadījumā tika pā rdotas 500 vienības par 95 valūtas
vienībāmkatra.Otrajāgadījumātikapārdotas400vienībaspar90valūtas vienībāmkatra.Šajāpiemērālielākais
par attiecīgo cenu pārdoto vienību skaits ir 500, tādējādi vienības cena v islielākajā kopējā daudzumā ir 95.
4. Trešais piemērs ir sekojošā situācija, kad dažādi daudzumi tiek pārdot i par dažādām cenām.
a)Pārdošana
Pārdotais daudzums Vienības cena
40 vienības 100
30 vienības 9015 vienības 10050 vienības 9525 vienības 10535 vienības 90
5 vienības 100
b)Kopējie rādītāji
Kopējais pārdotais daudzums Vienības cena
65 9050 9560 10025 105
Šajāpiemērālielākaisparattiecīgocenupārdotovienībuskaitsir65,tā dējādivienībascenavislielākajākopējā
daudzumā ir 90.
5. Kāaprakstītsiepriekš1.punktā,jebkurapārdošanaimportējošajāval stīpersonai,kaspiegādātiešivainetiešibez
maksas vai par samazinātām cenām saistībā ar importēto preču ražošanu vai pārdošanu eksportam, jebkuru no
8. panta 1.b). punktā norādītajiem elementiem, netiek ņemta vērā, nosako t vienas vienības cenu 5. panta
kontekstā.
6. Jāpiezīmē,ka“peļņaunvispārējieizdevumi”,kasminēti5.panta1.pun ktāirviensvesels.Šīneiekļaujamāsumma
jānosaka, pamatojoties uz importētāja sniegto informāciju, ja vien šie i mportētāja sniegtie dati nesakrīt ar tiem
datiem, kas iegūti tāda paša veida vai šķiras importēto preču pārdošanā im portētājā valstī. Gadījumā, ja šāda
importētāja sniegtā informācija nesaskan ar minētajiem datiem, peļņa un vispārējie izdevumi nosakāmi
pamatojoties uz citu attiecīgu informāciju, nekā importētāja iesniegtā .
7. “Vispārējie izdevumi” ietver tiešās un netiešās attiecīgo preču mārke tinga izmaksas.
8. Pārdošanas procesā nomaksātie vietējie nodokļi, kas nav tikuši atskai tīti pēc 5. panta 1. a) iv) punkta
nosacījumiem, jāatskaita pēc 5. panta 1. a) i) punkta nosacījumiem.
9. Nosakot komisijas maksas vai vispārējo peļņu un vispārējos izdevumus p ēc 5. panta 1. punkta nosacījumiem,
jautājumsparto,vaikādasprecesir“tādapašaveidaunšķiras”kākādasci taspreces,irjāizskatakatrāgadījumā
atsevišķi, ņemot vērā noteicošos apstākļus. Jāizpēta iespējami sīka dal ījuma vienāda veida vai šķiras importēto
preču grupu pārdošana importējošajā valstī attiecībā arī pret novērtēja majām precēm, par kurām sniegta
nepieciešamā informācija. 5. panta kontekstā “tāda paša veida vai šķiras preces” ir arī preces, kas importētas no
tās pašas valsts, kā vērtējamās preces, kā arī attiecīgās preces, kas impo rtētas no citām valstīm.204 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/21. sēj.
10. 5.panta1.b)punktapiemērošanasnolūkā“agrākaisiespējamaisdatum s”irdatums,līdzkuramimportētāspreces
vai līdzīgas vai tādas pašas preces ir izgatavotas pietiekošā daudzumā, l ai noteiktu vienas vienības cenu.
11. Japielieto5.panta2.punktādefinētometodi,turpmākajāpārstrādēp ievienotāsvērtībasatskaitījumiirjāpamato
ar objektīviem un statistiski pietiekamiem datiem, kas raksturo šāda dar ba izmaksas. Akceptētas ražošanas
formulas, konstrukcijas metodes, instrukcijas, un citas ražošanas meto des šajā gadījumā veido minēto aprēķinu
pamatu.
12. Tiek atzīts, ka 5. panta 2. punktā noteiktā vērtēšanas metode parasti n etiek pielietota, ja turpmākās pārstrādes
laikāpreceszaudēsavuidentitāti.Tomērvarrastiessituācija,kadšādā mpārstrādesprocesāidentitātizaudējušām
precēmiriespējamsbezīpašiemsarežģījumiemprecīzinoteiktturpmākaj āpārstrādēpievienotovērtību.Nootras
puses,varrastiessituācija,kadimportētāsprecessaglabāsavuidentit āti,tačutokopumssastādatikainelieludaļu
noimportētājāvalstīpārdotoprečukopumatākāšīsvērtēšanasmetodespi elietošananeattaisnojas.Ņemotvērā
augstākminēto, katra situācija ir jāizskata atsevišķi.
Piezīme 6. pantam
1. ŠīLīgumaietvarosirvispārējinoteikts,kamuitasvērtībatieknoteik ta,pamatojotiesuztoinformāciju,kasirtūlīt
pieejamaimportējošajāvalstī.Tomēr,lainoteiktuaprēķinātovērtību, varbūtnepieciešamsizpētītvērtējamopreču
ražošanasizmaksasuncituinformāciju,kasjāiegūstārpusimportējošās valsts.Vēlvairāk,vairumāgadījumupreču
ražotājsatradīsiesārpusimportējošāsvalstsvarasiestāžujurisdikci jas.Aprēķinātāsvērtībaspielietošanavairumā
gadījumu aprobežosies ar situācijām, kad pircējs un pārdevējs ir savstar pēji saistīti un ražotājs ir gatavs
importējošās valsts varas iestādēm nodot informāciju par nepieciešamaj ām izmaksām, kā arī nodrošināt iespēju
nepieciešamības gadījumā izdarīt attiecīgās pārbaudes.
2. “Izmaksasunvērtība”,kaspieminētas6.panta1.a)punktāirjānosaka, pamatojotiesuzinformācijuparvērtējamo
preču ražošanu, ko iesniedzis ražotājs vai cita persona ražotāja vārdā. T ā jāpamato ar ražotāja komerciālajiem
aprēķiniem, ar noteikumu, ka šādiem aprēķiniem ir jābūt noformētiem atbi lstoši vispārpieņemtajiem
grāmatvedības noteikumiem, kas tiek pielietoti valstī, kur attiecīgās p reces saražotas.
3. “Izmaksāmunvērtībai”jāietver8.panta1.a)ii)uniii)punktosdefinē toelementuizmaksas.Tāmjāietverarījebkura
elementa, kas uzskaitīti 8. panta 1.b) punktā, vērtība, iedalot to atbils toši 8. panta attiecīgās piezīmes
nosacījumiem,kopircējstiešivainetiešipiegādājisizmatošanaiimpor tētoprečuražošanā.8.panta1.b)iv)punktā
noteiktāelementuvērtībaimportējošajāvalstī,irjāiekļaujtikaitikl ielāmērā,kādāšādielementiirradījušiizmaksas
ražotājam.Aršojāsaprot,kanekādasizmaksasvaivērtībaelementiem,ka sminētišajāpunktā,nosakotaprēķināto
vērtību nevar tikt ieskaitīta divreiz.
4. “Peļņasunvispārējoizmaksuapjoms”,kasminēts6.panta1.b)punktā,i rjānosakapamatojotiesuzinformāciju,
ko iesniedzis piegādātājs vai cita persona piegādātāja vārdā, ja vien pie gādātāja dati nav tiešā pretrunā ar datiem,
ko parasti atspoguļo tās pašas šķiras vai veida, kā vērtējamās preces, pre ču, kas ražotas eksportējošajā valstī
eksportam uz importējošo valsti, pārdošana.
5. Šajā kontekstā jāpiezīmē, ka “peļņas un vispārējo izmaksu apjoms” ir jā uztver kā vienots veselums. Sekojoši, ja
kādā atsevišķā gadījumā ražotāja peļņa ir maza un vispārējās ražotāja izm aksas ir lielas, kopā ņemot šī ražotāja
peļņaunvispārējoizmaksuapjomstomērvarnebūtpretrunāartiemdatiem, koparastiatspoguļotāspašasšķiras
vaiveidaprečupārdošana.Šādasituācijavarrastiespiemēram,japroduk tstieklaistsapgrozībāimportētājāvalstī
un ražotājs ir piekritis nulles vai zemai peļņai, lai tādējādi segtu vispā rējās izmaksas, kas saistītas ar produkta
laišanuapgrozībā.Jaražotājsvaruzrādīt,kaīpašitirdzniecībasapstā kļiradījušimazupeļņuimportētajāmprecēm,
jāņemvērāražotājafaktiskiepeļņasdati,javienšimražotājamirattais nojošikomerciāliiemesliunšīražotājacenu
noteikšanas politika atspoguļo attiecīgajā ražošanas nozarē parasto ce nu noteikšanas politiku. Šāda situācija var
rasties, piemēram, ja ražotāji ir spiesti pazemināt cenas neparedzētas p ieprasījuma samazināšanās dēļ, vai arī, ja
tiepārdodpreces,laipapildinātuimportējošajāvalstīsaražotoprečuk lāstuunpiekrītmazaipeļņai,lainodrošinātu
konkurenci. Ja ražotāja iesniegtie peļņas un vispārējo izmaksu apjoma da ti ir pretrunā ar tiem datiem, ko parasti
atspoguļo tās pašas šķiras vai veida, kā vērtējamās preces, preču, kas raž otas eksportējošajā valstī eksportam uz11/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 205
importējošo valsti, pārdošana, peļņas un vispārējo izmaksu apjoms jānos aka, pamatojoties uz citu attiecīgo
informāciju, nevis uz to, ko iesniedzis ražotājs vai kāda cita persona raž otāja vārdā.
6. Jaaprēķinātāsvērtībasnoteikšanātiekizmantotacitainformācija,n evistā,koiesniedzisražotājsvairažotājavārdā
cita persona, importējošās valsts varas iestādēm pēc importētāja piepra sījuma pēdējais jāinformē par šādas
informācijas iegūšanas avotiem, datiem, kas lietoti aprēķinos, kā notei kts 10. pantā.
7. “Vispārējāsizmaksas”,kasminētas6.panta1.b)punktā,iekļaujtiešā sunnetiešāsizmaksas,kasrodas,ražojotun
pārdodot preces eksportam un kuras nav iekļautas 6. panta 1.a) punktā.
8. Tas, vai kādas preces ir “tāda paša veida vai šķiras” kā citas preces, jān osaka katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā
visuslietasapstākļus.Nosakotpeļņuunvispārējāsizmaksas6.pantakon tekstā,jāizpētaiespējamisīkākaseksporta
preču grupas importējošā valstī, ieskaitot vērtējamās preces, par kurām pieejama nepieciešamā informācija.
6. panta īstenošanas nolūkā “tāda paša veida vai šķiras” precēm ir jābūt ra žotām tajā pašā valstī, kur ražotas
vērtējamās preces.
Piezīme 7. pantam
1. Pēc7.pantanosacījumiemmuitasvērtībāmvislielākajāiespējamajāmē rājābūtpamatotāmariepriekšnoteiktajām
muitas vērtībām.
2. 7.pantaietvarospiemērotāsvērtēšanasmetodesirtādaspašas,kāapra kstītasno1.līdz6.pantiem,tomēr7.panta
mērķiem un nosacījumiem atbilst saprātīgs šo metožu izmantošanas elastī gums.
3. Seko daži saprātīga elastīguma piemēri:
a) Identiskas preces – elastīgi jāiztulko prasība, ka identiskajām precē m ir jābūt eksportētām tajā pašā vai
aptuveni tajā pašā laikā, kā vērtējamajām precēm; par pamatu muitas vērtē šanai jākļūst identiskajām
importētajām precēm, kas ražotas citās valstīs kā vērtējamo preču ekspor tēšanas valsts; var tikt lietotas
identisko importēto preču muitas vērtības, kas jau ir noteiktas 5. un 6. pa ntos.
b) Līdzīgas preces – elastīgi jāiztulko prasība, ka līdzīgajām precēm ir j ābūt eksportētām tajā pašā vai aptuveni
tajā pašā laikā, kā vērtējamajām precēm; par pamatu muitas vērtības notei kšanai jākļūst līdzīgajām
importētajāmprecēm,kasražotascitāsvalstīskāvērtējamoprečuekspor tēšanasvalsts;vartiktlietotaslīdzīgo
importēto preču muitas vērtības, kas jau ir noteiktas 5. un 6. pantos.
c) Deduktīvāmetode–elastīgijāiztulko5.panta1.a)punktaprasība,kav isasprecesjāpārdod“tādāpašāstāvoklī,
kādā tās ir importētas”; “90 dienu” prasība ir elastīgi jāadministrē.
Piezīme 8. pantam
1. a) i) punkts
Termins “pirkšanas komisijas nauda” nozīmē samaksu, ko maksā importētāj s savam aģentam par importētāja
pārstāvēšanu vērtējamo preču pirkšanas procesā ārvalstīs.
1. b) ii) punkts
1. 8. panta 1. b) ii) punktā definēto elementu iedalījumā ir ņemti vērā divi faktori – paša elementa vērtība un veids,
kādā šī vērtība ir tikusi piešķirta importētajām precēm. Šo elementu ieda līšana ir jāveic saprātīgā veidā, kas ir
atbilstošs apstākļiem un saskaņā ar vispārpieņemtajiem grāmatvedības p rincipiem.
2. Attiecībā uz elementa vērtību, ja importētājs elementu iegūst no pārde vēja, kas nav tiešā veidā saistīts ar šo
importētāju, samaksājot doto cenu, šī elementa vērtība ir minētā cena. Ja šo elementu izgatavojis importētājs vai206 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/21. sēj.
arī persona, kas savstarpēji saistīta ar importētāju, par tā vērtību uzsk atāma šī elementa izgatavošanas izmaksas.
Ja importētājs, neatkarīgi no tā, vai šis elements ir ticis iepirkts, vai i mportētājs to pats izgatavojis, šo elementu
ir iepriekš izmantojis, iepirkšanas vai ražošanas izmaksas ir jānosaka m azākas, tās attiecīgi pielāgojot, lai
atspoguļotu šī elementa lietošanu, ar nolūku noteikt tā vērtību.
3. Tad,kadelementavērtībairtikusinoteikta,irnepieciešamsiedalītš ovērtībuimportētajāmprecēm.Šeitiespējami
vairāki varianti. Piemēram, šāda vērtība var tikt iekļauta pirmajā piegā dē, ja importētājs vēlas nomaksāt nodevu
visai šai vērtībai uzreiz. Vēl viens piemērs – importētājs var pieprasīt, lai vērtība tiek iedalīta atkarībā no vienību
skaita, kas saražotas līdz pirmās piegādes brīdim. Turpmāk par piemēru va r kalpot gadījums, kad importētājs
pieprasa, lai vērtība tiktu sadalīta attiecībā pret visu plānoto produkc ijas apjomu gadījumā, ja tam par
nodrošinājumukalpolīgumivaikonkrētasvienošanās.Iedalījumametode jāpiemēroatkarībānodokumentācijas,
ko importētājs ir iesniedzis.
4. Lai ilustrētu iepriekšminēto, pieņem, ka importētājs piegādā ražotāj am veidni, ko lietos importa preču ražošanā
un slēdz līgumu ar ražotāju par 10 000 vienību iepirkšanu. Līdz brīdim, kad pienāk pirmā preču piegāde 1 000
vienībuapjomā,ražotājsjauirizgatavojis4 000vienības.Importētājsv arpieprasīt,laimuitasadministrācijaiedala
vērtību apjomam, kas lielāks par 1 000 vienībām - 4 000 vienībām vai 10 000 vi enībām.
1. b) iv) punkts
1. 8. panta 1.b) iv) punktos definēto elementu papildinājumi ir jāpamato a r objektīviem un statistiski pietiekošiem
datiem.Laiatvieglotuganimportētāja,ganmuitasadministrācijasdarb upievienojamovērtībunoteikšanā,ciklielā
mērā vien iespējams jāizmanto tie dati, kas jau ir pieejami pircēja komerc iālās lietvedības sistēmā.
2. Topircējapiegādātoelementugadījumā,kuruspircējsiegādājiesvain omā,pielikumusastādanomasvaipirkuma
izmaksas.Nevartiktnoteikticitipielikumitiemelementiem,kasirpubl iskipieejami,kāvientokopijuiegūšanas
izmaksas.
3. Pievienojami vērtību aprēķināšanas procesa sarežģītības pakāpe ir at karīga no katras firmas struktūras un
menedžmenta prakses, kā arī no tās pielietotajām grāmatvedības metodēm.
4. Piemēram,iriespējams,kafirma,kasimportēplašuproduktuklāstunov airākāmvalstīm,savaplānošanascentra
lietvedībasmenedžmentuveicārpusimportētājasvalsts,laivarētuprec īzinoteiktizmaksas,kasiedalāmaskatram
produktam. Šajā gadījumā pēc 8. panta nosacījumiem var tikt precīzi izdar īts tiešs pielāgojums.
5. Citāgadījumāfirmavarnoteikt,kaizmaksas,koradatāsplānošanascen trauzturēšanaārpusimportētājasvalsts,
ir vispārējas un nav saistītas ar īpašiem produktiem. Šajā situācijā, vad oties pēc 8. panta nosacījumiem, var tikt
izdarītspienācīgspielāgojumsattiecībāuzimportētajāmprecēm,sadal otplānošanascentraizmaksasattiecībāpret
kopējo produkcijas apjomu, kuru apkalpo šis centrs un pievienojot šādi pi elāgotas izmaksas attiecībā pret vienu
vienību.
6. Nosakot piemērotu iedalījuma metodi augstāk minētajos apstākļos, ir i espējamas variācijas, pamatojoties uz
apsvērumiem par dažādiem faktoriem.
7. Gadījumos, kur attiecīgā elementa ražošanā ir iesaistītas vairākas va lstis un ilgāks laika posms, iedalījums tiek
ierobežots ar vērtību, kas faktiski pievienota šim elementam ārpus impor tējošās valsts.
1. c) punkts
1. Kompensācijas un licenču nodevas, kas minētas 8. panta 1.c) punktā, cit a starpā iekļauj arī maksājumus par
patentiem, preču zīmēm un autortiesībām. Tomēr maksājumi, kas veikti par tiesībām ražot importētās preces
importētājāvalstī,nosakottomuitasvērtību,nevartiktpievienoticen ai,kasmaksājamavaifaktiskisamaksātapar
importētajām precēm.
2. Maksājumi, ko pārdevējs veicis par tiesībām izplatīt vai tālāk pārdot i mportētās preces, nevar tikt pievienoti
maksājamajai vai faktiski samaksātajai cenai par importētajām precēm, j a šādi maksājumi nav izdarīti kā
nosacījums šo importēto preču pārdošanai eksportam uz importējošo valst i.11/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 207
3. punkts
Darījuma vērtība nevar tikt noteikta 1. panta nosacījumu ietvaros, ja nee ksistē objektīvi un statistiski pietiekoši dati
attiecībā par pielikumiem cenai, ko prasa 8. panta nosacījumi. Par uzskat āmu piemēru kalpo gadījums, ja
kompensācija ir samaksāta, pamatojoties uz viena produkta litra pārdoša nu importējošajā valstī, ja tā importētais
apjomsirmērītskilogramosunpēcimportēšanasšisproduktsirpārvērsts paršķidrumu.Jakompensācijairpamatota
ar daļēji ar importētajām precēm un daļēji ar tādiem faktoriem, kam nav nek āda sakara ar importētajām precēm (tā,
piemēram, ja importētās preces ir tikušas sajauktas ar iekšzemes sastāvd aļām un atsevišķi vairs nav uzskatāmas par
prečuvienību,vaiarī,jašādakompensācijaneatšķirasnoīpašāmfinansu vienošanāmstarppircējuunpārdevēju),nav
pieņemams mēģinājums panākt šādas kompensācijas pievienošanu. Ja tomēr šādas kompensācijas apjoms attiecas
tikaiuzimportētajāmprecēmunvartiktvienkāršiizskaitļots,maksājam ajaivaifaktiskisamaksātajaicenaivarizdarīt
attiecīgu pielikumu.
Piezīme 9. pantam
9. panta izpratnē “importēšanas laiks” var ietvert preču ievešanu muitas nolūkiem.
Piezīme 11. pantam
1. 11. pants nodrošina importētāja apelācijas tiesības pret muitas admin istrācijas doto vērtējumu vērtējamajām
precēm.Vispirmsapelācijajāiesniedzaugstākāmuitasadministrācijas līmenī,tačuimportētājamirjādodtiesības
griezties tiesā kā pēdējā instancē.
2. “Bez soda piemērošanas” nozīmē, ka importētājam nevar uzlikt vai draud ēt ar naudas sodu par to, ka šis
importētājs ir izlēmis izmantot apelācijas tiesības. Parastās tiesas pr ocesa izmaksas vai advokāta pakalpojumu
izmaksas nav uzskatāmas par soda naudu.
3. Tomērnekas11.pantāneatturDalībvalstinovisupienācīgomuitasnode vupilnasnomaksaspieprasīšanaspirms
apelācijas.
Piezīme 15. pantam
4. punkts15. panta nolūkiem termins “persona” attiecas arī uz juridiskajām person ām.
4. e) punktsŠī Līguma nolūkiem uzskata, ka viena persona kontrolē otru personu, ja pir mā juridiski vai ar savu darbību var
ierobežot vai vadīt otro.208 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/21. sēj.
II PIELIKUMS
TEHNISKĀ KOMITEJA MUITAS VĒRTĪBAS NOTEIKŠANAI
1. Saskaņā ar šī Līguma 18. pantu Tehniskā komiteja jāizveido MSP ietvaros ar nolūku nodrošināt šī Līguma
interpretēšanas un piemērošanas vienveidību tehniskā līmenī.
2. Tehniskās komitejas pienākumos ietilpst sekojošais:
a) pētīt specifiskas tehniskās problēmas, kas rodas ikdienas muitas vērt ēšanas sistēmas administrēšanā
Dalībvalstīm,unsniegtkonsultatīvuviedokliparpieņemamiemrisināju miem,pamatojotiesuziesniegtofaktu
materiālu;
b) pēcpieprasījumapētītmuitasvērtībasnoteikšanaslikumus,procedūr asunprakses,toatbilstībušimLīgumam,
un sagatavot ziņojumus par šādu pētījumu rezultātiem;
c) sagatavotunizplatītgadskārtējosziņojumusparšīLīgumadarbībaste hniskajiemaspektiemunesošosituāciju;
d) pēcjebkurasKomitejasDalībvalstspieprasījumanodrošinātaršāduin formācijuunkonsultācijāmparjebkuru
jautājumu sakarā ar importēto preču vērtēšanu. Šāda informācija un konsu ltācijas var tikt sagatavotas
konsultatīvā viedokļa, komentāru vai paskaidrojošo ziņojumu formā;
e) pēc attiecīga pieprasījuma nodrošināt tehnisku palīdzību Dalībvalst īm ar nolūku paplašināt šī Līguma
starptautisko akceptu;
f) veikt pētījumus par lietas būtību, ko tai uzdod panelis šī Līguma 19. pan ta ietvaros; un
g) izpildīt citus pienākumus, ko Komiteja tai uzdod.
Vispārējie nosacījumi
3. Tehniskajaikomitejaijāpieliekvisaspūles,laipabeigtutāsdarbuat tiecīgajosjautājumosiespējamiīsālaikaperiodā,
īpašitasattiecasuzDalībvalstu,Komitejasvaipaneļauzdevumiem.Kāno rādīts19.panta4.punktā,panelisnosaka
konkrētu laiku, kurā Tehniskajai komitejai jāsagatavo ziņojums par apsk atāmo jautājumu, un Tehniskajai
komitejai ir pienākums to izpildīt norādītajā laika periodā.
4. MSP Sekretariāta pienākums ir palīdzēt Tehniskajai komitejai.
Pārstāvniecība
5. KatraiDalībvalstijirtiesībasuzpārstāvniecībuTehniskajākomitej ā.KatraDalībvalstsvarnominētvienudelegātu
un vienu vai vairākus aizvietotājus, kas to pārstāvēs Tehniskajā komitej ā. Šāda Dalībvalsts, kas ir šādi pārstāvēta,
šajāPielikumātieksauktapar“TehniskāskomitejasDalībvalsti”.Tehni skāskomitejasDalībvalstupārstāvjiemvar
palīdzēt padomnieki. PTO Sekretariāts var piedalīties šajās apspriedēs novērotāja statusā.
6. MSPDalībvalstis,kasnavPTODalībvalstis,vartiktpārstāvētasTehni skāskomitejasapspriedēsarvienudelegātu
un vienu vai vairākiem aizvietotājiem. Šādi pārstāvji piedalās Tehniskā s komitejas apspriedēs novērotāja statusā.
7. Ar Tehniskās komitejas priekšsēdētāja apstiprinājumu MSP Ģenerālsek retārs (šajā pielikumā saukts par
“Ģenerālsekretāru”) var uzaicināt tādu valstu pārstāvjus, kas nav ne PTO Dalībvalstis, ne MSP dalībvalstis, kā arī
starptautiskovalstuuntirdzniecībasorganizācijupārstāvjuspiedalī tiesTehniskāskomitejasapspriedēsnovērotāja
statusā.
8. Par Tehniskās komitejas apspriežu delegātiem, aizvietotājiem un pado mniekiem jāinformē Ģenerālsekretārs.
Tehniskās komitejas apspriedes
9. Tehniskajai komitejai jāsanāk pēc nepieciešamības, taču vismaz divas reizes gadā. Katrā iepriekšējā apspriedē
Tehniskajai komitejai jānosaka nākamās apspriedes datums. Apspriedes d atumu var mainīt pēc jebkuras
Tehniskās komitejas Dalībvalsts pieprasījuma, par ko lēmumu pieņem Tehn iskajā komitejā, balsojot pēc11/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 209
vienkāršābalsuvairākumaprincipa,vaiarī,gadījumos,kamnepieciešam atūlītējauzmanība–pēcpriekšsēdētāja
pieprasījuma.Saskaņāaršīpunktapirmoteikumu,Tehniskajaikomitejai jāapspriežastad,kadtasirnepieciešams,
lai apspriestu jautājumus, kurus tai ir uzdevis izskatīt panelis saskaņā ar šī Līguma 19. pantu.
10. Tehniskās komitejas apspriedes jānotur MSP galvenajā mītnē, ja vien n av izlemts par citu iespēju.
11. Ģenerālsekretāram ir pienākums informēt par Tehniskās komitejas aps priežu sesijas sākumu visas Tehniskās
komitejas Dalībvalstis un tās, kas minētas 6. un 7. punktos vismaz 30 diena s iepriekš, izņemot neatliekamus
gadījumus.
Darba kārtība
12. Ģenerālsekretārs sagatavo katras sesijas darba kārtības priekšliku mu un nosūta to visām Tehniskās komitejas
Dalībvalstīm un tām, kas uzskaitītas 6. un 7. punktos vismaz 30 dienas pirm s sesijas sākuma, izņemot
neatliekamus gadījumus. Šajā darba kārtībā jāietver visi jautājumi, kur u iekļaušanu apstiprinājusi Tehniskā
komiteja iepriekšējās sesijas laikā, visi jautājumi, kurus priekšsēdēt ājs pats iekļauj vai tie tikuši iekļauti pēc viņa
iniciatīvas, kā arī visi tie jautājumi, kuru iekļaušanu pieprasījuši Ģen erālsekretārs, MSP, vai jebkura Tehniskās
komitejas Dalībvalsts.
13. Tehniskajaikomitejaijāapstiprinatāsdarbakārtībakatrassesijas atklāšanā.Tehniskākomitejavarizmainītdarba
kārtību jebkurā sesijas brīdī.
Amatpersonas un darbība
14. Tehniskā komiteja ieceļ no delegātiem priekšsēdētāju un vienu vai vai rākus priekšsēdētāja vietniekus.
Priekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekam pēc kārtas vienu gadu jāva da birojs. Bijušais priekšsēdētājs un
priekšsēdētāja vietnieks var tikt ievēlēti atkārtoti. Tāda priekšsēdēt āja un priekšsēdētāja vietnieka mandāti, kuri
vairs nepārstāv Tehniskās komitejas Dalībvalsti, tiek automātiski anul ēti.
15. Ja priekšsēdētājs nepiedalās kādā apspriedē vai tās daļā, apspriedi v ada priekšsēdētāja vietnieks. Šajā gadījumā
pēdējam ir tādas pašas pilnvaras un pienākumi kā priekšsēdētājam.
16. Priekšsēdētājam jāpiedalās Tehniskās komitejas norisēs kā amatpers onai un nevis kā Tehniskās komitejas
Dalībvalsts pārstāvim.
17. Papilduscitiempienākumiem,kopriekšsēdētājamuzliekšienoteikum i,priekšsēdētājamjāpaziņoparapspriedes
atklāšanuunslēgšanu,jāvadadiskusija,jānosakarunātājukārtībaun,s ekojotšiemnoteikumiem,jāvadanorises.
Priekšsēdētājs var arī saukt runātāju pie kārtības, ja tā piezīmes neatti ecas uz lietu.
18. Jebkuras lietas apspriešanas laikā ikviena delegācija var ierosināt izmainīt apspriešanas kārtību. Šajā gadījumā
priekšsēdētājs var nekavējoties nākt klajā ar noteikumiem. Ja šie noteik umi tiek pārkāpti, priekšsēdētājs nodod
tos sapulcei lēmuma pieņemšanai un tie ir spēkā līdz turpmākām izmaiņām.
19. Ģenerālsekretārs vai MSP Sekretariāta amatpersonas, ko nozīmējis Ģe nerālsekretārs, Tehniskās komitejas
apspriedēs veic sekretāra pienākumus.
Kvorums un balsošana
20. Tehniskās komitejas Dalībvalstu biedru vienkāršais vairākums sastā da kvorumu.
21. Katrai Tehniskās komitejas dalībvalstij piekrīt viena balss. Tehnis kās komitejas lēmumi tiek pieņemti ar balsu
vairākumu,kassastāvnodivāmtrešdaļāmklātesošodalībvalstu.Neraugo tiesuzbalsojumarezultātukonkrētajā
jautājuma, Tehniskajai komitejai ir tiesības sastādīt ziņojumu Komitej ai un MSP par šo jautājumu, norādot
viedokļu atšķirības, kas paustas attiecīgajās diskusijās. Ņemot vērā au gstāk aprakstītos nosacījumus, Tehniskajai
komisijaijāpieņemlēmumiuzkonsensusaprincipabāzespaneļaierosināt ajosjautājumos.JaTehniskākomiteja
nav varējusi vienoties par jautājumu, ko ierosinājis panelis, Tehniskaj ai komitejai jāsastāda ziņojums, kas
detalizēti izklāsta šī jautājuma faktus un apraksta dalībvalstu viedokļ us.210 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/21. sēj.
Valodas un lietvedība
22. Tehniskāskomitejasoficiālāsvalodasirangļu,frančuunspāņuvalod as.Runasvaipaziņojumi,kastiekveiktikādā
nošīmtrijāmvalodāmirnekavējotiesjātulkopārējāsoficiālajāsvalodā s,javienvisasdelegācijasnavvienojušās,
ka tulkojums nav nepieciešams. Runas un paziņojumi, kas tiek veikti kādā c itā valodā, ir ar tādiem pašiem
noteikumiem jātulko angliski, franciski un spāniski, tikai šajā gadījum ā attiecīgajai delegācijai jāiesniedz
tulkojums angliski, franciski vai spāniski. Tikai angļu, franču vai spāņ u valodas var tikt lietotas Tehniskās
komitejasoficiālajosdokumentos.Memorandiunsarakste,kasparedzēti Tehniskajaikomisijai,irjāiesniedzvienā
no oficiālajām valodām.
23. Tehniskajai komisijai ir jāsastāda ziņojumi par katru no tās sesijām u n, ja priekšsēdētājs uzskata to par
nepieciešamu, arī tās apspriežu protokoli vai piezīmes. Priekšsēdētājs vai viņa pilnvarota persona atskaitās par
tehniskās komitejas darbu katrā tās apspriedē un katrā MSP apspriedē.11/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 211
III PIELIKUMS
1. Piecu gadu termiņš, kurā jaunattīstības Dalībvalstīm ir iespēja atlik t šī Līguma nosacījumu piemērošanu, kas
nostiprinātaaršīLīguma20.panta1.punktu,dažāmjaunattīstībasDalīb valstīmvarizrādītiesnepietiekošs.Šādos
gadījumos jaunattīstības Dalībvalsts pirms šī termiņa, kas definēts 20. panta 1. punktā, beigām var pieprasīt tā
pagarinājumu, sagaidot, ka Dalībvalstis ar sapratni attieksies pret šād u pieprasījumu gadījumos, kur attiecīgās
jaunattīstības Dalībvalstis var sniegt būtisku pamatojumu.
2. Jaunattīstības Dalībvalstis, kas uz doto brīdi nosaka preču muitas vēr tību pēc oficiāli noteiktajām minimālajām
vērtībām, var izteikt vēlēšanos atkāpties no šādām vērtībām ar ierobežoj ošiem nosacījumiem pārejas periodā,
pakļaujoties noteikumiem, par kuriem attiecīgi vienojas Dalībvalstis.
3. JaunattīstībasDalībvalstis,kurasuzskata,kaLīguma4.pantānoteik tāapgrieztāskārtībasiespējaimportētājamvar
radīttāmnopietnussarežģījumus,varizteiktvēlēšanosatkāptiesno4.p antapiemērošanasarsekojošunoteikumu:
“…valstsvaldībairtiesīganoteikt,kašīLīguma4.pantaattiecīgaisnos acījumsirpiemērojamstikaitad,jamuitas
iestādes piekrīt prasībai par 5. un 6. pantu piemērošanu apgrieztā kārtīb ā.”
Ja jaunattīstības Dalībvalstis šādi definē atkāpšanos, Dalībvalstīm jā piekrīt saskaņā ar šī Līguma 21. pantu.
4. Jaunattīstības Dalībvalstis var izteikt vēlēšanos atkāpties no 5. pan ta 2. punkta piemērošanas ar sekojošu
noteikumu:
“… valsts valdība ir tiesīga noteikt, ka šī Līguma 5. panta 2. punkts ir jāpi emēro saskaņā ar attiecīgās piezīmes
nosacījumiem neatkarīgi no importētāja pieprasījuma rakstura.”
5. Dažām jaunattīstības Dalībvalstīm var rasties grūtības piemērojot šī Līguma 1. pantu tiktāl, cik tas attiecas uz
vienīgā aģenta, vienīgā izplatītāja vai vienīgā koncesionāra veiktajie m importiem šajās valstīs. Ja jaunattīstības
Dalībvalstīm praksē piemērojot šo Līgumu rodas minētās problēmas, pēc šo Dalībvalstu pieprasījuma jāveic
pētījums par attiecīgo situāciju ar nolūku atrast piemērotu risinājumu.
6. Ar 17. pantu atzīst, ka šo Līgumu piemērojot, muitas administrācijām va rētu rasties nepieciešamība veikt
pieprasījumus, lai noskaidrotu jebkura dokumenta vai deklarācijas, kas tai iesniegta muitas vērtēšanas nolūkā,
patiesīgumu vai pareizību. Tādējādi ar šo pantu ir nostiprināti pieprasī jumi, kas var tikt izdarīti ar mērķi,
piemēram, pārliecināties par to, ka muitai iesniegtie vai deklarētie vēr tības elementi saistībā ar muitas vērtības
noteikšanu, ir pilnīgi un pareizi. Dalībvalstīm, saskaņā ar to nacionāla jiem likumiem un procedurālo kārtību, ir
tiesības prasīt no importētājiem pilnīgu sadarbību attiecībā uz šādiem p ieprasījumiem.
7. Faktiski samaksātā vai maksājamā cena ietver visus pircēja maksājumus pārdevējam vai pircēja maksājumus
trešajai pusei pārdevēja labā, kas faktiski notikuši vai jāveic kā noteik ums importēto preču pārdošanai.212 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/21. sēj.