Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju, ar ko paredz noteikumus Šveices Konfederācijas līdzdalībai programmā Jaunatne darbībā un rīcības programmā mūžizglītības jomā (2007–2013)



Oficiālais Vēstnesis L 87 , 07/04/2010 Lpp. 0009 - 0018



Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju, ar ko paredz noteikumus Šveices Konfederācijas līdzdalībai programmā "Jaunatne darbībā" un rīcības programmā mūžizglītības jomā (2007–2013) EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk "Savienība", no vienas puses, un ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, turpmāk "Šveice", no otras puses, abas turpmāk "Puses", tā kā: (1) Kopīgajā deklarācijā, kas pievienota septiņiem 1999. gada 21. jūnijā parakstītajiem Eiropas Kopienas un Šveices nolīgumiem, ir paredzētas turpmākas sarunas attiecībā uz nolīgumu par Šveices līdzdalību apmācības un jaunatnes programmās. (2) Attiecīgi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumiem Nr. 1719/2006/EK [1] un Nr. 1720/2006/EK [2] ( 2006. gada 15. novembris) izveido programmu "Jaunatne darbībā" laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam un rīcības programmu mūžizglītības jomā. (3) Lēmuma Nr. 1719/2006/EK 5. pantā un Lēmuma Nr. 1720/2006/EK 7. pantā noteikts, ka Šveice var piedalīties šajās programmās, ja starp Kopienu un Šveici ir noslēgts divpusējs nolīgums, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Šveice piedalās programmā "Jaunatne darbībā" un rīcības programmā mūžizglītības jomā (turpmāk "programmas") saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas izklāstīti šajā nolīgumā un tā I, II un III pielikumā, kuri ir tā sastāvdaļa. 2. pants Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurām piemēro Līgumus, kas ir Savienības pamatā, atbilstīgi minētajos Līgumos paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Šveices teritorijā. 3. pants Šis nolīgums ir noslēgts uz spēkā esošo programmu darbības laiku. Tomēr, neskarot šā panta otro daļu, ja Savienība nolemj pagarināt šo darbības laiku, neizdarot grozījumus programmās, šo nolīgumu attiecīgi automātiski pagarina, ja vien kāda no Pusēm 30 dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas par programmu darbības laika pagarināšanu neinformē otru Pusi par atteikšanos pagarināt sadarbības laiku. Darbības laika pagarinājumā Šveicei katru gadu būs jāsniedz finansiāls ieguldījums tādā pašā apmērā, kāds tai noteikts par 2013. gadu. Šo nolīgumu nepagarinās, ja tiks izbeigts vai denonsēts 1999. gada 21. jūnija Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos. Savienība vai Šveice var denonsēt šo nolīgumu, par savu lēmumu paziņojot otrai Pusei. Nolīgumu pārtrauc piemērot, sākot no finanšu gada, kas seko paziņošanai, ja paziņojums ir sniegts līdz 1. oktobrim. Pretējā gadījumā nolīgumu pārtrauc piemērot, sākot no otrā finanšu gada, kas seko paziņošanai. Projekti un pasākumi, ko finansē finanšu gados pirms tā gada, kurā nolīgumu pārtrauc piemērot, turpinās līdz to noslēgumam atbilstīgi nosacījumiem, kas izklāstīti šajā nolīgumā un tā pielikumos, un saskaņā ar līguma noteikumiem, ko piemēro šiem projektiem un pasākumiem. Puses, abpusēji vienojoties, risina visas citas iespējamās denonsēšanas izraisītās problēmas. 4. pants Komisijas pārstāvji un valsts iestādes pārstāvji, kuri nozīmēti par novērotājiem programmu komiteju sanāksmēs, vajadzības gadījumā pēc viena pārstāvja pieprasījuma apspriežas par pasākumiem, uz kuriem attiecas šis nolīgums. Pēc šīs apspriešanās Apvienotā komiteja, kura izveidota saskaņā ar 1999. gada 21. jūnija Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, ir tiesīga grozīt šā nolīguma pielikumus, parasti ar rakstisko procedūru, ja tas ir nepieciešams, lai ievērotu programmām piemērojamos noteikumus vai lai ievērotu Šveices absorbcijas spēju izmaiņas. Pielikumu grozījumi stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad Apvienotā komiteja ir pieņēmusi attiecīgo lēmumu. Turpretim, ja Puses vienojas par jebkurām izmaiņām šā nolīguma noteikumos, tie stājas spēkā pēc tam, kad pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras. 5. pants Puses šo nolīgumu ratificē vai noslēdz atbilstīgi to attiecīgajām iekšējām procedūrām. Nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā paziņojuma starp Pusēm par attiecīgo procedūru pabeigšanu. Kamēr nav pabeigtas pirmajā daļā minētās procedūras, Puses šo nolīgumu piemēro provizoriski pasākumiem, ko finansē no tā gada Eiropas Savienības vispārējā budžeta, kurš seko parakstīšanai, un ne agrāk kā no 2011. gada budžeta, ar noteikumu, ka ir izpildīti nosacījumi, kas minēti I pielikuma 2. punktā. Ja viena Puse paziņo otrai, ka tā neratificēs vai neslēgs parakstīto nolīgumu, provizorisko piemērošanu pārtrauc, sākot no finanšu gada, kas seko paziņošanai. Paziņojums, ar ko pārtrauc provizorisko piemērošanu, neietekmē Pušu pienākumus attiecībā uz projektiem un pasākumiem, ko finansē no paziņošanas gada Eiropas Savienības vispārējā budžeta, ne arī Šveices finansiālo ieguldījumu par gadu, kurā izdarīts paziņojums. 6. pants Šo nolīgumu sagatavo divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski. Съставено в Брюксел на петнайсети февруари две хиляди и десета година. Hecho en Bruselas, el quince de febrero de dos mil diez. V Bruselu dne patnáctého února dva tisíce deset. Udfærdiget i Bruxelles den femtende februar to tusind og ti. Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Februar zweitausendzehn. Kahe tuhande kümnenda aasta veebruarikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δέκα. Done at Brussels on the fifteenth day of February in the year two thousand and ten. Fait à Bruxelles, le quinze février deux mille dix. Fatto a Bruxelles, addì quindici febbraio duemiladieci. Briselē, divi tūkstoši desmitā gada piecpadsmitajā februārī. Priimta du tūkstančiai dešimtų metų vasario penkioliktą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év február havának tizenötödik napján. Magħmul fi Brussell, fil- ħmistax-il jum ta’ Frar tas-sena elfejn u għaxra. Gedaan te Brussel, de vijftiende februari tweeduizend tien. Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego lutego roku dwa tysiące dziesiątego. Feito em Bruxelas, em quinze de Fevereiro de dois mil e dez. Întocmit la Bruxelles, la cincisprezece februarie două mii zece. V Bruseli dňa pätnásteho februára dvetisícdesať. V Bruslju, dne petnajstega februarja leta dva tisoč deset. Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakymmenen. Som skedde i Bryssel den femtonde februari tjugohundratio. За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā Europos Sajungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen +++++ TIFF +++++ За Конфедерация Швейцария Por la Confederación Suiza Za Švýcarskou konfederaci For Det Schweiziske Forbund Für die Schweizerische Eidgenossenschaft Šveitsi Konföderatsiooni nimel Για την Ελβετική Συνομοσπονδία For the Swiss Confederation Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera Šveices Konfederācijas vārdā Šveicarijos Konfederacijos vardu A Svájci Államszövetség részéről Għall-Konfederazzjoni Żvizzera Voor de Zwitserse Bondsstaat W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej Pela Confederação Suíça Pentru Confederația Elvețiană Za Švajčiarskou konfederáciu Za Švicarsko konfederacijo Sveitsin valaliiton puolesta För Schweiziska edsförbundet +++++ TIFF +++++ [1] OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp. [2] OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS Noteikumi Šveices līdzdalībai programmā "Jaunatne darbībā" un rīcības programmā mūžizglītības jomā 1. Šveice piedalās programmā "Jaunatne darbībā" un rīcības programmā mūžizglītības jomā (turpmāk "programmas") un, ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi, dara to, ievērojot mērķus, kritērijus, procedūras un termiņus, kas noteikti Lēmumā Nr. 1719/2006/EK un Lēmumā Nr. 1720/2006/EK. 2. Ievērojot Lēmuma Nr. 1719/2006/EK 8. panta un Lēmuma Nr. 1720/2006/EK 6. panta noteikumus un saskaņā ar Komisijas lēmumiem par dalībvalstu, Komisijas un valsts aģentūru attiecīgajiem pienākumiem, īstenojot programmas, Šveice: - apņemas izveidot vai iecelt un uzraudzīt piemērotu struktūru (Šveices valsts aģentūru), lai nodrošinātu no programmām izrietošo darbību īstenošanas saskaņotu pārvaldību valsts mērogā, - uzņemas atbildību par to, lai Šveices valsts aģentūra pareizi apsaimniekotu tai nodotās apropriācijas, ko piešķir kā atbalstu projektiem, kā arī - īsteno pasākumus, kas pienācīgi garantē piemērotu finansēšanu, revīziju un finanšu uzraudzību Šveices valsts aģentūrā, kura no Komisijas saņem ieguldījumu pārvaldības un īstenošanas izmaksām. Šveice īsteno visus citus pasākumus, kas nepieciešami programmu sekmīgai darbībai valsts mērogā. 3. Lai varētu piedalīties programmās, Šveice katru gadu veic finansiālo ieguldījumu Eiropas Savienības vispārējā budžetā saskaņā ar kārtību, kas paredzēta II pielikumā. 4. Noteikumi Šveices iestāžu, organizāciju un personu, kas ir tiesīgas piedalīties programmā, kandidatūru iesniegšanai, novērtēšanai un atlasei ir tādi paši, kādus piemēro Savienības iestādēm, organizācijām un personām, kas ir tiesīgas piedalīties programmā. 5. Lai nodrošinātu programmām Savienības dimensiju un iegūtu tiesības saņemt Savienības finansiālo atbalstu, projektos un pasākumos būs jāiesaista vismaz viens partneris no kādas Savienības dalībvalsts. 6. Šā pielikuma 3. punktā minētajam Šveices finansiālajam ieguldījumam procentuālā izteiksmē, ko piešķirs darbībām, kuras saskaņā ar programmu noteikumiem jāpārvalda Šveices valsts aģentūrai, jāatspoguļo šo darbību daļa programmu budžetā Savienības mērogā. Atbalstu Šveices valsts aģentūras izmaksām par programmu pārvaldību un īstenošanu aprēķina, piemērojot tos pašus kritērijus, ko piemēro Savienības dalībvalstīm. 7. Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem Savienības dalībvalstis un Šveice dara visu, lai atvieglotu pārvietošanos un uzturēšanos studentiem, skolotājiem, praktikantiem, pasniedzējiem, universitāšu administratīvajam personālam, jauniešiem un citām attiecīgām personām, kuras pārvietojas starp Šveici un Savienības dalībvalstīm, lai piedalītos pasākumos, uz kuriem attiecas šis nolīgums. 8. Neskarot Komisijas un Eiropas Savienības Revīzijas palātas pienākumus attiecībā uz programmu uzraudzību un novērtēšanu, Šveices piedalīšanos programmās nepārtraukti uzrauga, sadarbojoties Komisijai un Šveicei. Šveice iesniedz Komisijai vajadzīgos ziņojumus, un to var iesaistīt citos īpašos pasākumos, kurus šajā nolūkā pieņēmusi Savienība. Komisijas lēmumus par dalībvalstu, Komisijas un valsts aģentūru attiecīgajiem pienākumiem, īstenojot programmas, kā arī kopīgos standartus, kas noteikti valsts aģentūrām paredzētajā rokasgrāmatā, kuru pievienos līgumiem starp Komisiju un Šveices valsts aģentūru, piemēro attiecībām starp Šveici, Komisiju un Šveices valsts aģentūru. Komisijas un Šveices valsts aģentūras vai Šveices saņēmēju, kā arī Šveices valsts aģentūras un Šveices saņēmēju noslēgto līgumu pamatā ir attiecīgie noteikumi Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un tās īstenošanas kārtībā, jo īpaši līgumu piešķiršanas un noslēgšanas jomā. Šos noteikumus Šveices dalībniekiem piemēro tāpat kā visiem programmu dalībniekiem. Papildu noteikumi par finanšu kontroli, atgūšanu un citiem krāpšanas apkarošanas pasākumiem ir noteikti III pielikumā. Ja Šveices valsts aģentūras pārkāpumu, nolaidības vai krāpniecības gadījumā Komisija nevar pilnībā atgūt līdzekļus, kas tai pienākas no Šveices valsts aģentūras, atbildību par neatgūtajiem līdzekļiem uzņemas Šveices iestādes. 9. Jebkura saziņa ar Komisiju attiecībā uz pieteikumu iesniegšanas procesu, līgumiem, iesniedzamajiem ziņojumiem un citiem programmas administratīvajiem aspektiem notiek kādā no Savienības iestāžu oficiālajām valodām. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS Šveices finansiālais ieguldījums programmā "Jaunatne darbībā" un rīcības programmā mūžizglītības jomā 1. Jaunatne darbībā Lai varētu piedalīties programmā "Jaunatne darbībā", Šveices finansiālais ieguldījums Eiropas Savienības vispārējā budžetā ir šāds (miljonos euro): 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | 1,7 | 1,8 | 1,9 | 2. Rīcības programma mūžizglītības jomā Lai varētu piedalīties rīcības programmā mūžizglītības jomā, Šveices finansiālais ieguldījums Eiropas Savienības vispārējā budžetā ir šāds (miljonos euro): 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | 14,2 | 14,9 | 15,6 | 3. Ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas radušies Šveices pārstāvjiem un ekspertiem, kuri kā novērotāji piedalās Lēmuma Nr. 1719/2006/EK 9. pantā un Lēmuma Nr. 1720/2006/EK 10. pantā minēto komiteju darbā vai citās sanāksmēs saistībā ar programmu īstenošanu, Komisija atmaksā ar tādu pašu pamatojumu un saskaņā ar tādām pašām procedūrām, kādas ir spēkā attiecībā uz Savienības dalībvalstu pārstāvjiem un ekspertiem. 4. Pēc šā nolīguma stāšanās spēkā vai pēc tam, kad uzsākta šā nolīguma provizoriska piemērošana, un katra nākamā gada sākumā Komisija nosūta Šveicei pieprasījumu iemaksāt budžetā līdzekļus, kas atbilst ieguldījumam katrai no programmām, uz kurām attiecas šis nolīgums. Šveices finansiālo ieguldījumu izsaka un maksā euro. Ja Šveice Komisijas pieprasījumu veikt ieguldījumu saņem pirms 1. februāra, tai ieguldījums jāveic pirms 1. marta vai ne vēlāk kā 30 dienas pēc tam, kad saņemts pieprasījums iemaksāt līdzekļus, ja tas ir saņemts pēc 1. februāra. Par jebkuru maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, Šveice maksā procentus par nenomaksāto summu. Šo procentu likme ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, kuru Eiropas Centrālā banka piemēro refinansēšanas pamatoperācijām un kura ir spēkā maksājuma termiņa mēneša pirmajā kalendārajā dienā, pieskaitot trīsarpus procentu punktus. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS FINANŠU KONTROLE, ATGŪŠANA UN CITI KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI I. Revīzija un krāpšanas apkarošanas pasākumi, ko īsteno Savienība 1. Komisija tieši sazinās ar Šveicē reģistrētiem programmu dalībniekiem un to apakšuzņēmējiem. Tie var Komisijai tieši iesniegt jebkuru attiecīgo informāciju un dokumentāciju, kas tiem jāiesniedz, pamatojoties uz šajā nolīgumā minētajiem instrumentiem un uz līgumiem, kas noslēgti, piemērojot tos. 2. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 ( 2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 ( 2006. gada 13. decembris) [2], un saskaņā ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 ( 2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 ( 2007. gada 23. aprīlis) [4], kā arī saskaņā ar citiem šajā nolīgumā minētajiem noteikumiem ar Šveicē reģistrētiem programmu finansējuma saņēmējiem noslēgtajos dotāciju nolīgumos paredz, ka Komisijas darbinieki vai citas Komisijas pilnvarotas personas jebkurā laikā programmu finansējuma saņēmēju un to apakšuzņēmēju telpās var veikt finanšu un citu darbību revīzijas. Šveices valsts aģentūras kontus un darbības pārbauda Komisijas darbinieki vai citas Komisijas pilnvarotas personas. Šīs pārbaudes var attiecināt arī uz Šveices izveidotās struktūras spēju piemērot šajā nolīgumā minētos programmu noteikumus un spēju īstenot pareizu finanšu vadību saskaņā ar kritērijiem attiecīgajos pantos Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 ( 2006. gada 13. decembris), un Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 ( 2007. gada 23. aprīlis). 3. Komisijas darbinieki un citas Komisijas pilnvarotas personas var attiecīgi piekļūt vietām, darbiem un dokumentiem, kā arī visai informācijai, tostarp elektroniskā formātā, kas ir vajadzīga, lai veiktu šādas revīzijas. Šīs piekļuves tiesības skaidri norāda līgumos, ko noslēdz, piemērojot šajā nolīgumā minētos instrumentus. Eiropas Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai. Revīziju var veikt pēc programmu vai šā nolīguma termiņa beigām saskaņā ar attiecīgajos līgumos paredzētajiem noteikumiem. 4. Saskaņā ar šo nolīgumu Komisija/Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvarota/pilnvarots veikt pārbaudes un inspekcijas uz vietas Šveices teritorijā atbilstīgi reglamentam, kas noteikts Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 ( 1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām [5]. Pārbaudes un inspekcijas sagatavo un veic ciešā sadarbībā ar Šveices valdības izraudzītām Šveices kompetentajām iestādēm, kurām laicīgi paziņo par pārbaužu un inspekciju objektu, mērķi un juridisko pamatojumu, lai tās varētu sniegt visu vajadzīgo palīdzību. Ja attiecīgās Šveices iestādes vēlas, tās var piedalīties pārbaudēs un inspekcijās uz vietas. Ja programmu dalībnieki pretojas pārbaudei vai inspekcijai uz vietas, Šveices iestādes saskaņā ar valsts tiesību normām sniedz Komisijas/OLAF inspektoriem vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu izpildīt savu uzdevumu veikt pārbaudi vai inspekciju uz vietas. Komisija/OLAF Šveices iestādes nekavējoties informē par visiem faktiem, kuri norāda uz iespējamiem pārkāpumiem un par kuriem tai/tam ziņots pārbaudes vai inspekcijas uz vietas gaitā. Komisija/OLAF jebkurā gadījumā iepriekšminēto iestādi informē par šādu pārbaužu un inspekciju iznākumu. II. Revīzija un krāpšanas apkarošanas pasākumi, ko īsteno Šveice 1. Šveices kompetentā valsts finanšu kontroles iestāde veic atbilstīgu programmu īstenošanas finanšu kontroli saskaņā ar 8. pantu Komisijas lēmumos par dalībvalstu, Komisijas un valsts aģentūru attiecīgajiem pienākumiem, īstenojot programmu "Jaunatne darbībā" un mūžizglītības programmu (2007–2013), un saskaņā ar kopīgajiem standartiem, kas noteikti valsts aģentūrām paredzētajā rokasgrāmatā, kura pievienota līgumiem starp Komisiju un Šveices valsts aģentūru. Par visiem iespējamajiem vai faktiskajiem krāpšanas un pārkāpumu gadījumiem, kā arī par visiem ar tiem saistītajiem pasākumiem, ko veic Šveices valsts aģentūra un valsts iestādes, nekavējoties ziņo Komisijas dienestiem. Šveice nodrošina iespējamo un faktisko krāpšanas un pārkāpumu gadījumu izmeklēšanu un atbilstīgas turpmākas darbības pēc valsts vai Savienības pārbaudēm. "Pārkāpums" ir Savienības attiecīgo tiesību normu, ko piemēro saskaņā ar šo nolīgumu, vai no šā nolīguma izrietošo līgumsaistību pārkāpums, ko izraisa kāda ekonomikas dalībnieka rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus. "Krāpšana" ir tīša darbība vai bezdarbība, kas ir saistīta ar: - kļūdainu, neprecīzu vai nepilnīgu paziņojumu vai dokumentu iesniegšanu vai izmantošanu, kas izraisa nelikumīgu līdzekļu piesavināšanos vai nelikumīgu līdzekļu aizturēšanu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai budžetiem, ko pārvalda Eiropas Savienība vai kas tiek pārvaldīti Eiropas Savienības vārdā, - informācijas neizpaušanu, ar ko tiek pārkāptas īpašas saistības, kura rada tādas pašas sekas, - līdzekļu nepareizu izmantošanu mērķiem, kuriem šādi līdzekļi sākotnēji nav piešķirti. 2. Šveices iestādes veic atbilstīgus pasākumus, lai nepieļautu un apkarotu visu aktīvo vai pasīvo korupciju visos iepirkumu procedūras vai dotāciju piešķiršanas procedūras posmos vai attiecīgo līgumu īstenošanas laikā. "Aktīva korupcija" ir kādas personas tīša rīcība, kas piesola vai sniedz tieši vai pastarpināti jebkura veida labumu amatpersonai savās vai kādas trešās personas interesēs, lai šī amatpersona rīkotos vai atturētos no saviem pienākumiem atbilstīgas rīcības, vai arī īstenotu savas funkcijas, pārkāpjot dienesta pienākumus, nodarot vai iespējami nodarot kaitējumu Eiropas Savienības finanšu interesēm. "Pasīva korupcija" ir kādas amatpersonas tīša rīcība, kas tieši vai pastarpināti pieprasa vai saņem jebkāda veida labumu sev vai kādai trešai personai vai akceptē šāda labuma apsolījumu, lai rīkotos vai atturētos no saviem pienākumiem atbilstīgas rīcības, vai arī īstenotu savas funkcijas, pārkāpjot dienesta pienākumus, nodarot vai iespējami nodarot kaitējumu Eiropas Savienības finanšu interesēm. 3. Šveices iestādes un darbinieki, kas ir atbildīgi par programmu īstenošanas darbībām, veic visus piesardzības pasākumus, lai izvairītos no interešu konflikta, un nekavējoties informē Komisiju par šāda interešu konflikta vai situācijas, kas varētu radīt interešu konfliktu, rašanos. III. Konfidencialitāte Uz paziņoto vai citādi saskaņā ar šo pielikumu iegūto informāciju attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, un tā aizsargājama tāpat, kā tamlīdzīgu informāciju aizsargā Šveices tiesību akti un atbilstīgie Savienības iestādēm piemērojamie noteikumi. Šādu informāciju var paziņot tikai tām personām Savienības iestādēs, dalībvalstīs vai Šveicē, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to nedrīkst izmantot citiem mērķiem, kā vien lai nodrošinātu Pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību. IV. Administratīvie pasākumi un sankcijas Neskarot Šveices krimināllikuma piemērošanu, Komisija var noteikt administratīvos pasākumus un sankcijas saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 ( 2006. gada 13. decembris), un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 ( 2007. gada 23. aprīlis), kā arī saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 ( 1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību [6]. V. Atgūšana Attiecībā uz netiešām centralizētās pārvaldības darbībām Šveices valsts aģentūras pienākums ir izsniegt pieprasījumus līdzekļu atgūšanai un īstenot jebkādas nepieciešamās tiesiskās darbības pret saņēmējiem, apspriežoties ar Komisiju. Šveices valsts aģentūrai piedēvējamu pārkāpumu, nolaidības vai krāpniecības gadījumā par neatgūtajiem līdzekļiem ir atbildīgas Šveices iestādes. Attiecībā uz Komisijas veiktām tiešām centralizētās pārvaldības darbībām Komisijas lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar šo nolīgumu un kas uzliek finansiālas saistības tiesību subjektiem, kuri nav valstis, ir izpildāmi Šveicē. Izpildi reglamentē civilprocesa normas, kas ir spēkā Šveicē. Izpildes rīkojumu pievieno lēmumam, un vienīgā formalitāte ir lēmuma autentiskuma pārbaude, ko veic iestāde, kuru Šveices valdība izraudzījusi šim nolūkam, informējot par to Komisiju. Kad pēc Komisijas lūguma šīs formalitātes ir izpildītas, tā var uzsākt izpildi saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, vēršoties tieši kompetentajā iestādē. Eiropas Savienības Tiesa kontrolē Komisijas lēmuma likumību. Eiropas Savienības Tiesas spriedumi saskaņā ar šķīrējklauzulu līgumā, kas noslēgts atbilstīgi šā nolīguma darbības jomai, izpildāmi ar tādiem pašiem noteikumiem. [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp. [3] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. [4] OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp. [5] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [6] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. -------------------------------------------------- PADOMES DEKLARĀCIJA PAR ŠVEICES LĪDZDALĪBU KOMITEJĀS Padome vienojas, ka Šveices pārstāvji piedalās novērotāju statusā programmas "Jaunatne darbībā" un rīcības programmas mūžizglītības jomā (2007–2013) komiteju sanāksmēs, lai izskatītu jautājumus, kas attiecas uz Šveici. Šveices pārstāvji nedrīkst būt klāt, kad šajās komitejās notiek balsošana. --------------------------------------------------