PAMATNOLĪGUMS

par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

un

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJAS REPUBLIKA,

MALTA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”,

no vienas puses, un

MONGOLIJAS VALDĪBA, turpmāk “Mongolija”,

no otras puses,

turpmāk abas kopā “puses”,

ŅEMOT VĒRĀ tradicionālās draudzības saiknes starp pusēm un ciešās vēsturiskās, politiskās un ekonomiskās saites, kas tās vieno,

TĀ KĀ puses par īpaši nozīmīgu uzskata to abpusējo attiecību visaptverošo būtību,

TĀ KĀ puses uzskata, kas šis nolīgums ir daļa no to plašākām un saskanīgākām attiecībām, ņemot vērā nolīgumus, kurus abas puses ir noslēgušas,

VĒLREIZ APLIECINOT pušu apņemšanos ievērot un vēlmi stiprināt demokrātijas principu, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu, kā inter alia noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtos un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, kā arī citos attiecīgos starptautiskos cilvēktiesību instrumentos,

VĒLREIZ APLIECINOT savu apņemšanos īstenot tiesiskuma principu, ievērot starptautiskās tiesības, labas pārvaldības principu un apkarot korupciju, kā arī apliecinot vēlmi veicināt savas tautas ekonomisko un sociālo progresu, ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības principu un vides aizsardzības prasības,

VĒLREIZ APLIECINOT savu vēlmi uzlabot sadarbību pušu starpā, pamatojoties uz šīm kopīgajām vērtībām,

VĒLREIZ APLIECINOT savu vēlmi veicināt savas tautas ekonomisko un sociālo progresu, ņemot vērā visus ilgtspējīgas attīstības principa aspektus un vides aizsardzības prasības,

VĒLREIZ APLIECINOT savu apņemšanos sekmēt starptautisko mieru un drošību un iesaistīties efektīvās daudzpusējās attiecībās un strīdu miermīlīgā risināšanā, jo īpaši, šajā nolūkā sadarbojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas ietvaros,

VĒLREIZ APLIECINOT savu vēlmi uzlabot sadarbību politiskos un ekonomikas jautājumos, kā arī starptautiskās stabilitātes, tiesiskuma un drošības jomā kā pamata priekšnoteikumu ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšanai, nabadzības izskaušanai un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai,

TĀ KĀ Puses uzskata terorismu par draudu pasaules drošībai un vēlas pastiprināt to dialogu un sadarbību cīņā pret terorismu saskaņā ar attiecīgajiem ANO Drošības padomes instrumentiem, jo īpaši ANO DP Rezolūciju 1373. Eiropas drošības stratēģijā, ko Eiropadome pieņēma 2003. gada decembrī, terorisms identificēts kā galvenais drauds drošībai. Šajā saistībā Eiropas Savienība ir īstenojusi galvenos pasākumus, tostarp 2001. gadā pieņemto un 2004. gadā atjaunināto Rīcības plānu terorisma apkarošanai, un pēc Madridē notikušajiem uzbrukumiem 2004. gada 25. martā pieņemto nozīmīgo Deklarāciju par terorisma apkarošanu. Eiropas Savienība 2005. gada decembrī pieņēma arī ES Pretterorisma stratēģiju,

PAUŽOT pilnīgu apņemšanos novērst un apkarot visu veidu terorismu un palielināt sadarbību cīņā pret terorismu, kā arī apkarot organizēto noziedzību,

TĀ KĀ puses atkārtoti apstiprina, ka efektīvi pretterorisma pasākumi un pasākumi cilvēktiesību aizsardzībai viens otru papildina un pastiprina,

VĒLREIZ APLIECINOT, ka vissmagākie noziegumi, par ko norūpējusies starptautiskā sabiedrība, nedrīkst palikt nesodīti un ka pret tiem efektīvi jāvēršas, veicot pasākumus valsts līmenī un sekmējot globālu sadarbību,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka Starptautiskās Krimināltiesas izveide un efektīva darbība ir būtisks notikums miera un starptautiskā tiesiskuma jomā un ka Eiropas Savienības Padome 2003. gada 16. jūnijā pieņēma Kopīgo nostāju par SKT, kas tika papildināta ar 2004. gada 4. februārī pieņemto Rīcības plānu,

TĀ KĀ pusēm ir kopīgs viedoklis, ka masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana un ieroču nogādes līdzekļi izraisa nopietnus draudus starptautiskajai drošībai, un tās vēlas stiprināt dialogu un sadarbību šajā jomā. Vienprātīgi pieņemtā ANO DP Rezolūcija 1540 apstiprina visas starptautiskās sabiedrības apņemšanos cīnīties pret masu iznīcināšanas ieroču izplatību. Eiropas Savienības Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma ES politiku par ieroču neizplatīšanas politikas iekļaušanu ES attiecībās ar trešām valstīm. Eiropadome 2003. gada 12. decembrī arī pieņēma Stratēģiju izplatīšanas apkarošanai,

TĀ KĀ Eiropadome pauda viedokli, ka kājnieku ieroči un vieglie ieroči (VIKI) rada arvien lielākus draudus mieram, drošībai un attīstībai, un 2006. gada 13. janvārī pieņēma stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas apkarošanai. Šajā stratēģijā Eiropadome uzsvēra vajadzību nodrošināt visaptverošu un konsekventu pieeju drošības un attīstības politikā,

PAUŽOT pilnīgu apņemšanos veicināt visus ilgtspējīgas attīstības aspektus, tostarp vides aizsardzību un efektīvu sadarbību klimata pārmaiņu apkarošanā, nodrošinātību ar pārtiku, kā arī starptautiski atzītu darba un sociālo standartu efektīvu veicināšanu un īstenošanu,

UZSVEROT attiecību un sadarbības padziļināšanas nozīmību tādās jomās kā atpakaļuzņemšana, patvērums un vīzu politika, kā arī migrācijas un cilvēku tirdzniecības jautājumu kopīgas risināšanas nozīmību,

ATKĀRTOTI UZSVEROT tirdzniecības nozīmību to divpusējās attiecībās un jo īpaši izejvielu tirdzniecības nozīmību, kā arī uzsverot savas saistības Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejā vienoties par konkrētiem noteikumiem attiecībā uz izejvielām,

NORĀDOT, ka šā nolīguma noteikumi, kas ietilpst Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības jomā, Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoši kā atsevišķām Līgumslēdzējām pusēm, nevis kā Eiropas Savienības daļai, ja vien Eiropas Savienība kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nav kopīgi paziņojušas Mongolijai, ka Apvienotajai Karalistei vai Īrijai noteikumi ir saistoši kā Eiropas Savienības daļai saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto 21. Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Ja Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai noteikumi vairs nav saistoši kā Eiropas Savienības daļai saskaņā ar 21. Protokola 4.a pantu, Eiropas Savienība kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nekavējoties informē Mongoliju par jebkādām izmaiņām to nostājā, un šādā gadījumā tām nolīguma noteikumi joprojām ir saistoši katrai atsevišķi. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar 22. protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots minētajiem līgumiem,

APLIECINOT savu apņemšanos stiprināt pašreizējās pušu attiecības ar nolūku uzlabot to savstarpējo sadarbību un kopējo vēlmi nostiprināt, padziļināt un dažādot to attiecības interesējošās jomās, pamatojoties uz vienlīdzību, nediskrimināciju un abpusēju izdevīgumu,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I SADAĻA

BŪTĪBA UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Vispārīgie principi

1. Abu Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā ir Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos atbilstīgoos starptautiskajos cilvēktiesību dokumentos noteikto demokrātijas principu un cilvēktiesību, kā arī tiesiskuma principa ievērošana, un tas ir šā nolīguma būtisks elements.

2. Puses apstiprina tām kopīgās vērtības, kas izklāstītas Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtos.

3. Puses apstiprina apņemšanos sekmēt visus ilgtspējīgas attīstības aspektus, sadarboties, lai risinātu ar klimata pārmaiņām un globalizāciju saistītos jautājumus, un dot savu ieguldījumu starptautiski atzītu mērķu sasniegšanai attīstības jomā, tostarp Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai. Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos īstenot augsta līmeņa vides aizsardzību un integrējošas sociālās struktūras.

4. Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos ievērot 2005. gada Parīzes Deklarāciju par palīdzības efektivitāti un vienojas nostiprināt sadarbību ar mērķi vēl vairāk uzlabot veikumu attīstības jomā.

5. Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos īstenot labas pārvaldības principus, tostarp tiesu varas neatkarību, un apkarot korupciju.

2. pants

Sadarbības mērķi

Lai stiprinātu savas divpusējās attiecības, Puses apņemas uzturēt visaptverošu dialogu un veicināt turpmāku savstarpējo sadarbību visās nozarēs, kurās Pusēm ir abpusējas intereses. Proti, Puses jo īpaši cenšas:

3. pants

Masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanas apkarošana

1. Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšana gan valstīm, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai.

2. Tādēļ Puses vienojas sadarboties un dot savu ieguldījumu cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, pilnībā ievērojot un valstī īstenojot to pastāvošās saistības, kas izriet no starptautiskajiem atbruņošanās un neizplatīšanas līgumiem, kā arī citām starptautiskām saistībām, piemēram, ANO Drošības Padomes Rezolūcijas 1540. Puses vienojas, ka šis noteikums ir būtiska nolīguma sastāvdaļa.

3. Puses arī vienojas sadarboties cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu un sniegt šādu ieguldījumu:

4. Puses vienojas izveidot regulāru politisku dialogu, kas papildinās un konsolidēs šos elementus. Šis dialogs var notikt reģionālā līmenī.

4. pants

Kājnieku ieroči un vieglie ieroči

1. Puses atzīst, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču, kā arī to munīcijas, nelikumīga ražošana, pārvadāšana un aprite, kā arī šo ieroču pārmērīga uzkrāšana, slikta pārvalde, neatbilstīgi nodrošinātas noliktavas un nekontrolēta izplatīšana joprojām nopietni apdraud mieru un starptautisko drošību.

2. Puses vienojas ievērot un pilnā apjomā pildīt savas saistības attiecībā uz pienākumu apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču, tostarp to munīcijas, nelikumīgu tirdzniecību atbilstoši spēkā esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem un ANO Drošības padomes rezolūcijām, kā arī to saistības saskaņā ar citiem starptautiskiem dokumentiem, kas piemērojami šajā jomā, piemēram, ANO Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu VIKI nelikumīgu tirdzniecību visās tās izpausmēs.

3. Puses apņemas sadarboties un nodrošināt savu centienu koordināciju, papildināmību un sinerģiju, lai apkarotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču, tostarp to munīcijas, nelegālu tirdzniecību starptautiskā, reģionālā, apakšreģionālā un valstu līmenī, un vienojas izveidot regulāru politisku dialogu, kas papildinās un konsolidēs šo apņemšanos.

5. pants

Starptautiskas nozīmes smagi noziegumi

(Starptautiskā Krimināltiesa)

1. Puses vēlreiz apstiprina, ka vissmagākie noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību kopumā, nedrīkst palikt nesodīti un ka ir jānodrošina efektīva kriminālvajāšana, veicot pasākumus valstu un starptautiskā līmenī, attiecīgos gadījumos iesaistot Starptautisko Krimināltiesu. Puses uzskata, ka efektīvi funkcionējošas Starptautiskās Krimināltiesas izveidošana ir būtisks notikums miera un starptautiskā tiesiskuma jomā.

2. Puses vienojas sadarboties un vajadzības gadījumā veikt nepieciešamos pasākumus, lai pilnībā atbalstītu Romas statūtu un saistīto dokumentu vispārīgumu un integritāti, un vienojas stiprināt savu sadarbību ar SKT. Puses apņemas īstenot Romas statūtus un veikt vajadzīgos pasākumus, lai ratificētu saistītos dokumentus (piemēram, Nolīgumu par SKT privilēģijām un neaizskaramību).

3. Puses vienojas, ka būtu lietderīgs savstarpējs dialogs par šiem jautājumiem.

6. pants

Sadarbība terorisma apkarošanā

1. Vēlreiz apstiprinot terorisma apkarošanas nozīmi un saskaņā ar piemērojamām starptautiskām konvencijām, tostarp starptautiskiem tiesību aktiem humanitāro tiesību un cilvēktiesību jomā, kā arī Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, un ņemot vērā ANO visaptverošo pretterorisma stratēģiju, kas iekļauta ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 8. septembra rezolūcijā Nr. 60/288, Puses vienojas sadarboties, lai novērstu un apturētu terora aktus.

2. Puses to nodrošina, jo īpaši:

II SADAĻA

DIVPUSĒJĀ, REĢIONĀLĀ UN STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA

7. pants

Sadarbība starp Mongoliju un ES attiecībā uz principiem, normām un standartiem

1. Puses vienojas panākt Eiropas kopējo principu, normu un standartu ievērošanu Mongolijā un sadarboties, lai sekmētu informācijas apmaiņu un dalīšanos pieredzē nolūkā ieviest un īstenot tos.

2. Puses cenšas stiprināt dialogu un sadarbību savu iestāžu starpā standartizācijas jautājumos, kas pēc Pušu vienošanās var ietvert sadarbības struktūras izveidi, kas atvieglos apmaiņu ar ekspertiem, informāciju un pieredzi.

8. pants

Sadarbība reģionālajās un starptautiskajās organizācijās

1. Puses apņemas apmainīties ar viedokli un sadarboties reģionālos un starptautiskos forumos un organizācijās, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijā un attiecīgajās ANO aģentūrās, programmās un struktūrās, Pasaules Tirdzniecības Organizācijā (PTO), Draudzības un sadarbības līguma (TAC) ietvaros, kā arī Āzijas un Eiropas sanāksmē (ASEM).

2. Puses arī vienojas veicināt sadarbību starp ideju laboratorijām, akadēmiskajām aprindām, nevalstiskajām organizācijām un plašsaziņas līdzekļiem jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums. Šāda sadarbība var jo īpaši ietvert mācību programmu organizāciju, seminārus, ekspertu apmaiņu, pētījumus un citus pasākumus, par kuriem Puses ir vienojušās.

9. pants

Reģionālā un divpusējā sadarbība

1. Attiecībā uz katru dialoga un sadarbības nozari saskaņā ar šo nolīgumu, vienlaicīgi piešķirot atbilstīgu nozīmi jautājumiem divpusējas sadarbības ietvaros, abas Puses vienosies veikt attiecīgos pasākumus divpusējā vai reģionālā līmenī, vai abos līmeņos vienlaicīgi. Izvēloties atbilstīgo sadarbības līmeni, Puses centīsies palielināt ietekmi un pastiprināt visu ieinteresēto personu iesaisti, vienlaikus pēc iespējas labāk izmantojot pieejamos resursus, ņemot vērā politiskās un institucionālās iespējas un nodrošinot saskanību ar citiem pasākumiem, kuros iesaistīta Eiropas Savienība un citi ASEM partneri.

2. Puses var attiecīgā gadījumā izlemt piešķirt finansiālu atbalstu sadarbības pasākumiem jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums vai kas ir saistītas ar to, atbilstīgi Pušu attiecīgajām finanšu procedūrām un resursiem.

III SADAĻA

SADARBĪBA ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS JOMĀ

10. pants

Vispārīgie principi

1. Attīstības sadarbības galvenais mērķis ir samazināt nabadzību, īstenojot Tūkstošgades attīstības mērķus ilgtspējīgas attīstības un integrācijas pasaules ekonomikā kontekstā. Puses vienojas uzturēt regulāru dialogu par attīstības sadarbību, ievērojot savas attiecīgās prioritātes un savstarpēji interesējošās jomas.

2. Pušu attīstības sadarbības stratēģijas mērķi inter alia ir šādi:

11. pants

Ekonomiskā attīstība

1. Pušu mērķis ir sekmēt līdzsvarotu ekonomikas izaugsmi, nabadzības samazināšanu un sociālekonomisko atšķirību samazināšanu.

2. Puses apliecina savu apņemšanos sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un tām vēlreiz jāapstiprina sava apņemšanās ievērot 2005. gada Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti.

3. Nolīgumā būtu jātiecas arī ietvert saistības attiecībā uz tirdzniecības sociālajiem un vides aspektiem, vēlreiz apliecinot, ka tirdzniecībai jāveicina ilgtspējīga attīstība visās tās dimensijās un tai ir jāveicina tirdzniecības ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes izvērtējums.

12. pants

Sociālā attīstība

1. Pušu mērķis ir uzsvērt vajadzību pēc savstarpēji pastiprinošas ekonomikas un sociālās politikas, akcentēt pienācīga darba būtisko lomu un uzlikt Pusēm saistības atbalstīt sociālo dialogu.

2. Pušu mērķis ir veicināt Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) darba pamatstandartu efektīvu īstenošanu un pastiprināt sadarbību nodarbinātības un sociālajos jautājumos.

3. Turklāt Pušu mērķis ir sekmēt politiku, kura ir paredzēta, lai garantētu pārtikas pieejamību un piegādes iedzīvotājiem un barības pieejamību un piegādes mājlopiem videi nekaitīgā un ilgtspējīgā veidā.

13. pants

Vide

1. Puses vēlreiz apstiprina vajadzību pēc vides augsta līmeņa aizsardzības un dabas resursu un bioloģiskās daudzveidības, tostarp mežu, saglabāšanas un apsaimniekošanas, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību.

2. Pušu mērķis ir sekmēt daudzpusēju vides nolīgumu ratificēšanu, īstenošanu un ievērošanu vides jomā.

3. Pušu mērķis ir pastiprināt sadarbību attiecībā uz pasaules vides jautājumiem, jo īpaši klimata pārmaiņām.

IV SADAĻA

SADARBĪBA TIRDZNIECĪBAS UN IEGULDĪJUMU JAUTĀJUMOS

14. pants

Vispārīgie principi

1. Puses uzsāk dialogu par divpusēju un daudzpusēju tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem, lai stiprinātu divpusējās tirdzniecības attiecības un attīstītu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu.

2. Puses apņemas veicināt savstarpējas tirdzniecības attīstību un dažādošanu pēc iespējas augstākā līmenī un savstarpēji izdevīgā veidā. Tās apņemas panākt uzlabotus pieejas nosacījumus tirgum, strādājot pie tā, lai novērstu tirdzniecības šķēršļus, jo īpaši, savlaicīgi atceļot ar tarifiem nesaistītus šķēršļus un veicot pasākumus pārredzamības uzlabošanai, ņemot vērā starptautisko organizāciju darbu šajā jomā.

3. Atzīstot, ka tirdzniecībai būtiska nozīme attīstībā un ka palīdzība tirdzniecības atvieglojumu shēmu veidā ir izrādījusies izdevīga jaunattīstības valstīm, Puses cenšas palielināt apspriedes par šādu palīdzību pilnīgā saskaņā ar PTO.

4. Puses viena otrai sniedz informāciju par politikas izmaiņām attiecībā uz tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītām jomām, piemēram, lauksaimniecības politiku, pārtikas nekaitīguma politiku, patērētāju aizsardzības politiku un vides politiku.

5. Puses veicina dialogu un sadarbību, lai attīstītu attiecības tirdzniecības un ieguldījumu jomā, tostarp, lai risinātu komerciālās problēmas un citus jautājumus jomās, kas minētas 10. līdz 27. pantā.

15. pants

Sanitārie un fitosanitārie jautājumi (SFS)

1. Puses sadarbojas pārtikas nekaitīguma un sanitāro un fitosanitāro jautājumu jomā, lai aizsargātu cilvēku, dzīvnieku vai floras dzīvību vai veselību Pušu teritorijā.

2. Puses apspriež un apmainās ar informāciju par to attiecīgajiem pasākumiem, kā definēts Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgumā par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem (SFS), Starptautiskajā augu aizsardzības konvencijā (SAAK), Pasaules dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) un CODEX Alimentarius komisijas (Codex) ietvaros.

3. Puses vienojas uzlabot savstarpējo izpratni un sadarbību SFS jautājumos un dzīvnieku labklājības jomā. Šāda spēju veidošana ir piemērota katras Puses vajadzībām un tā jāveic ar mērķi palīdzēt Pusei ievērot otras Puses tiesisko regulējumu.

4. Puses pēc jebkuras Puses pieprasījuma savlaicīgi izveido dialogu par SFS jautājumiem, lai izskatītu ar SFS saistītos jautājumus un citus steidzamus saistītus jautājumus, uz kuriem attiecas šis pants.

16. pants

Tirdzniecības tehniskie šķēršļi (TBT)

Puses sekmē starptautisko standartu izmantošanu, sadarbojas un apmainās ar informāciju par standartiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un tehniskajiem noteikumiem, jo īpaši PTO Nolīguma par tehniskiem tirdzniecības šķēršļiem (TBT) ietvaros.

17. pants

Sadarbība muitas jomā

1. Puses pievērsīs īpašu uzmanību drošības un drošuma jautājumu aktualizēšanai starptautiskajā tirdzniecībā, tostarp transporta pakalpojumiem, efektīvai intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai muitā un līdzsvara nodrošināšanai starp tirdzniecības veicināšanas pasākumiem un krāpšanas un nelikumību apkarošanu.

2. Neierobežojot citas sadarbības formas, kas paredzētas šajā nolīgumā, Puses apstiprina ieinteresētību nākotnē noslēgt protokolus par sadarbību un savstarpēju palīdzību muitas jomā, izmantojot šajā nolīgumā paredzēto institucionālo satvaru.

18. pants

Tirdzniecības atvieglošana

Puses dalās pieredzē un izskata iespējas saistībā ar importa, eksporta, tranzīta un citu muitas procedūru vienkāršošanu, palielina muitas un tirdzniecības noteikumu pārredzamību, veido mehānismus sadarbībai muitas jomā un savstarpējai administratīvai palīdzībai, kā arī meklē iespējas viedokļu saskaņošanai un kopīgai rīcībai attiecīgo starptautisko iniciatīvu kontekstā, tostarp saistībā ar tirdzniecības veicināšanu.

19. pants

Ieguldījumi

Puses sekmē ieguldījumu lielāku plūsmu, attīstot pievilcīgu un stabilu vidi savstarpējiem ieguldījumiem ar konsekventa dialoga palīdzību, kura mērķis ir uzlabot izpratni un sadarbību ieguldījumu jautājumos, izpētīt administratīvos mehānismus, lai veicinātu ieguldījumu plūsmu, un veicināt stabilus, pārredzamus, atklātus un nediskriminējošus noteikumus ieguldītājiem.

20. pants

Konkurences politika

Puses sekmē konkurences noteikumu efektīvu izveidi un piemērošanu un informācijas izplatīšanu, lai veicinātu pārredzamību un juridisko noteiktību uzņēmumiem, kas darbojas otras Puses tirgū. Pusēm jāapmainās ar viedokļiem par jautājumiem saistībā ar darbībām, kas vērstas pret konkurenci un kuras var negatīvi ietekmēt divpusējo tirdzniecību un ieguldījumu plūsmas.

21. pants

Pakalpojumi

Puses izveido konsekventu dialogu, kas īpaši vērsts uz informācijas apmaiņu par Pušu attiecīgajām normatīvajām vidēm, veicinot pieeju abu Pušu tirgiem, sekmējot piekļuvi kapitāla un tehnoloģijas avotiem, kā arī veicinot pakalpojumu tirdzniecību starp abiem reģioniem un trešo valstu tirgos.

22. pants

Kapitāla aprite

Puses cenšas atvieglot kapitāla apriti, lai sekmētu šā nolīguma mērķus.

23. pants

Valsts iepirkums

Pušu mērķis ir noteikt procesuālos noteikumus, tostarp pienācīgus pārredzamības un apstrīdēšanas noteikumus, kas atbalsta efektīvas iepirkumu sistēmas izveidi, kas veicina optimālu lietderību publiskajos iepirkumos un atvieglo starptautisko tirdzniecību.

Puses strādā, lai panāktu valsts iepirkuma tirgus savstarpēju atvēršanu nolūkā gūt savstarpēju labumu.

24. pants

Pārredzamība

Puses atzīst pārredzamības un atbilstīgu procedūru nozīmi Pušu ar tirdzniecību saistīto normu pārvaldībā un šajā saistībā vēlreiz apstiprina savas saistības, kā izklāstīts 1994. gada VVTT X pantā un VVPT III pantā.

25. pants

Izejvielas

1. Puses vienojas pastiprināt sadarbību un savstarpējas izpratnes veicināšanu starp abām Pusēm izejvielu jomā.

2. Šīs sadarbības un savstarpējās izpratnes veicināšanas ietvaros jāskar tādas tēmas kā izejvielu nozares normatīvais regulējums (tostarp ieguves rūpniecības ienākumu pārvaldīšana sociālekonomiskajai attīstībai, kā arī vides aizsardzība un drošības noteikumi saistībā ar ieguves rūpniecības un izejvielu nozarēm) un izejvielu tirdzniecība. Nolūkā sekmēt lielāku sadarbību un savstarpēju izpratni jebkura no Pusēm var pieprasīt ad hoc sanāksmes attiecībā uz izejvielu jautājumiem.

3. Puses atzīst, ka pārredzama, nediskriminējoša, nekropļojoša un uz noteikumiem balstīta vide ir vislabākais veids, lai radītu vidi, kas ir labvēlīga ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem izejvielu ražošanā un tirdzniecībā.

4. Ņemot vērā Pušu attiecīgo ekonomikas politiku un mērķus, un nolūkā sekmēt tirdzniecību Puses vienojas veicināt sadarbību attiecībā uz šķēršļu novēršanu izejvielu tirdzniecībā.

5. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma jebkuru jautājumu par izejvielu tirdzniecību var izvirzīt un apspriest Apvienotās komitejas un apakškomitejas sanāksmēs, kuras ir pilnvarotas pieņemt lēmumus par šādiem jautājumiem saskaņā ar 56. pantu, ievērojot iepriekšējos punktos izklāstītos principus.

26. pants

Reģionālā politika

Puses veicina reģionālo attīstības politiku.

27. pants

Intelektuālā īpašuma aizsardzība

1. Puses vēlreiz apstiprina lielo nozīmi, ko tās piešķir intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, un apņemas izveidot atbilstīgus pasākumus ar mērķi nodrošināt šādu tiesību adekvātu un efektīvu aizsardzību un izpildi, jo īpaši attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem.

Turklāt Puses vienojas pēc iespējas ātrāk noslēgt divpusēju nolīgumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

2. Puses apmainās ar informāciju un pieredzi par tādiem jautājumiem kā intelektuālā īpašuma tiesību prakse, veicināšana, izplatīšana, pilnveidošana, pārvalde, saskaņošana, aizsardzība un efektīva piemērošana, šo tiesību pārkāpšanas novēršana, cīņa pret viltošanu un pirātismu, īpaši, ar muitas sadarbības un citu atbilstīgu sadarbības veidu palīdzību, kā arī šo tiesību kontroles un aizsardzības organizāciju dibināšana un stiprināšana. Puses palīdz viena otrai uzlabot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, izmantošanu un tirdzniecību, balstoties uz Eiropas pieredzi, un uzlabot zināšanu izplatīšanu šajā jomā.

28. pants

Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja

1. Ar šo tiek izveidota Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja.

2. Apakškomiteja palīdz Apvienotajai komitejai tās uzdevumu veikšanā, nodarbojoties ar visām tām jomām, kuras aptvertas šajā nodaļā.

3. Apakškomiteja pieņem savu reglamentu.

V SADAĻA

SADARBĪBA TIESISKUMA, BRĪVĪBAS UN DROŠĪBAS JOMĀ

29. pants

Tiesiskums un tiesiskā sadarbība

1. Sadarbojoties tieslietu, brīvības un drošības jomā, Puses īpašu uzmanību pievērš tiesiskuma nostiprināšanai, iestāžu nostiprināšanai visos tiesībaizsardzības līmeņos kopumā un jo īpaši tiesvedības jomā.

2. Pušu sadarbība ietvers arī savstarpēju informācijas apmaiņu par tiesību sistēmām un tiesību aktiem. Puses cenšas attīstīt savstarpēju juridisko palīdzību pastāvošā tiesiskā regulējuma ietvaros.

30. pants

Personas datu aizsardzība

1. Puses vienojas sadarboties, lai paaugstinātu personas datu aizsardzības pakāpi un panāktu atbilstību augstākajiem starptautiskajiem standartiem, piemēram, tiem, kas inter alia ir iekļauti ANO Pamatnostādnēs par elektronisko personas datu datņu noteikumiem (ANO Ģenerālās asamblejas 1990. gada 14. decembra Rezolūcija 45/95).

2. Sadarbība personas datu aizsardzības jomā var ietvert inter alia tehnisko palīdzību informācijas un speciālo zināšanu apmaiņas veidā.

31. pants

Sadarbība migrācijas jomā

1. Puses izveido sadarbību, kuras mērķis ir novērst nelegālo imigrāciju un fizisko personu ar Puses pilsonību nelegālu klātbūtni otras Puses teritorijā.

2. Sadarbības ietvaros, lai novērstu nelegālo imigrāciju, Puses vienojas bez nepamatotas kavēšanās uzņemt atpakaļ savus valstspiederīgos, kas neatbilst vai vairs neatbilst spēkā esošajiem ieceļošanas, uzturēšanās vai dzīvošanas nosacījumiem otras Puses teritorijā. Tālab Puses nodrošinās saviem valstspiederīgajiem atbilstošus personas dokumentus, kas paredzēti šādiem mērķiem. Ja personai, kura jāuzņem atpakaļ, nav nekādu dokumentu vai citu pierādījumu, kas apliecina tās valstspiederību, attiecīgās dalībvalsts vai Mongolijas kompetentās diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības pēc Mongolijas vai attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma veic pasākumus, lai intervētu šo personu nolūkā noteikt tās valstspiederību.

3. ES finansiāli palīdzēs īstenot šo vienošanos, izmantojot attiecīgos divpusējās sadarbības instrumentus.

4. Puses vienojas pēc jebkuras Puses pieprasījuma apspriest nolīgumu starp ES un Mongoliju, ar kuru reglamentē konkrētās saistības uzņemt atpakaļ to valstspiederīgos, ietverot saistības citu valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem.

32. pants

Sadarbība nelegālu narkotiku apkarošanas jomā

1. Puses sadarbojas, lai nodrošinātu līdzsvarotu pieeju, izmantojot efektīvu koordināciju kompetento iestāžu starpā, tostarp veselības, tieslietu, muitas un iekšlietu nozarēs un citās attiecīgās nozarēs, ar mērķi samazināt nelegālo narkotiku piedāvājumu, kontrabandu un pieprasījumu pēc tām, pienācīgi ņemot vērā cilvēktiesības. Šīs sadarbības mērķis ir arī samazināt ar narkotikām saistīto kaitējumu, risināt sintētisko narkotiku ražošanas, kontrabandas un lietošanas problēmas un panākt to, ka efektīvāk tiek novērsta narkotisko un psihotropo vielu nelegālajā ražošanā izmantoto narkotiku prekursoru novirzīšana.

2. Puses vienojas par sadarbības līdzekļiem šo mērķu sasniegšanai. Pasākumi ir balstīti uz vispārīgi atzītiem principiem, kas atbilst attiecīgajām starptautiskajām konvencijām, Politisko deklarāciju un Īpašo deklarāciju par narkotisko vielu pieprasījuma samazināšanas pamatprincipiem, ko apstiprināja 1998. gada jūnijā 20. ANO Ģenerālās asamblejas ārkārtas sesijā (UNGASS) par narkotiskajām vielām, un Politisko deklarāciju un Rīcības plānu, kuru 2009. gada martā pieņēma ANO Narkotisko vielu komisijas 52. sanāksmē.

3. Pušu sadarbība ietver tehnisko un administratīvo palīdzību, jo īpaši šādās jomās: valsts tiesību aktu un politikas izstrādē, valsts iestāžu un informācijas centru izveidē, atbalsta sniegšanā pilsoniskās sabiedrības pūlēm narkotiku apkarošanas jomā un centieniem samazināt pieprasījumu pēc narkotikām un to nodarīto kaitējumu, personāla apmācības jomā, ar narkotikām saistītu pētījumu veikšanā, kā arī narkotiku prekursoru, ko izmanto nelegālai narkotiku un psihotropo vielu ražošanai, novirzīšanas novēršanā. Puses var vienoties sadarboties arī citās jomās.

33. pants

Sadarbība organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanā

Puses vienojas sadarboties, lai apkarotu organizēto noziedzību, ekonomikas un finanšu noziegumus, kā arī korupciju. Šādas sadarbības mērķis galvenokārt ir īstenot un sekmēt attiecīgos starptautiskos standartus un dokumentus, piemēram, ANO Konvenciju cīņai pret starptautisko organizēto noziedzību un tai pievienotos protokolus, kā arī ANO Pretkorupcijas konvenciju.

34. pants

Sadarbība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā

1. Puses vienojas par vajadzību strādāt un sadarboties, lai novērstu, ka to finanšu sistēmas un noteikti ar finansēm nesaistīti uzņēmumi un profesijas tiek izmantotas tādu līdzekļu legalizēšanai, kas iegūti jebkādu kriminālu darbību, piemēram, narkotiku kontrabandas un korupcijas rezultātā.

2. Abas Puses vienojas sekmēt tehnisko un administratīvo palīdzību, lai izstrādātu un īstenotu noteikumus un efektīvi darbojošos mehānismus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai. Konkrēti, sadarbība paredz attiecīgas informācijas apmaiņu attiecīgo tiesību aktu ietvaros un tādu atbilstošu standartu pieņemšanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai, kuri ir līdzvērtīgi standartiem, ko pieņēmusi Savienība un šajā jomā aktīvi darbojošās starptautiskās iestādes, piemēram, Finanšu darījumu darba grupa (FATF).

VI SADAĻA

SADARBĪBA CITĀS NOZARĒS

35. pants

Sadarbība cilvēktiesību jomā

1. Puses vienojas sadarboties, lai sekmētu cilvēktiesību veicināšanu un efektīvu aizsardzību, tostarp attiecībā uz starptautisko cilvēktiesību instrumentu ratifikāciju un īstenošanu.

2. Šādā sadarbībā var inter alia ietilpt:

36. pants

Sadarbība finanšu pakalpojumu jomā

1. Puses vienojas panākt saskaņotākus kopīgus noteikumus un standartus un stiprināt sadarbību ar mērķi uzlabot uzskaites, uzraudzības un normatīvās sistēmas banku, apdrošināšanas un citās finanšu jomās.

2. Puses sadarbojas, lai izstrādātu normatīvo regulējumu, infrastruktūru un cilvēkresursus, kā arī, lai Mongolijas kapitāla tirgū ieviestu uzņēmumu pārvaldību un starptautiskos grāmatvedības standartus divpusējās sadarbības ietvaros saskaņā ar VVPT un PTO saistībām attiecībā uz Savstarpējās saprašanās dokumentu par par finanšu pakalpojumiem.

37. pants

Ekonomikas politikas dialogs

1. Puses vienojas sadarboties, lai veicinātu informācijas apmaiņu par to attiecīgo ekonomikas politiku un tendencēm, kā arī pieredzes apmaiņu attiecībā uz ekonomikas politikas koordinēšanu reģionālās ekonomiskās sadarbības un integrācijas kontekstā.

2. Puses apņemas padziļināt dialogu starp savām iestādēm ar ekonomiku saistītos jautājumos, un tajā pēc Pušu vienošanās var ietvert tādas jomas kā monetārā politika, fiskālā politika, tostarp uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem, publiskās finanses, makroekonomiskā stabilizācija un ārējais parāds.

3. Puses sadarbojas un veicina savstarpēju izpratni abu Pušu starpā ekonomikas dažādošanas un rūpniecības attīstības jomā.

38. pants

Laba nodokļu jomas pārvaldība

Lai stiprinātu un attīstītu saimniecisko darbību, vienlaikus ņemot vērā vajadzību izstrādāt atbilstošu normatīvo regulējumu, Puses atzīst un apņemas īstenot nodokļu jomas labas pārvaldības principus, kuriem dalībvalstis pievienojušās Savienības līmenī. Šajā nolūkā, neierobežojot Savienības un dalībvalstu kompetenci, Puses uzlabos starptautisko sadarbību nodokļu jomā, veicinās likumīgu nodokļu ieņēmumu iekasēšanu un izstrādās pasākumus iepriekš minēto principu efektīvai īstenošanai.

39. pants

Rūpniecības politika un MVU sadarbība

Puses, ņemot vērā to attiecīgo ekonomikas politiku un mērķus, vienojas veicināt rūpniecības politikas sadarbību visās jomās, kas tiek uzskatītas par piemērotām, lai uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju, inter alia izmantojot:

40. pants

Tūrisms

1. Ņemot vērā Pasaules Tūrisma organizācijas Pasaules Tūrisma ētikas kodeksu un ilgtspējības principus, kas ir “Vietējā darba kārtība 21” pamatā, Puses veic pasākumus, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un izveidotu labāko praksi, tādējādi nodrošinot līdzsvarotu un ilgtspējīgu tūrisma attīstību.

2. Puses vienojas attīstīt sadarbību saistībā ar dabas un kultūras mantojuma aizsardzību un tā potenciāla palielināšanu, mīkstinot tūrisma negatīvo ietekmi un veicinot tūrisma uzņēmējdarbības pozitīvu ieguldījumu vietējo kopienu ilgtspējīgā attīstībā, inter alia attīstot ekotūrismu, vienlaikus respektējot vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu cieņu un intereses, kā arī uzlabojot mācības tūrisma nozarē.

41. pants

Informācijas sabiedrība

1. Atzīstot, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģijas ir būtiska mūsdienu pasaules sastāvdaļa un ka tām ir svarīga nozīme ekonomikas un sociālajā attīstībā, Puses apņemas apmainīties ar viedokli par savu attiecīgo politiku šajā jomā, lai veicinātu ekonomikas attīstību.

2. Sadarbība šajā jomā inter alia ietver:

42. pants

Audiovizuālie un plašsaziņas līdzekļi

Puses rosinās, atbalstīs un atvieglos apmaiņu, sadarbību un dialogu starp to attiecīgajām iestādēm un pārstāvjiem audiovizuālo un plašsaziņas līdzekļu jomā. Tās vienojas izveidot regulāru dialogu par politiku šajās jomās.

43. pants

Sadarbība zinātnē un tehnoloģijā

1. Puses vienojas stiprināt sadarbību zinātnē un tehnoloģiju izstrādē jomās, kurās Puses ir savstarpēji ieinteresētas un kas ir savstarpēji izdevīgas.

2. Šādas sadarbības mērķi ir:

3. Sadarbība var izpausties kā kopīgi pētniecības projekti un zinātnieku apmaiņa, tikšanās un mācības, izmantojot starptautiskās mācību un mobilitātes shēmas un apmaiņas programmas, pēc iespējas vairāk izplatot pētniecības, mācību un labākās prakses rezultātus.

4. Šie sadarbības pasākumi ir saskaņā ar abu Pušu normatīvajiem aktiem. To pamatā ir savstarpīguma, taisnīgas attieksmes un abpusēja izdevīguma principi, un tie nodrošina efektīvu intelektuālā īpašuma aizsardzību.

5. Puses vienojas pielikt visas pūles, lai palielinātu sabiedrības informētību par iespējām, ko sniedz attiecīgās sadarbības programmas zinātnes un tehnoloģiju jomā.

44. pants

Enerģētika

1. Puses apņemas pastiprināt sadarbību enerģētikas jomā, lai:

2. Šajā nolūkā Puses vienojas sekmēt saziņu un kopīgu izpēti, lai gūtu abpusēju labumu, jo īpaši ar attiecīgo reģionālo un starptautisko satvaru starpniecību. Atsaucoties uz 43. pantu un 2002. gadā Johannesburgā notikušās Vispasaules sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību (WSSD) secinājumiem, Puses norāda vajadzību pievērst uzmanību saiknēm starp pieejamu piekļuvi energoapgādes pakalpojumiem un ilgtspējīgu attīstību. Šīs darbības var veicināt sadarbībā ar Eiropas Savienības Enerģētikas iniciatīvu, kas tika uzsākta WSSD.

3. Kodolmateriālu tirdzniecība notiek saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma noteikumiem. Ja nepieciešams, uz kodolmateriālu tirdzniecību attiecina īpaša nolīguma noteikumus, kas noslēdzams starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Mongoliju.

45. pants

Transports

1. Puses vienojas sadarboties attiecīgajās transporta politikas jomās, lai uzlabotu ieguldījumu iespējas, preču un pasažieru pārvadājumus, veicinātu aviācijas drošumu un drošību, apkarotu pirātismu, aizsargātu vidi un palielinātu Pušu transporta sistēmu efektivitāti.

2. Pušu sadarbības mērķis šajā jomā ir veicināt:

46. pants

Izglītība un kultūra

1. Puses vienojas veicināt izglītības un kultūras sadarbību, kas pienācīgi ņem vērā to daudzveidību, lai palielinātu savstarpējo izpratni un zināšanas par abu Pušu attiecīgajām kultūrām. Šim nolūkam Puses atbalstīs un veicinās savu kultūras iestāžu un pilsoniskās sabiedrības darbību.

2. Puses cenšas veikt atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu kultūras apmaiņu un īstenotu kopīgas iniciatīvas dažādās kultūras jomās, tostarp sadarbību kultūras mantojuma saglabāšanā, ievērojot kultūras daudzveidību.

3. Puses vienojas apspriesties un sadarboties attiecīgajos starptautiskajos forumos, piemēram, UNESCO, lai sasniegtu kopīgus mērķus un veicinātu kultūru daudzveidību, kā arī kultūras mantojuma aizsardzību. Attiecībā uz kultūras daudzveidību Puses vienojas arī sekmēt UNESCO2005. gada 20. oktobrī pieņemtās Konvencijas par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu ratificēšanu un īstenošanu.

4. Turklāt Puses liek uzsvaru uz pasākumiem, kas paredzēti, lai veidotu saites starp Pušu specializētajām aģentūrām un rosinātu apmaiņu ar informāciju, zinātību, studentiem, ekspertiem, jauniešiem un jauniešu organizatoriem, un tehniskajiem resursiem, izmantojot iespējas, ko piedāvā Eiropas Savienības programmas Āzijā izglītības un kultūras jomā, kā arī pieredzi, ko abas Puses ieguvušas šajā jomā. Abas Puses vienojas arī veicināt attiecīgo augstākās izglītības programmu, piemēram, Erasmus Mundus programmas, īstenošanu nolūkā veicināt sadarbību un augstākās izglītības modernizāciju, kā arī rosināt akadēmisko mobilitāti.

47. pants

Vide, klimata pārmaiņas un dabas resursi

1. Puses vienojas par nepieciešamību saglabāt un ilgtspējīgā veidā apsaimniekot dabas resursus un bioloģisko daudzveidību kā pamatu pašreizējo un nākamo paaudžu attīstībai.

2. Puses vienojas, ka sadarbībai šajā jomā ir jāveicina vides saglabāšana un uzlabošana ar mērķi nodrošināt ilgtspējīgu attīstību. Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību rezultāti un attiecīgo vides jomas daudzpusējo nolīgumu īstenošana jāņem vērā visos pasākumos, ko veic Puses saskaņā ar šo nolīgumu.

3. Puses vienojas sadarboties klimata pārmaiņu jomā, lai pielāgotos klimata pārmaiņu nelabvēlīgajām sekām, mazinātu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas un orientētu savas tautsaimniecības uz ilgtspējīgu izaugsmi ar zemu oglekļa emisiju līmeni. Šajā saistībā Puses izpētīs oglekļa tirgus mehānismu izmantojumu.

4. Puses vienojas sadarboties, lai stiprinātu tirdzniecības un vides politikas savstarpējo efektivitāti un veicinātu vides apsvērumu iekļaušanu visās sadarbības jomās.

5. Puses apņemas turpināt un stiprināt sadarbību reģionālajās programmās par vides aizsardzību jo īpaši saistībā ar:

6. Puses sekmē savstarpēju piekļuvi šīs jomas programmām saskaņā ar šo programmu īpašajiem noteikumiem:

48. pants

Lauksaimniecība, mājlopi, zivsaimniecība un lauku attīstība

Puses vienojas rosināt dialogu attiecībā uz lauksaimniecību, mājlopiem, zivsaimniecību un lauku attīstību. Puses apmainīsies ar informāciju un attīstīs attiecības saistībā ar:

49. pants

Veselība

1. Puses vienojas sadarboties veselības jomā, aptverot tādus jautājumus kā veselības aizsardzības sistēmas reformēšana, galvenās infekcijas slimības un citi draudi veselībai, slimības, kas nav lipīgas, starptautiskus nolīgumus veselības aizsardzības jomā, lai uzlabotu veselības aizsardzības apstākļus un uzlabotu sabiedrības veselības līmeni.

2. Sadarbību īsteno, galvenokārt izmantojot:

50. pants

Nodarbinātība un sociālie jautājumi

1. Puses vienojas uzlabot sadarbību nodarbinātības un sociālo lietu jomā, tostarp sadarbību jautājumos par reģionālo un sociālo kohēziju, veselību un drošību darbavietā, dzimumu līdztiesību un pienācīgu darbu nolūkā stiprināt globalizācijas sociālo dimensiju.

2. Puses atkārtoti apstiprina vajadzību atbalstīt tādu globalizāciju, kas sniedz labumu visiem, sekmēt pilnīgu un ražīgu nodarbinātību, kā arī pienācīgas darbavietas kā būtisku elementu, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra Rezolūciju 60/1 (Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultāts) un ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes augstākā līmeņa sanāksmes 2006. gada jūlija Ministru deklarāciju (ANO Ekonomikas un sociālo lietu padome, E/2006/L.8, 2006. gada 5. jūlijs). Puses ņem vērā to ekonomiskās un sociālas situācijas attiecīgās iezīmes un atšķirīgo raksturu.

3. Puses vēlreiz apstiprina savas saistības pilnībā ievērot un efektīvi īstenot starptautiski atzītus darba un sociālos pamatstandartus, kā paredzēts konkrēti 1998. gada SDO Deklarācijā par pamattiesībām un principiem darbā un 2008. gada SDO Deklarācijā par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai. Visos pasākumos, ko Puses īsteno saskaņā ar šo nolīgumu, tiek ņemta vērā attiecīgo daudzpusējo nolīgumu īstenošana sociālajā un nodarbinātības jomā. Puses vienojas sadarboties un attiecīgā gadījumā sniegt tehnisko palīdzību, lai ratificētu un efektīvi īstenotu visas SDO konvencijas, uz kurām attiecas 1998. gada SDO deklarācija un citas attiecīgās konvencijas.

4. Sadarbības veidi var inter alia ietvert konkrētas programmas un projektus pēc savstarpējas vienošanās, kā arī dialogu, sadarbību un iniciatīvas savstarpēju interešu jautājumos divpusējā vai daudzpusējā līmenī, piemēram SDO.

51. pants

Statistika

1. Puses vienojas veicināt statistikas metožu un prakses, tostarp statistikas vākšanas un izplatīšanas, saskaņošanu, tādējādi dodot tām iespēju uz abpusēji pieņemama pamata izmantot statistiku par preču un pakalpojumu tirdzniecību un, plašākā nozīmē, par jebkuru citu šā nolīguma aptverto jomu, kas ir piemērota statistiskas vākšanai, apstrādei, analīzei un izplatīšanai.

2. Puses vienojas sekmēt tiešas saziņas izveidi starp attiecīgajām iestādēm ar mērķi stiprināt draudzīgu sadarbību statistikas jomā, palielināt statistikas iestāžu spējas, modernizējot un uzlabojot statistikas sistēmas kvalitāti, stiprināt cilvēkresursus, nodrošināt mācības visās nozīmīgajās jomās, kā arī atbalstīt valsts statistikas sistēmas, kas izstrādātas saskaņā ar starptautiski atzītu praksi, tostarp vajadzīgās infrastruktūras.

3. Sadarbība aptver savstarpēji interesējošas jomas, uzsverot turpmāk minētās jomas.

52. pants

Pilsoniskā sabiedrība

1. Puses atzīst organizētas pilsoniskās sabiedrības, jo īpaši akadēmisko aprindu, nozīmi un potenciālo ieguldījumu dialogā un sadarbības procesā saskaņā ar šo nolīgumu un vienojas veicināt efektīvu dialogu ar organizētu pilsonisko sabiedrību un tās efektīvu līdzdalību.

2. Ievērojot katras Puses juridiskos un administratīvos noteikumus, organizēta pilsoniskā sabiedrība var

53. pants

Sadarbība valsts un sabiedrības pārvaldes modernizācijā

Puses vienojas sadarboties, lai modernizētu sabiedrības pārvaldi. Sadarbības centrā šajā jomā ir:

54. pants

Sadarbība katastrofu risku pārvaldības jomā (DRM)

1. Puses vienojas palielināt sadarbību DRM jomā, pastāvīgi izstrādājot un īstenojot pasākumus, lai samazinātu dabas katastrofu radīto risku kopienām un ierobežotu to sekas visos sabiedrības slāņos. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš preventīvām darbībām un aktīvai pieejai dabas katastrofu radīto draudu un risku mazināšanai, kā arī neaizsargātības novēršanai.

2. Sadarbība šajā jomā īpaši ir vērsta uz šādiem programmas elementiem:

VII SADAĻA

SADARBĪBAS LĪDZEKĻI

55. pants

Sadarbības un finanšu interešu aizsardzības resursi

1. Lai sasniegtu nolīgumā noteiktos sadarbības mērķus, Puses vienojas, savu iespēju robežās un ievērojot savus tiesību aktus, piešķirt atbilstošus resursus, tostarp finanšu resursus.

2. Puses vienojas veicināt savstarpējas tehniskās un administratīvās palīdzības izstrādāšanu un īstenošanu ar mērķi efektīvi aizsargāt Pušu finanšu intereses attīstības palīdzības jomā un citos finansētos sadarbības pasākumos. Puses nekavējoties reaģē uz prasību pēc savstarpējas administratīvas palīdzības, ko pauž jebkuras Puses tiesu un/vai izmeklēšanas iestādes ar mērķi uzlabot krāpšanas un nelikumību apkarošanu.

3. Puses mudina Eiropas Investīciju banku turpināt tās darbību Mongolijā saskaņā ar tās procedūrām un finansēšanas kritērijiem.

4. Puses īsteno finanšu palīdzības pasākumus saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem un sadarbojas, lai aizsargātu Eiropas Savienības un Mongolijas finanšu intereses. Puses veic efektīvus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkādas citas pretlikumīgas darbības, inter alia izmantojot savstarpēju administratīvo un juridisko palīdzību jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums. Jebkurā turpmākā nolīgumā vai finanšu instrumentā, kas noslēdzams Pušu starpā, iekļauj īpašas finansiālās sadarbības klauzulas attiecībā uz pārbaužu veikšanu uz vietas, inspekcijām, kontroli un pret krāpšanu vērstiem pasākumiem, tostarp tiem, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

VIII SADAĻA

INSTITUCIONĀLĀ SISTĒMA

56. pants

Apvienotā komiteja

1. Puses vienojas saskaņā ar šo nolīgumu izveidot Apvienoto komiteju, kurā ietilpst abu Pušu atbilstīgi augsta līmeņa pārstāvji, kuru uzdevumi ir:

2. Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Apvienotajai komitejai un saskaņā ar 28. pantu izveidotajai apakškomitejai ir pilnvaras pieņemt lēmumus gadījumos, kas paredzēti šajā nolīgumā. Lēmumus sagatavo pēc Pušu savstarpējas vienošanās pēc tam, kad ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas abām Pusēm vajadzīgas nostājas izveidošanai par lēmumiem. Lēmumi ir Pusēm saistoši, un tās veic pasākumus, kas vajadzīgi to izpildei.

3. Apvienotā komiteja parasti tiekas katru gadu pārmaiņus Ulanbatorā un Briselē dienā, kas tiek noteikta, savstarpēji vienojoties. Pusēm vienojoties, var rīkot arī Apvienotās komitejas ārkārtas sanāksmes. Apvienoto komiteju pārmaiņus vada viena vai otra Puse. Apvienotās komitejas sanāksmju darba kārtību nosaka, Pusēm savstarpēji vienojoties.

4. Apvienotā komiteja var izveidot specializētās darba grupas, kas tai palīdzētu uzdevumu izpildē. Šīs darba grupas Apvienotajai komitejai katrā tās sanāksmē sniedz sīkus ziņojumus par savu darbību.

5. Puses vienojas par to, ka Apvienotās komitejas pienākums ir arī nodrošināt, lai pareizi darbotos visi nozaru nolīgumi vai protokoli, kas noslēgti vai kas var tikt noslēgti starp Pusēm.

6. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

IX SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

57. pants

Turpmākas attīstības klauzula

1. Puses pēc abpusējas piekrišanas var paplašināt šo nolīgumu, lai uzlabotu sadarbības līmeni, tostarp noslēdzot pie šā nolīguma papildu nolīgumus vai protokolus par konkrētām nozarēm vai darbībām.

2. Attiecībā uz šā nolīguma īstenošanu jebkura no Pusēm var izteikt priekšlikumus par sadarbības jomu paplašināšanu, ņemot vērā tā piemērošanas gaitā gūto pieredzi.

58. pants

Citi nolīgumi

Neskarot attiecīgos noteikumus Līgumā par Eiropas Savienību un Līgumā par Eiropas Savienības darbību, šis nolīgums un saskaņā ar to veiktās darbības neietekmē dalībvalstu pilnvaras iesaistīties divpusējos sadarbības pasākumos ar Mongoliju vai attiecīgos gadījumos noslēgt jaunus partnerības un sadarbības nolīgumus ar Mongoliju.

Šis nolīgums neietekmē to saistību piemērošanu vai īstenošanu, ko attiecīgās Puses uzņēmušās attiecībās ar trešām personām.

59. pants

Saistību izpilde

1. Katra Puse var ziņot Apvienotajai komitejai par domstarpībām attiecībā uz šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu.

2. Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse nepilda kādas saistības saskaņā ar šo nolīgumu, tā var veikt attiecīgus pasākumus.

3. Pirms šādi rīkoties, izņemot īpašas steidzamības gadījumos, Puse iesniedz Apvienotajai komitejai visu attiecīgo informāciju, kas nepieciešama pilnīgai situācijas izpētei, lai rastu risinājumu, kas ir pieņemams visām Pusēm.

4. Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod tiem pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Par šādiem pasākumiem nekavējoties ziņo otrai Pusei un par tiem apspriežas Apvienotajā komitejā, ja otra Puse to pieprasa.

5. Šā nolīguma pareizas interpretācijas un praktiskās piemērošanas labad Puses vienojas par to, ka ar jēdzienu “īpašas steidzamības gadījumi” 3. punktā saprot gadījumu, kad kāda no Pusēm izdarījusi būtisku šā nolīguma pārkāpumu. Šā nolīguma būtisks pārkāpums ir:

60. pants

Iespējas

Lai sekmētu sadarbību nolīguma ietvaros, abas Puses piekrīt amatpersonām un ekspertiem, kas iesaistīti sadarbības īstenošanā, savu funkciju veikšanai nodrošināt vajadzīgās iespējas saskaņā ar abu Pušu iekšējo regulējumu.

61. pants

Teritoriālā piemērošana

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijā, kurā piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar minēto līgumu noteikumiem, un, no otras puses, Mongolijas teritorijā.

62. pants

Pušu definīcija

Šajā nolīgumā “Puses” ir Savienība vai tās dalībvalstis vai Savienība un tās dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām, no vienas puses, un Mongolija, no otras puses.

63. pants

Stāšanās spēkā un ilgums

1. Šis nolīgums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko datumam, kurā pēdējā Puse paziņojusi otrai par to, ka tiesiskās procedūras, kas nepieciešamas šim nolūkam, ir pabeigtas.

2. Šis nolīgums ir noslēgts uz pieciem gadiem. Tas tiks automātiski pagarināts par turpmākiem viena gada termiņiem, ja vien kāda no Pusēm sešus mēnešus pirms nākamā viena gada termiņa rakstiski nepaziņo otrai Pusei par tās nodomu nepagarināt šo nolīgumu.

3. Šo nolīgumu groza pēc Pušu vienošanās. Jebkādi grozījumi stājas spēkā tikai tad, kad pēdējā Puse ir paziņojusi otrai, ka ir pabeigtas visas vajadzīgās formalitātes.

4. Ja viena Puse ievieš stingrāku tirdzniecības režīmu attiecībā uz izejvielu eksportu, piemēram, ieviešot jaunus aizliegumus, ierobežojumus, jebkāda veida nodevas vai maksājumus, kas neatbilst 1994. gada VVTT VIII, XI, XX vai XXI panta attiecīgo noteikumu prasībām vai nav atļauti saskaņā ar PTO atbrīvojumu, vai kuriem nav piekritusi Apvienotā komiteja vai Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja saskaņā ar 56. pantu, nekā tas režīms, kas ir spēkā šā nolīguma parafēšanas dienā, otra Puse var pieņemt atbilstīgus pasākumus saskaņā ar 59. panta 3. un 4. punktu.

5. Šo nolīgumu var izbeigt viena Puse ar rakstisku denonsēšanas paziņojumu, kas iesniegts otrai Pusei. Izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu.

64. pants

Paziņojumi

Paziņojumus, kas veikti saskaņā ar 63. pantu, iesniedz attiecīgi Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretāram un Mongolijas Ārlietu ministrijā.

65. pants

Autentiskais teksts

Šis nolīgums ir sagatavots angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un mongoļu valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski.

Съставено в Улан Батор на тридесети април две хиляди и тринадесета година.

Hecho en Ulán Bator, el treinta de abril de dos mil trece.

V Ulánbátaru dne třicátého dubna dva tisíce třináct.

Udfærdiget i Ulaanbaatar den tredivte april to tusind og tretten

Geschehen zu Ulan-Bator am dreißigsten April zweitausenddreizehn.

Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta aprillikuu kolmekümnendal päeval Ulaanbaataris.

Έγινε στο Ουλάν Μπατόρ, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες δεκατρία.

Done at Ulaanbaatar on the thirtieth day of April in the year two thousand and thirteen.

Fait à Oulan-Bator, le trente avril deux mille treize.

Fatto a Ulan-Bator, addì trenta aprile duemilatredici.

Ulanbatorā, divi tūkstoši trīspadsmitā gada trīsdesmitajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai tryliktų metų balandžio trisdešimtą dieną Ulan Batore.

Kelt Ulánbátorban, a kétezer-tizenharmadik év április havának harmincadik napján.

Magħmul f'Ulaanbaatar, fit-tletin jum ta’ April tas-sena elfejn u tlettax.

Gedaan te Ulaanbaatar, de dertigste april tweeduizend vier dertien.

Sporządzono w Ułan Bator dnia trzydziestego kwietnia roku dwa tysiące trzynastego.

Feito em Ulaanbaatar, em trinta de abril de dois mil e treze.

Întocmit la Ulan Bator la treizeci aprilie două mii treisprezece.

V Ulanbátare tridsiateho apríla dvetisíctrinásť.

V Ulaanbaatarju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč trinajst.

Tehty Ulaanbaatarissa kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakolmetoista.

Som skedde i Ulaanbaatar den trettionde april tjugohundratretton.

Энэхүү хэлэлцээрийг Улаанбаатар хотноо 2013 оны 4 дүгээр сарын 30-ны өдөр үйлдэв.

Voor het Koninkrijk België Pour le Royaume de Belgique Für das Königreich Belgien Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest. Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Za Českou republiku

For Kongeriget Danmark

Für die Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi nimel

Thar cheann Na hÉireann For Ireland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Per la Repubblica italiana

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Latvijas Republikas vārdā –

Lietuvos Respublikos vardu

Pour la Grand-Duché de Luxembourg

A Magyar Köztársaság részéről

Għal Malta

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Pela República Portuguesa

Pentru România

Za Republiko Slovenijo

Za Slovenskú republiku

Suomen tasavallan puolesta För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

За Европейския съюз Рог la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen