Rezolūcija par veselības aprūpes un medikamentu pieejamību, jo īpaši novārtā atstātu slimību gadījumos



Oficiālais Vēstnesis 058 , 01/03/2008 Lpp. 0029 - 0035



Rezolūcija [1] par ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) ietekmi Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja, - tiekoties no 2007. gada 19. līdz 22. novembrim Kigali (Ruandā), - ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, - ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma [2] mērķus ieguldījumu un privātā sektora attīstības atbalsta un tirdzniecības jomā, - ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) Pasaules ieguldījuma ziņojumus (2005./2006. gads) un tās ziņojumu par ekonomisko attīstību Āfrikā: vēlreiz pārdomājot ieguldījumu lomu (2006. gads), - ņemot vērā ANO Rūpniecības attīstības organizācijas (UNIDO) ziņojumu par Āfrikas ārvalstu ieguldītāju pārskatu (2005./2006. gads), - ņemot vērā tās 2002. gada marta Keiptaunas Deklarāciju par turpmākajām sarunām par jauniem tirdzniecības nolīgumiem, - ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķu deklarāciju (2000. gads) un tās saistības attiecībā uz nabadzības izskaušanu, - ņemot vērā starptautiskās sabiedrības saistības, kas noteiktas ANO Tirdzniecības un attīstības konferencē (Monterejā, 2002. gadā), jo īpaši attiecībā uz starptautisko resursu mobilizēšanu un finanšu resursu tīrās plūsmas paplašināšanu, un tehnisko sadarbību attīstībai, lai cita starpā sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, - ņemot vērā Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.126/07/galīgā redakcija), A. tā kā ĀTI ir svarīga loma saņēmēju valstu attīstības procesā, jo īpaši nodrošinot gan kapitālu, gan arī tehnoloģijas un līdz ar to radot prasmes, zinātību un piekļuvi tirgum, kas veicina resursu izmantošanas lielāku efektivitāti un augstāku produktivitāti; B. tā kā privātā kapitāla plūsma uz attīstības valstīm pēdējos gados ir pieaugusi un tai kā finansējuma avotam ir pieaugoša nozīme, salīdzinot ar oficiālo attīstības palīdzību (OAP); C. tā kā ĀTI sekmē izaugsmi, iekļaujot saņēmējas valsts ražošanas procesā jaunus ieguldījumus un tehnoloģijas, ĀTI var paplašināt piegādes jaudas ĀKK valstīs un veicināt dinamiskas ieguldījuma un eksporta saiknes izveidi, kas varētu palīdzēt šīm valstīm sasniegt to ekonomiskās izaugsmes un attīstības mērķus, arī Tūkstošgades attīstības mērķus; D. uzskata, ka ĀTI var būt liela nozīme Āfrikas valstu ekonomikas transformācijā, turklāt rezultāti būs atkarīgi gan no ieguldījumu kvantitātes, gan no kvalitātes, un uzsver, ka ES un Āfrikas attiecību uzdevums ir kritiski apsvērt tādu ĀTI piesaistīšanu un regulēšanu, kuri veicinātu taisnīgu izaugsmi, radot darbavietas un atbalstot un uzlabojot vietējo rūpniecību; E. apzinoties šķēršļus ĀTI plūsmām, kas ļoti atšķiras ĀKK valstīs un atsevišķos reģionos, ietverot cita starpā vadības pamatjautājumus, tiesisko regulējumu un korporatīvo klimatu, iestāžu skaitu, finanšu starpniecības pakāpi un tādus ar atrašanās vietu saistītus faktorus kā transports un infrastruktūra, izglītība, kvalificēta darbaspēka pieejamība un veselība; F. tā kā vairumā ĀKK valstu ekonomiku ir ieviesti tādi tiesību akti, kas ārvalstu investoriem piedāvā plašu garantiju un iespēju spektru, arī samazinātus ierobežojumus zemes un nekustamā īpašuma īpašumtiesībām, un ārvalstu valūtas maiņas ierobežojumus, līdz ar to garantējot ārvalstu investoriem tiesības repatriēt kapitālu un peļņu; G. tā kā daudzu ĀKK valstu ekonomikā ir ieviesti tiesību akti, kas ļauj ārvalstu investoriem piedalīties privatizācijas programmās, un šīs valstis piedāvā ievērojamus nodokļu atvieglojumus; H. tā kā ĀKK valstis ir noslēgušas 210 divpusējos ieguldījumu līgumus (DIL) ar ES dalībvalstīm un pieaug arī noslēgto līgumu skaits ar citām jaunattīstības valstīm; I. tā kā papildu finanšu resursu pieejamībai, arī ĀTI apjomīgākai ieplūdei un tirdzniecības iespējām, ir ievērojama nozīme attiecībā uz ĀKK valstu ekonomisko un sociālo stabilitāti un šo valstu ilgtspējīgu attīstību, ĀTI svarīgums 1. uzskata, ka, ņemot vērā ilgtermiņa attīstības finansēšanai nepietiekamos resursus, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķus, kas šķiet aizvien grūtāk sasniedzami līdz 2015. gadam, ĀTI piesaistīšana ir ieņēmusi svarīgu vietu ekonomikas atjaunošanas stratēģijās; 2. uzsver vajadzību atbalstīt ĀKK valstis lielāku ārvalstu tiešo ieguldījumu piesaistē un atbilstīgu tehnoloģiju pārņemšanā, lai sekmēto ĀKK valstu attīstību un konkurētspēju; 3. uzskata, ka jāpārskata pasākumi ĀTI piesaistīšanai un rūpīgi jāpievēršas izmaksu un ieguvumu aspektam, ņemot vērā arī vides degradāciju un sociālās problēmas, kā arī ieguldījumu tautsaimniecības ilgtspējīgas attīstības mērķos; Korporatīvā vide 4. atkārtoti apstiprina ĀKK valstu primāro atbildību par savu attīstību un valstu atbildības izšķirošo lomu attiecībā uz attīstības centieniem, iekļaujot arī ilgtspējīgu makroekonomisko stabilitāti un uzņēmējdarbības vidi; 5. uzsver ar atrašanās vietu saistītu faktoru, piemēram, ekonomiskā un sociālā infrastruktūra, uzņēmējdarbības vide, vietējā tirgus apstākļi, resursu pieejamība, aktīvu ieguldījumu veicināšanas iniciatīvas un līdzekļu pieejamība, izšķirošo nozīmi lēmumu ietekmēšanā par ieguldījumiem saņēmējā valstī; 6. atzinīgi vērtē pēdējā laikā izrādīto uzmanību, kas veltīta pārvaldības un pārredzamības stiprināšanai, lai nodrošinātu atbalstu nabadzīgajiem; 7. uzsver, ka daudzām ĀKK valstīm joprojām vajadzīgs liels atbalsts valsts ieguldījumos, lai pārvarētu šī reģiona augstās transporta izmaksas, parasti mazos tirgus, zemas ražības lauksaimniecību, nelabvēlīgos agroklimatiskos apstākļus, slimību lielo slogu un ārvalstu tehnoloģiju lēno izplatību; Eiropas ĀTI veicināšana 8. atzīst, ka saņēmējas valsts virzītāji — veicinošie faktori — un reģionālā sadarbība var panākt lielāku finansiālo stabilitāti, labāku politikas koordināciju, uzlabotu infrastruktūras plānošanu un dinamiskāku rūpnieciskās attīstības modeli, kas var sekmēt labvēlīgākus apstākļus ieguldījumiem gan pašmāju, gan ārvalstu uzņēmumiem; 9. aicina ĀKK valstis pakāpeniski padziļināt to attiecīgās reģionālās integrācijas iniciatīvu un darbaspēka sadalījumu; 10. papildus uzsver izcelsmes valsts virzītāju — piespiedu faktoru — izšķirošo nozīmi, kas ietver cita starpā tirgus un tirdzniecības apstākļus, uzņēmējdarbības apstākļus un šīs valsts valdības politiku; 11. aicina ES valstis un Eiropas Komisiju saglabāt Eiropas starptautisko kompāniju uzraudzības un revīzijas augsto standartu, jo īpaši jutīgos sektoros, saglabājot to atbildību atbilstīgi augstākiem korporatīvās atbildības standartiem, daloties iegūtajā informācijā ar saņēmējas valsts politikas veidotājiem un izstrādājot disciplinārus pasākumus un kompensācijas shēmas gadījumos, ja ir skaidri redzams kaitējums saņēmējas valsts ekonomikai; 12. aicina ES dalībvalstis vienoties par kopīgu sistēmu, lai popularizētu ieguldījumu iespējas ĀKK valstīs, vienlaikus mudinot paplašināt divpusējo ieguldījumu līgumu darbību, jo patlaban tie pārsvarā noslēgti ar Vāciju, Apvienoto Karalisti, Beļģiju, Franciju un Nīderlandi; 13. aicina ES dalībvalstis steidzami vienoties par kopīgu sistēmu inovatīvas ieguldījumu veicināšanas pasākumiem, cita starpā nodrošinot saviem uzņēmumiem un iestādēm reālus finansiālos un citus atvieglojumus, lai nodotu tehnoloģijas ĀKK valstīm, un nodrošinot nodokļu atvieglojumus kompānijām, kas veic ieguldījumus ĀKK valstīs, taču uzsver, ka ar šiem pasākumiem nevar aizstāt attīstības finansēšanu vai, vēl jo labāk, prognozējamu oficiālo attīstības palīdzību (Official Development Assistance — ODA); 14. uzsver, ka, lai likvidētu būtiskākos šķēršļus ieguldījumu veikšanai, nepieciešams analizēt gan starp ĀTI un vietējiem ieguldījumiem pastāvošās sakarības, gan vajadzību pēc strukturētas diskusijas par sadarbības veicināšanu starp starptautiskiem un vietējiem uzņēmumiem, aplūkojot arī nepieciešamību veicināt sabiedriskā un privātā sektora dialogu; 15. pauž bažas par informācijas trūkumu attiecībā uz ekonomikas partnerattiecību nolīgumos iekļauto noteikumu par ieguldījumiem valstisko un reģionālo ietekmi; 16. lūdz Eiropas Komisiju reizi gadā informēt Apvienoto parlamentāro asambleju par ES tiešo ārvalstu ieguldījumu apmēru salīdzinājumā ar citu pasaules daļu ĀTI; Kotonū Nolīguma instrumentu izmantošana, lai veicinātu ĀTI 17. mudina Eiropas Investīciju banku stiprināt un pilnveidot ieguldījumu mehānisma darbību, lai padarītu šo instrumentu par ĀKK valstu privātā sektora dzīvotspējīgu resursu; 18. tāpat mudina Kotonū Nolīguma puses piešķirt ieguldījumu mehānismam ieguldījumu veicināšanas pilnvarojumu, jo īpaši — papildus tā esošajam pilnvarojumam — padarot šo mehānismu par instrumentu kopuzņēmumu veicināšanai; 19. mudina Eiropas Komisiju un Kotonū Nolīguma puses 10. EAF izveidot adekvāti finansētu ĀKK ieguldījumu garantiju aģentūru, kā tas noteikts Kotonū Nolīguma 77. panta 4. punktā; 20. uzsver steidzamo vajadzību no jauna definēt kopējo ĀKK un ES iestāžu — Uzņēmumu attīstības centra (CDE) un Lauksaimniecības un lauku reģionu sadarbības tehniskā centra (CTA) — lomu un pilnvaras, lai piešķirtu tām mērķtiecīgas ieguldījumu veicināšanas pilnvaras ar proporcionālu papildu finansējumu; 21. mudina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis palielināt finansiālā un tehniskā atbalsta līmeni ĀKK valstu un reģionālajām ieguldījumu veicināšanas aģentūrām (IPA), arī dodot tām precīzi formulētas "izejošo ieguldījumu" pilnvaras; 22. uzsver vajadzību risināt, jo īpaši ĀKK un ES sadarbībā, strukturālās nepilnības, ar ko saskaras ĀKK valstis ĀTI plūsmu piesaistē un saglabāšanā; mudina visas Kotonū Nolīguma puses pievērst īpašu uzmanību resursu mobilizācijai infrastruktūras attīstībai, sociālajām un ekonomiskajām investīcijām un labai pārvaldībai; 23. uzsver nepieciešamību, izmantojot atbilstīgu politiku un iestādes, nodrošināt, lai paredzētajam ĀTI plūsmu pieaugumam ĀKK valstīs, jo īpaši attiecībā uz dabas resursiem, būtu līdzsvarota ietekme uz attīstību; aicina ĀKK valstis izpildīt to attīstības saistības šajā sakarībā, kā arī starptautisko sabiedrību — atbalstīt šo procesu; 24. uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Pasaules Bankai, Eiropas Investīciju bankai un Āfrikas Attīstības bankai. [1] Pieņemta ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksmē 2007. gada 22. novembrī Kigali (Ruanda). [2] OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp. --------------------------------------------------