Eiropas Nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Ekonomikas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses



Oficiālais Vēstnesis L 357 , 31/12/1994 Lpp. 0002 - 0189

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 35 Lpp. 0004

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 35 Lpp. 0004

Īpašais izdevums čehu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 3 - 200

Īpašais izdevums igauņu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 3 - 200

Īpašais izdevums ungāru valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 3 - 200

Īpašais izdevums lietuviešu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 3 - 200

Īpašais izdevums latviešu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 3 - 200

Īpašais izdevums maltiešu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 3 - 200

Īpašais izdevums poļu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 3 - 200

Īpašais izdevums slovāku valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 3 - 200

Īpašais izdevums slovēņu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 3 - 200



Eiropas Nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Ekonomikas kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses [1] BEĻĢIJAS KARALISTE, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, NĪDERLANDES KARALISTE, PORTUGĀLES REPUBLIKA, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENAS dibināšanas līguma, EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENAS līguma un EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS līguma Līgumslēdzējas puses, še turpmāk "dalībvalstis", un EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENA, EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA un EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA, še turpmāk "Kopiena", no vienas puses, un RUMĀNIJA, no otras puses, ŅEMOT VĒRĀ to, kāda nozīme ir vēsturiskajām saitēm, kas pastāv starp Kopienu, tās dalībvalstīm un Rumāniju, un to kopīgās vērtības, ATZĪSTOT, ka Kopiena un Rumānija vēlas stiprināt šīs saites un izveidot ciešas un noturīgas attiecības, kuru pamatā būtu savstarpīgums, kas atļautu Rumānijai piedalīties Eiropas integrācijas procesā, tādējādi stiprinot un pilnveidojot agrāk iedibinātās attiecības, konkrēti, saistībā ar 1990. gada 22. oktobrī parakstīto Nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību tirdzniecības un ekonomikas jomā, ŅEMOT VĒRĀ kvalitatīvi jaunās iespējas, ko sniedz jaunas demokrātiskas iekārtas nodibināšanās Rumānijā, ŅEMOT VĒRĀ Kopienas, tās dalībvalstu un Rumānijas apņemšanos stiprināt tās politiskās un ekonomiskās brīvības, kuras ir šīs asociācijas pamatā, ATZĪSTOT vajadzību ar Kopienas palīdzību turpināt un pilnveidot Rumānijas pāreju uz jaunu politisku un ekonomisku sistēmu, kurā tiktu ievērots tiesiskums un cilvēka tiesības, tostarp minoritāšu tiesības, kurā darbotos daudzpartiju sistēma uz brīvu un demokrātisku vēlēšanu pamata, kā arī notiktu ekonomikas liberalizācija, lai būtu iespējams izveidot tirgus ekonomiku, ŅEMOT VĒRĀ Kopienas, tās dalībvalstu un Rumānijas stingro apņemšanos pilnībā ieviest visus principus un noteikumus, kas formulēti Eiropas Drošības un sadarbības konferences (EDSK) Nobeiguma aktā, Vīnes un Madrides nobeiguma dokumentus, Parīzes Hartā par jaunu Eiropu, EDSK Helsinku dokumentā "Pārmaiņu uzdevumi" un Eiropas Enerģētikas hartā, APZINOTIES šā nolīguma nozīmi tādas stabilas un sadarbībā balstītas Eiropas sistēmas izveidē un nostiprināšanā, kurā viens no galvenajiem stūrakmeņiem ir Kopiena, TICOT, ka pilnīga asociācijas īstenošana, no vienas puses, ir jāsaista ar reālām politiskām, ekonomiskām un juridiskām reformām Rumānijā, no otras puses, kā arī jāievieš Līgumslēdzēju pušu sadarbībai un faktiskai sistēmu tuvināšanai vajadzīgie faktori, īpaši ņemot vērā EDSK Bonnas konferences secinājumus, VĒLOTIES izveidot un attīstīt regulāru politisko dialogu par divpusējiem un starptautiskiem jautājumiem, kas interesē abas Puses, ŅEMOT VĒRĀ Kopienas vēlēšanos stingri atbalstīt reformas un palīdzēt Rumānijai risināt strukturālās sakārtošanas radītās sociālekonomiskās problēmas, ŅEMOT VĒRĀ arī Kopienas vēlēšanos izstrādāt visaptverošus un daudzgadīgus sadarbības instrumentus un ekonomiskā, tehniskā un finansiālā atbalsta instrumentus, ŅEMOT VĒRĀ Kopienas un Rumānijas brīvās tirdzniecības saistības, konkrēti, attiecībā uz tiesībām un pienākumiem, kuri izriet no Vispārējās Vienošanās par tarifiem un tirdzniecību, APZINOTIES, ka ir jānodrošina priekšnoteikumi brīvībai veikt uzņēmējdarbību, brīvībai sniegt pakalpojumus un brīvai kapitāla apritei, ATCEROTIES, ka starp Kopienu un Rumāniju pastāv sociālekonomiskas atšķirības, tādējādi arī atzīstot, ka asociācijas mērķi ir jāsasniedz ar attiecīgu šā nolīguma noteikumu palīdzību, PĀRLIECĪBĀ, ka šis nolīgums radīs jaunu ekonomisko attiecību gaisotni un it īpaši tirdzniecības un investīciju attīstības instrumentus, kuri ir obligāts ekonomikas pārstrukturēšanas un tehnoloģiju modernizēšanas priekšnoteikums, VĒLOTIES sadarboties kultūras jomā un sākt apmainīties ar informāciju, ATZĪSTOT, ka Rumānijas galamērķis ir kļūt par Kopienas dalībvalsti un ka šī asociācija pēc Pušu ieskatiem palīdzēs Rumānijai sasniegt šo mērķi, IR NOLĒMUŠAS noslēgt šo nolīgumu un tālab pilnvaro, BEĻĢIJAS KARALISTE: Willy Claes, ārlietu ministru; DĀNIJAS KARALISTE: Niels Helveg Petersen, ārlietu ministru; VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA: Klaus Kinkel, federālo ārlietu ministru; GRIEĶIJAS REPUBLIKA: Michel Papaconstantinou, ārlietu ministru; SPĀNIJAS KARALISTE: Javier Solana, ārlietu ministru; FRANCIJAS REPUBLIKA: Roland Dumas, valsts ministru, ārlietu ministru; ĪRIJA: Dick Spring, ārlietu ministru; ITĀLIJAS REPUBLIKA: Eimilio Colombo, ārlietu ministru; LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, Jacques Poos, ārlietu ministru; NĪDERLANDES KARALISTE: P. Kooijmans, ārlietu ministru; PORTUGĀLES REPUBLIKA: J. M. Durão Barroso, ārlietu ministru; LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE: Douglas Hurd, ārlietu ministru; EIROPAS KOPIENA, EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA: Niels Helveg Petersen, Dānijas Karalistes ārlietu ministru, Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētāja vietas izpildītāju; Leon Brittan, Komisijas locekli; H. van den Broek, Komisijas locekli; RUMĀNIJA: Nikolaju Nicolas Vacaroiu, premjerministru; Teodor Viorel Melescanu, valsts ministru, ārlietu ministru; KURI, iepazinušies ar pārējo Pušu pilnvarām un atzinuši tās par likumīgām un spēkā esošām, IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO. 1. pants Ar šo tiek izveidota asociācija starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses. Šās asociācijas mērķi ir šādi: - nodrošināt pienācīgu pamatu Pušu politiskam dialogam, kas ļautu attīstīties ciešiem politiskiem sakariem, - veicināt tirdzniecību un ieguldījumus un saskaņotas ekonomikas attiecības starp Pusēm, lai tādējādi sekmētu Rumānijas ekonomikas attīstību, - nodrošināt pamatu savstarpēji izdevīgai ekonomiskai, sociālai, finansiālai un kultūras sadarbībai, - atbalstīt Rumānijas centienus attīstīt ekonomiku un pabeigt pāreju uz tirgus ekonomiku, un nostiprināt tās demokrātiju, - izveidot institūcijas, kas spēj padarīt šo asociāciju efektīvu, - nodrošināt Rumānijai sistēmu pakāpeniskai integrācijai Kopienā. Tāpēc Rumānijai ir jāstrādā, lai izpildītu vajadzīgos nosacījumus. I SADAĻA POLITISKAIS DIALOGS 2. pants Starp Pusēm izveido regulāru politisko dialogu, ko tām ir nodoms attīstīt un pastiprināt. Tas pavada un nostiprina Eiropas Savienības un Rumānijas tuvināšanos, atbalsta politiskās un ekonomiskās pārmaiņas, kas notiek šajā valstī, un sekmē jaunu solidaritātes saišu un jaunu sadarbības veidu izveidi. Politiskais dialogs: - atvieglos Rumānijas pilnīgo integrāciju demokrātisku valstu saimē un ļaus tai pakāpeniski tuvināties Kopienai. Šai nolīgumā paredzētā ekonomiskā tuvināšanās radīs lielāku politisko konverģenci, - radīs kopīgāku nostāju starptautiskos jautājumos, it īpaši tajos, kuri var būtiski ietekmēt vienu vai otru Pusi, - veicinās pušu viedokļu tuvināšanos drošības jautājumos un palielinās drošību un stabilitāti visā Eiropā. 3. pants 1. Puses vajadzības gadījumā rīko apspriedes augstākajā politiskajā līmenī. 2. Ministriju līmenī politiskais dialogs notiek Asociācijas padomē. Tā kopumā ir atbildīga par visiem jautājumiem, kurus Puses var tai uzdot. 4. pants Citas politiskā dialoga procedūras un mehānismus izveido Puses, jo īpaši šādus: - tikšanās augstāko ierēdņu līmenī (politiskie vadītāji) starp Rumānijas ierēdņiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu Padomes un Komisijas prezidentūru, no otras puses, - pilnīgs diplomātiskos kanālu izmantojums, - Rumānijas iekļaušana to valstu grupā, kuras regulāri saņem informāciju par jautājumiem, kas tiek risināti Eiropas politiskās sadarbības līmenī, kā arī informācijas apmaiņa, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, - visi citi līdzekļi, kas sekmētu konsolidēšanos, politiskā dialoga attīstību un pastiprināšanos. 5. pants Parlamentārā līmenī politiskais dialogs norisinās Parlamentārās sadarbības komitejā. II SADAĻA VISPĀRĪGI PRINCIPI 6. pants Demokrātisko principu un cilvēktiesību ievērošana, kā jo īpaši noteikts Helsinku Nobeiguma aktā un Parīzes Hartā jaunai Eiropai, kā arī tirgus ekonomikas principi, liek pamatu Pušu iekšējai un ārējai politikai un ir šīs asociācijas būtisks elements. 7. pants 1. Asociācijā ir paredzēts pārejas laikposms, kura maksimālais ilgums ir 10 gadi un kurš sadalīts divos secīgos posmos, kas katrs ilgst piecus gadus. Pirmais posms sākas, stājoties spēkā šim nolīgumam. 2. Asociācijas padome, paturot prātā tirgus ekonomikas principus un Kopienas atbalstu saistībā ar šo nolīgumu, ir būtisks šīs asociācijas elements un tā regulāri strādā, lai uz preambulā noteikto principu pamata izvērtētu šā nolīguma piemērošanu un ekonomikas reformu gaitu Rumānijā. 3. Divpadsmit mēnešu laikā pirms pirmā posma beigām Asociācijas padome sanāk kopā, lai izlemtu par pāreju uz otro laikposmu, kā arī par jebkādām pārmaiņām, kas jāveic saistībā ar noteikumiem par otro laikposmu. To darot, tā ņem vērā 2. punktā minētās izvērtēšanas rezultātus. 4. Abi laikposmi, kas minēti 1. un 3. punktā, neattiecas uz III sadaļu. III SADAĻA BRĪVA PREČU APRITE 8. pants 1. Pārejas laikposmā, kas minēts 7. pantā, Kopiena un Rumānija pakāpeniski ievieš brīvu tirdzniecības zonu, kuras pamatā ir savstarpēji un samērīgi pienākumi saskaņā ar šā nolīguma un Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) noteikumiem. 2. Tirdzniecībā starp Pusēm izmanto kombinēto preču nomenklatūru. 3. Katram produktam pamatnodokļi, uz kuru attiecas secīgie samazinājumi, kas jāpiemēro saskaņā ar šo nolīgumu, dienā pirms šā nolīguma stāšanās spēkā faktiski piemērotie erga omnes. 4. Ja pēc šā nolīguma stāšanās spēkā jebkāda tarifa samazinājumu piemēro uz erga omnes pamata, šāds samazinājums no tā piemērošanas dienas aizstāj pamatnodokļus, kas minēti 3. punktā. 5. Kopiena un Rumānija paziņo viena otrais savus pamatnodokļus. I NODAĻA Rūpniecības produkti 9. pants 1. Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz produktiem, kuri nāk no Kopienas un Rumānijas un uzskaitīti kombinētās nomenklatūras 25. līdz 97. pozīcijā, izņemot I pielikumos uzskaitītos produktus. 2. 10. līdz 14. pantā minētie noteikumi neattiecas uz 16. un 17. pantā minētajiem produktiem. 10. pants 1. Stājoties spēkā šim nolīgumam, tiek atcelti Kopienā piemērotie ievedmuitas nodokļi Rumānijas izcelsmes produktiem, izņemot IIa, IIb un III pielikumā uzskaitītos produktus. 2. Kopienas ievedmuitas nodokļus, ko piemēro IIa pielikumā uzskaitītajiem Rumānijas produktiem, pakāpeniski atceļ, ievērojot šādu grafiku: - stājoties spēkā šim nolīgumam, katru nodokli samazina līdz 50 % no pamatnodokļa apmēra, - gadu pēc šā nolīguma stāšanās spēkā atceļ pārējos nodokļus. No dienas, kad stājas spēkā šis nolīgums, Kopienas ievedmuitas nodokļus, ko piemēro IIb pielikumā uzskaitītajiem Rumānijas izcelsmes produktiem, pakāpeniski ik gadus samazina par 20 % no pamatnodokļa apmēra, ceturtā gada beigās pēc šā nolīguma stāšanās spēkā atceļot tos pavisam. 3. Uz tiem Rumānijas produktiem, kas uzskaitīti III pielikumā, pakāpeniski attiecina ievedmuitas nodokļu atlikšanu, ievērojot Kopienas ikgadējo tarifu kvotu ierobežojumus jeb griestus, to pakāpeniski palielinot saskaņā ar šai pielikumā minētajiem noteikumiem, lai vēlākais līdz piektā gada beigām atceltu šo produktu ievedmuitas nodokļus pilnībā. Tomēr ievedmuitas nodokļus, kas produktiem jāuzliek, kad kvotas ir izsmeltas vai kad ir no jauna ieviesta muitas nodokļu iekasēšana attiecībā uz produktiem, uz kuriem attiecas tarifu griesti, pamazām atceļ, pēc šī nolīguma stāšanās spēkā ik gadus samazinot tos par 15 % no pamatnodokļa apmēra. Līdz piektā gada beigām atceļ atlikušos nodokļus. 4. Kvantitatīvus ierobežojumus importam Kopienā un pasākumus, kas ir līdzvērtīgi šādiem ierobežojumiem, attiecībā uz Rumānijas izcelsmes produktiem atceļ dienā, kad stājas spēkā šis nolīgums. 11. pants 1. Stājoties spēkā šim nolīgumam, tiek atcelti Rumānijā piemērotie ievedmuitas nodokļi IV pielikumā uzskaitītajiem Kopienas izcelsmes produktiem. 2. Rumānijas ievedmuitas nodokļus, ko piemēro V pielikumā uzskaitītajiem Kopienas izcelsmes produktiem, pakāpeniski atceļ, ievērojot šādu grafiku: - stājoties spēkā šim nolīgumam, līdz 80 % no pamatnodokļa apmēra, - trīs gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, līdz 40 % no pamatnodokļa apmēra, - piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, līdz 0 % no pamatnodokļa apmēra, 3. Rumānijā piemērotos ievedmuitas nodokļus VI pielikumā uzskaitītajiem Kopienas izcelsmes produktiem samazina saskaņā ar šajā pielikumā minēto grafiku. 4. Rumānijā piemērotos ievedmuitas nodokļus Kopienas izcelsmes produktiem, izņemot tos produktus, kuri uzskaitīti IV, V un VI pielikumā, pakāpeniski samazina, ievērojot šādu grafiku: - trīs gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, līdz 80 % no pamatnodokļa apmēra, - piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, līdz 60 % no pamatnodokļa apmēra, - sešus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, līdz 50 % no pamatnodokļa apmēra, - septiņus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, līdz 35 % no pamatnodokļa apmēra, - astoņus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, līdz 20 % no pamatnodokļa apmēra, - deviņus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, līdz 0 % no pamatnodokļa apmēra. 5. Uz VII pielikumā uzskaitītajiem Kopienas izcelsmes produktiem Rumānija pakāpeniski attiecina ievedmuitas nodokļu apturēšanu, ievērojot ikgadējo kvotu ierobežojumus, kurus saskaņā ar šo pielikumu pakāpeniski samazina. Ievedmuitas nodokļus, kurus uzliek par tādiem produktu daudzumiem, kuri pārsniedz iepriekš minētās kvotas, pakāpeniski atceļ saskaņā ar 4. punktā minēto grafiku. 6. Stājoties spēkā šim nolīgumam, atceļ kvantitatīvos ierobežojumus Kopienas izcelsmes produktu importam Rumānijā. 7. Stājoties spēkā šim nolīgumam, atceļ pasākumus, kas ir līdzvērtīgi kvantitatīviem ierobežojumiem Kopienas izcelsmes produktu importam Rumānijā, izņemot attiecībā uz tiem produktiem, kas minēti VIII pielikumā, kuriem ierobežojumus atceļ saskaņā ar minētajā pielikumā norādīto grafiku. 12. pants Noteikumus par ievedmuitas nodokļu atcelšanu piemēro arī attiecībā uz fiskāliem muitas nodokļiem. 13. pants 1. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Kopiena atceļ jebkādas nodevas jebkādam importam no Rumānijas, ja tās ir līdzvērtīgas ievedmuitas nodokļiem. 2. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Rumānija atceļ jebkādas nodevas jebkādam importam no Kopienas, ja tās ir līdzvērtīgas ievedmuitas nodokļiem, izņemot nodevas, kas atbilst 0,5 % ad valorem, par muitas formalitātēm, kuras atceļ saskaņā ar šādu grafiku: - samazinājums līdz 0,25 % ad valorem trešā gada beigās, - pilnīga atcelšana vēlākais līdz piektā gada beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 14. pants 1. Līdz piektā gada beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Kopiena un Rumānija pakāpeniski atceļ visus savstarpējos ievedmuitas nodokļus un tiem līdzvērtīgus maksājumus. 2. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Kopiena atceļ kvantitatīvos ierobežojumus un jebkādus līdzvērtīgus pasākumus produktu eksportam uz Rumāniju. 3. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Rumānija atceļ kvantitatīvos ierobežojumus un jebkādus līdzvērtīgus pasākumus produktu eksportam uz Kopienu, izņemot IX pielikumā uzskaitītos ierobežojumus, kurus pakāpeniski samazina un atceļ vēlākais līdz piektā gada beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 15. pants Katra Puse apliecina gatavību drīzāk, nekā paredzēts 10. un 11. pantā, samazināt muitas nodevas otru Pusi, ja to ļauj šo valstu vispārējais ekonomikas stāvoklis un stāvoklis attiecīgajā tautsaimniecības nozarē. Asociācijas padome var sniegt ieteikumus šajā sakarā. 16. pants 1. protokolā izklāstīti pasākumi, kurus piemēro tajā minētajiem tekstilizstrādājumiem. 17. pants 2. protokolā izklāstīti pasākumi, ko piemēro produktiem, uz kuriem attiecas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgums. 18. pants 1. Šīs nodaļas noteikumi neliedz Kopienai saglabāt lauksaimniecības komponentu nodokļos, kurus uzliek X pielikumā uzskaitītajiem Rumānijas izcelsmes produktiem. 2. Šīs nodaļas noteikumi neliedz Rumānijai ieviest lauksaimniecības komponentu nodokļos, kurus uzliek X pielikumā uzskaitītajiem Kopienas izcelsmes produktiem. II NODAĻA Lauksaimniecība 19. pants 1. Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz Kopienas un Rumānijas izcelsmes lauksaimniecības produktiem. 2. Termins "lauksaimniecības produkti" nozīmē produktus, kas uzskaitīti kombinētās nomenklatūras 1. līdz 24. nodaļā un I pielikumā, bet neattiecas uz zivsaimniecības produktiem, kuri definēti Regulā (EEK) Nr. 3687/91. 20. pants 3. protokolā izklāstīta kārtība, kādā notiek tirdzniecība ar apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti šajā protokolā. 21. pants 1. Dienā, kad stājas spēkā šis nolīgums, Kopiena atceļ tos nolīguma parakstīšanas dienā pastāvošos kvantitatīvos ierobežojumus Rumānijas izcelsmes lauksaimniecības produktu importam, kuri ir noteikti saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3420/83. 2. Dienā, kad stājas spēkā šis nolīgums, samazina maksājumus par Rumānijas izcelsmes XIa un XIb pielikumā uzskaitītajiem produktiem, ievērojot Kopienas kvotas, vai samazina to muitas nodokļus, ievērojot noteikumus, ko paredz minētie pielikumi. 3. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Rumānija atceļ kvantitatīvos ierobežojumus Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktu importam. 4. Kopiena un Rumānija uz saskaņota un savstarpēja pamata piešķir viena otrai koncesijas, kas minētas XIIa, XIIb un XIII pielikumā, ievērojot šajos pielikumos izklāstītos nosacījumus. 5. Ņemot vērā savstarpējās lauksaimniecības produktu tirdzniecības apmēru, to īpašo jutīgumu, Kopienas kopējo lauksaimniecības politiku, lauksaimniecības lomu Rumānijas ekonomikā, kā arī daudzpusējo tirdzniecības sarunu sekas saistībā ar Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību, Kopiena un Rumānija Asociācijas padomē izskata iespējas piešķirt viena otrai vēl lielākas koncesijas katram produktam atsevišķi un uz secīga un savstarpēja pamata. 6. Ņemot vērā vajadzību paaugstināt Kopienas un Rumānijas lauksaimniecības politiku saskaņotību, kā Rumānijas mērķi kļūt par Kopienas dalībvalsti, abas Puses regulāri konsultējas ar Asociācijas padomi par savas lauksaimniecības politikas stratēģiju un praktisko kārtību. 22. pants Neskarot citus šā nolīguma noteikumus un it īpaši tā 31. pantu, situācijā, kad īpašais lauksaimniecības tirgu jutīgums, kādas Puses izcelsmes produktu imports, uz kuru attiecas 21. pantā noteiktās koncesijas, izraisa nopietnus traucējumus otras Puses tirgos, abas Puses nekavējoties uzsāk konsultācijas, lai atrastu piemērotu risinājumu. Kamēr tā nav atrasta, attiecīgā Puse veic tādus pasākumus, kādus tā uzskata par vajadzīgiem. III NODAĻA Zivsaimniecība 23. pants Šī nodaļa aptver Kopienas un Rumānijas izcelsmes zivsaimniecības produktus, uz kuriem attiecas Regula (EEK) Nr. 3687/91 par zivsaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju. 24. pants 1. Kopiena un Rumānija uz saskaņota un savstarpēja pamata piešķir viena otrai koncesijas, kas minētas XIV un XV pielikumā, ievērojot šajos pielikumos izklāstītos nosacījumus. 21. panta 5. punkta noteikumus mutatis mutandis piemēro zivsaimniecības produktiem. 2. Asociācijas padome izskatīs iespēju noslēgt Nolīgumu par zivsaimniecības produktiem starp Pusēm, kad to ļaus nepieciešamie nosacījumi. IV NODAĻA Kopīgi noteikumi 25. pants Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz visu produktu tirdzniecību, izņemot gadījumus, kad šai nodaļā vai 1., 2. vai 3. protokolā noteikts citādi. 26. pants 1. No dienas, kad spēkā stājas šis nolīgums, tirdzniecībā starp Kopienu un Rumāniju netiek ieviesti jauni ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļi vai līdzvērtīgi maksājumi, turklāt šobrīd iekasētie netiek palielināti. 2. No dienas, kad spēkā stājas šis nolīgums, tirdzniecībā starp Kopienu un Rumāniju netiek ieviesti jauni kvantitatīvi ierobežojumi eksportam vai importam, turklāt šobrīd esošie ierobežojumi netiek padarīti stingrāki. 3. Jebkādi jauni ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļi vai līdzvērtīgi maksājumi vai to palielinājumi, vai jebkādi jauni kvantitatīvi ierobežojumi vai līdzvērtīgi maksājumi, vai to palielinājumi, ko Rumānija ir ieviesusi pēc sarunu sākšanās, tiek atcelti vēlākais dienā, kad stājas spēkā šis nolīgums. 4. Neskarot koncesijas, kas paredzētas saskaņā ar 21. pantu, šā panta 1. un 2. punkta noteikumi nekādā veidā neierobežo Rumānijas un Kopienas attiecīgās lauksaimniecības politikas īstenošanu vai jebkādu pasākumu veikšanu saistībā ar šo politiku. 27. pants 1. Abas Puses atturas no jebkādiem pasākumiem vai iekšējas fiskālas darbības, kas vai nu tieši, vai netieši rada vienas Puses produktu diskrimināciju vai līdzīgu otras Puses izcelsmes produktu diskrimināciju. 2. Produkti, kurus eksportē uz vienas Puses teritoriju, nevar gūt labumu no iekšējo nodokļu atmaksas, kas pārsniedz uzlikto tiešo vai netiešo nodokļu apjomu. 28. pants 1. Šis nolīgums neliedz saglabāt vai veidot muitas ūnijas, brīvās tirdzniecības zonas vai pierobežas tirdzniecības režīmu, ja vien tas neietekmē šajā nolīgumā paredzēto tirdzniecības kārtību. 2. Par nolīgumiem par šādu muitas ūniju vai brīvās tirdzniecības zonu izveidi Puses konsultējas Asociācijas padomē, vajadzības gadījumā aplūkojot arī svarīgākos jautājumus par savu tirdzniecības politiku ar trešām valstīm. Šādas konsultācijas notiek it īpaši tad, ja kāda trešā valsts iestājas Kopienā, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas šajā nolīgumā izklāstītās kopējās Kopienas un Rumānijas intereses. 29. pants Rumānija var veikt ārkārtas pasākumus, kam ir ierobežots darbības laiks un kas atkāpjas no 11. panta un 26. panta 1. punkta noteikumiem, iekasējot palielinātus muitas nodokļus. Šie pasākumi var attiekties tikai uz jaunām nozarēm vai nozarēs, kas piedzīvo pārstrukturēšanu vai nopietnas grūtības, īpaši, ja šīs grūtības rada būtiskas sociālas problēmas. Ievedmuitas nodokļi, ko Rumānijā ar šiem pasākumiem uzliek Kopienas izcelsmes produktiem, nedrīkst pārsniegt 25 % ad valorem likmi un tajos jāsaglabā atvieglojumu elements attiecībā uz Kopienas izcelsmes produktiem. Kopējā produktu importa vērtība, uz ko attiecas šie pasākumi, pēdējā gada laikā, par ko pieejami statistikas dati, nedrīkst pārsniegt 15 % no Kopienas rūpniecisko produktu importa, kā noteikts I nodaļā. Šos pasākumus piemēro laikposmā, kas nepārsniedz piecus gadus, ja vien Asociācijas padome nav atļāvusi tos piemērot uz ilgāku laiku. Tos atceļ vēlākais pārejas perioda beigās. Nevienu šādu pasākumu nedrīkst ieviest attiecībā uz kādu produktu, ja ir pagājuši vairāk nekā trīs gadi kopš visu nodokļu un kvantitatīvo ierobežojumu vai līdzvērtīgu maksājumu vai pasākumu atcelšanas šim produktam. Rumānija informē Asociācijas padomi par visiem ārkārtas pasākumiem, ko tā nodomājusi veikt, un pēc Kopienas pieprasījuma Asociācijas padomē rīko konsultācijas par šiem pasākumiem un nozarēm, uz kurām tie attiecas, pirms tie stājas spēkā. Veicot šādus pasākumus, Rumānija iesniedz Asociācijas padomē saskaņā ar šo pantu ieviesto muitas nodokļu atcelšanas grafiku. Šai grafikā norāda, kā pakāpeniski tiks atcelti šie nodokļi, vēlākais divus gadus pēc to ieviešanas ar vienādām gada likmēm. Asociācijas padome var nolemt izmantot atšķirīgu grafiku. 30. pants Ja viena no Pusēm tirdzniecībā ar otru Pusi atklāj dempingu Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI panta nozīmē, tā var veikt attiecīgus pretpasākumus atbilstīgi Nolīgumam par vispārējās vienošanās par tirdzniecību un tarifiem VI panta piemērošanu un saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kas izklāstītas 34. pantā. 31. pants Ja kādu produktu importē tik lielos daudzumos un tādos apstākļos, kas var izraisīt vai draudēt izraisīt: - nopietnu kaitējumu līdzīgu vai tieši konkurētspējīgu produktu pašmāju ražotājiem vienas no abu Pušu teritorijā, vai - nopietnus traucējumus jebkurā tautsaimniecības nozarē vai grūtības, kas varētu izraisīt nopietnu ekonomiskās situācijas pasliktināšanos kādā reģionā, vai nu Kopiena, vai Rumānija attiecīgi var veikt piemērotus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kas izklāstītas 34. pantā. 32. pants Ja 14. un 26. panta noteikumu ievērošana izraisa: i) reeksportu uz trešo valsti, attiecībā uz kuru eksportētāja Puse attiecīgajam produktam ir saglabājusi kvantitatīvus eksporta ierobežojumus, eksporta nodokļus vai līdzvērtīgus pasākumus; vai ii) būtisku eksportētājai Pusei svarīga produkta trūkumu vai tā draudus, un ja iepriekš minētās situācijas izraisa vai var izraisīt eksportētājai Pusei būtiskas grūtības, šī Puse var veikt piemērotus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kas izklāstītas 34. pantā. Pasākumi ir nediskriminējoši un tos atceļ, kad situācija tos vairs neattaisno. 33. pants Dalībvalstis un Rumānija pakāpeniski pielāgo komerciālus valsts monopolus tā, lai piektā gada beigās pēc nolīguma stāšanās spēkā attiecībā uz preču sagādes un tirdzniecības nosacījumiem nepastāvētu nekāda dalībvalstu un Rumānijas pilsoņu diskriminācija. Asociācijas padome saņem informāciju par pasākumiem, kas ir noteikti, lai īstenotu šo mērķi. 34. pants 1. Ja Kopiena vai Rumānija attiecina uz tādu produktu importu, kuri varētu radīt 31. pantā minētos sarežģījumus, administratīvas procedūras, lai ātri iegūtu informāciju par tirdzniecības plūsmu tendencēm, tā attiecīgi informē otru Pusi. 2. Gadījumos, kas precizēti 30., 31. un 32. pantā, pirms tajā paredzēto pasākumu veikšanas, kā arī gadījumos, kad piemēro 3. punkta d) apakšpunktu, Kopiena vai Rumānija attiecīgi, cik vien ātri iespējams, sniedz visu svarīgo informāciju Asociācijas padomei, lai tā varētu atrast abām Pusēm pieņemamu risinājumu. Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Par aizsardzības pasākumiem tūlīt ziņo Asociācijas padomei, un par tiem regulāri apspriežas šai padomē, jo īpaši, lai izstrādātu to atcelšanas grafiku un tos atceltu, tiklīdz apstākļi to ļauj. 3. Īstenojot 2. punktu, piemēro šādus noteikumus: a) attiecībā uz 31. pantu par grūtībām, kas rodas šajā pantā minētas situācijas dēļ, jāziņo Asociācijas padomei, kura izskata situāciju un var pieņemt jebkādu lēmumu, kas vajadzīgs, lai novērstu šādas grūtības. Ja Asociācijas padome vai eksportētāja Puse nav pieņēmusi lēmumu par grūtību novēršanu vai 30 dienu laikā kopš jautājuma iesniegšanas nav atrasts nekāds cits apmierinošs risinājums, tad importētājai Pusei ir tiesības noteikt attiecīgus pasākumus, lai atrisinātu šo problēmu. Šādi pasākumi nedrīkst pārsniegt to darbību robežas, kas ir noteikti nepieciešamas, lai novērstu radušās grūtības; b) attiecībā uz 30. pantu Asociācijas padomi informē par dempinga gadījumiem, tiklīdz importētājas Puses iestādes ir sākušas izmeklēšanu. Ja dempings nav izbeigts vai 30 dienu laikā kopš jautājuma iesniegšanas Asociācijas padomē nav atrasts nekāds cits apmierinošs risinājums, tad importētāja Puse var noteikt attiecīgus pasākumus; c) attiecībā uz 32. pantu par grūtībām, kas rodas šajā pantā minēto situāciju dēļ, ir jāziņo Asociācijas padomei situācijas izskatīšanai. Asociācijas padome var pieņemt jebkādu lēmumu, kas vajadzīgs, lai novērstu šādas grūtības. Ja tā nav pieņēmusi šādu lēmumu 30 dienu laikā kopš jautājuma iesniegšanas, eksportētāja Puse var veikt piemērotus pasākumus saistībā ar attiecīgā produkta eksportu; d) ja ārkārtas apstākļi, kas prasa nekavējošus pasākumus, neļauj par attiecīgo lietu savākt informāciju un to izskatīt, Kopiena vai Rumānija attiecīgi 30., 31. un 32. pantā minētajās situācijās var uzreiz veikt piesardzības un pagaidu pasākumus, kas ir pilnīgi nepieciešami, lai risinātu situāciju, un par tiem tūlīt informē Asociācijas padomi. 35. pants 4. protokolā ir izklāstīti pamata noteikumi šajā noīgumā paredzēto tarifu atvieglojumu piemērošanai. 36. pants Nolīgums neliedz piemērot importa, eksporta vai tranzīta aizliegumus vai ierobežojumus, kas pamatoti ar tikumības, sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumiem; cilvēku un dzīvnieku dzīvības un veselības vai augu aizsardzības apsvērumiem, dabas resursu aizsardzības apsvērumiem; valsts māksliniecisko, vēsturisko vai arheoloģisko vērtību aizsardzību, kā arī intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumiem, vai noteikumiem par zeltu un sudrabu. Šādus aizliegumus vai ierobežojumus tomēr nedrīkst piemērot Pušu tirdzniecībā kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus. 37. pants 5. protokolā izklāstīti specifiski noteikumi, ko piemēro tirdzniecībā starp Rumāniju, no vienas puses, un Spāniju un Portugāli, no otras puses. IV SADAĻA BRĪVA DARBASPĒKA APRITE, UZŅĒMĒJDARBĪBA, PAKALPOJUMU SNIEGŠANA I NODAĻA Brīva darbaspēka aprite 38. pants 1. Ievērojot nosacījumus un kārtību, kas ir spēkā katrā dalībvalstī: - katras dalībvalsts piešķirtais statuss Rumānijas pilsoņiem darba ņēmējiem, kas nodarbināti tās teritorijā, uz pilsonības pamata nedrīkst būt diskriminējošs , salīdzinot ar tās pilsoņiem, darba apstākļu, atalgojuma vai atlaišanas ziņā, - dalībvalstī likumīgi strādājoša darba ņēmēja likumīgi dzīvojošai laulātajai un bērniem ir jānodrošina piekļūšana šīs dalībvalsts darba tirgum tik ilgi, kamēr šis darba ņēmējs drīkst tajā uzturēties un strādāt, izņemot sezonas darba ņēmēju un darba ņēmēju saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem 42. panta nozīmē laulātajai un bērniem, ja vien šie nolīgumi neparedz citu kārtību. 2. Rumānija saskaņā ar nosacījumiem un noteikumiem, kas piemērojami šai valstī, piemēro 1. punktā minēto režīmu tiem dalībvalsts pilsoņiem, kas likumīgi nodarbināti tās teritorijā, kā arī to laulātajiem un bērniem, kuri likumīgi uzturas šai teritorijā. 39. pants 1. Lai saskaņā ar katrā dalībvalstī piemērojamiem nosacījumiem un noteikumiem koordinētu sociālā nodrošinājuma shēmas tiem Rumānijas pilsoņiem, kas likumīgi nodarbināti dalībvalsts teritorijā, un viņu ģimenes locekļiem, kas tur likumīgi dzīvo, ievērojot nosacījumus un kārtību, kas piemērojama attiecīgajā dalībvalstī: - visus apdrošināšanas, nodarbinātības vai nodzīvotā laika periodus, kuros šādi darba ņēmēji atrodas dalībvalstīs, summē, lai darba ņēmēji un viņu ģimenes locekļi varētu saņemt vecuma, invaliditātes vai nāves pensijas, ikgadējos pabalstus vai medicīnisko aprūpi, - visas pensijas un ikgadējos pabalstus saistībā ar vecumu, nāvi, nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību, vai no tā radušos invaliditāti, izņemot īpašus, no iemaksām neatkarīgus pabalstus, brīvi konvertē pēc kursa, ko piemēro saskaņā ar tās dalībvalsts vai dalībvalstu tiesību aktiem, kam jāveic šis pārskaitījums, - attiecīgie darba ņēmēji saskaņā ar iepriekš sniegto definīciju saņem ģimenes pabalstus par iepriekš minētajiem ģimenes locekļiem. 2. Rumānija darba ņēmējiem, kas ir kādas dalībvalsts pilsoņi un tiek nodarbināti tās teritorijā, kā arī viņu ģimenes locekļiem piešķir statusu, kas līdzvērtīgs 1. punkta otrajā un trešajā ievilkumā minētajam statusam. 40. pants 1. Asociācijas padome lemj par attiecīgajiem noteikumiem, ar kuriem ieviest 39. pantā minēto mērķi. 2. Asociācijas padome sīki nosaka administratīvās sadarbības kārtību, kas nodrošina nepieciešamās vadības un kontroles garantijas, lai piemērotu 1. punktā minētos noteikumus. 41. pants Noteikumi, ko Asociācijas padome nolēmusi saskaņā ar šā nolīguma 40. pantu, neskar tiesības vai pienākumus, kuri izriet no divpusējiem nolīgumiem, kas saista Rumāniju un dalībvalstis, ja šie nolīgumi nodrošina labvēlīgāku režīmu Rumānijas vai dalībvalstu pilsoņiem. 42. pants 1. Ņemot vērā darba tirgus situāciju dalībvalstī un ievērojot tās tiesību aktus un minētajā dalībvalstī spēkā esošos noteikumus brīvas darbaspēka aprites jomā: - esošās iespējas, ar kurām dalībvalstis nodrošina Rumānijas darba ņēmējiem pieeju darba tirgum ir jāsaglabā un pēc iespējas jāuzlabo, - citas dalībvalsts izskata iespēju ieviest līdzvērtīgu labvēlīgu kārtību. 2. Asociācijas padome izskata iespēju nodrošināt citus uzlabojumus, tostarp iespējas izmantot profesionālās mācības, ievērojot dalībvalstīs spēkā esošos noteikumus un procedūras, kā arī ņemot vērā dalībvalstu un Kopienas situāciju darba tirgū. 43. pants Otrā laikposma laikā, kas minēts 7. pantā, un pat agrāk, ja tā ir nolemts, Asociācijas padome izskata papildu iespējas uzlabot darbaspēka apriti, cita starpā ņemot vērā sociālekonomisko situāciju un Rumānijas prasības, kā arī nodarbinātības situāciju Kopienā. Akadēmiskā padome iesniedz ieteikumus šajā sakarā. 44. pants Lai atvieglotu nodarbinātības resursu pārstrukturēšanu, kas izriet no ekonomiskās pārstrukturēšanas Rumānijā, Kopiena nodrošina tehnisku atbalstu, lai Rumānijā būtu iespējams izveidot piemērotu sociālās nodrošināšanas sistēmu, kā to paredz 89. pants. II NODAĻA Uzņēmējdarbība 45. pants 1. Katra dalībvalsts, stājoties spēkā šim nolīgumam, paredz iespēju Rumānijas uzņēmumiem un pilsoņiem sākt un veikt uzņēmējdarbību savā teritorijā, turklāt apstākļos, kas nav nelabvēlīgāki par tiem, kas nodrošināti šīs dalībvalsts uzņēmumiem un pilsoņiem, izņemot jomās, kas aprakstītas XVI pielikumā. 2. Neskarot 3. pantu, Rumānija, stājoties spēkā šim nolīgumam, paredz iespēju Kopienas uzņēmumiem un pilsoņiem sākt un veikt uzņēmējdarbību savā teritorijā, turklāt apstākļos, kas nav nelabvēlīgāki par tiem, kas nodrošināti Rumānijas uzņēmumiem un pilsoņiem, izņemot jomās, kas aprakstītas XVII pielikumā. Ja, stājoties spēkā šim nolīgumam, saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un noteikumiem nav iespējams nodrošināt šādus apstākļus Kopienas uzņēmumiem un pilsoņiem dažās saimnieciskās darbības Rumānijā, Rumānija groza šādus tiesību aktus un noteikumus, lai nodrošinātu, ka šādi apstākļi tiek radīti vēlākais piektā gada beigās pēc šī nolīguma stāšanās spēkā. 3. Jomās un jautājumos, kas izklāstīti XVIII pielikumā, izņemot banku darbībā, kas reglamentēta ar 1999. gada Likumu Nr. 33, Rumānija pakāpeniski un vēlākais līdz pārejas posma beigām, kas noteikts 7. pantā, nodrošina Kopienas uzņēmumu un pilsoņu uzņēmējdarbībai apstākļus, kas nav nelabvēlīgāki par tiem, kuri nodrošināti Rumānijas pilsoņiem un uzņēmumiem. Attiecībā uz iepriekš minēto banku darbību, valsts apstākļiem līdzvērtīgus apstākļus nodrošina vēlākais līdz piektā gada beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 4. Rumānija pārejas posmos, kas minēti 2. un 3. punktā, nepieņem nekādus jaunus noteikumus un pasākumus, ar kuriem tiek ieviesta diskriminācija saistībā ar Kopienas uzņēmumu un pilsoņu uzņēmējdarbību un tās veikšanu Rumānijas teritorijā, salīdzinot ar pašas Rumānijas uzņēmumiem un pilsoņiem. 5. Šajā nolīgumā: a) uzņēmējdarbība ir: i) saistībā ar pilsoņiem – tiesības uzsākt un piekopt saimniecisko darbību kā pašnodarbinātām personām, kā arī izveidot un vadīt uzņēmumus, it īpaši uzņēmējsabiedrības, kuras tie efektīvi kontrolē. Pilsoņu pašnodarbinātība un darījumu uzņēmumi nenozīmē iespēju meklēt darbu vai sākt strādāt darba tirgū, vai nodot tiesības piekļūt darba tirgum citai pusei. Šīs nodaļas noteikumi neattiecas uz tiem, kas nav tikai pašnodarbinātas personas; ii) attiecībā uz uzņēmumiem – tiesības uzsākt un piekopt saimniecisko darbību, izveidojot un vadot meitasuzņēmumus, filiāles un aģentūras; b) uzņēmējsabiedrības meitasuzņēmums ir uzņēmējsabiedrība, ko kontrolē pirmā uzņēmējsabiedrība; c) saimnieciskā darbība konkrēti nozīmē rūpniecisku darbību, komercdarbību, amatnieku darbības un profesiju darbības. 6. Asociācijas padome regulāri izskata iespēju paātrināt valsts režīma piešķiršanu nozarēs, kas minētas XVIII pielikumā, kā arī to jomu un jautājumu iekļaušanu, kas minēti XVI un XVII pielikumā, ciktāl uz to attiecas šī panta 1., 2., 3. un 4. punkta noteikumi. Šos pielikumus ar Asociācijas padomes lēmumu var grozīt. Pēc 2. un 3. punktā minēto pārejas posmu beigām Asociācijas padome izņēmuma kārtā un pēc Rumānijas pieprasījuma, ja rodas tāda vajadzība, var izlemt uz noteiktu laiku pagarināt šos pārejas posmus dažās jomās vai jautājumos. 7. Neskarot šā punkta noteikumus, Kopienas uzņēmējsabiedrības, kas veic uzņēmējdarbību Rumānijā, pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ir tiesīgas iegādāties, lietot, nomāt un pārdot nekustamu īpašumu, kā arī saistībā ar valsts īpašumu tās ir tiesīgas iznomāt to, ja tas ir vajadzīgs saimnieciskās darbības piekopšanai, kuras dēļ tās veic uzņēmējdarbību. Šīs tiesības neattiecas uz uzņēmējdarbību, kas saistīta ar darījumiem un aģentūrām, kas strādā ar nekustamo īpašumu un dabas resursiem. Rumānija piešķir šīs tiesības Kopienas uzņēmējsabiedrību filiālēm un aģentūrām, kas izveidotas Rumānijā, vēlākais līdz pirmo piecu gadu beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Rumānija piešķir šīs tiesības Kopienas pilsoņiem, kas Rumānijā nodarbojas ar uzņēmējdarbību kā pašnodarbinātas personas, vēlākais līdz 7. pantā minētā pārejas perioda beigām. 46. pants 1. Ievērojot 45. panta noteikumus, izņemot attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, kas uzskaitīti XVIII pielikumā, katra Puse var reglamentēt uzņēmējsabiedrību un pilsoņu uzņēmējdarbības izveidi un veikšanu, ciktāl šie noteikumi nediskriminē otras Puses uzņēmējsabiedrības un pilsoņus attiecībā pret savām uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem. 2. Attiecībā uz XVIII pielikumā izklāstītajiem finanšu pakalpojumiem šis nolīgums neskar Pušu tiesības noteikt pasākumus, kas vajadzīgi Puses monetārajai politikai vai uzraudzībai, vai piesardzības labad, lai aizsargātu ieguldītājus, noguldītājus, apdrošinājuma ņēmējus vai personas, pret kurām finanšu pakalpojumu sniedzējam ir fiduciārs pienākums, vai lai nodrošinātu finanšu sistēmas vienotību un stabilitāti. Šie pasākumi nedrīkst būt diskriminējoši attiecībā uz otras Puses uzņēmējsabiedrību un pilsoņu valstisko piederību, salīdzinot ar savām pašas uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem. 47. pants Lai Kopienas piederīgajiem un Rumānijas pilsoņiem atvieglotu darbības uzsākšanu un turpināšanu reglamentētā profesionālā darbībā attiecīgi Rumānijā un Kopienā, Asociācijas padome pārbauda, kādi pasākumi ir jāveic, lai nodrošinātu kvalifikāciju savstarpējo atzīšanu. Tā var veikt visus pasākumus, kas šai nolūkā ir vajadzīgi. 48. pants Šā nolīguma 46. panta noteikumi neliedz Pusei piemērot īpašus noteikumus, kas attiecas uz tādu otras Puses sabiedrību meitasuzņēmumu un aģentūru dibināšanu un darbību tās teritorijā, kuras nav reģistrētas pirmās Puses teritorijā, un ko pamato juridiskas vai tehniskas atšķirības starp šādiem meitasuzņēmumiem, salīdzinot ar tās teritorijā reģistrētu sabiedrību meitasuzņēmumiem, vai, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, piesardzības iemeslu dēļ. Režīma atšķirība nedrīkst pārsniegt to, kas ir noteikti vajadzīga šādu juridisko vai tehnisko atšķirību dēļ vai, attiecībā uz XVIII pielikumā minētajiem finanšu pakalpojumiem, piesardzības dēļ. 49. pants 1. "Kopienas uzņēmējsabiedrība" vai attiecīgi "Rumānijas uzņēmējsabiedrība" ir uzņēmums, kas uzveidots saskaņā ar dalībvalsts vai attiecīgi Rumānijas normatīvajiem aktiem un kura juridiskā adrese vai centrālā administrācija, vai galvenā darījumu vieta atrodas attiecīgi Kopienas vai Rumānijas teritorijā. Tomēr ja uzņēmējsabiedrībai vai uzņēmumam, kas izveidots saskaņā ar dalībvalsts vai, attiecīgi, Rumānijas normatīvajiem aktiem, ir tikai viens reģistrēts birojs attiecīgi Kopienas vai Rumānijas teritorijā, tā darbībai jābūt reālai un pastāvīgai saiknei ar vai nu kādas dalībvalsts ekonomiku, vai Rumānijas ekonomiku. 2. Attiecībā uz starptautisko jūras transportu šās nodaļas un III nodaļas noteikumus izmanto arī dalībvalstu vai, attiecīgi, Rumānijas pilsoņi vai kuģošanas sabiedrības, kas izveidotas ārpus Kopienas vai Rumānijas, kuras kontrolē attiecīgi dalībvalsts vai Rumānijas pilsoņi, ja to kuģi reģistrēti attiecīgi šajā dalībvalstī vai Rumānijā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem. 3. Kopienas vai Rumānijas pilsonis šā nolīguma izpratnē ir fiziska persona, kas ir vai nu kādas dalībvalsts vai, attiecīgi, Rumānijas pilsonis. 4. Šā nolīguma noteikumi neliedz nevienai Pusei piemērot pasākumus, kas vajadzīgi, lai nepieļautu, ka šā nolīguma noteikumus izmanto, lai apietu tās pasākumus attiecībā uz trešās valsts piekļuvi tās tirgum. 50. pants Šajā nolīgumā "finanšu pakalpojumi" nozīmē XVIII pielikumā izklāstītās darbības. Asociācijas padome var paplašināt vai grozīt XVIII pielikuma darbības jomu. 51. pants Pirmos piecus gadus pēc šī nolīguma stāšanās spēkā Rumānija var ieviest pasākumus, ar kuriem tiek pieļautas atkāpes no šīs nodaļas attiecībā uz Kopienas uzņēmumu un pilsoņu uzņēmējdarbību, ja dažas rūpniecības nozares: - tiek pārstrukturētas vai - piedzīvo nopietnas grūtības, īpaši, ja tās saistītas ar nopietnām sociālām problēmām Rumānijā, vai - piedzīvo tās kopējās tirgus daļas likvidēšanu vai krasu samazināšanos, kas pieder Rumānijas uzņēmējsabiedrībām vai pilsoņiem attiecīgajā nozarē Rumānijā, vai - ir jaunas nozares, kas attīstās Rumānijā. Šādus pasākumus: i) vairs nepiemēro vēlākais divus gadus pēc tam, kad ir beidzies piektais gads pēc nolīguma stāšanās spēkā; un ii) veic, ja tie ir saprātīgi un vajadzīgi situācijas koriģēšanai; un iii) attiecina tikai uz tādiem uzņēmumiem, kas izveidoti pēc šo pasākumu stāšanās spēkā un ar tiem nerada diskrimināciju pret noteiktā pasākuma ieviešanas laikā Rumānijā jau izveidotu Kopienas uzņēmējsabiedrību vai pilsoņu darbību, salīdzinot ar Rumānijas uzņēmējsabiedrībām vai pilsoņiem. Asociācijas padome izņēmuma kārtā un pēc Rumānijas pieprasījuma, ja rodas šāda vajadzība, var nolemt pagarināt i) ievilkumā minēto periodu noteiktai jomai uz ierobežotu laiku, kas nepārsniedz pārejas perioda laiku, kas minēts 7. pantā. Paredzot un piemērojot šādus pasākumus, Rumānija pēc iespējas Kopienas uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem piemēro atvieglojumu režīmu, un nekādā ziņā nepiemēro viņiem nelabvēlīgāku režīmu nekā uzņēmējsabiedrībām vai pilsoņiem no kādas trešās valsts. Pirms šo pasākumu ieviešanas Rumānija konsultējas ar Asociācijas padomi un neievieš tos, pirms nav pagājis mēnesis kopš paziņojuma Asociācijas padomei par konkrētajiem pasākumiem, ko Rumānija ieviesīs, izņemot gadījumus, kad pastāv draudi radīt nelabojamu kaitējumu, un tad Rumānija konsultējas ar Asociācijas padomi uzreiz pēc to ieviešanas. Kad beidzas piektais gads kopš nolīguma stāšanās spēkā, Rumānija šādus pasākumus var ieviest vienīgi ar Asociācijas padomes atļauju un saskaņā ar tās noteiktiem nosacījumiem. 52. pants 1. Šīs nodaļas noteikumi neattiecas uz gaisa transporta, iekšējo ūdensceļu transporta un jūras kabotāžas transporta pakalpojumiem. 2. Asociācijas padome var sniegt ieteikumus par uzņēmējdarbības sākumu un veikšanu jomās, uz kurām attiecas 1. punkts. 53. pants 1. Neskarot šīs sadaļas I nodaļas noteikumus, Kopienas vai Rumānijas labumguvēji, kas izmanto tiesības veikt uzņēmējdarbību, kuras piešķir attiecīgi Rumānija un Kopiena, ir tiesīgi saskaņā ar organizācijas mītnes zemes spēkā esošiem tiesību aktiem attiecīgi Rumānijas vai Kopienas teritorijā paši vai caur saviem meitasuzņēmumiem nodarbināt darbiniekus, kas ir attiecīgi dalībvalstu vai Rumānijas pilsoņi, ja šie darbinieki ir vadoši darbinieki, kā noteikts 2. punktā, un ja viņus nodarbina vienīgi šādi labumguvēji vai meitasuzņēmumi. Šo darba ņēmēju uzturēšanās un darba atļaujas attiecas tikai uz nodarbinātības periodu. 2. Vadošais labumguvēju personāls, kas izmanto tiesības veikt uzņēmējdarbību un turpmāk tekstā minēts kā "organizācija", ir šāds: a) personas, kas organizācijā ieņem augstus amatus, tieši vada uzņēmuma pārvaldi, un ko principā vispārīgi uzrauga vai vada uzņēmuma valde vai akcionāru padome, vai līdzvērtīga struktūra, ieskaitot: - personas, kas vada uzņēmumu vai uzņēmuma nodaļu vai apakšnodaļu, - personas, kas uzrauga un kontrolē citu pārraudzības, profesionālo vai vadības darbinieku darbu, - personas, kam ir pilnvaras personiski pieņemt darbā un atlaist vai ieteikt pieņemt darbā, atlaist vai veikt citas ar personālu saistītas darbības; b) personas, ko organizācija nodarbina un kurām ir augsta vai neparasta: - kvalifikācija, kas saistīta ar darba vai aroda veidu un kam vajadzīgas īpašas tehniskas zināšanas, - zināšanas, kas ir būtiskas organizācijas dienesta, pētniecības aprīkojumam, paņēmieniem vai vadībai. Cita starpā tie var būt akreditētu profesiju pārstāvji. Katram darbiniekam ir jābūt nostrādājušam attiecīgajā organizācijā vismaz gadu pirms organizācijas atdalīšanās. 54. pants 1. Šās sadaļas noteikumus piemēro saskaņā ar ierobežojumiem, ko pamato sabiedriskās kārtības, valsts drošības vai veselības aizsardzības apsvērumi. 2. Tos nepiemēro darbībām, kas jebkuras Puses teritorijā, lai arī epizodiski, ir saistītas ar valsts varas īstenošanu. 55. pants Uzņēmējsabiedrības, kuras kontrolē un kuras pieder kopīgi Rumānijas uzņēmējsabiedrībām vai pilsoņiem un Kopienas uzņēmējsabiedrībām vai pilsoņiem, arī gūst labumu no šīs nodaļas un šīs sadaļas III nodaļas noteikumiem. III NODAĻA Pakalpojumu sniegšana starp Kopienu un Rumāniju 56. pants 1. Puses apņemas saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem veikt vajadzīgos pasākumus, lai pakāpeniski ļautu sniegt pakalpojumus tām Kopienas vai Rumānijas Republikas uzņēmējsabiedrībām, kas nodibinātas citā Pusē, nekā tās personas Puse, kam pakalpojumi paredzēti, ņemot vērā pakalpojumu nozaru attīstību Pusēs. 2. Līdztekus 1. punktā minētajam liberalizācijas procesam un ievērojot 59. panta 1. punkta noteikumus, Puses ļauj uz laiku pārvietoties fiziskām personām, kas sniedz pakalpojumus un ko nodarbina pakalpojumu sniedzējs kā vadošo personālu, kurš definēts 53. panta 2. punktā, izņemot tās fiziskās personas, kas pārstāv Kopienas vai Rumānijas uzņēmējsabiedrību vai pilsoni un cenšas uz laiku iekļūt valstī, lai apspriestos par pakalpojumu tirdzniecību vai noslēgtu līgumus par pakalpojumu pārdošanu ar šo pakalpojumu sniedzēju, ja šie pārstāvji nepiedalās tiešā pakalpojumu tirdzniecībā plašākai sabiedrībai vai nesniedz pakalpojumus paši. 3. Asociācijas padome veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai pakāpeniski ieviestu šī panta 1. punkta noteikumus. 57. pants Saistībā ar pakalpojumu sniegšanu starp Kopienu un Rumāniju 56. panta noteikumus aizstāj ar šādiem: 1. Attiecībā uz jūras transportu Puses apņemas efektīvi piemērot principu par neierobežotu pieeju starptautiskajam tirgum un satiksmei uz komerciāliem pamatiem. a) Iepriekš minētais noteikums neskar tiesības un pienākumus, kas izriet no ANO Konvencijas par līnijpārvadātāju konferenču rīcības kodeksu, kuri piemērojami vienai vai otrai šā nolīguma Līgumslēdzējai pusei. Jūras pārvadātāji, kas nav konferences biedri, var brīvi darboties, konkurējot ar konferences biedriem, kamēr vien viņi ievēro principu godīgas komerciālas konkurences principu. b) Puses apstiprina savas saistības, ka brīvas konkurences vide ir būtiska iezīme sauso un šķidro beztaras preču apgrozībā; 2. Piemērojot 1. punkta principus, Puses: b) neievieš kravas dalīšanas vienošanās turpmākos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm, izņemot tādos ārkārtas apstākļos, kad vienas vai otras šā nolīguma Puses līnijpārvadājumu uzņēmumiem citādi nav iespējas sekmīgi uzturēt satiksmi tirdzniecības pārvadājumos uz attiecīgo trešo valsti un no tās; b) aizliedz kravas dalīšanas kārtību turpmākos divpusējos nolīgumos attiecībā uz sauso un šķidro beztaras preču tirdzniecību; c) šim nolīgumam stājoties spēkā, atceļ visus vienpusējus pasākumus, administratīvus, tehniskus un citus šķēršļus, kas varētu ierobežot vai diskriminēt brīvu pakalpojumu sniegšanu starptautiskajā jūras transportā. 3. Lai nodrošinātu koordinētu transporta attīstību un pakāpenisku liberalizāciju starp Pusēm, kas pielāgota to abpusējām komerciālajām vajadzībām, ar speciāliem transporta nolīgumiem, kas jānoslēdz starp Pusēm pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, risina apstākļus, kas saistīti ar abpusēju pieeju gaisa un iekšzemes transporta jomā. 4. Pirms 3. punktā minēto nolīgumu noslēgšanas Puses neveic nekādus pasākumus vai darbības, kas ir ierobežojošākas vai diskriminējošākas nekā situācijā, kas pastāv dienu pirms šā nolīguma stāšanās spēkā. 5. Pārejas perioda laikā Rumānija pakāpeniski pielāgo savus tiesību aktus, tostarp administratīvos, tehniskos un citus noteikumus, Kopienā esošajiem tiesību aktiem, kas visu laiku pastāv gaisa un iekšzemes transporta jomā, ciktāl tas nāk par labu liberalizācijas mērķiem un abpusējai pieejai Pušu tirgiem, un atvieglo pasažieru un preču kustību. 6. Ievērojot kopīgo progresu, kas panākts šās nodaļas mērķu sasniegšanā, Asociācijas padome izskata iespējas nodrošināt apstākļus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu brīvību sniegt gaisa un iekšzemes transporta pakalpojumus. 58. pants Šā līguma 54. pants attiecas uz visiem šajā nodaļā izskatītajiem jautājumiem. IV NODAĻA Vispārīgi noteikumi 59. pants 1. Attiecībā uz šo sadaļu nolīgums nekādi neliedz Pusēm piemērot savus tiesību aktus un noteikumus par fizisko personu iebraukšanu un uzturēšanos, darbu, darba nosacījumiem un fizisko personu uzņēmējdarbības dibināšanu un pakalpojumu sniegšanu, ja tās tos nepiemēro tādā veidā, ka tiek atceltas vai pasliktinās priekšrocības, kas jebkurai no Pusēm ir paredzētas saskaņā ar kādu konkrētu šā nolīguma noteikumu. Iepriekš minētais noteikums neskar 54. panta lietojumu. 2. Nolīguma IV sadaļas II, III un IV nodaļas noteikumus pielāgo pēc Asociācijas padomes lēmuma, ņemot vērā rezultātus, kas bijuši Urugvajas raunda laikā notikušajām sarunām par pakalpojumiem, īpaši nodrošinot, ka saskaņā ar jebkuru šā nolīguma noteikumu Puse nosaka otrai Pusei tādu režīmu, kas ir vismaz tikpat labvēlīgs kā topošās Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) noteikumos paredzētais. 3. Par savietojamu ar IV sadaļas noteikumiem un konkurences noteikumiem, kas minēti V nodaļā, uzskata saskaņā ar IV sadaļas II nodaļas noteikumiem Rumānijā reģistrēto Kopienas uzņēmējsabiedrību un pilsoņu izslēgšanu no valsts atbalsta, ko Rumānija piešķir valsts izglītības dienestiem, ar veselības aizsardzību saistītiem un sociāliem dienestiem, un kultūras dienestiem, uz laiku, kas atbilst 7. pantā minētajam pārejas periodam. V SADAĻA MAKSĀJUMI, KAPITĀLS UN CITI EKONOMIKAS NOTEIKUMI, LIKUMU TUVINĀŠANA I NODAĻA Šābrīža maksājumi un kapitāla aprite 60. pants Puses apņemas atļaut lietot brīvi konvertējamu valūtu, jebkādus maksājumus maksājumu bilances norēķinu kontā, ja vien darījumi, kas saistīti ar maksājumiem, attiecas uz saskaņā ar šo nolīgumu liberalizēto preču, pakalpojumu vai personu kustību starp Pusēm. 61. pants 1. Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla kontā, pēc šā nolīguma stāšanās spēkā attiecīgi dalībvalstis un Rumānija nodrošina brīvu kapitāla apriti saistībā ar tiešiem ieguldījumiem uzņēmumos, kas izveidoti saskaņā ar uzņēmējas valsts normatīvajiem aktiem, un ieguldījumus, kuri veikti saskaņā ar IV sadaļas II nodaļas noteikumiem, un šo ieguldījumu un visas peļņas, ko rada šie ieguldījumi, likvidāciju vai repatriāciju. 2. Neskarot iepriekš minētos noteikumus, šādu brīvu kustību, likvidāciju un repatriāciju nodrošina pirmā posma beigās, kas minēts 7. pantā, attiecība uz visiem ieguldījumiem, kas saistīti ar Kopienas pilsoņu uzņēmējdarbību, viņiem reģistrējoties Rumānijā kā pašnodarbinātām personām atbilstīgi IV sadaļas II nodaļai. 3. Neskarot 1. punktu, dalībvalstis kopš dienas, kad stājas spēkā nolīgums, un Rumānija kopš dienas, kad beidzas piektais gads kopš nolīguma stāšanās spēkā, neievieš jaunus valūtas maiņas ierobežojumus kapitāla apritei un kārtējiem maksājumiem, kas saistīti ar šo apriti starp Kopienas un Rumānijas iedzīvotājiem, un nepadara esošo kārtību stingrāku. 4. Puses konsultējas, lai atvieglotu kapitāla kustību starp Kopienu un Rumāniju, sekmējot šā nolīguma mērķu sasniegšanu. 62. pants 1. Piecus gadus, kopš dienas, kad stājies spēkā šis nolīgums, Puses veic pasākumus, lai radītu vajadzīgos nosacījumus pakāpeniskai Kopienas noteikumu piemērošanai brīvas kapitāla aprites jomā. 2. Piektā gada beigās, kopš stājies spēkā šis nolīgums, Asociācijas padome izskata iespējas, kā pilnībā piemērot Kopienas noteikumus par kapitāla apriti. 63. pants Atsaucoties uz šās nodaļas noteikumiem un neskarot 65. panta noteikumus, līdz dienai, kad pilnībā ir panākta Rumānijas valūtaskonvertējamība Starptautiskā valūtas fonda (SVF) VIII panta nozīmē, Rumānija ārkārtas apstākļos var piemērot maiņas ierobežojumus saistība ar īstermiņa vai vidēja termiņa kredītu piešķiršanu vai ņemšanu, ciktāl šādus Rumānijas ierobežojumus kredītu piešķiršanai atļauj Rumānijas statuss SVF. Šos ierobežojumus Rumānija piemēro bez diskriminācijas. Tos piemēro tā, lai radītu vismazākos iespējamos traucējumus šim nolīgumam. Rumānija nekavējoties paziņo Sadarbības padomei par šādu pasākumu ieviešanu un par to pārmaiņām. II NODAĻA Konkurence un citi ekonomikas noteikumi 64. pants 1. Ar šā nolīguma pareizu darbību nav savienojams turpmākais tiktāl, ciktāl tas var ietekmēt tirdzniecību starp Kopienu un Rumāniju: i) visi nolīgumi starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņota rīcība starp uzņēmumiem, kuru mērķis ir novērst, samazināt vai traucēt konkurenci; ii) tas, ka viens vai vairāki uzņēmumi ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli Kopienas vai Rumānijas teritorijā kopumā vai ievērojamā teritorijas daļā; iii) jebkura valsts palīdzība, kas traucē vai draud traucēt konkurenci, radot labvēlīgākus apstākļus kādam uzņēmumam vai dažu preču ražošanai. 2. Jebkādas darbības, kas ir pretrunā šim pantam, novērtē uz kritēriju pamata, kas izriet no Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 85., 86. un 92. panta noteikumu piemērošanas. 3. Asociācijas padome trijos gados pēc nolīguma stāšanās spēkā ar lēmumu pieņem 1. un 2. punkta īstenošanai vajadzīgos noteikumus. 4. a) Šā panta 1. punkta iii) apakšpunkta piemērošanas nolūkos Puses atzīst, ka pirmajos piecos gados pēc nolīguma stāšanās spēkā jebkādu Rumānijas piešķirtu valsts atbalstu uzņēmumiem novērtē, ņemot vērā faktu, ka Rumāniju uzskata par apgabalu, kas ir identisks Kopienas apgabalam, kas aprakstīts Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 92. panta 3. punkta a) apakšpunktā. Asociācijas padome, ņemot vērā Rumānijas ekonomikas stāvokli, pieņem lēmumu, vai minētais laika posms ir jāpagarina par vēl piecu gadu laika posmiem. b) Katra Puse nodrošina pārredzamību valsts atbalsta jomā, cita starpā, reizi gadā ziņojot otrai Pusei par piešķirtā atbalsta kopsummu un sadalījumu un pēc pieprasījuma sniedzot informāciju par atbalsta shēmām. Pēc vienas Puses pieprasījuma otra Puse sniedz informāciju par valsts atbalsta īpašiem atsevišķiem gadījumiem. 5. Attiecībā uz III sadaļas II un III nodaļā minētajiem produktiem: - 1. punkta iii) apakšpunkta noteikumus nepiemēro, - jebkādu rīcību, kas ir pretrunā 1. punkta i) apakšpunktam, novērtē atbilstīgi kritērijiem, ko Kopiena noteikusi, pamatojoties uz Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 42. un 43. pantu, un jo īpaši atbilstīgi tiem, kas noteikti Padomes Regulā Nr. 26/1962. 6. Ja Kopiena vai Rumānija uzskata, ka konkrēta rīcība nav saderīga ar 1. punkta noteikumiem un: - tā nav pienācīgi kontrolēta atbilstīgi 3. punktā minētajiem īstenošanas noteikumiem, vai - ja šādu noteikumu nav un ja šāda rīcība rada vai draud radīt būtisku kaitējumu otras Puses interesēm vai būtisku kaitējumu tās vietējai ražošanai, ieskaitot pakalpojumu nozari, tā var veikt attiecīgus pasākumus pēc konsultācijas Asociācijas padomē vai 30 darbdienas pēc pieprasījuma veikt šādu konsultāciju. Attiecībā uz rīcību, kas nav saderīga ar šā panta 1. punkta iii) apakšpunktu, šādus attiecīgos pasākumus, ja tiem ir piemērojama Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT), var noteikt tikai saskaņā ar procedūrām un nosacījumiem, kas izklāstīti VVTT vai jebkurā citā attiecīgā instrumentā, kas izstrādāts saistībā ar to un ir piemērojams Pusēm. 7. Neatkarīgi no jebkādiem pretējiem noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar 3. punktu, Puses apmainās ar informāciju, ņemot vērā ierobežojumus, ko uzliek pienākums neizpaust dienesta un komercnoslēpumus. 8. Šis pants neattiecas uz produktiem, kuri uzskaitīti EOTK dibināšanas līgumā un uz kuriem attiecas 2. protokols. 65. pants 1. Puses cenšas izvairīties no ierobežojošu pasākumu noteikšanas, tostarp tādiem pasākumiem, kas saistīti ar importu maksājumu bilances nolūkos. Ja tie ir ieviesti, Puse, kas tos ieviesusi, iesniedz otrai Pusei to atcelšanas grafiku. 2. Ja viena vai vairākas dalībvalstis vai Rumānija nonāk nopietnās maksājumu bilances grūtībās vai pastāv nenovēršami šādas situācijas draudi, Kopiena vai, attiecīgi, Rumānija saskaņā ar VVTT noteikumiem nosaka ierobežojošus pasākumus, tostarp pasākumus, kas saistīti ar importu, un tiem ir pagaidu raksturs, turklāt tie nedrīkst būt stingrāki, nekā ir vajadzīgs, lai koriģētu maksājumu bilances stāvokli. Kopiena vai, attiecīgi, Rumānija tūlīt par tiem informē otru Pusi. 3. Jebkura veida ierobežojoši pasākumi nedrīkst attiekties uz pārskaitījumiem, kas saistīti ar ieguldījumiem, it īpaši šo ieguldījumu un visas peļņas, ko rada šie ieguldījumi, repatriāciju. 66. pants Attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem ir piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, Asociācijas padome nodrošina, ka no trešā gada pēc šā nolīguma stāšanās spēkā šā nolīguma darbībai tiek piemēroti Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma principi, it īpaši 90. pants, kā arī 1990. gada aprīļa Bonnas Eiropas Drošības un sadarbības konferences (EDSO) sanāksmes nobeiguma dokumenta principi (it īpaši uzņēmēju brīvība pieņemt lēmumus). 67. pants 1. Rumānija turpina uzlabot intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību aizsardzību, lai, beidzoties piektajam gadam pēc nolīguma stāšanās spēkā, tā varētu nodrošināt tādu pašu aizsardzības līmeni kā Kopienā, ieskaitot efektīvus līdzekļus šo tiesību piemērošanai. 2. Vienlaikus Rumānija pievienosies Minhenes 1973. gada 5. oktobra Konvencijai par Eiropas patentu piešķiršanu. Rumānija pievienosies arī daudzpusējām konvencijām par intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesībām (kuras minētas XIX pielikuma 1. punktā), kurām ir pievienojušās Kopienas dalībvalstis vai kuras dalībvalstis piemēro de facto. 3. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Rumānija piešķir ne mazāk labvēlīgu režīmu kā to, ko tā saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem piešķir jebkurai trešai valstij. 68. pants 1. Puses uzskata, ka publiskā pasūtījuma līgumu noslēgšana uz nediskriminējoša un savstarpēja pamata, it īpaši saistībā ar VVTT, ir vēlams mērķis. 2. Rumānijas uzņēmējsabiedrībām, kas definētas 49. pantā, piešķir iespēju izmantot līgumu piešķiršanas procedūras Kopienā, ievērojot Kopienas valsts pasūtījuma piešķiršanas noteikumus, saskaņā ar režīmu, kas ir vismaz tikpat labvēlīgs kā Kopienas uzņēmējsabiedrībām piešķirtais režīms, nolīgumam stājoties spēkā. Kopienas uzņēmējsabiedrībām, kas definētas 49. pantā, piešķir iespēju izmantot līgumu piešķiršanas procedūras Rumānijā saskaņā ar režīmu, kas ir vismaz tikpat labvēlīgs kā Rumānijas uzņēmējsabiedrībām piešķirtais režīms, beidzoties 7. pantā definētajam pārejas periodam. Kopienas uzņēmējsabiedrības, kas reģistrētas Rumānijā saskaņā ar IV sadaļas II nodaļas noteikumiem kā meitasuzņēmumi, kuri aprakstīti 45. pantā, formā, kas izklāstīta 55. pantā, nolīgumam stājoties spēkā, var izmantot līgumu piešķiršanas procedūras saskaņā ar režīmu, kas ir vismaz tikpat labvēlīgs kā Rumānijas uzņēmējsabiedrībām piešķirtais režīms. Uz Kopienas uzņēmējsabiedrībām, kas reģistrētas Rumānijā kā filiāles un aģentūras, kuras aprakstītas 45. pantā, šādu režīmu attiecina vēlākais 7. pantā minētā pārejas perioda beigās. Asociācijas padome laiku pa laikam izskata Rumānijas iespējas ļaut visām Kopienas uzņēmējsabiedrībām izmantot līgumu piešķiršanas procedūras Rumānijā pirms pārejas perioda beigām. 3. Saistībā ar pakalpojumu reģistrēšanu, darbību un sniegšanu starp Kopienu un Rumāniju, kā arī darbaspēka nodarbinātību un apriti saistībā ar valsts pasūtījumu izpildi, piemēro 38. līdz 59. panta noteikumus. III NODAĻA Likumu tuvināšana 69. pants Puses atzīst, ka svarīgs nosacījums ekonomisko saišu stiprināšanai starp Rumāniju un Kopienu ir esošo un turpmāko Rumānijas tiesību aktu tuvināšana Kopienas tiesību aktiem. Rumānija cenšas nodrošināt, ka tās tiesību akti pakāpeniski tiks saskaņoti ar Kopienas tiesību aktiem. 70. pants Tiesību aktu tuvināšana jo īpaši attiecas uz šādām jomām: muitas tiesības, uzņēmējdarbības tiesības, likumi par bankām, uzņēmumu pārskati un nodokļi, darba ņēmēju aizsardzība darba vietā, sociālā nodrošināšana, finanšu pakalpojumi, konkurences noteikumi, cilvēku, dzīvnieku un augu veselības un dzīvības aizsardzība, patērētāju aizsardzība, netiešie nodokļi, tehniskie noteikumi un standarti, kodoltiesības un noteikumi, pārvadājumi un vide. 71. pants Kopiena nodrošina Rumāniju ar tehnisko palīdzību šo pasākumu īstenošanai, kura, cita starpā, var ietvert: - ekspertu apmaiņu, - savlaicīgu informācijas sniegšanu par attiecīgajiem tiesību aktiem, - semināru organizēšanu, - mācības, - palīdzību Kopienas tiesību aktu tulkošanā attiecīgajās nozarēs. VI SADAĻA EKONOMISKĀ SADARBĪBA 72. pants 1. Kopiena un Rumānija izveido ekonomikas sadarbību, kuras mērķis ir veicināt Rumānijas attīstības un izaugsmes potenciālu. Šī sadarbība stiprina esošās ekonomiskās saiknes pēc iespējas plašākā mērogā, kas nāk par labu abām Pusēm. 2. Politikas un citu pasākumu mērķis būs nodrošināt Rumānijas ekonomikas un sociālo attīstību, ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības principu. Ar šo politiku jānodrošina vides apsvērumu iekļaušana jau no paša sākuma, kā arī to sasaiste ar harmoniskas sociālas attīstības prasībām. 3. Šai nolūkā sadarbībā īpaši jāpievēršas tādai politikai un pasākumiem, kas saistīti ar rūpniecību, tostarp kalnrūpniecības jomu, ieguldījumiem, lauksaimniecību, enerģētiku, transportu, reģionu attīstību un tūrismu. 4. Īpašu uzmanību velta pasākumiem, kas var sekmēt sadarbību starp Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, lai veicinātu reģiona harmonisku attīstību. 73. pants Rūpnieciskā sadarbība 1. Sadarbības mērķis jo īpaši ir veicināt: - rūpniecisko sadarbību starp dažādiem abu Pušu saimnieciskās darbības subjektiem, it īpaši tiecoties nostiprināt privāto sektoru, - Kopienas dalību Rumānijas pūlēs gan valsts, gan privātajā sektorā modernizēt un pārstrukturēt savu rūpniecības nozari, kas notiks kā pāreja no centralizētās plānošanas sistēmas uz tirgus ekonomiku tādos apstākļos, kas nodrošina vides aizsardzību, - individuālā sektora pārstrukturēšanu, - jaunu uzņēmumu izveidi jomās ar izaugsmes potenciālu, - tehnoloģiju un zinību tālāknodošanu. 2. Rūpnieciskās sadarbības iniciatīvās ņem vērā prioritātes, ko noteikusi Rumānija. Iniciatīvās jo īpaši cenšas izveidot uzņēmumiem piemērotu vidi, uzlabot vadības zinības un veicināt pārredzamību attiecībā uz tirgiem un nosacījumiem uzņēmumiem, vajadzības gadījumā paredzot tehnisko atbalstu. 74. pants Ieguldījumu veicināšana un aizsardzība 1. Sadarbības mērķis ir radīt gan vietējiem, gan ārvalstu ieguldījumiem labvēlīgu vidi, kas ir būtisks Rumānijas ekonomikas un rūpniecības pārstrukturēšanas nosacījums. 2. Sadarbības īpašie mērķi ir: - Rumānijai – izveidot un uzlabot tādu tiesisko regulējumu, kas veicina un aizsargā ieguldījumus, - noslēgt nolīgumus starp dalībvalstīm un Rumāniju par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību, - veikt piemērotus kapitāla nodošanas pasākumus, - nodrošināt labāku ieguldījumu aizsardzību, - turpināt liberalizāciju un ekonomikas infrastruktūras uzlabošanu, - apmainīties ar informāciju par ieguldījumu iespējām, izmantojot tirdzniecības izstādes, izstādes, tirdzniecības nedēļas un citus pasākumus. 75. pants Lauksaimniecības un rūpniecības standarti un atbilstības novērtēšana 1. Pušu darbības mērķis ir samazināt atšķirības standartizācijā un atbilstības novērtēšanas procedūrās. 2. Šajā nolūkā tās sadarbojas: - veicinot Rumānijas atbilstību Kopienas tehniskajiem noteikumiem un Eiropas rūpniecības un lauksaimniecības pārtikas produktu kvalitātes standartiem, - veicinot Kopienas tehnisko noteikumu izmantošanu un Eiropas standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru piemērošanu, - vajadzības gadījumā noslēdzot nolīgumus par savstarpēju atzīšanu šais jomās, - veicinot aktīvu un regulāru Rumānijas dalību specializēto organizāciju darbā (Eiropas Standartizācijas komiteja, Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja, Eiropas Elektrosakaru standartizācijas institūts, Eiropas tehniskās atbilstības organizācija). 3. Kopiena pēc vajadzības sniedz Rumānijai tehnisku palīdzību. 76. pants Sadarbība zinātnē un tehnoloģijā 1. Puses veicina sadarbību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā. Tās velta īpašu uzmanību: - zinātniskas un tehniskas informācijas apmaiņai, tostarp informācijai par Pušu zinātnes un tehnoloģiju politiku un pasākumiem, - apvienotu zinātnisku sanāksmju organizēšanai (semināri un konferences), - kopīgiem pētniecības un attīstības pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt zinātnes progresu un tehnoloģiju un zinību tālāknodošanu, - abu Pušu pētnieku un speciālistu mācībām un mobilitātes programmām, - tādu apstākļu radīšanai, kuros plaukst pētniecība un jauno tehnoloģiju lietojums, kā arī ir nodrošināta pietiekamas intelektuālā īpašuma un pētījumu rezultātu aizsardzība, - Rumānijas dalībai Kopienas programmās saskaņā ar 3. punktu. Vajadzības gadījumā sniedz tehnisku palīdzību. 2. Asociācijas padome nosaka piemērotas sadarbības izveides procedūras. 3. Sadarbība Eiropas pamatprogrammā saistībā ar pētniecību un tehnoloģiju attīstību tiks īstenota, ievērojot īpašu kārtību, par ko tiks panākta vienošanās un pieņemti lēmumi saskaņā ar katras Puses juridiskajām procedūrām. 77. pants Izglītība un mācības 1. Puses sadarbojas, lai paaugstinātu vispārējās izglītības un profesionālo kvalifikāciju līmeni Rumānijā gan valsts, gan privātajā sektorā, ņemot vērā Rumānijas prioritātes. Tiks izstrādātas institucionālas sistēmas un sadarbības plāni (kas sāksies ar Eiropas Mācību fonda izveidi, un pēcāk arī Tempus programmas ietvaros). Šajā ziņā var būt jāapsver arī Rumānijas dalība citās Kopienas programmās. 2. Sadarbība jo īpaši ir vērsta uz šādām jomām: - izglītības un mācību sistēmas reformu Rumānijā, - valsts un privātā sektora vadītāju un vecāko civildienesta ierēdņu sagatavotību, dienesta mācībām un pārkvalificēšanos prioritārās jomās, kas vēl jānosaka, - sadarbību starp augstskolām, sadarbība starp augstskolām un uzņēmumiem, skolotāju, studentu, administratoru un jauniešu mobilitāti, - mācību veicināšanu Eiropas studiju jomā attiecīgās iestādēs, - abpusēju mācību periodu un diplomu atzīšanu, - Kopienas valodu mācīšanu, - tulkotāju un tulku sagatavošanu un Kopienas valodas normu un terminoloģijas veicināšanu, kā arī piemērotas tulkošanas infrastruktūras izveidi rumāņu un Kopienas valodām, - tālmācības un jaunu mācību tehnoloģiju attīstību, - stipendiju piešķiršanu, - mācību materiālu un aprīkojuma nodrošināšanu. Lai veicinātu Rumānijas integrāciju saistībā ar Kopienas izglītības līmeni, izglītības un pētniecības iestādēm, kas minētas 76. pantā, Kopiena veic piemērotus pasākumus, lai atvieglotu Rumānijas dalību šo institūciju norisēs, kā arī lai izveidotu to filiāles Rumānijā. Iepriekš minēto iestāžu mērķis ir pievērsties zinātnieku, profesionāļu un ierēdņu izglītošanai, lai iesaistītu viņus Eiropas integrācijas procesā un sadarbībā ar Kopienas institūcijām. 78. pants Lauksaimniecība un pārtikas rūpniecības nozare 1. Sadarbība šai jomā noris ar mērķi modernizēt, pārstrukturēt un privatizēt lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības jomu Rumānijā. Ar to konkrēti cenšas: - izveidot privātas saimniecības un sadales tīklus, pilnveidot glabāšanas, realizācijas un apsaimniekošanas utt. metodes, - modernizēt lauku infrastruktūru (transportu, ūdensapgādi, telekomunikācijas), - uzlabot zemes izmantošanas plānošanu, ieskaitot būvniecību un pilsētplānošanu, - uzlabot ražīgumu, kvalitāti un efektivitāti, lietojot piemērotas metodes un produktus; nodrošināt mācības un pārraudzīt ar ražošanas līdzekļiem saistītu, pret piesārņojumu vērstu metožu lietojumu, - veicināt lauksaimniecības komplementaritāti, - veicināt zinātības apmaiņu, it īpaši Kopienas un Rumānijas privātajā sektorā, - izveidot un modernizēt apstrādes firmas un realizācijas paņēmienus, - izveidot sadarbību dzīvnieku veselības, lauksaimniecības pārtikas nozares sanitāriju (tostarp jonizāciju) un augu veselību, lai pamazām ieviestu harmonizāciju ar Kopienas standartiem, sniedzot mācību atbalstu un organizējot pārbaudes, - izveidot un veicināt efektīvu sadarbību lauksaimniecības informācijas sistēmu jomā, - izveidot un veicināt efektīvu sadarbību ar Kopienas modeļiem saderīgu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu jomā, - apmainīties ar informāciju saistībā ar lauksaimniecības un likumdošanas politiku, - sniegt tehnisku atbalstu un nodot zinātību Rumānijai saistībā ar piena piegādi skolām. 2. Šai nolūkā Kopiena vajadzības gadījumā sniedz tehnisku atbalstu. 79. pants Enerģētika 1. Saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem un Eiropas Enerģētikas hartu Puses sadarbojas, lai nodrošinātu pakāpenisku Eiropas enerģētikas tirgus integrāciju. 2. Sadarbība vajadzības gadījumā ietver tehnisku palīdzību šādās jomās: - enerģētikas politikas formulēšanā un plānošanā, - vadībā un tehniskajā apmācībā enerģētikas nozarē, - energotaupības un energoefektivitātes veicināšanā, - enerģētikas resursu izstrādē, - sadales uzlabošanā, kā arī piegādes uzlabošanā un dažādošanā, - enerģijas ražošanas un patēriņa vides aspektos, - kodolenerģijas nozarē, - lielākā enerģētikas tirgus liberalizācijā, tostarp gāzes un elektroenerģijas tranzīta uzlabošanā, - elektoenerģijas un gāzes nozarē, tostarp apsverot iespēju savienot piegādes tīklus, - enerģētikas resursu modernizācijā, - pamatnoteikumu izstrādē, kas vajadzīgi šīs nozares uzņēmumu sadarbībai, tostarp veicinot kopuzņēmumu izveidi, - tehnoloģiju un zinātības nodošanā, tostarp vajadzības gadījumā veicinot un komercializējot efektīvas enerģijas tehnoloģijas. 80. pants Sadarbība kodolenerģijas jomā 1. Sadarbības mērķis ir nodrošināt drošāku kodolenerģijas lietojumu. 2. Sadarbība galvenokārt aptver šādas jomas: - rūpnieciskus pasākumus Rumānijas AES darbības drošībai, - kodoliekārtu personāla vadības mācību uzlabošanu, - Rumānijas kodoldrošības normatīvo aktu atjaunināšanu un pārraudzības iestāžu un to resursu nostiprināšanu, - kodoldrošību, gatavību kodolavārijām un to vadību, - aizsardzību pret radiāciju, tostarp vides radiācijas kontroli, - kodoldegvielas cikla problēmas un kodolmateriālu glabāšanas drošību, - kodolatkritumu apsaimniekošanu, - kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu un to likvidāciju, - atsārņošanu. 3. Sadarbība ietver informācijas un pieredzes apmaiņu un pētniecības un attīstības pasākumus saskaņā ar 76. pantu. 81. pants Vide 1. Puses attīsta un nostiprina sadarbību vides un cilvēku veselības jomā, ko tās uzskata par prioritāru. 2. Sadarbības mērķis ir cīņa pret vides pasliktināšanos, jo īpaši: - efektīva piesārņojuma līmeņa kontrole; informācijas sistēma par vides stāvokli, - cīņa pret vietēju, reģionālu un pārrobežu gaisa un ūdens piesārņojumu, - ekoloģijas sanācija, - noturīga, efektīva un ekoloģiski lietderīga enerģijas ražošana un izmantošana; rūpniecisko iekārtu drošība, - ķīmisku vielu klasifikācija un droša rīkošanās ar tām, - ūdens kvalitāte, it īpaši pārrobežu robežceļos (Donava, Melnā jūra), - atkritumu apjoma samazināšana, pārstrāde un apglabāšana, Bāzeles Konvencijas īstenošana, - lauksaimniecības, augsnes erozijas un ķīmiskā piesārņojuma ietekme uz vidi, - mežu aizsardzība, - bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, - zemes izmantošanas plānošana, ieskaitot būvniecību un pilsētplānošanu, - ekonomisku un fiskālu instrumentu izmantošana, - pasaules klimata pārmaiņas, - vides izglītība un izpratnes veidošana. 3. Sadarbību īsteno, jo īpaši izmantojot: - informācijas un ekspertu apmaiņu, ieskaitot informāciju un ekspertus, kas saistīti ar tīro tehnoloģiju nodošanu un drošu un videi draudzīgu biotehnoloģiju izmantošanu, - mācību programmas, - kopīgas pētniecības darbības, - normatīvo aktu tuvināšanu (Kopienas standartiem), - sadarbību reģionālā līmenī (ieskaitot sadarbību Eiropas Vides aģentūrā, ko izveidojusi Kopiena) un sadarbību starptautiskā līmenī, - stratēģiju izveidi, īpaši saistībā ar globāliem un klimata jautājumiem, - pētījumus par ietekmi uz vidi. 82. pants Ūdenssaimniecība Puses izveido sadarbību dažādās ūdenssaimniecības jomās, īpaši pievēršoties: - videi draudzīgam pārrobežu ūdensšķirtnes un pārrobežu upju un ezeru ūdens lietojumam, - ūdenssaimniecības noteikumu saskaņošanai un ūdens tehniskās regulēšanas līdzekļiem (direktīvām, ierobežojumiem, standartiem, normatīviem, loģistikai), - pētniecības un attīstības modernizācijai un zinātniskai ūdenssaimniecībai. 83. pants Transports 1. Puses attīsta un stiprina sadarbību, lai Rumānija spētu: - pārstrukturēt un modernizēt transporta nozari, - uzlabot pasažieru un preču apriti un pieeju transporta tirgum, atceļot administratīvos, tehniskos un citus šķēršļus, - atvieglot Kopienas autotransporta, dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu un kombinētā transporta tranzītu caur Rumāniju, - sasniegt Kopienai pielīdzināmus operatīvos standartus. 2. Sadarbība jo īpaši ietver šādas jomas: - ekonomiskās, juridiskās un tehniskās mācību programmas, - tehniskā atbalsta un konsultāciju sniegšanu un informācijas apmaiņu, - Rumānijas transporta infrastruktūras attīstīšanas līdzekļu nodrošināšanu. 3. Sadarbībā ir šādas īpašas prioritāras jomas: - autotransporta būve un modernizācija, tostarp pakāpeniska tranzīta apstākļu uzlabošana, - ceļu un lidostu vadība, tostarp sadarbība starp attiecīgajām valsts iestādēm, - ceļu, iekšzemes ūdensceļu, dzelzceļu, ostu un lidostu infrastruktūras modernizācija lielākajos vispārējas nozīmes ceļos un Eiropas ceļu sasaistes posmos, - zemes izmantošanas plānošana, ieskaitot būvniecību un pilsētu plānošanu, kas saistīta ar transportu, - tehniskā aprīkojuma modernizācija, lai nodrošinātu Kopienas standartu ievērošanu, it īpaši autotransporta, dzelzceļa transporta, kombinētā transporta un pārkraušanas jomā, - konsekventas transporta politikas izstrāde, kas būtu saderīga ar Kopienas transporta politiku, - kopīgu pētniecības un attīstības programmu veicināšana saskaņā ar 76. pantu. 84. pants Telekomunikācijas, pasta pakalpojumi un apraide 1. Puses paplašina un nostiprina sadarbību šai jomā un šai nolūkā veic šādus pasākumus: - apmainās ar informāciju par telekomunikācijām un pasta pakalpojumiem, kā arī apraides politiku, - apmainās ar tehnisku un cita veida informāciju un organizē seminārus, darbseminārus un konferences abu Pušu ekspertiem, - veic mācību un konsultatīvus pasākumus, - veic tehnoloģiju nodošanu, - izstrādā un īsteno kopīgus projektus, ko veic abu Pušu attiecīgās organizācijas, - veicina Eiropas tehniskos standartus, sertifikācijas sistēmas un reglamentējošās pieejas, - veicina jaunus sakaru līdzekļus, pakalpojumus un iekārtas, it īpaši tādas, kam ir komerciāls lietojums. 2. Šīs darbības ir vērstas uz šādām prioritārām jomām: - Rumānijas telekomunikāciju tīkla modernizācija un tā integrācija Eiropas un pasaules tīklos, - sadarbība ar Eiropas standartizācijas iestādēm, - Eiropas mēroga sistēmu integrācija; telekomunikāciju tiesiskie aspekti un priekšraksti, - telekomunikāciju, pasta un apraides pakalpojumu vadība jaunā ekonomiskā vidē: organizāciju struktūras, stratēģija un plānošana, iegādes principi, - zemes izmantošanas plānošana, ieskaitot būvniecību un pilsētplānošanu, - Rumānijas pasta un apraides pakalpojumu modernizācija, ieskaitot juridiskos aspektus un priekšrakstus. 85. pants Sadarbība banku, apdrošināšanas un citu finanšu pakalpojumu un revīzijas jomā 1. Puses sadarbojas, lai izveidotu un attīstītu piemērotu sistēmu, kas veicina banku, apdrošināšanas un citu finanšu pakalpojumu nozares darbību Rumānijā. a) Sadarbībā pievēršas: - tādas grāmatvedības sistēmas pieņemšanai, kas būtu saderīga ar Eiropas standartiem, - banku, apdrošināšanas un finanšu sistēmas nostiprināšanai un pārstrukturēšanai, - banku un finanšu pakalpojumu uzraudzības un priekšrakstu uzlabošanai, - terminu glosāriju izstrādei, - informācijas apmaiņai par attiecīgajiem spēkā vai sagatavošanā esošajiem tiesību aktiem. b) Šai nolūkā sadarbībā ietver tehnisku palīdzību un apmācību. 2. Puses sadarbojas, lai Rumānijā izstrādātu efektīvas, uz Kopienas standarta metodēm un procedūrām balstītas revīzijas sistēmas. 86. pants Monetārā politika Pēc Rumānijas varas iestāžu lūguma Kopiena sniedz tehnisku palīdzību, lai atbalstītu Rumānijas centienus panākt lejas pilnīgā konvertējamību un pakāpeniski tuvināt savu politiku Eiropas Monetārajai sistēmai. Tā ietver neformālu viedokļu apmaiņu par Eiropas Monetārās sistēmas principiem un darbību. 87. pants Naudas atmazgāšana 1. Puses vienojas izveido sadarbības sistēmu, lai novērstu savu finanšu sistēmu izmantošanu noziedzīgā ceļā gūtu ienākumu legalizācijai, it īpaši no pārkāpumiem, kas saistīti ar narkotikām. 2. Sadarbība šajā jomā ietver administratīvu un tehnisku palīdzību, lai izveidotu piemērotus standartus pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, kas līdzvērtīgi tiem, kas pieņemti Kopienā un starptautiskos forumos šajā jomā, ieskaitot Finanšu darījumu darba grupu. 88. pants Reģionālā attīstība 1. Puses stiprina sadarbību reģionālās attīstības un zemes izmantošanas plānošanas jomā. 2. Tālab jo īpaši jāveic šādi pasākumi: - informācijas apmaiņa starp valsts, reģionālām un pašvaldību iestādēm par reģionālo politiku un zemes izmantošanas plānošanas politiku, vajadzības gadījumā Rumānijai tiek sniegts atbalsts reģionālās politikas izstrādei, - reģionālo un pašvaldības iestāžu vienota rīcība ekonomiskās attīstības jomā, - apmaiņas braucieni, lai izpētītu sadarbības un atbalsta sniegšanas iespējas, - valsts civildienesta ierēdņu un ekspertu apmaiņa, - tehniskais atbalsts, īpaši pievēršoties atpalikušu reģionu attīstībai, - informācijas un pieredzes apmaiņas programmu izstrāde, izmantojot arī semināru metodi. 89. pants Sadarbība sociālajā jomā 1. Attiecībā uz veselību un drošību Puses izveido sadarbību, lai uzlabotu darba ņēmēju veselības aizsardzības un drošības līmeni, par atskaites punktu izraugoties Kopienā esošo aizsardzību. Sadarbība jo īpaši ietver šādas jomas: - tehniskās palīdzības nodrošināšana, - ekspertu apmaiņa, - uzņēmumu sadarbība, - informatīvi pasākumi un apmācība, - sadarbība sabiedrības veselības aizsardzības jomā. 2. Attiecībā uz nodarbinātību sadarbība īpaši attiecas uz šādām jomām: - darba tirgus organizācija, - darbā iekārtošanas un konsultāciju pakalpojumu modernizācija, - reģionālās pārstrukturēšanas programmu plānošana un vadība, - nodarbinātības veicināšana pašvaldību līmenī. Sadarbība šai jomā notiek kā pētījumi, ekspertu pakalpojumu sniegšana, informatīvi pasākumi un apmācība. 3. Attiecībā uz sociālo nodrošināšanu, Puses cenšas pielāgot Rumānijas sociālās nodrošināšanas sistēmu jaunajai sociālekonomiskajai situācijai, galvenokārt ar ekspertu pakalpojumu, informatīvu pasākumu un apmācības palīdzību. 90. pants Tūrisms Puses izvērš un attīsta sadarbību, kas ietver: - tūrisma tirdzniecības veicināšanu un tūrisma braucienu popularizēšanu jauniešu vidū, - informācijas plūsmas palielināšanu starptautiskos tīklos, datubāzēs utt., - zinātības tālāknodošanu mācību, apmaiņas braucienu un semināru ceļā, - kopīgu darbību iespēju izpēti (pārrobežu projekti, sadraudzības pilsētas utt.), - Rumānijas dalību attiecīgajās Eiropas tūrisma organizācijās, - statistikas sistēmu un tūrisma noteikumu saskaņošanu, - informācijas apmaiņu abām Pusēm svarīgos jautājumos, kas skar tūrisma nozari, - tehnisko atbalstu tādas infrastruktūras izveidei, kas veicina tūrisma nozares attīstību. 91. pants Mazie un vidējie uzņēmumi 1. Pušu mērķis ir attīstīt un stiprināt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) un veicināt Kopienas un Rumānijas MVU sadarbību. 2. Puses veicina informācijas un zinātības apmaiņu šādās jomās: - tādu juridisko, administratīvo, tehnisko, nodokļu un finanšu nosacījumu nodrošināšana, kas vajadzīgi MVU dibināšanai un izaugsmei un pārrobežu sadarbībai, - specializētu pakalpojumu sniegšana, kas vajadzīgi MVU (apmācība vadības jomā, grāmatvedība, realizācija, kvalitātes kontrole utt.) un tādu aģentūru nostiprināšana, kuras sniedz šos pakalpojumus, - pienācīgu sakaru nodrošināšana ar Kopienas uzņēmējiem, lai uzlabotu informācijas plūsmu uz MVU un veicinātu pārrobežu sadarbību (piemēram, uzņēmumu sadarbības tīkls (BC-NET), Eiro Info kontaktu centri, konferences utt.). 3. Sadarbībā ietver tehnisku palīdzību, jo sevišķi atbilstīgas MVU institucionālā atbalsta izveidei gan valsts, gan reģionālā līmenī saistībā ar finanšu, mācību, tehnoloģiju un realizācijas pakalpojumiem. 92. pants Informācija un sakari 1. Kopiena un Rumānija īsteno vajadzīgos pasākumus, lai rosinātu savstarpēju informācijas apmaiņu. Priekšroku dod programmām, kuru mērķis ir sniegt Rumānijā pamatinformāciju par Kopienu plašai sabiedrībai, bet specifiskāku informāciju – profesionāļu aprindām, pēc iespējas nodrošinot pieeju Kopienas datubāzēm. 93. pants Patērētāju aizsardzība 1. Puses sadarbojas, lai panāktu pilnīgu Rumānijas un Kopienas patērētāju aizsardzības sistēmu saderību. 2. Šajā nolūkā sadarbība iespēju robežās ietver šādus pasākumus: - informācijas un ekspertu apmaiņu, - pieeju Kopienas datubāzēm, - tehniskā atbalsta un mācību pasākumus. 94. pants Muita 1. Sadarbības mērķis ir garantēt atbilstību visiem tiem noteikumiem, kurus plānots pieņemt saistībā ar tirdzniecību un godīgu tirdzniecību, un panākt Rumānijas muitas sistēmas tuvināšanu Kopienas muitas sistēmai, tādējādi atvieglojot pāreju uz liberalizāciju, kas plānota saskaņā ar šo nolīgumu. 2. Sadarbība jo īpaši ietver šādas jomas: - informācijas apmaiņa, - kombinētās nomenklatūras un vienotā administratīvā dokumenta ieviešana, - Kopienas un Rumānijas tranzīta sistēmu savstarpēja savienojamība, - pārbaužu un formalitāšu vienkāršošana saistībā ar preču pārvadājumiem, - semināru un stažieru mācību organizēšana. Vajadzības gadījumā sniedz tehnisku palīdzību. 3. Neskarot turpmāku sadarbību, kas paredzēta šajā nolīgumā, jo īpaši 97. pantā, savstarpēju palīdzību starp muitas lietu administratīvajām iestādēm sniedz saskaņā ar 6. protokola noteikumiem. 95. pants Sadarbība statistikas jomā 1. Sadarbības mērķis šajā jomā ir efektīvas statistikas sistēmas attīstība, lai ātri un savlaicīgi nodrošinātu ticamu statistiku, kas nepieciešama, lai atbalstītu un pārraudzītu ekonomikas reformu procesu un sekmētu privāto uzņēmumu attīstību Rumānijā. 2. Puses jo īpaši sadarbojas: - stiprinot Rumānijas statistikas sistēmu, - panākot saskaņotību ar starptautiskām (un jo īpaši Kopienas) metodēm, standartiem un klasifikācijām, - nodrošinot datus, kas vajadzīgi, lai uzturētu un pārraudzītu sociālekonomiskās reformas, - nodrošinot privātā un valsts sektora uzņēmējus ar atbilstošiem makroekonomikas un mikroekonomikas datiem, - garantējot datu konfidencialitāti, - apmainoties ar statistikas informāciju, - izveidojot datubāzes. 3. Vajadzības gadījumā Kopiena sniedz tehnisku atbalstu. 96. pants Ekonomika 1. Kopiena un Rumānija sadarbojoties sekmē ekonomikas reformu procesu un integrāciju, lai uzlabotu attiecīgās ekonomikas pamatprincipu izpratni, un izstrādātu un īstenotu tirgus ekonomikas politiku. 2. Šai nolūkā Kopiena un Rumānija: - apmainās ar informāciju par makroekonomiskajiem rezultātiem un un attīstības stratēģijām, - kopīgi analizē ekonomikas jautājumus, kas interesē abas Puses, ieskaitot ekonomikas politikas izstrādi un īstenošanas instrumentus, - izmanto Ekonomikas sadarbības rīcības programmu (ACE), konkrēti, sekmējot sadarbību starp Rumānijas un Kopienas ekonomistiem un vadītājiem, lai paātrinātu informācijas un zinātības tālāknodošanu ekonomikas politikas izstrādes jomā, kā arī nodrošinātu ar politiku saistīto pētījumu rezultātu plašu izplatīšanu. 97. pants Narkotikas 1. Sadarbības mērķis it īpaši ir uzlabot politikas un pasākumu efektivitāti, lai novērstu narkotiku un psihotropo vielu piegādi un nelikumīgu tirdzniecību un samazinātu šo produktu ļaunprātīgu izmantošanu. 2. Puses vienojas par vajadzīgajām sadarbības metodēm šo mērķu sasniegšanai, tostarp arī par kopīgas rīcības īstenošanas procedūrām. Šīs rīcības pamatā ir konsultācijas un cieša sadarbība saistībā ar 1. punktā minētajiem mērķiem un politiskajiem pasākumiem. 3. Pušu sadarbība ietver tehnisku un administratīvu atbalstu, kas it īpaši attiecas uz šādām jomām: - valsts tiesību aktu izstrāde un īstenošana, - institūciju, informācijas centru, sociālo un veselības centru izveide, - personāla apmācība un pētniecība, - tādu prekursoru un ķīmisko vielu novirzīšanas nepieļaušana, kuras bieži izmanto narkotisko un psihotropo vielu nelegālā ražošanā. Sadarbība šajā jomā ietver administratīvu un tehnisku palīdzību, lai izveidotu atbilstošus standartus cīņā pret šo produktu nelegālu lietojumu, kas būtu līdzvērtīgi tiem standartiem, kuri pieņemti Kopienā un starptautiskos forumos šajā jomā, tostarp Ķīmijas darba grupā (CATF). Puses var vienoties par citu jomu iekļaušanu. 98. pants Valsts pārvalde Puses sekmē savu valsts iestāžu sadarbību, tostarp izveidojot apmaiņas programmas, lai uzlabotu zināšanas par otras Puses attiecīgo sistēmu struktūru un darbību. VII SADAĻA SADARBĪBA KULTŪRAS JOMĀ 99. pants 1. Ņemot vērā svinīgo Eiropas Savienības deklarāciju, Puses apņemas veicināt, rosināt un sekmēt sadarbību kultūras jomā. Ja tas ir lietderīgi, Kopienas vai vienas vai vairāku dalībvalstu kultūras sadarbības programmas var attiecināt uz Rumāniju, kā arī veicināt papildu pasākumus, kas interesē abas Puses. Šī sadarbība var attiekties uz: - nekomerciālu mākslas darbu un mākslinieku apmaiņu, - literāriem tulkojumiem, - dažādu objektu konservēšanu un restaurēšanu (arhitektūras un kultūras mantojums), - kultūras jomā strādājošo apmācību, - uz Eiropu vērstu kultūras norišu rīkošanu, - izcilu kultūras sasniegumu izplatīšanu, tostarp paredzot Rumānijas speciālistu apmācību šajā jomā. 2. Puses sadarbojas, sekmējot Eiropas audiovizuālo industriju. Rumānijas audiovizuālo jomu varētu konkrēti iesaistīt pasākumos, kurus Kopiena veic saistībā ar mēdiju programmu un saskaņā ar procedūrām, kuras ir izstrādājušas par katru pasākumu atbildīgās iestādes, ievērojot Eiropas Kopienu Padomes 1990. gada 21. decembra Lēmumu, ar kuru izveidota šī programma. Kopiena veicina Rumānijas audiovizuālās jomas dalību attiecīgajās Eureka programmās. Puses koordinē un vajadzības gadījumā saskaņo savu politiku saistībā ar pārrobežu apraidi, tehniskajām normām audiovizuālajā jomā un Eiropas audiovizuālo tehnoloģiju veicināšanu. Cita starpā, sadarbība var ietvert programmu un stipendiju apmaiņu, kā arī žurnālistu un citu plašsaziņas profesionāļu apmācības līdzekļu apmaiņu. VIII SADAĻA FINANSIĀLĀ SADARBĪBA 100. pants Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus un saskaņā ar 101., 102., 104. un 105. pantu, neskarot 103. pantu, Rumānija izmanto pagaidu finanšu atbalstu no Kopienas dotāciju un aizdevumu formā, ieskaitot aizdevumus no Eiropas Investīciju bankas saskaņā ar Bankas statūtu 18. pantu, lai veicinātu Rumānijas ekonomikas pārveidošanu un palīdzētu tai risināt strukturālās pielāgošanās sociālekonomiskās sekas. 101. pants Finanšu atbalstu sniedz: - vai nu ar Phare darbības sistēmu, ko paredz Padomes Regula (EEK) Nr. 3609/89, ko groza ilggadējā kārtībā, vai ar jaunu ilggadēju finanšu sistēmu, kuru Kopiena izveido pēc konsultācijām ar Rumāniju un, ņemot vērā apsvērumus, kas izklāstīti šā nolīguma 104. un 105. pantā, - ar aizdevumiem, kurus dod Eiropas Investīciju banka, līdz beidzas to pieejamības termiņš; pēc Rumānijas un Kopienas konsultācijām nosaka maksimālo Eiropas Investīciju bankas aizdevumu pieejamības periodu nākamajiem gadiem. 102. pants Kopienas finansiālās palīdzības mērķus un jomas nosaka indikatīvajā programmā, par kuru abām Pusēm jāvienojas. Puses informē Asociācijas padomi. 103. pants 1. Kopiena, ņemot vērā specifiskas vajadzības un G-24 pamatnostādnes par pasākumiem un finanšu resursu pieejamību, pēc Rumānijas pieprasījuma un sadarbībā ar citām starptautiskām finanšu institūcijām saistībā ar G-24 situāciju izskata iespēju piešķirt pagaidu finanšu atbalstu: - lai atbalstītu pasākumus, kuru mērķis ir ieviest un uzturēt Rumānijas valūtas konvertējamību, - lai veicinātu vidēja termiņa stabilizācijas un strukturālās pielāgošanas pasākumus, tostarp maksājumu bilances atbalstu. 2. Šis finanšu atbalsts, kura saņemšanai Rumānijai jānoformē SVF atbalsta programmas saistībā ar G-24 situāciju, attiecīgi konvertējamības un/vai savas ekonomikas pārstrukturēšanas nolūkos, ir jāapstiprina Kopienai, kā arī Rumānijai jāparāda pastāvīga programmu izpilde un jāpanāk galamērķis, respektīvi, ātra pāreja uz finansējumu no privātiem avotiem. 3. Asociācijas padomi informē par apstākļiem, kuros tiks sniegts šis atbalsts, kā arī par to, kā Rumānija pilda savas saistības, kuras tā uzņēmusies sakarā ar šo atbalstu. 104. pants Kopienas finanšu atbalstu novērtē, ņemot vērā radušās vajadzības un Rumānijas attīstības līmeni, kā arī ievērojot noteiktās prioritātes un Rumānijas ekonomikas absorbcijas potenciālu, spēju atmaksāt aizdevumus un panākt Rumānijā progresu pārejā uz tirgus ekonomikas sistēmu un pārstrukturēšanu. 105. pants Lai optimāli izmantotu pieejamos resursus, Puses nodrošina, ka Kopiena tehnisko palīdzību sniedz ciešā koordinācijā ar palīdzību no citiem avotiem, piemēram, dalībvalstīm, citām valstīm un tādām starptautiskām organizācijām kā Starptautiskais valūtas fonds, Starptautiskā rekonstrukcijas un attīstības banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka. IX SADAĻA INSTITUCIONĀLI, VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 106. pants Ar šo tiek izveidota Asociācijas padome, kas pārrauga šā nolīguma īstenošanu. Tā sanāk ministriju līmenī reizi gadā un tad, kad to prasa apstākļi. Tā izskata visus būtiskākos jautājumus, kas rodas nolīguma sakarā, un visus citus divpusējus vai starptautiskus jautājumus, kuros ieinteresētas abas Puses. 107. pants 1. Asociācijas padomē ir Eiropas Kopienu Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas locekļi, no vienas puses, un Rumānijas valdības ieceltie pārstāvji, no otras puses. 2. Asociācijas padomes locekļus var aizstāt ar pārstāvjiem, ievērojot noteikumus, kas jāizstrādā reglamentā. 3. Sadarbības padome pieņem savu reglamentu. 4. Asociācijas padomi pēc kārtas vada attiecīgi Eiropas Kopienu Padomes loceklis un Rumānijas valdības loceklis saskaņā ar noteikumiem, kas jāizstrādā reglamentā. 5. Vajadzības gadījumā Asociācijas padomes darbā kā novērotāja piedalās Eiropas Investīciju banka. 108. pants Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Asociācijas padome nolīgumā paredzētajos gadījumos var pieņemt attiecīgus lēmumus. Pieņemtie lēmumi ir Pusēm saistoši, un tās veic pasākumus, lai pildītu pieņemtos lēmumus. Asociācijas padome var sniegt arī attiecīgus ieteikumus. Tā pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus, Pusēm vienojoties. 109. pants 1. Katra Puse var nodot izskatīšanai Asociācijas padomē jebkuru strīdu saistībā ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju. 2. Asociācijas padome var strīdu izšķirt, pieņemot lēmumu. 3. Katrai pusei ir jāveic pasākumi, kas saistīti ar 2. punktā minētā lēmuma izpildi. 4. Ja strīdu nav iespējams izšķirt saskaņā ar 2. punktu, Puse var informēt otru Pusi par šķīrējtiesneša iecelšanu; otrai Pusei jāieceļ otrs šķīrējtiesnesis divu mēnešu laikā. Lai piemērotu šo procedūru, Kopienu un tās dalībvalstis uzskata par vienu strīdā iesaistīto Pusi. Asociācijas padome ieceļ trešo šķīrējtiesnesi. Šķīrējtiesneši pieņem lēmumu ar balsu vairākumu. Katrai strīdā iesaistītajai Pusei ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai izpildītu šķīrējtiesnešu lēmumu. 110. pants 1. Asociācijas padomei pienākumus pildīt palīdz Asociācijas komiteja, kurā ir Eiropas Kopienu Padomes locekļu pārstāvji un Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvji, no vienas puses, un Rumānijas valdības pārstāvji, no otras puses, parasti augstāko civildienesta ierēdņu līmenī. Asociācijas padome savā reglamentā nosaka Asociācijas komitejas pienākumus, kas ietver Asociācijas padomes sanāksmju sagatavošanu un nosaka, kā komiteja darbojas. 2. Asociācijas padome var deleģēt Asociācijas komitejai jebkādas savas pilnvaras. Šajā gadījumā Asociācijas komiteja pieņem lēmumus 108. pantā noteiktajā kārtībā. 111. pants Asociācijas padome var nolemt izveidot jebkuru speciālu komiteju vai iestādi, kas var palīdzēt tai pildīt tās pienākumus. Savā reglamentā Asociācijas padome nosaka šādu komiteju vai iestāžu sastāvu un pienākumus un to, kā tās darbojas. 112. pants Ar šo izveido Asociācijas parlamentāro komiteju. Tā ir forums, kurā Rumānijas parlamenta un Eiropas Parlamenta deputāti tiekas un apmainās ar viedokļiem. Tā pati nosaka sanāksmju biežumu. 113. pants 1. Asociācijas parlamentārajā komitejā ir Eiropas Parlamenta deputāti, no vienas puses, un Rumānijas parlamenta deputāti, no otras puses. 2. Asociācijas parlamentārā komiteja pieņem savu reglamentu. 3. Asociācijas parlamentāro komiteju pēc kārtas vada attiecīgi Eiropas Parlaments un Rumānijas parlaments saskaņā ar noteikumiem, kas jānosaka tās reglamentā. 114. pants Asociācijas parlamentārā komiteja var pieprasīt no Asociācijas padomes attiecīgu informāciju par šā nolīguma īstenošanu, kura tad sniedz komitejai pieprasīto informāciju. Asociācijas parlamentāro komiteju informē par Asociācijas padomes lēmumiem. Asociācijas parlamentārā komiteja var sniegt ieteikumus Asociācijas padomei. 115. pants Saskaņā ar šo nolīgumu katra Puse apņemas nodrošināt, ka otras Puses fiziskām un juridiskām personām bez diskriminācijas salīdzinājumā ar tās pašas pilsoņiem ir iespēja vērsties Pušu kompetentās tiesās un administratīvās struktūrās, lai aizstāvētu individuālās tiesības un īpašuma tiesības, ieskaitot intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesības. 116. pants Šajā nolīgumā nekas neliedz Līgumslēdzējām pusēm veikt jebkādus pasākumus: a) ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai nepieļautu informācijas izpaušanu, kura neatbilst to drošības interesēm; b) kuri attiecas uz ieroču, munīcijas vai kara materiālu ražošanu vai tirdzniecību vai uz aizsardzības nolūkiem vajadzīgu pētniecību, attīstību vai ražošanu, ar noteikumu, ka šādi pasākumi nemaina konkurences apstākļus attiecībā uz izstrādājumiem, kuri nav īpaši paredzēti militārām vajadzībām; c) ko tās uzskata par būtiskiem savai drošībai nopietnu iekšēju nemieru gadījumā, kas traucētu uzturēt kārtību un likumību, kara laikā vai nopietna starptautiska saspīlējuma laikā, kas rada kara draudus, vai lai pildītu pienākumus, ko tās uzņēmušās, lai uzturētu mieru un starptautisku drošību. 117. pants 1. Jomās, uz ko atticas šis nolīgums, neskarot nekādus tā īpašus noteikumus: - pasākumi, ko Krievija piemēro attiecībā uz Kopienu, nedrīkst diskriminēt dalībvalstis, to pilsoņus, uzņēmējsabiedrības vai uzņēmumus, - pasākumi, ko Kopiena piemēro attiecībā uz Krieviju, nedrīkst diskriminēt Krievijas pilsoņus, uzņēmējsabiedrības vai uzņēmumus. 2. Šā panta 1. punkta noteikumi neskar Pušu tiesības piemērot attiecīgos to nodokļu tiesību aktu noteikumus nodokļu maksātājiem, kas neatrodas vienādā stāvoklī, jo īpaši attiecībā uz viņu dzīves vietu. 118. pants Rumānijas izcelsmes produktiem nav labvēlīgāks importa režīms, tos ievedot Kopienā, nekā tas, ko dalībvalstis piemēro savā starpā. Režīms, ko attiecina uz Rumāniju saskaņā ar IV sadaļu un V sadaļas I nodaļu, nedrīkst būt labvēlīgāks par dalībvalstu savstarpējo režīmu. 119. pants 1. Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no nolīguma. Puses nodrošina nolīgumā noteikto mērķu sasniegšanu. 2. Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse nepilda kādu pienākumu saskaņā ar nolīgumu, tā var veikt attiecīgus pasākumus. Pirms tam, izņemot īpašas steidzamības gadījumus, tā sniedz Asociācijas padomei visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga vispusīgai situācijas izpētei, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu. Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Par šiem pasākumiem tūlīt paziņo Asociācijas padomei un, ja otra Puse to pieprasa, par tiem ir jākonsultējas ar minēto padomi. 120. pants Kamēr nav sasniegtas vienlīdzīgas tiesības privātpersonām un uzņēmumiem saskaņā ar šo nolīgumu, šis nolīgums neskar tiesības, ko tiem piešķir nolīgumi, kas ir saistoši vienai vai vairākām dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumānijai, no otras puses, izņemot tādas jomas, kas ir Kopienas kompetencē, un neskarot dalībvalstu pienākumus, kas izriet no šā nolīguma, jomās, kas ir to kompetencē. 121. pants Šā nolīguma 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 7. protokols un I līdz XIX pielikums ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa. 122. pants Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku. Katra Puse var šo nolīgumu denonsēt, paziņojot par to otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc šādas paziņošanas datuma. 123. pants Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz minētie līgumi, un, no otras puses, Rumānijas teritorijā. 124. pants Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, spāņu, vācu un rumāņu valodā, un tā teksts visās šajās valodās ir vienlīdz autentisks. 125. pants Šo nolīgumu Puses apstiprinās to noteiktajā kārtībā. Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Puses rakstveidā paziņo viena otrai, ka pirmajā daļā minētās procedūras ir pabeigtas. Kad šis nolīgums stājas spēkā, tas aizstāj Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu, Eiropas Atomenerģijas kopienu un Rumāniju par tirdzniecību un komerciālu un ekonomisku sadarbību, kas 1990. gada 22. oktobrī parakstīts Luksemburgā. 126. pants 1. Ja vēl nav pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā, bet dažu šā nolīguma daļu īstenošana, it īpaši saistībā ar preču apriti, uzsākta 1993. gadā, izmantojot Pagaidu nolīgumu starp Kopienu un Rumāniju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šādos apstākļos šā nolīguma III sadaļas 64. un 67. panta nozīmē termins "nolīguma spēkā stāšanās diena" ir: - diena, kad spēkā stājas Pagaidu nolīgums attiecībā uz saistībām, kas stājas spēkā šai dienā, un - 1993. gada 1. janvāris attiecībā uz saistībām, kas stājas spēkā pēc spēkā stāšanās dienas attiecībā uz dienu, kad tās stājas spēkā. 2. Ja nolīgums stājas spēkā pēc 1. janvāra, piemēro 7. protokola noteikumus. En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.Εις πίστωση των ανωτέρω, οι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι έθεσαν τις υπογραφές τους στην παρούσα συμφωνία.In witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld.Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente Acordo.Drept pentru care subsemnaţii Plenipotenţiari au semnat prezentul Acord. Hecho en Bruselas, el uno de febrero de mil novecientos noventa y tres.Udfærdiget i Bruxelles, den første februar nitten hundrede og treoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am ersten Februar neunzehnhundertdreiundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Φεбρουαρίου χίλια εννιακόσια εννενή