Oficiālais Vēstnesis L 226 , 29/08/1980 Lpp. 0017 - 0027

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 11 Sējums 21 Lpp. 0127

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 04 Sējums 1 Lpp. 0116

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 04 Sējums 1 Lpp. 0116



Nolīgums starp Senegālas Republikas valdību un Eiropas Ekonomikas kopienu par zveju pie Senegālas krastiem SENEGĀLAS REPUBLIKAS VALDĪBA UN EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENA (še turpmāk "Kopiena"), IEGAUMĒJOT ciešās attiecības starp Kopienu un Senegālas Republiku; TĀS SADARBĪBAS GARĀ, kas izriet no Lomē konvencijas, simbolizējot Pušu kopējo vēlmi stiprināt draudzīgās attiecības starp Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna baseina valstīm un Kopienu; IEVĒROJOT abpusējo ieinteresētību sekmēt zivsaimniecības resursu racionālu apsaimniekošanu, saglabāšanu un optimālu izmantošanu, jo īpaši Atlantijas okeāna centrālajā austrumu daļā; TĀ KĀ jo īpaši attiecībā uz jūras zveju Senegālas Republika īsteno savu suverenitāti vai jurisdikciju zonā, kuras robežas sniedzas līdz 200 jūras jūdzēm no tās krastiem; ŅEMOT VĒRĀ faktu, ka kuģi, kas peld zem Kopienas dalībvalstu karogiem, parasti zvejo šajā zonā; ŅEMOT VĒRĀ darbu, kas veikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konferencē; APLIECINOT, ka piekrastes valstu suverēnu tiesību īstenošanai to jurisdikcijā esošajos ūdeņos dzīvo resursu izpētes, izmantošanas, saglabāšanas un apsaimniekošanas nolūkā jāatbilst starptautisko tiesību principiem; TĀ KĀ zveju ūdeņos, uz ko attiecas Senegālas Republikas suverenitāte vai jurisdikcija, reglamentē tās Jūras zvejas kodekss; APŅEMDAMĀS veidot attiecības savstarpējas uzticības garā un respektējot katras puses intereses jūras zvejas jomā; VĒLĒDAMĀS noteikt noteikumus un nosacījumus, kas reglamentētu zveju, kas saistīta ar Pušu abpusējām interesēm, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Šā nolīguma nolūks ir noteikt principus un normas, kas nākotnē visos aspektos reglamentēs to kuģu veiktu zveju, kuri peld zem Kopienas dalībvalstu karogiem, še turpmāk "Kopienas kuģiem", ūdeņos, uz kuriem attiecas Senegālas Republikas suverenitāte vai jurisdikcija, še turpmāk "Senegālas Republikas zvejas zona". 2. pants Senegālas Republikas valdība apņemas atļaut Kopienas kuģiem zvejot Senegālas zvejas zonā saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem, jo īpaši ar I pielikumā ietvertajiem noteikumiem un ar Jūras zvejas kodeksu un citiem Senegālā spēkā esošajiem normatīviem aktiem. 3. pants 1. Kopiena apņemas veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās kuģi ievēro šā nolīguma noteikumus, kā arī normas un noteikumus, kas reglamentē zveju Senegālas zvejas zonā. 2. Senegālas iestādes iepriekš paziņo Eiropas Kopienu Komisijai par jebkuriem grozījumiem minētajās normās un noteikumos. 4. pants 1. Lai veiktu zvejas darbības Senegālas zvejas zonā, Kopienas kuģiem vajadzīga licence, ko pēc Kopienas lūguma izdevušas Senegālas iestādes. 2. Senegālas iestādes izsniedz tik daudz zvejas licenču, cik atbilstīgi kuģu kategorijai noteikts protokolā, kas minēts 9. pantā. 3. Licences ir derīgas zonās, kas noteiktas I pielikuma E daļā, atkarībā no attiecīgā kuģa darbības un tipa. 4. Licences ir derīgas no izdošanas dienas līdz izdošanas gada 31. decembrim. 5. Licenci izsniedz attiecībā uz konkrētu kuģi, un to nevar nodot tālāk. 6. Ja kuģis, kam piešķirta licence, nevar to izmantot force majeure dēļ, šo licenci pēc Kopienas lūguma var aizstāt ar citu, kas ir derīga attiecībā uz tās pašas kategorijas kuģi. 5. pants 1. Licences izsniedz Senegālas Republikas iestādes par samaksu, ko maksā attiecīgais kuģa īpašnieks. 2. Attiecībā uz kuģiem, kam jāizkrauj viss loms Senegālas ostās, maksu nosaka atbilstīgi spēkā esošajām Senegālas normām un noteikumiem. Attiecībā uz kuģiem, kam nav jāizkrauj visi lomi Senegālas ostās, piemēro iepriekšējā teikumā minēto nodevu divkāršā apmērā. Maksājamās summas ir noteiktas I pielikuma A daļā. Kad licences izdod vai atzīst par derīgām, par tām maksā pilnā apmērā; tā maksa par licencēm, kuru nosaka, pamatojoties uz nozvejoto zivju daudzumu, maksā gada beigās. 3. Maksa par licenci, kas izsniegta saskaņā ar 4. panta 6. punktu, ir proporcionāla gada atlikumam. 6. pants Puses apņemas saskaņot darbību tiešā veidā vai starptautiskās organizācijās, lai nodrošinātu dzīvo resursu apsaimniekošanu un saglabāšanu, jo īpaši Atlantijas okeāna centrālajā austrumu daļā, un veicinātu attiecīgus zinātniskus pētījumus. 7. pants Kuģiem, kuriem saskaņā ar šo nolīgumu atļauts zvejot Senegālas ūdeņos, saskaņā ar šā nolīguma I. pielikuma B daļā paredzēto kārtību jāiesniedz attiecīgajām Senegālas iestādēm nozvejas deklarācija. 8. pants Traleriem un tunzivju zvejas kuģiem, kam saskaņā ar šo nolīgumu atļauts zvejot Senegālas zvejas zonā, jāizkrauj viss loms. Saldētājtraleriem un tunzivju zvejas kuģiem saskaņā ar šā nolīguma I pielikuma C daļā noteikto kārtību jāizkrauj krastā daļa loma. 9. pants Par nozvejas iespējām, ko piešķir saskaņā šo nolīgumu, Kopiena maksā Senegālas Republikai kompensāciju, kā noteikts šā nolīguma protokolā. Šo kompensāciju izmaksā, neierobežojot finansējumu, kas Senegālas Republikai piešķirts saskaņā ar Lomē konvenciju, un saskaņā ar īpašu kārtību, kura aprakstīta minētajā protokolā. Kompensāciju izlieto, lai finansētu projektus un pakalpojumus, kas saistīti ar laukiem, jo īpaši ar jūras zveju. 10. pants Puses vienojas apspriesties, ja tām rodas strīds par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu, vajadzības gadījumā saskaņā ar II pielikumā noteikto kārtību. 11. pants Izveido kopēju komiteju, lai nodrošinātu, ka šo nolīguma piemēro pareizi. Komiteja sanāk vienreiz gadā pārmaiņus Senegālā un Kopienā un rīko īpašas tikšanās pēc jebkuras Līgumslēdzējas Puses pieprasījuma. 12. pants Ja Senegālas iestādes zivju krājumu stāvokļa neparedzētu izmaiņu dēļ nolemj veikt saglabāšanas pasākumus, kas, pēc Kopienas uzskatiem, būtiski ietekmē Kopienas kuģu zveju, tad jārīko Pušu apspriedes, lai pielāgotu I pielikumu un 9. pantā minēto protokolu. Šādu apspriežu pamatā ir princips, ka jebkuru zvejas iespēju samazinājumu, kas paredzēts minētajā protokolā, kompensē ar citām līdzvērtīgām zvejas iespējām, ņemot vērā kompensāciju, kuru jau izmaksājusi Kopiena. 13. pants Nekas šajā nolīgumā nekādā ziņā neietekmē vai neierobežo nevienas Puses viedokli par nevienu jautājumu, kas saistīts ar jūras tiesībām. 14. pants Šo nolīgumu no vienas puses piemēro teritorijās, kurās piemēro Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti minētajā līgumā, un no otras puses Senegālas Republikas teritorijā. 15. pants Puses piekrīt izvērtēt šo nolīgumu pēc tam, kad beidzas tās sarunas par daudzpusējo līgumu, kuras notiek Apvienoto Nāciju Organizācijas Trešajā konferencē par Jūras tiesībām. 16. pants Pielikumi ir šā nolīguma neatņemama daļa un, ja vien nav noteikts citādi, atsauce uz šo nolīgumu ir arī atsauce uz tā pielikumiem. 17. pants Šo nolīgumu noslēdz uz sākotnēju divu gadu posmu no tā spēkā stāšanās dienas. Ja vien kāda no Pusēm nelauž šo nolīgumu, paziņojot par nolīguma laušanu vismaz sešus mēnešus pirms minētā divu gadu posma beigām, tas paliek spēkā uz turpmākiem viena gada posmiem ar noteikumu, ka nav sniegts paziņojums par nolīguma laušanu vismaz trīs mēnešus pirms katra šāda viena gada posma beigām. Puses ved sarunas, lai, savstarpēji vienojoties, noteiktu grozījumus vai papildinājumus pielikumos vai protokolā, kas minēts 9. pantā. 18. pants Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par šim nolūkam vajadzīgo procedūru veikšanu. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS NOSACĪJUMI, LAI KUĢI, KAS PELD ZEM KOPIENAS DALĪBVALSTU KAROGIEM, VARĒTU VEIKT ZVEJAS DARBĪBAS SENEGĀLAS ZVEJAS ZONĀ A. Licences pieteikums un izdošanas formalitātes Kārtība, lai pieteiktos uz tādām gada licencēm, ar kurām kuģi, kas peld zem Kopienas dalībvalstu karogiem, drīkst zvejot Senegālas ūdeņos, un lai tās izsniegtu, ir šāda: 1. Attiecīgās Kopienas iestādes iesniedz attiecīgajām Senegālas iestādēm (MDR) [1] pieteikumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar šo nolīgumu. Pieteikumu iesniedz uz veidlapām, ko šim nolūkam paredz Senegālas valdība. To paraugs ir pievienots šā nolīguma pielikumā. Maksu nosaka pēc šādas shēmas: a) traleriem, kas izkrauj krastā visu lomu: 7500 CFA franku par vienu bruto reģistra tonnu gadā; b) traleriem, kas neizkrauj krastā visu lomu: 15000 CFA franku par vienu bruto reģistra tonnu gadā; c) tunzivju zvejas kuģiem, kas izkrauj krastā visu lomu: 1 CFA franks par kg zivju, kas nozvejotas gadā; d) tunzivju zvejas kuģiem, kas neizkrauj krastā visu lomu: 2 CFA franki par kg zivju, kas nozvejotas gadā. 2. Maksā par vienu gadu neatkarīgi no licences derīguma termiņa, izņemot nolīguma 4. panta 6. punktā un nākamā 3. punktā minētos gadījumus. 3. Maksa par licencēm, kas izsniegtas laikā starp dienu, kad nolīgums stājas spēkā, un tai sekojošo 1. janvāri, ir proporcionāla to derīguma termiņam. 4. Senegālas attiecīgās iestādes izskata katru iesniegumu, lai konstatētu, vai tas atbilst nolīgumam un Senegālas normatīvajiem aktiem, un piemēro attiecīgos maksājumus. Senegālas attiecīgās iestādes informē Kopienas iestādes par šiem lēmumiem. 5. Licences, ko izsniedz pret samaksu, ir derīgas attiecīgajam kuģim, un tās nevar nodot tālāk. 6. Ja, izskatot iesniegumus un izsniedzot licences, rodas grūtības vai ir vajadzīga papildu informācija, tad Līgumslēdzēju Pušu pārstāvji, jo īpaši ar Direction de l'Océanographie et des Pêches maritimes (Okeanogrāfijas un jūras zvejniecības direkcija) un Eiropas Kopienu Komisijas delegācijas Dakārā starpniecību. B. Nozvejas deklarācija Visiem kuģiem, kuriem atļauts zvejot Senegālas ūdeņos saskaņā ar šo nolīgumu ir jāiesniedz Direction de l'Océanographie et des Pêches maritimes nozvejas deklarācija, ko noformē pēc pievienotā parauga. Pēc katra reisa jāiesniedz nozvejas deklarācija par parastajiem zvejas kuģiem vai ik mēnesi par saldētājkuģiem — un tādā gadījumā līdz nākamā mēneša beigām. Ja šie noteikumi netiek ievēroti, tad Senegālas valdībai ir tiesības apturēt pārkāpēja kuģa licences darbību, kamēr nav izpildītas formalitātes. Turklāt minētā kuģa īpašniekam uzliek sodu, kas paredzēts Senegālas Jūras zvejas kodeksa 49. pantā. C. Loma izkraušana Kuģiem, kuriem atļauts zvejot Senegālas ūdeņos saskaņā ar šo nolīgumu, jāizkrauj krastā viss loms vai tā daļa atkarībā no zvejas veida. 1. Traleri un tunzivju zvejas kuģi visu lomu izkrauj Senegālā. Ja lomi ir gūti zvejas zonās, uz kurām neattiecas Senegālas suverenitāte vai jurisdikcija, tad Puses, apspriežoties kopējā komitejā, nosaka lomu procentuālo daļu, kas jāizkrauj Senegālā. 2. Šā nolīguma piemērošanas pirmajā gadā tunzivju saldētājkuģiem var uzlikt pienākumu izkraut krastā līdz 4000 tonnām tunzivju ar cenu noteikumiem, kas kuģu īpašniekiem un attiecīgajiem lietotājiem jāizstrādā, pamatojoties uz pārdošanas cenām, kuras šie paši kuģu īpašnieki prasa savā tirgū; izkraušanas noteikumus turpmākajos gados nosaka kopējā komitejā ar attiecīgo kuģu īpašnieku savstarpēju vienošanos, kā pamatā ir iepriekšējā gadā Senegālas zvejas zonā gūtie lomi. 3. Katrus sešus mēnešus par katru bruto reģistra tonnu saldētājtraleri izkrauj krastā 100 kg zivju un vēžveidīgo. Ja neizpilda saistības izkraut lomu, tad Senegālas iestādes kuģa īpašniekam piemēro šādas sankcijas: 1) naudas sodu 25000 CFA franku par katru neizkrauto tonnu; 2) licences anulēšanu, to neatjauno, kamēr nav piegādāti attiecīgie daudzumi. D. Mācību stipendijas Abas Puses piekrīt, ka būtisks nosacījums to sekmīgai sadarbībai ir jūras zvejā nodarbināto personu kompetences un know-how uzlabošana. Šajā nolūkā Kopiena Senegālas pilsoņiem atvieglo iespējas iestāties dalībvalstu mācību iestādēs un nodrošina studiju un mācību stipendijas dažādās zinātniskās, tehniskās un ekonomiskās disciplīnās, kas saistītas ar zvejniecību. E. Zvejas zonas Nolīguma 4. pantā minētās zvejas zonas ir šādas: a) traleriem un saldētājkuģiem, kas veic zveju tuvējos ūdeņos, kā noteikts Senegālas Jūras zvejas kodeksa 5. pantā, ir atļauts zvejot aiz Senegālas jurisdikcijā esošo ūdeņu pirmo sešu jūras jūdžu robežas; b) saldētājtraleriem, kas veic tāljūras zveju, ir atļauts zvejot aiz Senegālas jurisdikcijā esošo ūdeņu pirmo 12 jūras jūdžu robežas; c) parastajiem tunzivju zvejas kuģiem un tunzivju saldētājkuģiem ir atļauts zvejot visos Senegālas jurisdikcijā esošajos ūdeņos. Senegālas jurisdikcijā esošo ūdeņu robežas mēra no bāzes līnijām, kas noteiktas 1972. gada 5. jūlija Dekrētā Nr. 72-756. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ [1] Ministère du développement rural (Lauku attīstības ministrija) -------------------------------------------------- II PIELIKUMS STRĪDU IZŠĶIRŠANAS KĀRTĪBA Abas Puses apņemas jebkurus strīdus, kas var rasties to starpā saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu, izņemot strīdus, kuri attiecas uz Senegālas suverēno tiesību īstenošanu pār tās piekrastes ūdeņiem, risināt šādā šķīrējtiesas procedūrā, ja nav iespējams tos atrisināt saskaņā ar 10. pantu. 1. Divu mēnešu laikā no dienas, kad kāda no Pusēm oficiāli pieprasa strīda nodošu izskatīšanai šķīrējtiesai saskaņā ar šo pielikumu, katra Līgumslēdzēja Puse izraugās vienu šķīrējtiesas locekli, un šie abi locekļi trīs mēnešu laikā no tās pašas dienas, savstarpēji vienojoties un abu Pušu vārdā izraugās kādas trešās valsts pilsoni par šķīrējtiesas trešo locekli. 2. Līgumslēdzēja Puse, kura pieprasa strīdu izskatīt šķīrējtiesā, laikā, kad izskata tās prasības pieteikumu, iesniedz savas prasības izklāstu un pamatojumu. 3. Šķīrējtiesa pieņem lēmumus ar balsu vairākumu, pamatojoties uz šo nolīgumu un citām starptautisko tiesību normām. Tās lēmumi ir saistoši abām Pusēm. Šķīrējtiesas izdevumus parasti sedz abas Līgumslēdzējas Puses vienādās daļās. --------------------------------------------------