LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 278/3

Transporta kopienas dibināšanas

LĪGUMS

Puses, proti,

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “Eiropas Savienība”,

un

DIENVIDAUSTRUMEIROPAS PUSES, Albānijas Republika, Bosnija un Hercegovina, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Kosova (*1) (turpmāk “Kosova”), Melnkalne, Serbijas Republika,

turpmāk visas kopā “Līgumslēdzējas puses”,

PAMATOJOTIES uz darbu, kas veikts saistībā ar Saprašanās memorandu par Dienvidaustrumeiropas galvenā reģionālā transporta tīkla izveidi, kas parakstīts 2004. gada 11. jūnijā Luksemburgā, un ATZĪMĒJOT, ka šis Saprašanās memorands vairs nebūs aktuāls;

ATZĪSTOT starptautiskā transporta integrēto raksturu un VĒLOTIES izveidot Transporta kopienu starp Eiropas Savienību un Dienvidaustrumeiropas pusēm, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu transporta tirgu pakāpenisku integrāciju, kas balstās uz attiecīgu acquis;

ŅEMOT VĒRĀ, ka noteikumiem par Transporta kopienu ir jābūt daudzpusēji piemērojamiem Transporta kopienā un tādēļ ir jāformulē īpaši noteikumi;

ATZĪMĒJOT, ka Grieķijas Republika un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika 1995. gadā ir parakstījušas pagaidu nolīgumu un memorandu par praktiskiem pasākumiem;

PIEKRĪTOT, ka ir lietderīgi Transporta kopienas noteikumus balstīt uz attiecīgajiem Eiropas Savienībā spēkā esošajiem tiesību aktiem, kā noteikts šā līguma I pielikumā, saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību un ŅEMOT VĒRĀ tajos ietvertos grozījumus, tostarp “Eiropas Kopiena” aizstāšanu ar “Eiropas Savienība”;

PATUROT PRĀTĀ, ka transporta tirgu integrēšana nav sasniedzama uzreiz, bet drīzāk ar pāreju, ko veicina īpaši, laika ziņā ierobežoti pasākumi;

UZSVEROT, ka saistībā ar piekļuvi transporta infrastruktūrām attiecībā uz transporta operatoriem būtu jāievēro nediskriminācijas princips;

PATUROT PRĀTĀ visu Dienvidaustrumeiropas pušu vēlmi savus tiesību aktus transporta jomā un saistītos jautājumos padarīt saderīgus ar Eiropas Savienības tiesību aktiem, tostarp saistībā ar Savienības acquis turpmāko attīstību;

ATZĪSTOT, ka šajā sakarā svarīga nozīme ir tehniskajai palīdzībai;

PATUROT PRĀTĀ nepieciešamību aizsargāt vidi un cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā arī to, ka transporta nozares attīstībai jānotiek ilgtspējīgi;

PATUROT PRĀTĀ nepieciešamību ņemt vērā Transporta kopienas sociālo dimensiju un izveidot sociālā dialoga struktūras Dienvidaustrumeiropas pusēs.

PATUROT PRĀTĀ Dienvidaustrumeiropas pušu Eiropas perspektīvu, kas apstiprināta vairākās pēdējās Eiropadomes augstākā līmeņa sanāksmēs;

ATZĪMĒJOT, ka bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbijas Republika un Albānijas Republika ir Eiropas Savienības kandidātvalstis un ka Bosnija un Hercegovina arī ir iesniegusi pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā;

ATZĪMĒJOT, ka, saņemot dokumentus, ko Kosovas iestādes izdevušas saskaņā ar šo līgumu, drīkst tikt piemērotas Eiropas Savienības dalībvalstu iekšējās procedūras;

ATZĪMĒJOT kandidātvalstu un potenciālo kandidātu apņemšanos tuvināties Eiropas Savienībai un īstenot acquis, jo īpaši transporta jomā,

IR PIEŅĒMUŠAS LĒMUMU IZVEIDOT TRANSPORTA KOPIENU.

1. pants

Mērķi un principi

1. Šā līguma mērķis ir izveidot Transporta kopienu autoceļu, dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu un jūras transporta jomā (turpmāk “Transporta kopiena”), kā arī attīstīt transporta tīklu starp Eiropas Savienību un Dienvidaustrumeiropas pusēm. Transporta kopiena pamatojas uz Dienvidaustrumeiropas pušu transporta tirgu pakāpenisku integrēšanu Eiropas Savienības transporta tirgū, balstoties uz attiecīgu acquis, tostarp tehnisko standartu, sadarbspējas, drošības, drošuma, satiksmes vadības, sociālās politikas, publiskā iepirkuma un vides jomā, to attiecinot uz visiem transporta veidiem, izņemot gaisa transportu. Minētajā nolūkā šajā līgumā ir ietverti noteikumi, ko saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem piemēro starp Līgumslēdzējām pusēm. Šie noteikumi ietver noteikumus, kas paredzēti I pielikumā norādītajos tiesību aktos.

2. Šā līguma noteikumus piemēro, ciktāl tie attiecas uz autotransportu, dzelzceļa transportu, iekšējo ūdensceļu transportu, jūras transportu un transporta tīkliem, tostarp lidostu infrastruktūru, vai uz saistītiem jautājumiem, kas minēti I pielikumā.

3. Šo līgumu veido panti, kuros noteikta Transporta kopienas vispārējā darbība, turpmāk“pamatlīgums”, pielikumi, kur I pielikumā ir uzskaitīti Eiropas Savienības tiesību akti, ko saskaņā ar pamatlīgumu piemēro starp Līgumslēdzējām pusēm, un protokoli, no kuriem vismaz viens attiecībā uz katru Dienvidaustrumeiropas pusi nosaka tai piemērojamos pārejas pasākumus.

2. pants

1. Šajā līgumā:

a) “līgums” ir pamatlīgums, tā pielikumi, protokoli un I pielikumā minētie tiesību akti;

b) “Dienvidaustrumeiropas puses” ir Albānijas Republika, Bosnija un Hercegovina, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Kosova, Melnkalne un Serbijas Republika;

c) neviens termins, formulējums vai definīcija, kas izmantota šajā līgumā, tostarp tam pievienotajos pielikumos un protokolos, nenozīmē nedz to, ka Eiropas Savienība atzīst Kosovu par neatkarīgu valsti, nedz, ka kāda atsevišķa dalībvalsts Kosovu par tādu atzīst, ja iepriekš tā to nav izdarījusi;

d) “konvencija” ir jebkāda starptautiska konvencija vai nolīgums par starptautisko transportu, kas atvērta parakstīšanai, izņemot šo līgumu;

e) “ES dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;

f) “acquis” ir tiesību aktu kopums, ko Eiropas Savienība pieņēmusi savu mērķu sasniegšanai.

2. Terminu “valsts”, “attiecīgā valsts”, “valstspiederīgie”, “teritorija” vai “karogs” lietojums neskar nevienas Līgumslēdzējas puses statusu saskaņā ar starptautisko tiesību normām.

3. pants

1. Līgumslēdzējām pusēm ir saistoši piemērojamie noteikumi tiesību aktos, kas ir minēti vai iekļauti vai nu I pielikumā, pielāgojot saskaņā ar II pielikumu, vai Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumos.

2. Šādi noteikumi ir Dienvidaustrumeiropas pušu iekšējās tiesību sistēmas daļa vai par tādu kļūst, ievērojot šādu kārtību:

a) tiesību akts, kas atbilst Eiropas Savienības regulai, kļūst par attiecīgās Dienvidaustrumeiropas puses iekšējās tiesību sistēmas daļu termiņā, ko Dienvidaustrumeiropas pusēm nosaka Reģionālā pārvaldības komiteja;

b) tiesību akts, kas atbilst Eiropas Savienības direktīvai, ļauj attiecīgās Dienvidaustrumeiropas puses kompetentajām iestādēm izraudzīties īstenošanas veidu un metodi;

c) tiesību akts, kas atbilst Eiropas Savienības lēmumam, kļūst par attiecīgās Dienvidaustrumeiropas puses iekšējās tiesību sistēmas daļu termiņā un veidā, ko Dienvidaustrumeiropas pusēm nosaka Reģionālā pārvaldības komiteja.

3. Ja 1. punktā minēto tiesību aktu piemērojamie noteikumi rada pienākumus ES dalībvalstīm, minētie pienākumi ir piemērojami ES dalībvalstīm pēc tam, kad pieņemts lēmums saskaņā ar Eiropas Savienībā piemērojamiem noteikumiem, pamatojoties uz Eiropas Komisijas veiktu novērtējumu par to, vai Dienvidaustrumeiropas puses ir pilnībā īstenojušas I pielikumā minētos Eiropas Savienības tiesību aktus.

4. pants

Līgumslēdzējas puses veic visus piemērotos vispārējus vai konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu no šā līguma izrietošo pienākumu izpildi, un atturas no jebkādiem pasākumiem, kas varētu apdraudēt šā līguma mērķu sasniegšanu.

5. pants

Sociālie jautājumi

Dienvidaustrumeiropas puses īsteno attiecīgo sociālās jomas acquis attiecībā uz transportu, kā noteikts I pielikumā. Transporta kopiena stiprina un veicina sociālo dialogu un sociālo dimensiju, ņemot vērā sociālo jautājumu acquis, ievērojot darba ņēmēju pamattiesības un attiecīgā līmenī iesaistot Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un valstu un Eiropas sociālos partnerus, kas darbojas transporta nozarē.

6. pants

Vide

Dienvidaustrumeiropas puses īsteno attiecīgo vides jomas acquis attiecībā uz transportu, jo īpaši stratēģisko vides novērtējumu, ietekmes uz vidi novērtējumu un ar dabu, ūdeni un gaisa kvalitāti saistītās direktīvas, kā noteikts I.6. pielikumā.

7. pants

Publiskais iepirkums

Dienvidaustrumeiropas puses īsteno attiecīgo publiskā iepirkuma jomas acquis attiecībā uz transportu, kā noteikts I.7. pielikumā.

8. pants

Infrastruktūra

1. Šā līguma I.1. pielikumā ir ietvertas Eiropas transporta tīkla (TEN-T) visaptverošā tīkla un pamattīkla indikatīvā paplašinājuma uz Rietumbalkāniem kartes. Reģionālā pārvaldības komiteja Ministru padomei katru gadu ziņo par šajā līgumā aprakstītā TEN-T īstenošanu. Tehniskās komitejas palīdz Reģionālajai pārvaldības komitejai sagatavot šādu ziņojumu.

2. Transporta kopiena atbalsta TEN-T visaptverošā tīkla un pamattīkla indikatīvo paplašinājumu uz Rietumbalkāniem saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/758 (1), kā noteikts I.1. pielikumā. Tā ņem vērā saistītos divpusējos un daudzpusējos nolīgumus, ko noslēgušas Līgumslēdzējas puses, tostarp svarīgu savienojumu un starpsavienojumu izstrādi, kas vajadzīgi, lai novērstu nepietiekamas caurlaides spējas un veicinātu valstu tīklu starpsavienošanu un starpsavienojumus ar ES TEN-T tīkliem.

9. pants

1. Transporta kopiena reizi divos gados izstrādā piecu gadu mainīgo darba plānu TEN-T visaptverošā tīkla un pamattīkla indikatīvā paplašinājuma uz Rietumbalkāniem attīstīšanai un reģionālas nozīmes prioritāro projektu noteikšanai saskaņā ar labāko Savienības praksi, kas palīdz sabalansēti un ilgtspējīgi attīstīties ekonomikai, telpiskajai integrācijai, ietekmei uz vidi un sociālo jomu, kā arī sociālajai kohēzijai.

2. Cita starpā piecu gadu mainīgais darba plāns:

a) atbilst attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, kā noteikts I pielikumā, jo īpaši, ja paredzēts Eiropas Savienības finansējums;

b) uzskatāmi parāda visizdevīgākos risinājumus un plašāko sociālekonomisko ietekmi atbilstoši līdzekļu devēju finansējuma noteikumiem un labākajiem starptautiskajiem standartiem un praksei;

c) projekta definēšanas un analīzes posmā īpaši pievēršas globālajām klimata pārmaiņām un vides ilgtspējai;

d) ietver finansējuma iespējas no līdzekļu devējiem un starptautiskām finanšu iestādēm, jo īpaši ar Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas starpniecību.

3. Transporta kopiena veicina nepieciešamos pētījumus un analīzi, jo īpaši attiecībā uz ekonomisko dzīvotspēju, tehniskajām specifikācijām, ietekmi uz vidi, sociālajām sekām un finansēšanas mehānismiem.

4. Pastāvīgais sekretariāts ievieš informācijas sistēmu, kas lēmumu pieņēmējiem jāizmanto, lai uzraudzītu un pārskatītu TEN-T visaptverošā tīkla un pamattīkla indikatīvā paplašinājuma uz Rietumbalkāniem stāvokli un darbību.

10. pants

Dienvidaustrumeiropas puses izstrādā efektīvas satiksmes vadības sistēmas, tostarp intermodālas sistēmas un intelektiskas transporta sistēmas.

11. pants

Dzelzceļa transports

1. Saistībā ar šā līguma darbības jomu un nosacījumiem un saistībā ar darbības jomu un nosacījumiem, kas noteikti attiecīgajos, I pielikumā norādītajos tiesību aktos, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas licencēti kādā ES dalībvalstī vai kurus licencējusi kāda Dienvidaustrumeiropas puse, ir tiesības piekļūt infrastruktūrai visās ES dalībvalstīs un Dienvidaustrumeiropas pusēs nolūkā veikt starptautiskus dzelzceļa pasažieru vai kravu pārvadājumus.

2. Saistībā ar šā līguma darbības jomu un nosacījumiem un saistībā ar darbības jomu un nosacījumiem, kas noteikti attiecīgajos, I pielikumā noteiktajos tiesību aktos, nav ierobežojumu attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licenču, to drošības sertifikātu, vilcienu vadītāju sertifikācijas dokumentu un ES vai dalībvalsts kompetentās iestādes vai Dienvidaustrumeiropas puses izsniegtu dzelzceļa ritekļu atļauju derīgumu.

12. pants

Autotransports

Dienvidaustrumeiropas puses veicina efektīvas, drošas un neapdraudētas autotransporta operācijas. Sadarbība starp Līgumslēdzējām pusēm ir vērsta uz to, lai sasniegtu konverģenci attiecībā uz Eiropas Savienības autotransporta darbības standartiem un rīcībpolitiku, šajā nolūkā jo īpaši īstenojot autotransporta acquis, kā minēts I pielikumā.

13. pants

Iekšējo ūdensceļu transports

Līgumslēdzējas puses veicina efektīvas, drošas un neapdraudētas iekšējo ūdensceļu transporta operācijas. Sadarbība starp Līgumslēdzējām pusēm ir vērsta uz to, lai sasniegtu konverģenci attiecībā uz Eiropas Savienības iekšējo ūdensceļu transporta darbības standartiem un rīcībpolitiku, šajā nolūkā jo īpaši Dienvidaustrumeiropas pusēm īstenojot I pielikumā noteiktos tiesību aktus.

14. pants

Jūras transports

Līgumslēdzējas puses veicina efektīvas, drošas un neapdraudētas jūras transporta operācijas. Sadarbība starp Līgumslēdzējām pusēm ir vērsta uz to, lai sasniegtu konverģenci attiecībā uz Eiropas Savienības jūras transporta darbības standartiem un rīcībpolitiku, šajā nolūkā jo īpaši Dienvidaustrumeiropas pusēm īstenojot I pielikumā noteiktos tiesību aktus.

15. pants

Administratīvo formalitāšu atvieglošana

1. Līgumslēdzējas puses atvieglo administratīvās procedūras (formalitātes) pārejai no vienas muitas teritorijas uz citu saskaņā ar noteikumiem par muitas sadarbību, kas ietverti nolīgumos, kuri piemērojami starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un katru no Dienvidaustrumeiropas pusēm, no otras puses.

2. Šajā pašā nolūkā Dienvidaustrumeiropas puses atvieglo administratīvās procedūras pārejai no vienas muitas teritorijas uz citu saskaņā ar noteikumiem par muitas sadarbību, kas ietverti nolīgumos, kuri piemērojami starp tām.

16. pants

Nediskriminēšana

Saistībā ar šā līguma darbības jomu un neskarot nekādus tajā ietvertus īpašos noteikumus, ir aizliegta jebkāda ar valstspiederību saistīta diskriminācija.

17. pants

Konkurence

1. Saistībā ar šā līguma darbības jomu piemēro III pielikuma noteikumus. Ja konkurences un valsts atbalsta noteikumi ir iekļauti citos nolīgumos, piemēram, asociācijas nolīgumos, ko ir noslēgušas divas vai vairākas Līgumslēdzējas puses, minētos noteikumus piemēro starp attiecīgajām pusēm.

2. Attiecībā uz tiem III pielikuma noteikumiem, kas attiecas uz konkurenci, nepiemēro 18., 19. un 20. pantu. Minētos pantus piemēro attiecībā uz valsts atbalstu.

18. pants

Izpilde

1. Neskarot 2. punktu, katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka uz tiesībām, kas izriet no šā līguma un jo īpaši no I pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem, var atsaukties attiecīgo valstu tiesās.

2. Visi jautājumi saistībā ar I pielikumā uzskaitīto un Eiropas Savienības iestāžu pieņemto tiesību aktu likumību ir Eiropas Savienības Tiesas, turpmāk “Tiesa”, ekskluzīvā kompetencē.

19. pants

Interpretācija

1. Ciktāl šā līguma noteikumi un I pielikumā norādīto tiesību aktu noteikumi pēc būtības ir identiski atbilstošajiem Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumiem un tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar minētajiem līgumiem, šos noteikumus attiecībā uz to īstenošanu un piemērošanu interpretē saskaņā ar attiecīgajiem Tiesas nolēmumiem un Eiropas Komisijas lēmumiem, kuri ir pieņemti pirms šā līguma parakstīšanas dienas. Par nolēmumiem un lēmumiem, kas ir pieņemti pēc šā līguma parakstīšanas dienas, informē pārējās Līgumslēdzējas puses. Pēc kādas Līgumslēdzējas puses lūguma par šādu vēlāk pieņemtu nolēmumu un lēmumu ietekmi, lai nodrošinātu šā līguma pienācīgu darbību, lemj Reģionālā pārvaldības komiteja, kurai palīdz tehniskās komitejas. Par pastāvošajām interpretācijām Dienvidaustrumeiropas puses tiek informētas pirms šā līguma parakstīšanas dienas. Saskaņā ar šo procedūru pieņemtie Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumi ir saderīgi ar Tiesas judikatūru.

2. Ja lietā, ko gatavojas izskatīt kāda Dienvidaustrumeiropas puses tiesa, rodas interpretācijas jautājums saistībā ar šo līgumu, I pielikumā uzskaitīto tiesību aktu noteikumiem vai tādu tiesību aktu noteikumiem, kas ir pieņemti saskaņā ar tiem un kas pēc būtības ir identiski atbilstošajiem Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumiem vai tiesību aktiem, kuri ir pieņemti saskaņā ar minētajiem līgumiem, tad minētā tiesa gadījumā, ja uzskata to par vajadzīgu sprieduma pieņemšanai, un saskaņā ar IV pielikumu lūdz Tiesu lemt par šo jautājumu. Dienvidaustrumeiropas puse ar lēmumu un saskaņā ar IV pielikumu drīkst noteikt to, ciktāl un saskaņā ar kādu kārtību tās tiesām jāpiemēro šis noteikums. Par šādu lēmumu paziņo depozitāram un Tiesai. Depozitārs informē pārējās Līgumslēdzējas puses. Tiesas prejudiciālais nolēmums ir saistošs tās Dienvidaustrumeiropas puses tiesām, kas izskata lietu, kurā radās attiecīgais jautājums.

20. pants

Jauni tiesību akti

1. Šis līgums neskar nevienas Dienvidaustrumeiropas puses tiesības vienpusēji pieņemt jaunus tiesību aktus vai grozīt savus spēkā esošos tiesību aktus transporta jomā vai kādā no I pielikumā minētajām saistītajām jomām, ievērojot nediskriminēšanas principu un šā panta noteikumus. Dienvidaustrumeiropas puses pieņem šādus tiesību aktus vienīgi tad, ja tie ir saskaņā ar šo līgumu.

2. Tiklīdz kāda Dienvidaustrumeiropas puse ir pieņēmusi jaunus tiesību aktus vai grozījusi spēkā esošos tiesību aktus, tā ar Reģionālās pārvaldības komitejas starpniecību ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc pieņemšanas informē pārējās Līgumslēdzējas puses. Pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma attiecīgā tehniskā komiteja pēc tam divu mēnešu laikā rīko viedokļu apmaiņu par šādu jaunu tiesību aktu vai grozījumu ietekmi uz šā līguma pienācīgu darbību.

3. Reģionālā pārvaldības komiteja attiecībā uz jauniem, juridiski saistošiem Eiropas Savienības tiesību aktiem:

a) vai nu pieņem lēmumu, ar kuru pārskata I pielikumu, lai tajā iekļautu – vajadzības gadījumā, pamatojoties uz savstarpīgumu – attiecīgo jauno tiesību aktu; vai arī

b) pieņem lēmumu, ka attiecīgais jaunais tiesību akts ir uzskatāms par atbilstīgu šim līgumam; vai

c) lemj par jebkādiem citiem pasākumiem, lai nodrošinātu šā līguma pienācīgu darbību.

4. Attiecībā uz jaunajiem, juridiski saistošajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, kuri ir pieņemti laikposmā starp šā līguma parakstīšanu un tā stāšanos spēkā un par kuriem pārējās Līgumslēdzējas puses ir informētas, par atsauces dienu uzskata dienu, kad šāda informācija tika saņemta. Reģionālā pārvaldības komiteja pieņem lēmumu ne agrāk kā sešdesmit dienas pēc šā līguma stāšanās spēkā.

21. pants

Ministru padome

Ar šo tiek izveidota Ministru padome. Tā nodrošina šajā līgumā izvirzīto mērķu sasniegšanu un:

a) sniedz vispārējas politiskās pamatnostādnes;

b) veic pārskatu par to, kā sekmējusies šā līguma īstenošana, tostarp sekojot līdzi Sociālā foruma izvirzītajiem priekšlikumiem;

c) sniedz atzinumus par Pastāvīgā sekretariāta direktora iecelšanu;

d) vienprātīgi lemj par Pastāvīgā sekretariāta mītni.

22. pants

Ministru padomē darbojas viens katras Līgumslēdzējas puses pārstāvis. Novērotāja statusā drīkst piedalīties visas ES dalībvalstis.

23. pants

Ministru padomes sanāksmes notiek katru gadu.

24. pants

Reģionālā pārvaldības komiteja

1. Ar šo tiek izveidota Reģionālā pārvaldības komiteja. Tā ir atbildīga par šā līguma pārvaldību un nodrošina tā pienācīgu īstenošanu, neskarot 19. pantu. Šajā nolūkā tā sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, ko paredz šis līgums. Līgumslēdzējas puses īsteno Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumus saskaņā ar saviem noteikumiem.

2. Reģionālajā pārvaldības komitejā darbojas katras Līgumslēdzējas puses pārstāvis un pārstāvja aizvietotājs. Novērotāja statusā drīkst piedalīties visas ES dalībvalstis.

3. Reģionālā pārvaldības komiteja pieņem lēmumus vienprātīgi.

4. Lai nodrošinātu šā līguma pienācīgu izpildi, Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju, inter alia, par jauniem tiesību aktiem vai lēmumiem, kas attiecas uz šo līgumu, un pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma apspriežas Reģionālajā pārvaldības komitejā, tostarp par sociālajiem jautājumiem.

5. Reģionālā pārvaldības komiteja pieņem savu reglamentu.

6. Reģionālās pārvaldības komitejas priekšsēdētāja amatu pārmaiņus ieņem kāda no Dienvidaustrumeiropas pusēm, ievērojot kārtību, kas nosakāma Reģionālās pārvaldības komitejas reglamentā.

7. Reģionālās pārvaldības komitejas priekšsēdētājs sasauc tās sanāksmes vismaz divas reizes gadā, lai izskatītu šā līguma darbību kopumā, un – ja apstākļi to prasa – pēc kādas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma. Reģionālā pārvaldības komiteja pastāvīgi seko Tiesas judikatūras izmaiņām. Šajā nolūkā Eiropas Savienība nosūta Dienvidaustrumeiropas pusēm visus Tiesas spriedumus, kas attiecas uz šā līguma darbību. Reģionālā pārvaldības komiteja trīs mēnešu laikā rīkojas, lai saglabātu šā līguma viendabīgu interpretāciju.

8. Reģionālā pārvaldības komiteja sagatavo Ministru padomes darbu.

25. pants

1. Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumi ir saistoši Līgumslēdzējām pusēm. Ja Reģionālās pārvaldības komitejas pieņemts lēmums liek Līgumslēdzējām pusēm rīkoties, attiecīgā puse veic vajadzīgos pasākumus un par tiem informē Reģionālo pārvaldības komiteju.

2. Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Dienvidaustrumeiropas pušu oficiālajos vēstnešos. Katrā lēmumā ir norādīts termiņš, līdz kuram Līgumslēdzējām pusēm tas jāīsteno, un visa cita informācija, kas varētu attiekties uz ekonomikas dalībniekiem.

26. pants

Tehniskās komitejas

1. Reģionālā pārvaldības komiteja lemj par tehnisko komiteju izveidošanu ad hoc darba grupu veidā. Katra tehniskā komiteja drīkst Reģionālajai pārvaldības komitejai lēmuma pieņemšanai sagatavot priekšlikumus savā atbildības jomā. Tehniskajās komitejās darbojas Līgumslēdzēju pušu pārstāvji. Novērotāja statusā drīkst piedalīties visas ES dalībvalstis.

Ad hoc kārtībā kā novērotājus uzaicina attiecīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un jo īpaši vides organizācijas.

2. Tehniskās komitejas pieņem savus reglamentus.

3. Tehnisko komiteju priekšsēdētāja amatus pārmaiņus ieņem kāda no Dienvidaustrumeiropas pusēm, ievērojot kārtību, kas nosakāma tehnisko komiteju reglamentā.

27. pants

Sociālais forums

1. Līgumslēdzējas puses pienācīgi ņem vērā sociālo dimensiju un atzīst nepieciešamību attiecīgos līmeņos iesaistīt sociālos partnerus, šajā nolūkā veicinot sociālo dialogu saistībā ar šā līguma īstenošanas un tā ietekmes uzraudzību.

2. Līgumslēdzējas puses ņem vērā, ka ir svarīgi pievērsties šādām pamatjomām:

a) darba ņēmēju pamattiesībām saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Eiropas Sociālo hartu, Kopienas Hartu par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu;

b) darba tiesībām – attiecībā uz darba apstākļu un dzīves līmeņa uzlabošanu;

c) darba drošībai un veselības aizsardzībai – attiecībā uz darba vides uzlabojumiem saistībā ar transporta nozares darbinieku veselību un drošību;

d) iespēju vienlīdzībai – galveno uzmanību pievēršot tam, lai, kur nepieciešams, ieviestu principu, ka vīriešiem un sievietēm būtu jāsaņem vienāda atlīdzība par vienādu darbu.

3. Šo sociālo jautājumu risināšanai Līgumslēdzējas puses vienojas izveidot sociālo forumu. Katra Līgumslēdzēja puse saskaņā ar savām iekšējām procedūrām ieceļ savus pārstāvjus, kuri drīkst piedalīties attiecīgajās sociālā foruma sanāksmēs. Pārstāvība aptver valdības, kā arī darba ņēmēju un darba devēju organizācijas un citas attiecīgas struktūras, kuru pārstāvību uzskata par lietderīgu saistībā ar apspriežamajiem jautājumiem. Sanāksmēs ierodas un piedalās ar transporta nozari saistītās Eiropas sociālā dialoga komitejas, kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārstāvji. Sociālais forums izstrādā savu reglamentu.

28. pants

Pastāvīgais sekretariāts

Ar šo tiek izveidots Pastāvīgais sekretariāts. Tas:

a) sniedz administratīvu atbalstu Ministru padomei, Reģionālajai pārvaldības komitejai, tehniskajām komitejām un sociālajam forumam;

b) darbojas kā transporta novērošanas centrs, lai uzraudzītu TEN-T visaptverošā tīkla un pamattīkla indikatīvā paplašinājuma uz Rietumbalkāniem darbību;

c) atbalsta Western Balkans Six (WB6) savienojamības programmas īstenošanu, kura ir vērsta uz to, lai uzlabotu savienojumus Rietumbalkānos, kā arī starp šo reģionu un Eiropas Savienību.

29. pants

Pastāvīgajā sekretariātā strādā direktors un tādi darbinieki, kādi var būt vajadzīgi Transporta kopienai. Pastāvīgajam sekretariātam drīkst būt arī viens vai vairāki direktora vietnieki. Darba valoda ir angļu valoda.

30. pants

Pastāvīgā sekretariāta direktoru pēc apspriešanās ar Ministru padomi ieceļ Reģionālā pārvaldības komiteja. Direktora mandāta ilgums nepārsniedz trīs gadus. Mandāts var tikt atjaunots. Reģionālā pārvaldības komiteja pieņem Pastāvīgā sekretariāta noteikumus, jo īpaši attiecībā uz sekretariāta darbinieku pieņemšanu darbā, darba nosacījumiem un ģeogrāfisko līdzsvaru. Reģionālā pārvaldības komiteja drīkst iecelt arī vienu vai vairākus direktora vietniekus. Pēc apspriešanās ar Reģionālo pārvaldības komiteju direktors izraugās un ieceļ darbiniekus.

31. pants

Pildot savus pienākumus, Pastāvīgā sekretariāta direktors un darbinieki darbojas neatkarīgi un neprasa un nesaņem norādījumus ne no vienas Līgumslēdzējas puses. Viņi pārstāv Transporta kopienas intereses.

32. pants

Pastāvīgā sekretariāta direktors vai iecelts viņa aizstājējs palīdz saistībā ar visām Ministru padomes, Reģionālās pārvaldības komitejas, tehnisko komiteju un sociālā foruma sanāksmēm.

33. pants

Pastāvīgā sekretariāta atrašanās vietu nosaka saskaņā ar 21. panta d) punktu.

34. pants

Budžets

Katra Līgumslēdzēja puse dod ieguldījumu Transporta kopienas budžetā, kā noteikts V pielikumā. Iemaksu apjoms ar Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumu var tikt pārskatīts reizi trijos gados pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma.

35. pants

Reģionālā pārvaldības komiteja katru gadu pieņem Transporta kopienas budžetu. Budžetā paredz līdzekļus Transporta kopienas darbības izdevumiem, kas nepieciešami tās struktūru darbībai. Katras struktūras izdevumus nosaka atšķirīgā budžeta daļā. Reģionālā pārvaldības komiteja pieņem lēmumu, ar kuru precizē budžeta īstenošanas, pārskatu iesniegšanas un revīzijas procedūru un pārbaužu procedūru.

36. pants

Pastāvīgā sekretariāta direktors nodrošina budžeta izpildi un katru gadu iesniedz Reģionālajai pārvaldības komitejai ziņojumu par budžeta izpildi. Reģionālā pārvaldības komiteja vajadzības gadījumā drīkst nolemt uzdot neatkarīgiem revidentiem pārbaudīt, vai budžeta izpilde ir veikta pienācīgi.

37. pants

Strīdu izšķiršana

1. Saistībā ar strīdīgiem jautājumiem, kas skar šā līguma piemērošanu vai interpretāciju, jebkura Līgumslēdzēja puse drīkst vērsties Reģionālajā pārvaldības komitejā, izņemot gadījumus, kad šajā līgumā ir noteiktas īpašas procedūras.

2. Ja strīdīgais jautājums saskaņā ar 1. punktu ir iesniegts Reģionālajai pārvaldības komitejai, nekavējoties notiek strīdā iesaistīto pušu apspriedes. Ja Eiropas Savienība nav iesaistīta strīdā, viena no strīdā iesaistītajām pusēm drīkst uzaicināt Eiropas Savienības pārstāvi piedalīties apspriedēs. Strīdā iesaistītās puses drīkst sagatavot risinājuma priekšlikumu, ko nekavējoties iesniedz Reģionālajai pārvaldības komitejai. Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumos, ko pieņem saskaņā ar šo procedūru, ievēro Tiesas judikatūru.

3. Ja četru mēnešu laikā no strīdīgā jautājuma iesniegšanas dienas Reģionālajai pārvaldības komitejai nav izdevies pieņemt lēmumu, kas atrisina strīdu, tad strīdā iesaistītās puses drīkst strīdīgo jautājumu iesniegt Tiesā, kuras lēmums ir galīgs un saistošs. Kārtība, saskaņā ar kuru jautājumus drīkst iesniegt Tiesā, ir noteikta IV pielikumā.

38. pants

Informācijas atklāšana

1. Visas struktūras, kas izveidotas ar šo līgumu vai saskaņā ar to, savā darbā nodrošina iespējami labāku pārredzamību. Šajā nolūkā jebkuram Līgumslēdzēju pušu pilsonim un jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, kura dzīvo vai kuras juridiskā adrese ir Līgumslēdzējā pusē, ir tiesības piekļūt dokumentiem, kas glabājas ar šo līgumu vai saskaņā ar to izveidotajās struktūrās, ievērojot principus un nosacījumus, kas nosakāmi atbilstoši 2. punktam.

2. Vispārējos principus un ierobežojumus, pamatojoties uz sabiedriskām vai privātām interesēm, kas reglamentē tiesības piekļūt dokumentiem, nosaka Reģionālā pārvaldības komiteja, izmantojot noteikumus, kuri balstās uz Eiropas Savienības noteikumiem par piekļuvi dokumentiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2). Noteikumos, kas jāpieņem Reģionālajai pārvaldības komitejai, paredz administratīvu procedūru, ar kuru atteikumus sniegt pieeju dokumentam var atkārtoti izvērtēt vai pārskatīt.

3. Ciktāl ar šo līgumu vai saskaņā ar to izveidotās struktūrās glabājas dokumenti ar vides informāciju, kā definēts Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem 2. panta 3. punktā, pieeju šādai informācijai nodrošina saskaņā ar minētās konvencijas 4. pantu.

Reģionālā pārvaldības komiteja pieņem noteikumus, kas nepieciešami šā punkta īstenošanai. Minētajos īstenošanas noteikumos paredz administratīvu procedūru, ar kuru atteikumus sniegt pieeju vides informācijai var atkārtoti izvērtēt vai pārskatīt.

4. Uz Līgumslēdzēju pušu pārstāvjiem, delegātiem un ekspertiem, kā arī ierēdņiem un citiem darbiniekiem, kas rīkojas saskaņā ar šo līgumu, attiecas prasība arī pēc pienākumu izpildes beigām neizpaust informāciju, uz kuru attiecas profesionālās konfidencialitātes pienākums, jo īpaši informāciju par uzņēmumiem, to darījumdarbības attiecībām un izmaksu komponentēm.

39. pants

Trešās valstis un starptautiskas organizācijas

1. Pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma Līgumslēdzējas puses Reģionālajā pārvaldības komitejā savstarpēji apspriežas:

a) par transporta jautājumiem, ar kuriem nodarbojas starptautiskas organizācijas, un reģionālām iniciatīvām; un

b) par dažādiem aspektiem, kas skar Līgumslēdzēju pušu un trešo valstu ar transportu saistīto attiecību iespējamo attīstību, kā arī par šajā jomā noslēgto divpusējo un daudzpusējo nolīgumu svarīgāko elementu darbību.

2. Šā panta 1. punktā paredzētās apspriedes steidzamos gadījumos notiek, tiklīdz iespējams, bet jebkurā gadījumā triju mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

40. pants

Pārejas pasākumi

1. I līdz VI protokolā ir noteikti pārejas pasākumi un atbilstošie laikposmi, ko piemēro starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un attiecīgo Dienvidaustrumeiropas pusi, no otras puses.

2. Par katras Dienvidaustrumeiropas puses pakāpenisko pāreju uz pilnīgu Transporta kopienas piemērošanu veic novērtējumus. Novērtējumus veic Eiropas Komisija sadarbībā ar attiecīgo Dienvidaustrumeiropas pusi. Eiropas Komisija drīkst uzsākt novērtējumu pēc pašas iniciatīvas vai pēc attiecīgās Dienvidaustrumeiropas puses iniciatīvas.

3. Ja Eiropas Savienība konstatē, ka nosacījumi ir izpildīti, tā informē Reģionālo pārvaldības komiteju un pēc tam lemj par attiecīgās Dienvidaustrumeiropas puses gatavību nākamajam Transporta kopienas posmam.

4. Ja Eiropas Savienība konstatē, ka nosacījumi nav izpildīti, Eiropas Komisija par to paziņo Reģionālajai pārvaldības komitejai. Eiropas Savienība attiecīgajai Dienvidaustrumeiropas pusei iesaka konkrētus uzlabojumus.

STĀŠANĀS SPĒKĀ, PĀRSKATĪŠANA, IZBEIGŠANA UN CITI NOTEIKUMI

41. pants

Stāšanās spēkā

1. Parakstītāji šo līgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kas par to paziņo visiem pārējiem parakstītājiem un veic visas citas depozitāra funkcijas.

2. Šis līgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentus ir deponējusi Eiropas Savienība un vismaz četras Dienvidaustrumeiropas puses. Attiecībā uz katru parakstītāju, kas šo līgumu ratificē vai apstiprina pēc minētās dienas, tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad šis parakstītājs ir deponējis savu ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentu.

3. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta, Eiropas Savienība un vismaz trīs Dienvidaustrumeiropas puses drīkst nolemt šo līgumu savā starpā provizoriski piemērot no tā parakstīšanas dienas saskaņā ar saviem tiesību aktiem, paziņojot par to depozitāram, kas par to informē pārējās Līgumslēdzējas puses.

42. pants

Pārskatīšana

Šo līgumu pārskata pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma un jebkurā gadījumā piecus gadus pēc tā stāšanās spēkā.

43. pants

Izbeigšana

1. Ikviena Līgumslēdzēja puse drīkst denonsēt šo līgumu, paziņojot par to depozitāram, kas par šo izbeigšanu paziņo pārējām Līgumslēdzējām pusēm. Ja šo līgumu denonsē Eiropas Savienība, tas zaudē spēku vienu gadu pēc šādas paziņošanas dienas. Ja šo līgumu denonsē jebkura Dienvidaustrumeiropas puse, tas vienīgi attiecībā uz šo Līgumslēdzēju pusi zaudē spēku vienu gadu pēc šādas paziņošanas dienas.

2. Ja kāda Dienvidaustrumeiropas puse pievienojas Eiropas Savienībai, attiecīgā Līgumslēdzēja puse automātiski pārstāj būt Dienvidaustrumeiropas puse šajā līgumā un kļūst par ES dalībvalsti.

44. pants

Valodas

Šis līgums ir sagatavots vienā oriģināleksemplārā Eiropas Savienības iestāžu un Dienvidaustrumeiropas pušu oficiālajās valodās, visiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem.

Съставено в Брюксел на девети октомври през две хиляди и седемнадесета година. Hecho en Bruselas, el nueve de octubre de dos mil diecisiete. V Bruselu dne devátého října dva tisíce sedmnáct. Udfærdiget i Bruxelles den niende oktober to tusind og sytten. Geschehen zu Brüssel am neunten Oktober zweitausendsiebzehn. Kahe tuhande seitsmeteistkümnenda aasta oktoobrikuu üheksandal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαεπτά. Done at Brussels on the ninth day of October in the year two thousand and seventeen. Fait à Bruxelles, le neuf octobre deux mille dix-sept. Sastavljeno u Bruxellesu devetog listopada godine dvije tisuće sedamnaeste. Fatto a Bruxelles, addì nove ottobre duemiladiciassette. Briselē, divi tūkstoši septiņpadsmitā gada devītajā oktobrī. Priimta du tūkstančiai septynioliktų metų spalio devintą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhetedik év október havának kilencedik napján. Magħmul fi Brussell, fid-disa’ jum ta’ Ottubru fis-sena elfejn u sbatax. Gedaan te Brussel, negen oktober tweeduizend zeventien. Sporządzono w Brukseli dnia dziewiątego października roku dwa tysiące siedemnastego. Feito em Bruxelas, em nove de outubro de dois mil e dezassete. Întocmit la Bruxelles la nouă octombrie două mii șaptesprezece. V Bruseli deviateho októbra dvetisícsedemnásť. V Bruslju, dne devetega oktobra leta dva tisoč sedemnajst. Tehty Brysselissä yhdeksäntenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista. Som skedde i Bryssel den nionde oktober år tjugohundrasjutton. Sačinjeno u Briselu devetog dana oktobra u godini dvijehiljadesedamnaestoj. Составен во Брисел на деветиот ден од месецот октомври во две илјади и седумнаесеттата година. Sačinjeno u Briselu devetog dana oktobra dvije hiljade sedamnaeste godine. BËRË në Bruksel, më nëntë tetor, dy mijë e shtatëmbëdhjetë. Сачињено у Бриселу деветог дана октобра у години двијехиљадеседамнаестој. За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Za Europsku uniju Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen Për Republikën e Shqipërisë Za Bosnu i Hercegovinu Za Bosnu i Hercegovinu 3a Боснy и Xерueroвннy Za Bivšu Jugoslovensku Republiku Makedoniju Për Kosovën (*2) Za Kosovo (*3) Za Crnu Goru Za Republiku Srbiju

(*1) Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

(1) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/758 (2016. gada 4. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1315/2013 attiecībā uz tās III pielikuma pielāgošanu (ES OV L 126, 14.5.2016., 3. lpp.).

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (ES OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(*2) Ky përcaktim nuk paragjykon qëndrimin ndaj statusit dhe është në përputhje me Rezolutën 1244/1999 dhe Opinionin e Gjykatës Ndërkombëtare të Drejtësisë mbi shpalljen e pavarësisë së Kosovës.

(*3) Ovaj naziv ne prejudicira stavove о statusu i u skladu je sa RSBUN 1244/1999 i mišljenjem Međunarodnog Suda Pravde о deklaraciji о nezavisnosti Kosova.

II PIELIKUMS HORIZONTĀLI PIELĀGOJUMI UN DAŽI PROCEDŪRAS NOTEIKUMI I pielikumā uzskaitīto tiesību aktu noteikumus piemēro saskaņā ar pamatlīgumu un šā pielikuma 1. līdz 3. punktu, ja vien I pielikumā nav noteikts citādi. Gadījumi, kad atsevišķi tiesību akti ir īpaši jāpielāgo, ir izklāstīti I pielikumā. Šo līgumu piemēro saskaņā ar procedūras noteikumiem, kas izklāstīti šā pielikuma 4. un 6. punktā. 1. TIESĪBU AKTU IEVADDAĻAS Uzskaitīto tiesību aktu preambulas netiek pielāgotas šā līguma nolūkos. Tām ir nozīme tiktāl, ciktāl to prasa minētajos tiesību aktos iekļauto noteikumu pareiza interpretācija un piemērošana saistībā ar šo līgumu. 2. TIESĪBU AKTU ĪPAŠĀ TERMINOLOĢIJA Turpmāk norādītos terminus, kas lietoti I pielikumā uzskaitītajos tiesību aktos, lasa šādi: a) terminus “Eiropas Kopiena”, “Kopiena”, “Eiropas Savienība” un “Savienība” lasa kā “Transporta kopienas zona”; b) terminus “Kopienas tiesības”, “Kopienas tiesību akti”, “Kopienas instrumenti”, “Savienības tiesības”, “Savienības tiesību akti”, “Savienības instrumenti” un terminu “Līgums”, kad tas attiecas uz Līgumu par Eiropas Savienību vai Līgumu par Eiropas Savienības darbību, lasa kā “Transporta kopienas līgums”; c) terminu “dzelzceļa infrastruktūra” lasa kā “dzelzceļa infrastruktūra Transporta kopienas zonā”; d) terminu “autoceļu infrastruktūra” lasa kā “autoceļu infrastruktūra Transporta kopienas zonā”; e) terminu “lidostu infrastruktūra” lasa kā “lidostu infrastruktūra Transporta kopienas zonā”; f) terminu “iekšējo ūdensceļu infrastruktūra” lasa kā “iekšējo ūdensceļu infrastruktūra Transporta kopienas zonā”; g) terminus "Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis" vai "Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis" lasa kā "Līgumslēdzēju pušu oficiālie vēstneši". 3. ATSAUCES UZ DALĪBVALSTĪM Neskarot šā pielikuma 4. punktu, gadījumos, kad I pielikumā uzskaitītajos tiesību aktos ir atsauces uz "dalībvalsti(-īm)", uzskata, ka šīs atsauces attiecas ne vien uz ES dalībvalstīm, bet arī uz Dienvidaustrumeiropas pusēm. 4. NOTEIKUMI PAR EIROPAS SAVIENĪBAS KOMITEJĀM UN APSPRIEŠANOS AR DIENVIDAUSTRUMEIROPAS PUSĒM Eiropas Komisija apspriežas ar Dienvidaustrumeiropas pušu ekspertiem, un viņiem ir iespēja paust viedokli vienmēr, kad I pielikumā uzskaitītajos tiesību aktos ir paredzēta Eiropas Komisijas apspriešanās ar Eiropas Savienības komitejām un to iespēja paust viedokli vai sniegt atzinumus. Apspriešanās noris kā viena sanāksme, ko vada Eiropas Komisija un kas notiek Reģionālajā pārvaldības komitejā pēc Eiropas Komisijas uzaicinājuma pirms apspriešanās ar attiecīgo Eiropas Savienības komiteju. Eiropas Komisija sniedz katrai Dienvidaustrumeiropas pusei visu vajadzīgo informāciju vismaz divas nedēļas pirms sanāksmes, ja vien īpaši apstākļi neliek saīsināt šo termiņu. Dienvidaustrumeiropas puses saņem uzaicinājumu paust viedokli Eiropas Komisijai. Eiropas Komisija pienācīgi ņem vērā Dienvidaustrumeiropas pušu pausto viedokli. Iepriekš izklāstītie noteikumi neattiecas uz šajā līgumā izklāstīto konkurences noteikumu piemērošanu, ko reglamentē III pielikumā izklāstītās īpašās apspriešanās procedūras. 5. SADARBĪBA UN INFORMĀCIJAS APMAIŅA Lai atvieglinātu Līgumslēdzēju pušu kompetento iestāžu attiecīgo pilnvaru īstenošanu, kompetentās iestādes pēc pieprasījuma savstarpēji apmainās ar visu informāciju, kas ir vajadzīga šā līguma pienācīgai darbībai. 6. ATSAUCE UZ VALODĀM Saistībā ar šā līguma darbības jomu noteiktajās procedūrās un neskarot IV pielikumu, Līgumslēdzējām pusēm ir tiesības lietot jebkuru Eiropas Savienības iestāžu vai citas Līgumslēdzējas puses oficiālo valodu. Līgumslēdzējas puses tomēr apzinās, ka angļu valodas lietojums atvieglina šīs procedūras. Ja kādā oficiālā dokumentā ir lietota valoda, kas nav Eiropas Savienības iestāžu oficiālā valoda, tad, ņemot vērā iepriekšējā teikumā paredzēto, vienlaikus iesniedz tulkojumu kādā no Eiropas Savienības iestāžu oficiālajām valodām. Ja kāda Līgumslēdzēja puse gatavojas mutiskā procedūrā lietot valodu, kas nav Eiropas Savienības iestāžu oficiālā valoda, tad šī Līgumslēdzēja puse nodrošina vienlaicīgu mutisku tulkojumu angļu valodā.

III PIELIKUMS PAMATLĪGUMA 17. PANTĀ MINĒTIE KONKURENCES UN VALSTS ATBALSTA NOTEIKUMI 1. pants Valsts monopoli Katra Dienvidaustrumeiropas puse pakāpeniski pielāgo ikvienu komerciāla rakstura valsts monopolu tā, lai nodrošinātu, ka, beidzoties otrajam posmam, ko saistībā ar attiecīgo Dienvidaustrumeiropas pusi paredz atbilstīgais šā līguma protokols par pārejas pasākumiem, Līgumslēdzēju pušu valstspiederīgo starpā vairs nepastāv diskriminācija attiecībā uz preču iepirkuma un pārdošanas nosacījumiem. Par šā mērķa sasniegšanai pieņemtajiem pasākumiem ziņo Reģionālajai pārvaldības komitejai. 2. pants Valsts atbalsta un konkurences tiesību aktu tuvināšana 1. Līgumslēdzējas puses atzīst, ka esošos Dienvidaustrumeiropas pušu valsts atbalsta un konkurences tiesību aktus ir svarīgi tuvināt attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem. Dienvidaustrumeiropas puses pieliek visas pūles, lai pakāpeniski nodrošinātu savu esošo un turpmāko valsts atbalsta un konkurences tiesību aktu atbilstību acquis. 2. Minēto tuvināšanu sāk līdz ar šā līguma stāšanos spēkā un līdz brīdim, kad beidzas otrais posms, ko saistībā ar katru attiecīgo Dienvidaustrumeiropas pusi paredz atbilstīgais šā līguma protokols par pārejas pasākumiem, pakāpeniski paplašina, aptverot visus šajā pielikumā minētos Eiropas Savienības valsts atbalsta un konkurences noteikumu elementus. Attiecīgā Dienvidaustrumeiropas puse, vienojoties ar Eiropas Komisiju, nosaka arī veicamo tiesību aktu tuvināšanas un tiesību aktu izpildes pasākumu īstenošanas pārraudzības kārtību. 3. pants Konkurences noteikumi un citi ekonomikas noteikumi 1. Turpmāk norādītā prakse ar šā līguma pareizu darbību nav saderīga tiktāl, ciktāl tā var iespaidot tirdzniecību starp divām vai vairākām Līgumslēdzējām pusēm: a) visi tādi nolīgumi starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumi un starp uzņēmumiem saskaņotas darbības, kuru mērķis vai rezultāts ir konkurences nepieļaušana, ierobežošana vai kropļošana; b) viena vai vairāku uzņēmumu dominējoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana visā Līgumslēdzēju pušu teritorijā vai būtiskā tās daļā; c) jebkurš valsts atbalsts, kas kropļo vai draud kropļot konkurenci, radot labvēlīgākus apstākļus konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētiem produktiem. 2. Praksi, kas ir pretrunā ar šo pantu, izvērtē, pamatojoties uz kritērijiem, kas izriet no Eiropas Savienības konkurences noteikumu piemērošanas, jo īpaši no Līguma par Eiropas Savienības darbību 93., 101., 102., 106., 107. un 108. panta un Eiropas Savienības iestāžu pieņemtajiem interpretējošajiem instrumentiem. 3. Katra Dienvidaustrumeiropas puse nodrošina, ka funkcionāli neatkarīgai publiskā sektora struktūrai ir dotas pilnvaras, kas vajadzīgas 1. punkta a) un b) apakšpunkta pilnīgai piemērošanai attiecībā uz privātā un publiskā sektora uzņēmumiem un uzņēmumiem, kam ir piešķirtas īpašas tiesības. 4. Katra Dienvidaustrumeiropas puse norīko vai izveido funkcionāli neatkarīgu iestādi, kurai ir dotas pilnvaras, kas vajadzīgas 1. punkta c) apakšpunkta pilnīgai piemērošanai. Šī iestāde ir tiesīga, inter alia, piešķirt atļaujas valsts atbalsta shēmām un individuālā atbalsta subsīdijām saskaņā ar 2. punktu, kā arī pieprasīt atmaksāt nelikumīgi piešķirtu valsts atbalstu. 5. Visas Līgumslēdzējas puses nodrošina pārredzamību valsts atbalsta jomā, inter alia, sniedzot citām Līgumslēdzējām pusēm regulārus gada ziņojumus vai tiem līdzvērtīgus dokumentus, ko sagatavo, ievērojot Eiropas Savienības valsts atbalsta pārskata metodiku un izklāstu. Pēc vienas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma cita Līgumslēdzēja puse sniedz informāciju par konkrētiem atsevišķiem publiskā atbalsta gadījumiem. 6. Katra Dienvidaustrumeiropas puse sagatavo to atbalsta shēmu visaptverošu sarakstu, kas ir sāktas pirms 4. punktā minētās iestādes izveides, un pielāgo šīs atbalsta shēmas atbilstīgi 2. punktā minētajiem kritērijiem. 7. a) Līgumslēdzējas puses piekrīt, ka 1. punkta c) apakšpunkta noteikumu piemērošanas nolūkā posmos, ko saistībā ar katru attiecīgo Dienvidaustrumeiropas pusi paredz atbilstīgais šā līguma protokols par pārejas pasākumiem, jebkuru attiecīgās Dienvidaustrumeiropas puses piešķirtu publisko atbalstu izvērtē, ņemot vērā, ka šo Dienvidaustrumeiropas pusi uzskata par apgabalu, kas ir līdzvērtīgs tiem Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajiem Eiropas Savienības apgabaliem, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs. b) Līdz brīdim, kad beidzas pirmais posms, ko saistībā ar katru attiecīgo Dienvidaustrumeiropas pusi paredz atbilstīgais šā līguma protokols par pārejas pasākumiem, minētā puse Eiropas Komisijai iesniedz NUTS II līmenī saskaņotus rādītājus par IKP uz vienu iedzīvotāju. Tad 4. punktā minētā iestāde un Eiropas Komisija kopīgi izvērtē attiecīgās Dienvidaustrumeiropas puses reģionu atbilstību, kā arī tiem piemērojamo maksimālo atbalsta intensitāti, lai izstrādātu reģionālo atbalsta karti, pamatojoties uz attiecīgajām Eiropas Savienības pamatnostādnēm. 8. Ja kāda Līgumslēdzēja puse uzskata, ka kāda konkrēta prakse nav saderīga ar 1. punkta noteikumiem, tā var veikt piemērotus pasākumus pēc apspriešanās Reģionālajā pārvaldības komitejā vai pēc 30 darbdienām pēc pieprasījuma sarīkot šādu apspriešanos. 9. Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju, ņemot vērā ierobežojumus, ko uzliek profesionālās un uzņēmējdarbības konfidencialitātes prasības.

IV PIELIKUMS JAUTĀJUMU IESNIEGŠANA EIROPAS SAVIENĪBAS TIESĀ 1. Ar pamatlīguma 19. pantu saistītie vispārīgie principi 1. Eiropas Savienības Tiesas, turpmāk "Tiesa", statūtu un reglamenta noteikumus par lūgumiem sniegt prejudiciālu nolēmumu piemēro, ciktāl tas ir atbilstoši, lūgumiem sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko Dienvidaustrumeiropas puses tiesa iesniegusi, pamatojoties uz pamatlīguma 19. pantu. 2. Šādos gadījumos Dienvidaustrumeiropas pusēm šā līguma darbības jomā ir tādas pašas tiesības iesniegt apsvērumus Tiesā kā ES dalībvalstīm. 2. Pamatlīguma 19. pantā noteiktās procedūras piemērošanas joma un kārtība 1. Ja kāda Dienvidaustrumeiropas puse saskaņā ar pamatlīguma 19. panta 2. punktu pieņem lēmumu par procedūras piemērošanas jomu un kārtību jautājumu iesniegšanai Tiesā, minētajā lēmumā norāda kādu no šiem variantiem: a) jebkura šīs Dienvidaustrumeiropas puses tiesa, kuras nolēmumi saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem nav pārsūdzami, lūdz Tiesu sniegt prejudiciālu nolēmumu saistībā ar tādu jautājumu lietā, ko šī tiesa gatavojas izskatīt, kurš skar šā līguma vai pamatlīguma 19. pantā minēta noteikuma likumīgumu vai interpretāciju, ja šī tiesa uzskata, ka lēmums saistībā ar šo jautājumu vajadzīgs, lai varētu pieņemt spriedumu, vai b) jebkura šīs Dienvidaustrumeiropas puses tiesa var lūgt Tiesu sniegt prejudiciālu nolēmumu saistībā ar šai tiesai iesniegtu jautājumu, kurš skar šā līguma vai pamatlīguma 19. pantā minēta noteikuma likumīgumu vai interpretāciju, ja šī tiesa uzskata, ka lēmums saistībā ar šo jautājumu vajadzīgs, lai varētu pieņemt spriedumu. 2. Pamatlīguma 19. panta piemērošanas kārtība pamatojas uz principiem, kas iestrādāti Tiesas darbību reglamentējošajās tiesību normās, tostarp attiecīgajos Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumos, Tiesas statūtos un reglamentā, kā arī Tiesas judikatūrā. Ja Dienvidaustrumeiropas puse pieņem lēmumu par šā noteikuma piemērošanas kārtību, tā ņem vērā arī Tiesas izstrādātos ieteikumus valsts tiesām saistībā ar prejudiciālo nolēmumu tiesvedības sākšanu. 3. Strīdīgo jautājumu iesniegšana Tiesā saskaņā ar pamatlīguma 37. panta 3. punktu Eiropas Savienības Tiesas statūtu un reglamenta noteikumus par strīdīgiem jautājumiem, kas iesniegti Tiesā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 273. pantu, piemēro tiktāl, ciktāl tas ir atbilstoši, strīdīgiem jautājumiem, kas Tiesā iesniegti saskaņā ar pamatlīguma 37. panta 3. punktu. 4. Jautājumu iesniegšana Tiesā un valodas Saistībā ar šā līguma darbības jomu noteiktajās procedūrās Tiesā Dienvidaustrumeiropas pusēm ir tiesības lietot jebkuru Eiropas Savienības iestāžu vai Dienvidaustrumeiropas puses oficiālo valodu. Ja kādā oficiālā dokumentā lieto valodu, kas nav Eiropas Savienības iestāžu oficiālā valoda, vienlaikus iesniedz tulkojumu franču valodā. Ja kāda Dienvidaustrumeiropas puse gatavojas mutiskā procedūrā lietot valodu, kas nav Eiropas Savienības iestāžu oficiālā valoda, tad šī Dienvidaustrumeiropas puse nodrošina vienlaicīgu mutisku tulkojumu franču valodā.

V PIELIKUMS IEGULDĪJUMS TRANSPORTA KOPIENAS BUDŽETĀ Puses Ieguldījums (%) Eiropas Savienība 80,00 Albānijas Republika 3,20 Bosnija un Hercegovina 3,55 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika 2,88 Kosova (*1) 2,57 Melnkalne 2,38 Serbijas Republika 5,42 Ieguldījums ir sadalīts divās daļās: 80 % – Eiropas Savienībai un 20 % – sešām Dienvidaustrumeiropas partnervalstīm. Dienvidaustrumeiropas partnervalstu ieguldījums 20 % apmērā arī tiks sadalīts atbilstīgi šādai shēmai: katra partnervalsts budžetā iegulda 2 %, un atlikušie 8 % tiks sadalīti starp sešām Dienvidaustrumeiropas partnervalstīm atbilstīgi to IKP īpatsvaram Dienvidaustrumeiropas pušu kopējā IKP. (*1) Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

I PROTOKOLS PĀREJAS PASĀKUMI STARP EIROPAS SAVIENĪBU, NO VIENAS PUSES, UN ALBĀNIJAS REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES I. Ar pāreju saistīti nosacījumi dzelzceļa transportā 1. PANTS 1. Pirmais pārejas laika posms ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad Albānijas Republika, turpmāk “Albānija”, ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. Otrais pārejas laika posms ilgst no pirmā pārejas laika posma beigām līdz brīdim, kad Albānija ir izpildījusi visus šīs iedaļas2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 3. Albānija pirmā pārejas laika posma beigās var lūgt Eiropas Komisiju saskaņā ar pamatlīguma 40. pantu novērtēt gūtos panākumus nolūkā uzreiz īstenot tirgus integrāciju saskaņā ar pamatlīguma 11. pantu. 2. PANTS 1. Līdz pirmā pārejas laika posma beigām Albānija: a) ir īstenojusi visus I pielikumā noteiktos dzelzceļa tiesību aktus; b) ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas iekļauti kādā no pamatlīguma 17. pantā minētajiem nolīgumiem vai III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams. 2. Līdz otrā pārejas laika posma beigām Albānija ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus 1. punktā minētos dzelzceļa tiesību aktus un valsts atbalsta un konkurences noteikumus. 3. PANTS 1. Neatkarīgi no pamatlīguma 1. panta 1. punkta: a) pirmajā pārejas laika posmā Albānijā licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem tiek piešķirta piekļuve dzelzceļa infrastruktūrai Albānijā; b) otrajā pārejas laika posmā Albānijā licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir atļauts I pielikumā minētajos dzelzceļa tiesību aktos paredzētās satiksmes tiesības īstenot jebkuras citas Dienvidaustrumeiropas puses dzelzceļa infrastruktūrā. II. Ar pāreju saistīti nosacījumi jūras transportā 1. PANTS 1. Pirmais pārejas laika posms ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad Albānija ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. Otrais pārejas laika posms ilgst no pirmā pārejas laika posma beigām līdz brīdim, kad Albānija ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. PANTS 1. Līdz pirmā pārejas laika posma beigām: a) Albānija ir īstenojusi visus I pielikumā noteiktos jūrlietu tiesību aktus, izņemot Regulu (EEK) Nr. 3577/92; b) Albānijas valstspiederīgajiem un kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Albānijā, ir piešķirtas tiesības pa jūru pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu kādā dalībvalstī un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu citā dalībvalstī vai valstī, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Tas pats attiecas arī uz Albānijas valstspiederīgajiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Albānijas, un uz kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Albānijas un ir Albānijas valstspiederīgo kontrolē, ja to kuģi ir reģistrēti Albānijā saskaņā ar tās tiesību aktiem. Attiecīgi Savienības kuģu īpašniekiem ir piešķirtas tiesības pa jūru pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu kādā ES dalībvalstī un Albānijā un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu kādā valstī, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts, un Albānijā. Tas pats attiecas arī uz ES dalībvalstu valstspiederīgajiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Eiropas Savienības, un uz kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Eiropas Savienības un ir kādas ES dalībvalsts valstspiederīgo kontrolē, ja to kuģi ir reģistrēti attiecīgajā ES dalībvalstī saskaņā ar tās tiesību aktiem. 2. Līdz otrā pārejas laika posma beigām: a) Albānija ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus I pielikumā noteiktos tiesību aktus; b) Savienības kuģu īpašniekiem, kas ekspluatē kuģus, kuri reģistrēti kādā ES dalībvalstī vai Albānijā un kuģo ar minētās dalībvalsts vai Albānijas karogu, tiks piešķirta jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvība Albānijā saskaņā ar Regulā (EEK) Nr. 3577/92 paredzētajiem nosacījumiem. Attiecīgi Albānijas kuģu īpašniekiem, kas ekspluatē kuģus, kuri reģistrēti kādā ES dalībvalstī vai Albānijā un kuģo ar minētās dalībvalsts vai Albānijas karogu, tiks piešķirta jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvība jebkurā ES dalībvalstī saskaņā ar Regulā (EEK) Nr. 3577/92 paredzētajiem nosacījumiem. III. Ar pāreju saistīti nosacījumi iekšējo ūdensceļu transportā 1. PANTS 1. Pārejas laiks ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad Albānija ir izpildījusi visus šā protokola 2. pantā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. PANTS 1. Līdz pārejas laika beigām: a) Albānija ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus I pielikumā noteiktos tiesību aktus; b) Albānijai ir piešķirtas tiesības pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu kādā dalībvalstī un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu citā dalībvalstī.

II PROTOKOLS PĀREJAS PASĀKUMI STARP EIROPAS SAVIENĪBU, NO VIENAS PUSES, UN BOSNIJU UN HERCEGOVINU, NO OTRAS PUSES I. Ar pāreju saistīti nosacījumi dzelzceļa transportā 1. PANTS 1. Pirmais pārejas laika posms ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad Bosnija un Hercegovina ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. Otrais pārejas laika posms ilgst no pirmā pārejas laika posma beigām līdz brīdim, kad Bosnija un Hercegovina ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 3. Bosnija un Hercegovina pirmā pārejas laika posma beigās var lūgt Eiropas Komisiju saskaņā ar pamatlīguma 40. pantu novērtēt gūtos panākumus nolūkā uzreiz īstenot tirgus integrāciju saskaņā ar pamatlīguma 11. pantu. 2. PANTS 1. Līdz pirmā pārejas laika posma beigām Bosnija un Hercegovina: a) ir īstenojusi visus I pielikumā noteiktos dzelzceļa tiesību aktus; b) ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas iekļauti kādā no pamatlīguma 17. pantā minētajiem nolīgumiem vai III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams. 2. Līdz otrā pārejas laika posma beigām Bosnija un Hercegovina ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus 1. punktā minētos dzelzceļa tiesību aktus un valsts atbalsta un konkurences noteikumus. 3. PANTS 1. Neatkarīgi no pamatlīguma 1. panta 1. punkta: a) pirmajā pārejas laika posmā Bosnijā un Hercegovinā licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem tiek piešķirta piekļuve dzelzceļa infrastruktūrai Bosnijā un Hercegovinā; b) otrajā pārejas laika posmā Bosnijā un Hercegovinā licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir atļauts I pielikumā minētajos dzelzceļa tiesību aktos paredzētās satiksmes tiesības īstenot jebkuras citas Dienvidaustrumeiropas puses dzelzceļa infrastruktūrā. II. Ar pāreju saistīti nosacījumi jūras transportā 1. PANTS 1. Pirmais pārejas laika posms ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad Bosnija un Hercegovina ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. Otrais pārejas laika posms ilgst no pirmā pārejas laika posma beigām līdz brīdim, kad Bosnija un Hercegovina ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. PANTS 1. Līdz pirmā pārejas laika posma beigām: a) Bosnija un Hercegovina ir īstenojusi visus I pielikumā noteiktos jūrlietu tiesību aktus, izņemot Regulu (EEK) Nr. 3577/92; b) Bosnijas un Hercegovinas valstspiederīgajiem un kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Bosnijā un Hercegovinā, ir piešķirtas tiesības pa jūru pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu kādā dalībvalstī un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu citā dalībvalstī vai valstī, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Tas pats attiecas arī uz Bosnijas un Hercegovinas valstspiederīgajiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Bosnijas un Hercegovinas, un uz kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Bosnijas un Hercegovinas un ir Bosnijas un Hercegovinas valstspiederīgo kontrolē, ja to kuģi ir reģistrēti Bosnijā un Hercegovinā saskaņā ar tās tiesību aktiem. Attiecīgi Savienības kuģu īpašniekiem ir piešķirtas tiesības pa jūru pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu kādā ES dalībvalstī un Bosnijā un Hercegovinā un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu kādā valstī, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts, un Bosnijā un Hercegovinā. Tas pats attiecas arī uz ES dalībvalstu valstspiederīgajiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Eiropas Savienības, un uz kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Eiropas Savienības un ir kādas ES dalībvalsts valstspiederīgo kontrolē, ja to kuģi ir reģistrēti attiecīgajā ES dalībvalstī saskaņā ar tās tiesību aktiem. 2. Līdz otrā pārejas laika posma beigām: a) Bosnija un Hercegovina ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus I pielikumā noteiktos tiesību aktus; b) ES kuģu īpašniekiem, kas ekspluatē kuģus, kuri reģistrēti kādā ES dalībvalstī vai Bosnijā un Hercegovinā un kuģo ar minētās dalībvalsts vai Bosnijas un Hercegovinas karogu, tiks piešķirta jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvība Bosnijā un Hercegovinā saskaņā ar Regulā (EEK) Nr. 3577/92 paredzētajiem nosacījumiem. Attiecīgi Bosnijas un Hercegovinas kuģu īpašniekiem, kas ekspluatē kuģus, kuri reģistrēti kādā ES dalībvalstī vai Bosnijā un Hercegovinā un kuģo ar minētās dalībvalsts vai Bosnijas un Hercegovinas karogu, tiks piešķirta jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvība jebkurā dalībvalstī saskaņā ar Regulā (EEK) Nr. 3577/92 paredzētajiem nosacījumiem. III. Ar pāreju saistīti nosacījumi iekšējo ūdensceļu transportā 1. PANTS 1. Pārejas laiks ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad Bosnija un Hercegovina ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. pantā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. PANTS 1. Līdz pārejas laika beigām: a) Bosnija un Hercegovina ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus I pielikumā noteiktos tiesību aktus; b) Bosnijai un Hercegovinai ir piešķirtas tiesības pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu kādā ES dalībvalstī un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu citā dalībvalstī.

III PROTOKOLS PĀREJAS PASĀKUMI STARP EIROPAS SAVIENĪBU, NO VIENAS PUSES, UN BIJUŠO DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES I. Ar pāreju saistīti nosacījumi dzelzceļa transportā 1. PANTS 1. Pirmais pārejas laika posms ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. Otrais pārejas laika posms ilgst no pirmā pārejas laika posma beigām līdz brīdim, kad bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 3. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pirmā pārejas laika posma beigās var lūgt Eiropas Komisiju saskaņā ar pamatlīguma 40. pantu novērtēt gūtos panākumus nolūkā uzreiz īstenot tirgus integrāciju saskaņā ar pamatlīguma 11. pantu. 2. PANTS 1. Līdz pirmā pārejas laika posma beigām bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika: a) ir īstenojusi visus I pielikumā noteiktos dzelzceļa tiesību aktus; b) ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas iekļauti kādā no pamatlīguma 17. pantā minētajiem nolīgumiem vai III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams. 2. Līdz otrā pārejas laika posma beigām bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus 1. punktā minētos dzelzceļa tiesību aktus un valsts atbalsta un konkurences noteikumus. 3. PANTS 1. Neatkarīgi no pamatlīguma 1. panta 1. punkta: a) pirmajā pārejas laika posmā bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem tiek piešķirta piekļuve dzelzceļa infrastruktūrai bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā; b) otrajā pārejas laika posmā bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir atļauts I pielikumā minētajos dzelzceļa tiesību aktos paredzētās satiksmes tiesības īstenot jebkuras citas Dienvidaustrumeiropas puses dzelzceļa infrastruktūrā. II. Ar pāreju saistīti nosacījumi jūras transportā 1. PANTS 1. Pirmais pārejas laika posms ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. Otrais pārejas laika posms ilgst no pirmā pārejas laika posma beigām līdz brīdim, kad bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. PANTS 1. Līdz pirmā pārejas laika posma beigām: a) bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir īstenojusi visus I pielikumā noteiktos jūrlietu tiesību aktus, izņemot Regulu (EEK) Nr. 3577/92; b) bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgajiem un kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, ir piešķirtas tiesības pa jūru pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu kādā ES dalībvalstī un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu citā ES dalībvalstī vai valstī, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Tas pats attiecas uz bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgajiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, un uz kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un ir bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgo kontrolē, ja to kuģi ir reģistrēti bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā saskaņā ar tās tiesību aktiem. Attiecīgi Savienības kuģu īpašniekiem ir piešķirtas tiesības pa jūru pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu kādā ES dalībvalstī un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu kādā valstī, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts, un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Tas pats attiecas arī uz ES dalībvalstu valstspiederīgajiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Eiropas Savienības, un uz kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Eiropas Savienības un ir kādas ES dalībvalsts valstspiederīgo kontrolē, ja to kuģi ir reģistrēti attiecīgajā ES dalībvalstī saskaņā ar tās tiesību aktiem. 2. Līdz otrā pārejas laika posma beigām: a) bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus I pielikumā noteiktos tiesību aktus; b) Savienības kuģu īpašniekiem, kas ekspluatē kuģus, kuri reģistrēti kādā ES dalībvalstī vai bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un kuģo ar minētās dalībvalsts vai bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas karogu, tiks piešķirta jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvība bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā saskaņā ar Regulā (EEK) Nr. 3577/92 paredzētajiem nosacījumiem. Attiecīgi bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kuģu īpašniekiem, kas ekspluatē kuģus, kuri reģistrēti kādā ES dalībvalstī vai bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un kuģo ar minētās dalībvalsts vai bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas karogu, tiks piešķirta jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvība jebkurā dalībvalstī saskaņā ar Regulā (EEK) Nr. 3577/92 paredzētajiem nosacījumiem. III. Ar pāreju saistīti nosacījumi iekšējo ūdensceļu transportā 1. PANTS 1. Pārejas laiks ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. pantā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. PANTS Līdz pārejas laika beigām: a) bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus I pielikumā noteiktos tiesību aktus; b) bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ir piešķirtas tiesības pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu kādā ES dalībvalstī un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu citā dalībvalstī.

IV PROTOKOLS PĀREJAS PASĀKUMI STARP EIROPAS SAVIENĪBU, NO VIENAS PUSES, UN KOSOVU (*1), NO OTRAS PUSES I. Ar pāreju saistīti nosacījumi dzelzceļa transportā 1. PANTS 1. Pirmais pārejas laika posms ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad Kosova ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. Otrais pārejas laika posms ilgst no pirmā pārejas laika posma beigām līdz brīdim, kad Kosova ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 3. Kosova pirmā pārejas laika posma beigās var lūgt Eiropas Komisiju saskaņā ar pamatlīguma 40. pantu novērtēt gūtos panākumus nolūkā uzreiz īstenot tirgus integrāciju saskaņā ar pamatlīguma 11. pantu. 2. PANTS 1. Līdz pirmā pārejas laika posma beigām Kosova: a) ir īstenojusi visus I pielikumā noteiktos dzelzceļa tiesību aktus; b) ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas iekļauti kādā no pamatlīguma 17. pantā minētajiem nolīgumiem vai III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams. 2. Līdz otrā pārejas laika posma beigām Kosova ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus 1. punktā minētos dzelzceļa tiesību aktus un valsts atbalsta un konkurences noteikumus. 3. PANTS 1. Neatkarīgi no pamatlīguma 1. panta 1. punkta: a) pirmajā pārejas laika posmā Kosovā licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem tiek piešķirta piekļuve dzelzceļa infrastruktūrai Kosovā; b) otrajā pārejas laika posmā Kosovā licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir atļauts I pielikumā minētajos dzelzceļa tiesību aktos paredzētās satiksmes tiesības īstenot jebkuras citas Dienvidaustrumeiropas puses dzelzceļa infrastruktūrā. II. Ar pāreju saistīti nosacījumi autotransportā Eiropas Savienība un Kosova vienojas, ka neatkarīgi no 61. panta 1. punkta Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu (*1), no otras puses (1), tā III nodaļu par tranzīta satiksmi turpina piemērot, kad ir stājies spēkā Transporta kopienas dibināšanas līgums. III. Ar pāreju saistīti nosacījumi jūras transportā 1. PANTS 1. Pirmais pārejas laika posms ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad Kosova ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. Otrais pārejas laika posms ilgst no pirmā pārejas laika posma beigām līdz brīdim, kad Kosova ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. PANTS 1. Līdz pirmā pārejas laika posma beigām: a) Kosova ir īstenojusi visus I pielikumā noteiktos jūrlietu tiesību aktus, izņemot Regulu (EEK) Nr. 3577/92; b) Kosovas valstspiederīgajiem un kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Kosovā, ir piešķirtas tiesības pa jūru pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu kādā ES dalībvalstī un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu citā ES dalībvalstī vai valstī, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Tas pats attiecas arī uz Kosovas valstspiederīgajiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Kosovas, un uz kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Kosovas un ir Kosovas valstspiederīgo kontrolē, ja to kuģi ir reģistrēti Kosovā saskaņā ar tās tiesību aktiem. Attiecīgi Savienības kuģu īpašniekiem ir piešķirtas tiesības pa jūru pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu kādā ES dalībvalstī un Kosovā un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu kādā valstī, kas nav ES dalībvalsts, un Kosovā. Tas pats attiecas arī uz ES dalībvalstu valstspiederīgajiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Eiropas Savienības, un uz kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Eiropas Savienības un ir kādas ES dalībvalsts valstspiederīgo kontrolē, ja to kuģi ir reģistrēti attiecīgajā ES dalībvalstī saskaņā ar tās tiesību aktiem. 2. Līdz otrā pārejas laika posma beigām: a) Kosova ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus I pielikumā noteiktos tiesību aktus; b) Savienības kuģu īpašniekiem, kas ekspluatē kuģus, kuri reģistrēti kādā ES dalībvalstī vai Kosovā un kuģo ar minētās ES dalībvalsts vai Kosovas karogu, tiks piešķirta jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvība Kosovā saskaņā ar Regulā (EEK) Nr. 3577/92 paredzētajiem nosacījumiem. Attiecīgi Kosovas kuģu īpašniekiem, kas ekspluatē kuģus, kuri reģistrēti kādā ES dalībvalstī vai Kosovā un kuģo ar minētās dalībvalsts vai Kosovas karogu, tiks piešķirta jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvība jebkurā ES dalībvalstī saskaņā ar Regulā (EEK) Nr. 3577/92 paredzētajiem nosacījumiem. IV. Ar pāreju saistīti nosacījumi iekšējo ūdensceļu transportā 1. PANTS 1. Pārejas laiks ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad Kosova ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. pantā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. PANTS Līdz pārejas laika beigām: a) Kosova ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus I pielikumā noteiktos tiesību aktus; b) Kosovai ir piešķirtas tiesības pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu kādā dalībvalstī un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu citā ES dalībvalstī. (*1) Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. (1) ES OV L 71, 16.3.2016., 3. lpp.

V PROTOKOLS PĀREJAS PASĀKUMI STARP EIROPAS SAVIENĪBU, NO VIENAS PUSES, UN MELNKALNI, NO OTRAS PUSES I. Ar pāreju saistīti nosacījumi dzelzceļa transportā 1. PANTS 1. Pirmais pārejas laika posms ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad Melnkalne ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. Otrais pārejas laika posms ilgst no pirmā pārejas laika posma beigām līdz brīdim, kad Melnkalne ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 3. Melnkalne pirmā pārejas laika posma beigās var lūgt Eiropas Komisiju saskaņā ar pamatlīguma 40. pantu novērtēt gūtos panākumus nolūkā uzreiz īstenot tirgus integrāciju saskaņā ar pamatlīguma 11. pantu. 2. PANTS 1. Līdz pirmā pārejas laika posma beigām Melnkalne: a) ir īstenojusi visus I pielikumā noteiktos dzelzceļa tiesību aktus; b) ir guvusi pietiekamus panākumus, īstenojot valsts atbalsta un konkurences noteikumus, kas iekļauti kādā no pamatlīguma 17. pantā minētajiem nolīgumiem vai III pielikumā, atkarībā no tā, kurš ir piemērojams. 2. Līdz otrā pārejas laika posma beigām Melnkalne ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus 1. punktā minētos dzelzceļa tiesību aktus un valsts atbalsta un konkurences noteikumus. 3. PANTS 1. Neatkarīgi no pamatlīguma 1. panta 1. punkta: a) pirmajā pārejas laika posmā Melnkalnē licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem tiek piešķirta piekļuve dzelzceļa infrastruktūrai Melnkalnē; b) otrajā pārejas laika posmā Melnkalnē licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir atļauts I pielikumā minētajos dzelzceļa tiesību aktos paredzētās satiksmes tiesības īstenot jebkuras citas Dienvidaustrumeiropas puses dzelzceļa infrastruktūrā. II. Ar pāreju saistīti nosacījumi jūras transportā 1. PANTS 1. Pirmais pārejas laika posms ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad Melnkalne ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. Otrais pārejas laika posms ilgst no pirmā pārejas laika posma beigām līdz brīdim, kad Melnkalne ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. PANTS 1. Līdz pirmā pārejas laika posma beigām: a) Melnkalne ir īstenojusi visus I pielikumā noteiktos jūrlietu tiesību aktus, izņemot Regulu (EEK) Nr. 3577/92; b) Melnkalnes valstspiederīgajiem un kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Melnkalnē, ir piešķirtas tiesības pa jūru pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu kādā ES dalībvalstī un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu citā ES dalībvalstī vai valstī, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Tas pats attiecas arī uz Melnkalnes valstspiederīgajiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Melnkalnes, un uz kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Melnkalnes un ir Melnkalnes valstspiederīgo kontrolē, ja to kuģi ir reģistrēti Melnkalnē saskaņā ar tās tiesību aktiem. Attiecīgi Savienības kuģu īpašniekiem ir piešķirtas tiesības pa jūru pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu kādā ES dalībvalstī un Melnkalnē un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu kādā valstī, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts, un Melnkalnē. Tas pats attiecas arī uz ES dalībvalstu valstspiederīgajiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Eiropas Savienības, un uz kuģniecības uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Eiropas Savienības un ir kādas ES dalībvalsts valstspiederīgo kontrolē, ja to kuģi ir reģistrēti attiecīgajā ES dalībvalstī saskaņā ar tās tiesību aktiem. 2. Līdz otrā pārejas laika posma beigām: a) Melnkalne ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus I pielikumā noteiktos tiesību aktus; b) Savienības kuģu īpašniekiem, kas ekspluatē kuģus, kuri reģistrēti kādā ES dalībvalstī vai Melnkalnē un kuģo ar minētās ES dalībvalsts vai Melnkalnes karogu, tiks piešķirta jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvība Melnkalnē saskaņā ar Regulā (EEK) Nr. 3577/92 paredzētajiem nosacījumiem. Attiecīgi Melnkalnes kuģu īpašniekiem, kas ekspluatē kuģus, kuri reģistrēti kādā ES dalībvalstī vai Melnkalnē un kuģo ar minētās dalībvalsts vai Melnkalnes karogu, tiks piešķirta jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvība jebkurā ES dalībvalstī saskaņā ar Regulā (EEK) Nr. 3577/92 paredzētajiem nosacījumiem. III. Ar pāreju saistīti nosacījumi iekšējo ūdensceļu transportā 1. PANTS 1. Pārejas laiks ilgst no šā līguma stāšanās spēkā līdz brīdim, kad Melnkalne ir izpildījusi visus šīs iedaļas 2. pantā izklāstītos nosacījumus, kā apliecina Eiropas Komisijas novērtējums, kas veikts saskaņā ar pamatlīguma 40. pantā minēto procedūru. 2. PANTS Līdz pārejas laika beigām: a) Melnkalne ir sākusi piemērot šo līgumu, tostarp visus I pielikumā noteiktos tiesību aktus; b) Melnkalnei ir piešķirtas tiesības pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadāt pasažierus un kravas starp jebkuru ostu kādā dalībvalstī un jebkuru ostu vai atkrastes iekārtu citā ES dalībvalstī.