PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS ZIVSAIMNIECĪBAS NOZARĒ STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN MAURĪCIJAS REPUBLIKU

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

un

MAURĪCIJAS REPUBLIKA, turpmāk “Maurīcija”,

abas kopā turpmāk “Puses”,

IEVĒROJOT ciešo sadarbību starp Savienību un Maurīciju, jo īpaši Kotonū nolīguma satvarā, kā arī Pušu kopējo vēlmi šo sadarbību pastiprināt;

IEVĒROJOT Pušu vēlēšanos sadarbojoties veicināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu;

ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju;

ATZĪSTOT Maurīcijas suverēno tiesību vai jurisdikcijas īstenošanu zonā, kura plešas 200 jūras jūdzes aiz bāzes līnijas, ko nosaka atbilstīgi ANO Jūras tiesību konvencijai;

APŅEMOTIES ievērot to attiecīgo reģionālo organizāciju lēmumus un rekomendācijas, kurās Puses ir dalībnieces;

APZINOTIES to, cik svarīgi ir principi, kas noteikti ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 1995. gada konferencē pieņemtajā Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksā,

APŅEMOTIES ar savstarpēji izdevīgu sadarbību veicināt atbildīgu zivsaimniecību, lai nodrošinātu jūras dzīvo resursu saglabāšanu ilgtermiņā un ilgtspējīgu izmantošanu;

PĀRLIECĪBĀ par to, ka šādai sadarbībai ir jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, nodrošinot politikas saskanību un pasākumu sinerģiju;

APŅEMOTIES tādēļ sākt Maurīcijas zivsaimniecības politikas īstenošanai vajadzīgo dialogu, iesaistot sabiedrību un uzņēmējus;

VĒLOTIES paredzēt noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Savienības kuģi var veikt zvejas darbības Maurīcijas ūdeņos un ar kādiem var saņemt Savienības atbalstu atbildīgai zvejniecībai minētajos ūdeņos;

APŅEMOTIES panākt ciešāku ekonomisko sadarbību zivsaimniecībā un ar to saistītās jomās, veicinot sadarbību starp abu Pušu uzņēmumiem,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā:

2. pants

Darbības joma

Šā nolīguma mērķis ir paredzēt noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem ES karoga kuģi un kuģi, kas reģistrēti ES (turpmāk “ES kuģi”), var veikt tunzivju zveju ūdeņos, kas ir Maurīcijas suverenitātē vai jurisdikcijā (turpmāk “Maurīcijas ūdeņi”) saskaņā ar UNCLOS noteikumiem un citiem starptautisku tiesību aktu noteikumiem un praksi.

Ar šo nolīgumu paredz principus, noteikumus un procedūras šādās jomās:

3. pants

Nolīguma īstenošanas principi un mērķi

1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Maurīcijas ūdeņos saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksu, ievērojot nediskriminēšanas principu attiecībā uz dažādām minētajos ūdeņos zvejojošajām flotēm.

2. Puses sadarbojas, lai uzraudzītu Maurīcijas valdības pieņemtās zivsaimniecības politikas īstenošanas rezultātus un novērtētu pasākumus, programmas un darbības, kas veiktas, pamatojoties uz šo nolīgumu, un tālab iesaistās politiskā dialogā par zivsaimniecības nozares jautājumiem. Novērtējumu rezultātus analizē šā nolīguma 9. pantā paredzētā Apvienotā komiteja.

3. Puses apņemas nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem un ievērojot zvejas resursu stāvokli.

4. Maurīcijas jūrnieku nodarbināšanu uz Savienības kuģiem reglamentē ar Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kuru ar pilnām tiesībām piemēro attiecīgajiem darba līgumiem un vispārīgiem darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. Uz ĀKK jūrniekiem, kas nav Maurīcijas jūrnieki un kas nodarbināti uz Savienības kuģiem, attiecas tādi paši nosacījumi.

5. Puses apspriežas pirms tādu lēmumu pieņemšanas, kas var ietekmēt ar šo nolīgumu saistītās Savienības kuģu darbības.

4. pants

Zinātniskā sadarbība

1. Šā nolīguma darbības laikā Savienība un Maurīcijas iestādes pastāvīgi cenšas uzraudzīt resursu stāvokli Maurīcijas ūdeņos.

2. Puses apņemas – apvienotā zinātniskajā darba grupā vai attiecīgajās starptautiskajās organizācijās – apspriesties par to, kā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu Indijas okeānā, un par sadarbību attiecīgajās zinātniskās pētniecības jomās.

3. Puses, ievērojot 2. punktu, apspriežas 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā un kopīgi pieņem zivju krājumu ilgtspējīgai pārvaldībai vajadzīgos saglabāšanas pasākumus, kuri ietekmē Savienības kuģu darbības.

5. pants

Savienības kuģu piekļuve zvejas zonām Maurīcijas ūdeņos

1. Maurīcija apņemas ļaut Savienības kuģiem veikt zvejas darbības Maurīcijas ūdeņos saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu un pielikumu.

2. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic atbilstīgi spēkā esošajiem Maurīcijas tiesību aktiem. Maurīcijas iestādes paziņo Savienības iestādēm par visiem minētajos tiesību aktos izdarītajiem grozījumiem.

3. Maurīcija apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai faktiski piemērotu šā nolīguma protokolā paredzētos zvejas uzraudzības noteikumus. Savienības kuģi sadarbojas ar Maurīcijas iestādēm, kas atbild par šādu uzraudzību.

4. Savienība apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka tās kuģi ievēro šā nolīguma noteikumus, kā arī tiesību aktus, ar kuriem reglamentē zveju Maurīcijas ūdeņos.

6. pants

Zvejas atļaujas

1. Savienības kuģi drīkst zvejot Maurīcijas ūdeņos tikai tad, ja uz kuģa ir saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu izdota zvejas atļauja vai tās kopija.

2. Kuģa zvejas atļaujas izdošanas kārtība, no kuģa īpašnieka iekasējamās maksas un maksāšanas kārtība ir noteikta šā nolīguma protokola pielikumā.

7. pants

Finansiālais ieguldījums

1. Savienība piešķir Maurīcijai finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šā nolīguma protokolā un pielikumos paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šā ieguldījuma pamatā ir divi elementi, proti:

2. Finansiālā ieguldījuma elementu, kas minēts 1. punkta b) apakšpunktā, nosaka, ņemot vērā mērķus, par kuriem Puses vienojas saskaņā ar šā nolīguma protokolā paredzētajiem noteikumiem un kurus ir paredzēts sasniegt ar Maurīcijas zivsaimniecības politikas un tās īstenošanas gada un daudzgadu programmu palīdzību.

3. Savienības piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā ik gadu, ievērojot šā nolīguma protokolā paredzēto maksāšanas kārtību, un tam piemēro šā nolīguma un minētā protokola noteikumus, ja maksājamās summas apjomu maina šādu iemeslu dēļ:

8. pants

Uzņēmēju un sabiedrības sadarbības veicināšana

1. Puses atbalsta ekonomisku, zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītajās jomās. Tās apspriežas, lai saskaņotu dažādos iespējamos pasākumus.

2. Puses apņemas veicināt informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejas produktu saglabāšanas metodēm un rūpniecisko apstrādi.

3. Vajadzības gadījumā Puses cenšas radīt labvēlīgus apstākļus Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbībai un ieguldījumiem labvēlīgas vides radīšanu.

4. Pušas apņemas īstenot plānu un pasākumus starp Maurīcijas un Savienības uzņēmējiem, kas paredzēti, lai uzlabotu zivju izkraušanu no Savienības kuģiem Maurīcijā.

5. Vajadzības gadījumā Puses atbalsta kopuzņēmumu veidošanu, kas ir abpusēji izdevīga, un šādiem uzņēmumiem vienmēr jāatbilst gan Maurīcijas, gan Savienības tiesību aktu prasībām.

9. pants

Apvienotā komiteja

1. Šā nolīguma piemērošanas uzraudzībai izveido Apvienoto komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas:

vajadzības gadījumā no jauna novērtē zvejas iespēju apjomu un līdz ar to – finansiālā ieguldījuma apjomu;

2. Apvienotā komiteja savas funkcijas pilda arī saistībā ar šā nolīguma 4. pantā minēto zinātnisko apspriežu rezultātiem.

3. Apvienotā komiteja tiekas vismaz reizi gadā, pārmaiņus Maurīcijā un Savienībā, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, tiek rīkota īpaša Apvienotās komitejas sanāksme.

10. pants

Nolīguma piemērošanas ģeogrāfiskais apgabals

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Savienības dibināšanas līgums, un ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Maurīcijas teritorijā.

11. pants

Nolīguma termiņš

Šo nolīgumu piemēro sešus (6) gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas; to automātiski pagarina uz turpmākiem trīs (3) gadu periodiem, ja vien saskaņā ar 12. pantu neiesniedz paziņojumu par nolīguma darbības izbeigšanu.

12. pants

Nolīguma darbības izbeigšana

1. Šā nolīguma darbību var izbeigt jebkura no Pusēm, ja rodas neparedzēti apstākļi, kas nav dabas parādības, ko neviena no Pusēm nespēj pienācīgi kontrolēt un kas traucē zvejot Maurīcijas ūdeņos. Turklāt jebkura no Pusēm var izbeigt šā nolīguma darbību, ja ir noplicināti attiecīgie krājumi vai ja konstatēts, ka samazinājies Savienības kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantojums, vai ja Puses nepilda apņemšanos apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

2. Ja kāda no Pusēm vēlas izbeigt šā nolīguma darbību, tā vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā vai katra nākamā perioda beigām rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu.

3. Pēc iepriekš minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos.

4. Šā nolīguma 7. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu gadam, kurā tiek izbeigta šā nolīguma darbība, samazina samērīgi un proporcionāli laikam.

13. pants

Nolīguma darbības apturēšana

1. Nolīguma darbību var apturēt pēc jebkuras Puses pieprasījuma, ja radušās nopietnas nesaskaņas par nolīgumā paredzēto noteikumu piemērošanu. Lai nolīguma darbību apturētu, attiecīgajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas Puses apspriežas, lai nesaskaņas atrisinātu izlīgstot.

2. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 7. pantā, samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no nolīguma darbības apturēšanas ilguma.

14. pants

Protokols un pielikums

Protokols, tā pielikums un pielikuma papildinājumi ir šā nolīguma neatņemama daļa.

15. pants

Piemērojamie valsts tiesību akti

Savienības kuģu darbības Maurīcijas ūdeņos reglamentē Maurīcijā piemērojamie tiesību akti, izņemot tad, ja šajā nolīgumā vai tā protokolā, pielikumā vai pielikuma papildinājumos ir noteikts citādi.

16. pants

Atcelšana

Šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republikas valdību par zveju pie Maurīcijas krastiem, kurš stājās spēkā 1990. gada 1. decembrī.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā un ir vienlīdz autentisks visās šajās valodās.

Šis nolīgums stājas spēkā datumā, kad Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

Съставено в Брюксел на двадесет и първи декември две хиляди и дванадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintiuno de diciembre de dos mil doce.

V Bruselu dne dvacátého prvního prosince dva tisíce dvanáct.

Udfærdiget i Bruxelles den enogtyvende december to tusind og tolv.

Geschehen zu Brüssel am einundzwanzigsten Dezember zweitausendzwölf.

Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta detsembrikuu kahekümne esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι μία Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.

Done at Brussels on the twenty-first day of December in the year two thousand and twelve.

Fait à Bruxelles, le vingt-et-un décembre deux mille douze.

Fatto a Bruxelles, addì ventuno dicembre duemiladodici.

Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit pirmajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų gruodžio dvidešimt pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év december havának huszonegyedik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-wieħed u għoxrin jum ta’ Diċembru tas-sena elfejn u tnax.

Gedaan te Brussel, de eenentwintigste december tweeduizend twaalf.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego pierwszego grudnia roku dwa tysiące dwunastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e um de dezembro de dois mil e doze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și unu decembrie două mii doisprezece.

V Bruseli dvadsiateho prvého decembra dvetisícdvanásť.

V Bruslju, dne enaindvajsetega decembra leta dva tisoč dvanajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugoförsta december tjugohundratolv.

За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen