Protokols par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu kalnu lauksaimniecības jomā – Kalnu lauksaimniecības protokols



Oficiālais Vēstnesis L 271 , 30/09/2006 Lpp. 0063 - 0070



TULKOJUMS Protokols par 1991. gada Alpu Konvencijas piemērošanu kalnu lauksaimniecības jomā "Kalnu lauksaimniecības" protokols Preambula AUSTRIJAS REPUBLIKA, FRANCIJAS REPUBLIKA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE, MONAKO FIRSTISTE, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, kā arī EIROPAS KOPIENA, SASKAŅĀ ar misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardzību (Alpu Konvencija) par Alpu vides vispārējas aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības politikas nodrošināšanu, izpildot saistības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta, APZINOTIES to, ka vispārējās interesēs ir saglabāt tradicionālo lauku ainavu un teritorijām piemērotu lauksaimniecību, kas savienojama ar vides aizsardzību un veicināt to, ievērojot vissarežģītākos ekonomiskos apstākļus, ATZĪSTOT to, ka Alpu telpa ar tās bagātīgajiem dabas resursiem, ūdens resursiem, lauksaimniecības potenciālu, vēsturisko un kultūras nozīmi, Eiropas dzīves apstākļu vērtību, ekonomisko darbību un atpūtas iespējām, kā arī ar to šķērsojošām komunikācijas asīm turpinās būt vitāli svarīga it īpaši vietējiem, bet arī citu teritoriju iedzīvotājiem, PĀRLIECINĀTAS, ka vietējiem iedzīvotājiem jābūt spējīgiem noteikt savu sociālās, kultūras un ekonomiskās attīstības plānu un piedalīties tā īstenošanā pastāvošajā iestāžu sistēmā, PĀRLIECINĀTAS, ka jāsaskaņo ekonomiskās intereses un ekonomikas prasības, ievērojot katra reģiona īpatnības un lauksaimniecības centrālo lomu, IEVĒROJOT nozīmi, kāda Alpu telpā vienmēr bijusi lauksaimniecībai un nepieciešamo ieguldījumu, ko tā devusi un turpinās dot ekonomikas sektorā it īpaši kalnu zonās kā būtisks avots atbilstoša iedzīvotāju blīvuma saglabāšanā, iedzīvotāju nodrošināšanā ar pārtiku, tipisku kvalitatīvu produktu ražošanā, lauku ainavas saglabāšanā un uzturēšanā ar tās vērtībai tūrisma nozarei un, visbeidzot, augsnes aizsardzībā pret eroziju, šļūdoņiem un plūdiem, ATZĪSTOT, ka lauku saimniecības metodes un intensitāte atstāj noteicošas sekas uz dabu un ainavu, un ekstensīvā veidā apstrādātai lauku ainavai jāpilda būtiska funkcija kā Alpu floras un faunas videi, ATZĪSTOT, ka lauksaimnieku darbība pakļauta ļoti grūtiem dzīves un ražošanas apstākļiem kalnu zonu ģeomorfoloģisko un klimatisko apstākļu dēļ, PĀRLIECINĀTAS, ka dažas problēmas var tikt atrisinātas tikai pārrobežu satvarā un prasa kopīgus Alpu valstu pasākumus, ka īpaši nepieciešami – valsts un Eiropas līmenī – ekonomikas un sociālās līdzsvarošanas un atbalsta pasākumi, lai kalnu zonās lauksaimnieku un viņu saimniecību nākotne netiktu apdraudēta vienīgi ekonomisku parametru piemērošanas dēļ, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. I NODAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. pants Mērķi 1. Šis protokols nosaka starptautiskā līmeņa pasākumus, lai saglabātu un veicinātu kalnu lauksaimniecību, kas piemērota teritorijai un savienojama ar dabas aizsardzību, tā mērķis ir atzīt un ilgtermiņā nodrošināt tās būtisko ieguldījumu iedzīvotāju saglabāšanā un ilgtspējīgu saimniecisku darbību saglabāšanā īpaši ar tipisku kvalitatīvu produktu ražošanu, dabiskās dzīves apstākļu saglabāšanu, dabas risku novēršanu, dabiskas lauku ainavas skaistuma un atpūtas vērtības saglabāšanu, kā arī kultūras dzīvi Alpu vidē. 2. Īstenojot šo protokolu, Līgumslēdzējas puses cenšas optimizēt kalnu lauksaimniecības funkcijas. 2. pants Mērķu ievērošana citās nostādnēs Līgumslēdzējas puses apņemas ievērot šā protokola mērķus citās nostādnēs. 3. pants Pamata saistības saskaņā ar globālo ekonomiku Līgumslēdzējas puses vienojas, ka nepieciešams visos līmeņos pieņemt lauksaimniecības politiku, kas saskaņota ar globālo ekonomikas politiku, ilgtspējīgas un līdzsvarotas attīstības prasībām, lai dotās finanšu politikas apstākļos: a) veicinātu, īpaši kalnu zonās, lauksaimniecību, kas savienojama ar vides aizsardzību un tās funkcijām vispārējās interesēs šā protokola 7. panta nozīmē, b) efektīvi reaģētu uz kalnu zonu atstāšanu, nodrošinot tajās piemērotus dzīves apstākļus ar atbilstošiem sociālās un strukturālās politikas paņēmieniem, kas pavadītu lauksaimniecības un vides politikas pasākumu kopumu. 4. pants Lauksaimnieku loma Līgumslēdzējas puses vienojas, ka īpaši kalnu zonās gadsimtu gaitā lauksaimniecība ir veidojusi ainavu, piešķirot tai vēsturisku raksturu un kultūras vērtību. Ir jāatzīst būtiskā lauksaimnieku loma, ņemot vērā viņu daudzfunkcionālos uzdevumus šodien un rīt dabas un lauku ainavas saglabāšanā, un viņi jāiesaista lēmumu un pasākumu izstrādāšanā kalnu reģionos. 5. pants Vietējo pašvaldību iesaistīšanās 1. Pastāvošajā iestāžu sistēmā katra Līgumslēdzēja puse nosaka labāko koordinācijas un sadarbības līmeni starp institūcijām un tieši iesaistītajām vietējām pašvaldībām, lai veicinātu to atbildības solidaritāti, proti, izmantojot un attīstot sinerģiju lauksaimniecības politikas īstenošanā Alpu telpā, kā arī veicot no tās izrietošos pasākumus. 2. Tieši iesaistītās vietējās pašvaldības ir šīs politikas un pasākumu sastāvdaļa dažādās sagatavošanas un īstenošanas fāzēs, ņemot vērā viņu kompetenci spēkā esošajā iestāžu sistēmā. 6. pants Starptautiskā sadarbība Līgumslēdzējas puses vienojas: a) dot kopīgu novērtējumu lauksaimniecības politikai, kā arī garantēt savstarpējās konsultācijas, pirms pieņemt jebkurus nozīmīgus lēmums lauksaimniecības politikā, īstenojot šo protokolu; b) nodrošināt šā protokola mērķu īstenošanu un pasākumu noteikšanu pārrobežu sadarbībā ar visām attiecīgajām iestādēm, īpaši reģionālo administrāciju un vietējām pašvaldībām; c) veicināt zināšanu un pieredzes apmaiņu, kā arī kopīgu iniciatīvu starptautiskai sadarbībai starp pētniecības un izglītības iestādēm, lauksaimniecības un vides aizsardzības organizācijām, kā arī plašsaziņas līdzekļiem. II NODAĻA SPECIFISKI PASĀKUMI 7. pants Kalnu lauksaimniecības veicināšana 1. Līgumslēdzējas puses cenšas diferencēt zemkopības politikas pasākumus visos līmeņos, vadoties no teritoriju dažādajiem apstākļiem un veicinot kalnu zemkopību, ņemot vērā vietējos dabiskos šķēršļus. It īpaši atbalstāmas ir saimniecības, kas nodrošina minimumu lauksaimniecības darbību ekstremālās vietās. 2. Ieguldījums, ko kalnu lauksaimniecība vispārējās interesēs dod dabiskās un lauku ainavas saglabāšanā un uzturēšanā, kā arī dabas risku novēršanā, ir pelnījis piemērotu kompensāciju saskaņā ar līgumiem, kas saistīti ar projektiem un pakalpojumiem, kuri identificēti kā pamata pienākumus pārsniedzoši. 8. pants Lauku ainavas un teritorijas labiekārtošana 1. Līgumslēdzējas puses apņemas, respektējot lauku un dabisko ainavu, ņemt vērā īpašos kalnu zonu apstākļus teritorijas labiekārtošanā, augsnes noslodzē, zemes īpašumu reorganizēšanā un augsnes meliorācijā. 2. Lai izpildītu šos daudzveidīgus uzdevumus, kalnu lauksaimniecībai vispirms vajadzēs attiecīgas teritorijas lauku saimniecībai, kas piemērota vietai un saudzē vidi. 3. Šai kontekstā nepieciešams nodrošināt saglabāšanu vai lauku ainavas tradicionālo elementu atjaunošanu (meži, mežmalas, dzīvžogi, birzis, mitras, sausas un liesas, kā arī alpu pļavas), kā arī izmantošanu. 4. Īpaši pasākumi jāveic, lai saglabātu lauksaimniecībai nepieciešamās ēkas un tradicionālos lauku arhitektūras elementus, kā arī izmantotu raksturīgos celtniecības materiālus un metodes. 9. pants Dabu saudzējošas saimniekošanas metodes. Tipiski produkti Līgumslēdzējas puses apņemas veikt nepieciešamos pasākumus, lai piemērotu kopīgus kritērijus, lai veicinātu kalnu zonās ekstensīvās saimniekošanas metodes, kas saudzē dabu un ir raksturīgas vietai, un aizsargātu un izceltu tipisko lauksaimniecības produktu vērtību, kas atšķiras pēc to ierobežotās unikālās ražošanas vietas un dabu saudzējošām metodēm. 10. pants Vietai piemērota lopkopība un ģenētiskais mantojums 1. Līgumslēdzējas puses vienojas, ka teritorijai piemērota lopkopība saistībā ar pieejamo platību ir kalnu lauksaimniecības būtiska sastāvdaļa, gan kā ienākumu avots, gan kā ainavas un kultūras identitātes noteicošs elements. Tāpēc lopkopības nozare ir jāsaglabā, ietverot tradicionālu mājdzīvnieku audzēšanu ar raksturīgām šķirņu varietātēm un tipiskajiem produktiem, šai lopkopībai jābūt piemērotai vietai, jāizmanto pieejamā platība un jāsaudzē vide. 2. Šim nolūkam jāsaglabā lauksaimniecības, augkopības un mežkopības struktūras, ievērojot katrā vietā nepieciešamo līdzsvaru starp augiem un dzīvniekiem saskaņā ar paredzētajām platībām piemērotu ekstensīvu augkopību. 3. Bez tam nepieciešams veikt pasākumus, lai saglabātu rentablu dzīvnieku un augu ģenētisko mantojumu, īpaši lauksaimniecības pētniecības un popularizēšanas jomā. 11. pants Tirdzniecības veicināšana 1. Līgumslēdzējas puses cenšas izveidot labvēlīgus apstākļus kalnu lauksaimniecības produktu tirdzniecībai, lai palielinātu to pārdošanu uz vietas un veicinātu konkurētspēju valsts un starptautiskajos tirgos. 2. Tirdzniecības veicināšana tiek nodrošināta, cita starpā, ar kontrolētas izcelsmes marķējumu un kvalitātes garantijām, kas ļauj vienlaicīgi aizsargāt ražotājus un patērētājus. 12. pants Ražošanas ierobežošana Lauksaimnieciskās ražošanas ierobežošanas gadījumā Līgumslēdzējas puses cenšas ņemt vērā īpašas prasības, kas ir raksturīgas kalnu zonām, kurās lauksaimniecība ir piemērota teritorijai un savienojama ar vides aizsardzību. 13. pants Lauksaimniecība un mežsaimniecības savstarpējā papildināšanās Līgumslēdzējas puses vienojas par to, ka lauksaimniecības un mežsaimniecības daļējā savstarpējā papildināšanās un atkarība kalnu zonās prasa, lai tām pieietu integrēti. Tādēļ Puses veicina: a) dabu saudzējošu mežsaimniecību kā papildu ienākumu avotu lauku saimniecībai, ko lauksaimniecības sektorā nodarbinātie izmanto kā atbalsta darbību; b) aizsargājošu, ražošanas un atpūtas funkciju, kā arī mežu ekoloģisko un bioģenētisko funkciju ievērošanu saistībā ar zemkopības platībām, kas ņem vērā vietas specifiku un harmonizē ar ainavu; c) augkopības un meža dzīvnieku populāciju noteikumu izstrādāšanu, lai izvairītos no nevēlamu zaudējumu radīšanas mežiem un augu kultūrām. 14. pants Papildu ienākumu avoti Atzīstot tradicionālo lauksaimnieku ģimenes saimniecības lomu kalnu lauksaimniecībā un lai atbalstītu to kā galveno, papildu vai papildinošu ekonomisko darbību, Līgumslēdzējas puses veicina papildu ienākumu avotu veidošanu kalnu zonās, īpašu iniciatīvu vietējo iedzīvotāju interesēs tādos sektoros, kas saistīti ar lauksaimniecību, it īpaši mežsaimniecību, tūrismu un amatniecību, kas rūpējas par dabiskās lauku ainavas saglabāšanu. 15. pants Dzīves un darba apstākļu uzlabošana Līgumslēdzējas puses veicina nepieciešamo pakalpojumu kvalitātes uzlabošanu, kas vajadzīgi, lai pārvarētu nelabvēlīgos apstākļus, ar kuriem saskaras kalnu zonu lauksaimniecības un mežkopības jomās nodarbinātie, lai saistītu viņu dzīves un darba apstākļu uzlabošanu ar ekonomisko un sociālo attīstību, kas izpaužas citās jomās un citās Alpu telpas daļās. Šai nolūkā lēmumu pieņemšanas kritērijiem nav jābūt tīri ekonomiskiem. Tas galvenokārt attiecas uz sakariem, būvēm vai dzīvojamo un lauku ēku pārbūvi, tehnisko iekārtu pirkšanu un uzturēšanu. 16. pants Papildu pasākumi Līgumslēdzējas puses var kalnu lauksaimniecībā veikt papildu pasākumus šai protokolā paredzētajiem. III NODAĻA PĒTĪJUMI, MĀCĪBAS UN INFORMĀCIJA 17. pants Pētījumi un novērojumi 1. Līgumslēdzējas puses ciešā sadarbībā veicina un saskaņo sistemātiskus pētījumus un novērojumus, kas ir lietderīgi šā protokola mērķu sasniegšanai. 2. Tās īpaši veicina pētījumus lauksaimniecībā, kas veltīti kalnu lauksaimniecībai, kura tiks attīstīta tā, lai vislabāk atbilstu vietējiem konkrētajiem apstākļiem un tiktu integrēta lauksaimniecības politikas mērķu un pasākumu noteikšanas procesā, iegūtie rezultāti tiks pielietoti tehniskajā palīdzībā un apmācībās lauksaimniecības jomā. 3. Līgumslēdzējas puses raugās, lai sistemātisko pētījumu un novērojumu valsts rezultāti tiktu integrēti kopīgā pastāvīgā novērojumu un informācijas sistēmā un būtu pieejami sabiedrībai pastāvošajā iestāžu sistēmā. 4. Attiecībā uz dažādām kalnu zonām un ievērojot šā protokola noteiktos mērķus un pasākumus, Līgumslēdzējas puses izveido ekonomiskās un sociālās situācijas salīdzināmu aprakstu kalnu lauksaimniecībā. 5. Apraksts periodiski atjaunojams, un tam jāsatur norādes par tēmām un teritorijām, kurās ir īpašas grūtības, par īstenoto pasākumu efektivitāti un turpmāk īstenojamajiem pasākumiem. Prioritārā secībā tiek apskatīti dati par demogrāfisko, sociālo un ekonomisko attīstību saistībā ar dažādiem ģeogrāfiskajiem, ekoloģiskajiem un infrastruktūras rādītājiem šais zonās, kā arī noteikti atbilstīgi kritēriji ilgtspējīgai un līdzsvarotai attīstībai Alpu Konvencijas un šā protokola nozīmē. 6. Turklāt pielikumā minētās tēmas tiek uzskatītas par prioritārām. 18. pants Apmācība un informācija 1. Līgumslēdzējas puses veicina sākotnējo un tālāko apmācību, kā arī sabiedrības informēšanu par šā protokola mērķiem, pasākumiem un to īstenošanu. 2. Līgumslēdzējas puses jo īpaši veicina: a) sākuma un tālākizglītības modernāku attīstību, tehnisko palīdzību lauksaimniecības jomā, palīdzību uzņēmumu vadībā un komercijā, neizlaižot no redzes loka vides un dabas aizsardzību. Apmācības piedāvājumam jābūt veidotam tā, lai veicinātu orientēšanos un sagatavošanos citiem nodarbošanās veidiem, kas alternatīvi vai papildinoši ar zemkopību saistītiem sektoriem; b) plašu un objektīvu informāciju, kas neierobežojas ar tieši iesaistīto personālu un administrāciju, bet ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību nonāktu pie visplašākās sabiedriskās domas Alpu teritorijā un ārpus tās, lai darītu zināmas kalnu lauksaimniecības funkcijas un izraisītu interesi par to. 3. Turklāt pielikumā citētās tēmas tiek uzskatītas par prioritārām. IV NODAĻA ĪSTENOŠANA, KONTROLE UN NOVĒRTĒŠANA 19. pants Īstenošana Līgumslēdzējas puses apņemas nodrošināt, lai šis protokols tiktu īstenots, izmantojot piemērotus pasākumus pastāvošajā iestāžu sistēmā. 20. pants Saistību ievērošanas kontrole 1. Līgumslēdzējas puses regulāri ziņo Pastāvīgajai komisijai par veiktajiem pasākumiem šā protokola īstenošanā. Ziņojumos skarts arī jautājums par veikto pasākumu efektivitāti. Alpu konference nosaka šo ziņojumu periodiskumu. 2. Pastāvīgā komisija izskata šos ziņojumus, lai pārbaudītu, vai Līgumslēdzējas puses ir izpildījušas savus no protokola izrietošos pienākumus. Tā var prasīt papildu informāciju atbilstīgajām Līgumslēdzējām pusēm un meklēt citus informācijas avotus. 3. Pastāvīgā komisija sastāda ziņojumu par Līgumslēdzēju pušu pienākumu ievērošanu, kas izriet no šā protokola, adresējot to Alpu konferencei. 4. Alpu konference pieņem zināšanai šo ziņojumu. Ja tā konstatē izvairīšanos no pienākumiem, tā var izstrādāt rekomendācijas. 21. pants Noteikumu efektivitātes novērtēšana 1. Līgumslēdzējas puses regulāri izskata no novērtē šā protokola noteikumu efektivitāti. Ja tas nepieciešams protokola mērķu sasniegšanai, tās izstrādā nepieciešamos grozījumus esošajā protokolā. 2. Pastāvošajā iestāžu sistēmā šai novērtēšanā tiek iesaistītas pašvaldības. Iespējams konsultēties ar šai jomā aktīvām nevalstiskajām organizācijām. V NODAĻA NOSLĒGUMA NOTEIKUMI 22. pants Alpu Konvencijas un protokola savstarpējā saistība 1. Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols tās 2. panta un citu atbilstīgu konvencijas pantu izpratnē. 2. Neviena valsts nevar kļūt par šā protokola Līgumslēdzēju pusi, ja tā nav Alpu Konvencijas Līgumslēdzēja puse. Jebkura Alpu Konvencijas denonsēšana ir arī šā protokola denonsēšana. 3. Kad Alpu konference apspriež uz šo protokolu attiecošos jautājumus, balsošanā var piedalīties vienīgi šā protokola Līgumslēdzējas puses. 23. pants Parakstīšana un ratificēšana 1. Šo protokolu var parakstīt no 1994. gada 20. decembra valstis, kas parakstījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena, un no 1995. gada 15. janvāra to var parakstīt Austrijas Republikā, kas ir tā depozitārs. 2. Šis protokols stājas spēkā Līgumslēdzējām pusēm, kas izteikušas savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, trīs mēnešus pēc datuma, kurā trīs valstis būs iesniegušas savu ratificēšanas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentu. 3. Līgumslēdzējām pusēm, kas vēlāk izteiks savu piekrišanu uzņemties protokola saistības, protokols stājas spēkā trīs mēnešus pēc datuma, kurā tiek iesniegs ratificēšanas, pieņemšanas vai piekrišanas instruments. Pēc šā protokola grozījumu stāšanās spēkā jebkura jauna protokola Līgumslēdzēja puse kļūst par tāda protokola Līgumslēdzēju pusi, kāds tas ir ar grozījumiem. 24. pants Paziņojumi Depozitārs visām valstīm, kas minētas preambulā, un Eiropas Kopienai attiecībā uz šo protokolu dara zināmus: a) visus parakstus; b) visu ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentu iesniegšanu; c) visus spēkā stāšanās datumus; d) visus Līgumslēdzēju pušu vai parakstītāju izteiktos paziņojumus; e) visas denonsēšanas, ko paziņo Līgumslēdzējas puses, ietverot to datumu. To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu. Sastādīts Šamberī, 1994. gada 20. decembrī, itāliešu, franču, slovēņu, vācu valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, vienā eksemplārā, kas glabājas Valsts arhīvā Austrijas Republikā. Depozitārs izsniedz apstiprinātas kopijas visām parakstītājām pusēm. --------------------------------------------------