TULKOJUMS  
NOL ĪGUMS  
starp Amerikas Savienoto Valstu vald ību un Eiropas Savien ību par biroja iek ārtu energoefektivit ātes 
mar ķē šanas programmu koordin ēšanu  
AMERIKAS SAVIENOTO VALSTU vald ība un EIROPAS SAVIEN ĪBA, turpm āk “Puses”;  
VĒLOTIES palielin āt ener ģijas ietaup ījumu un vides ieguvumus, stimul ējot energoefekt īvu ražojumu pied āvājumu un 
piepras ījumu;  
IEV ĒROJOT 2006. gada 20. decembr ī starp Amerikas Savienoto Valstu vald ību un Eiropas Kopienu nosl ēgto Nol īgumu 
par biroja iek ārtu energoefektivit ātes mar ķē šanas programmu koordin ēšanu un t ā pielikumus ar turpm ākajiem groz īju­
miem (turpm āk “2006. gada nol īgums”);  
PAUŽOT GANDAR ĪJUMU par 2006. gada nol īguma rezult ātā pan ākto progresu;  
IZSAKOT p ārliec ību par jauniem ieguvumiem, kas tiks pan ākti, turpinot kop īgu darbu  ENERGY STAR  jom ā, 
IR VIENOJUŠ ĀS Š ĀDI.  
I pants  
Visp ārīgi principi  
1. Puses izmanto kop īgas energoefektivit ātes specifik ācijas un 
kop īgu logotipu, lai ražot ājiem noteiktu konsekventus m ērķus, 
tā maksim āli palielinot katra ražot āja ieguld ījumu š āda veida 
ražojumu pied āvājum ā un piepras ījum ā. 
2. Puses izmanto kop īgo logotipu, lai energoefekt īvos ražo ­
jumus identific ētu p ēc kategorij ām, kas noteiktas C pielikum ā. 
3. Puses nodrošina to, ka kop īgās specifik ācijas veicina efek ­
tivit ātes paaugstin āšanu, ņemot v ērā modern ākos tehniskos 
pa ņē mienus, k ādi ir pieejami tirg ū. 
4. Tiek pieliktas p ūles, lai kop īgās specifik ācijas atbilstu ne 
vair āk k ā lab ākajiem 25 procentiem energoefekt īvu mode ļu, par 
kuriem specifik āciju noteikšanas laik ā ir pieejami dati, vienlaikus 
iev ērojot ar ī citus apsv ērumus.  
5. Puses nodrošina pat ērētājiem iesp ēju energoefekt īvos ražo ­
jumus tirg ū atpaz īt p ēc to mar ķē juma.  
II pants  
Saist ība ar 2006. gada nol īgumu  
Šis nol īgums piln ībā aizst āj 2006. gada nol īgumu.  
III pants  
Defin īcijas  
Šaj ā nol īgum ā: a) “ ENERGY STAR ” ir ASV re ģistr ēta pakalpojumu z īme, kas 
nor ādīta A pielikum ā un kas ir Amerikas Savienoto Valstu 
Vides aizsardz ības a ģent ūras (ASV VAA) īpašums;  
b) “kop īgais logotips” ir ASV re ģistr ēts sertifik ācijas mar ķē jums, 
kas nor ādīts A pielikum ā un kas ir ASV VAA īpašums;  
c) “ ENERGY STAR  z īmes” ir  ENERGY STAR  pakalpojumu z īme 
un kop īgais logotips, k ā ar ī jebk ādas šo z īmju vari ācijas, 
kuras p ārvald ības strukt ūras vai šeit defin ētie programmas 
dal ībnieki izveido vai izmaina, taj ā skait ā z īme vai mar ķē­
jums, kas att ēlots š ā nol īguma A pielikum ā; 
d) “mar ķē šanas programma  ENERGY STAR ” ir programma, 
kuru p ārvald ības strukt ūra administr ē, izmantojot attiec īga ­
jiem ražojumu veidiem piem ērojam ās kop īgās energoefekti ­
vit ātes specifik ācijas, z īmes un vadl īnijas;  
e) “programmas dal ībnieki” ir ražot āji, tirgot āji vai starpniec ības 
aģenti, kuri p ārdod attiec īgos energoefekt īvos ražojumus, kas 
atbilst specifik ācij ām, un kuri ir pauduši savu l ēmumu pieda ­
līties mar ķē šanas programm ā ENERGY STAR , re ģistr ējoties 
vai nosl ēdzot l īgumu ar jebkuras Puses p ārvald ības strukt ūru;  
f) “kop īgās specifik ācijas” ir energoefektivit ātes un darb ības 
rādītāju pras ības, tostarp test ēšanas metodes, kas iek ļautas 
C pielikum ā un ko p ārvald ības strukt ūras un programmas 
dal ībnieki izmanto, lai noteiktu, vai energoefekt īvajiem ražo ­
jumiem var izmantot kop īgo logotipu;  
g) “treš ās personas veikta sertifik ācija” ir proced ūru kopums 
ASV programm ā ENERGY STAR , ko izmanto neatkar īga 
organiz ācija, lai nodrošin ātu ražojumu atbilst ību  ENERGY 
STAR  pras ībām. Š ādas proced ūras ietver test ēšanu laborato ­
rij ā, kas atbilst starptautiskajiem kvalit ātes un kompetencesLV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/7
standartiem. T ās ietver ar ī dokument ācijas izskat īšanu, lai 
noteiktu atbilst ību  ENERGY STAR , un past āvīgus verifik ācijas 
testus atbilst ības nep ārtrauktai nodrošin āšanai;  
h) “pašsertifik ācija” ir t ādu proced ūru kopums, lai noteiktu, vai 
ražojumi atbilst ES programmai  ENERGY STAR , ar kur ām 
programmas dal ībnieks nodrošina re ģistr ētā produkta atbil ­
stību visiem attiec īgajiem piem ērojamo kop īgo specifik āciju 
noteikumiem un to deklar ē. 
IV pants  
Pārvald ības strukt ūras  
Katra Puse nor īko p ārvald ības strukt ūru, kas atbild par š ā nol ī­
guma īstenošanu (“p ārvald ības strukt ūras”). Eiropas Savien ība 
par savu p ārvald ības strukt ūru nor īko Eiropas Savien ības Komi ­
siju (“Komisija”). Amerikas Savienot ās Valstis par savu p ārval ­
dības strukt ūru nor īko ASV VAA.  
V pants  
Mar ķē šanas programmas  ENERGY STAR  vad ība  
1. Katra p ārvald ības strukt ūra vada mar ķē šanas programmu  
ENERGY STAR  to energoefekt īvo ražojumu veidu mar ķē šanai, 
kas iek ļauti C pielikum ā, iev ērojot š ā nol īguma noteikumus un 
nosac ījumus. Pie programmas vad ības pieder programmas dal īb­
nieku br īvpr ātīga re ģistr ācija, programmas dal ībnieku un atbil ­
stīgo ražojumu sarakstu uztur ēšana un B pielikum ā noteikto  
ENERGY STAR  nosaukuma un kop īgā logotipa pareizas izman ­
tošanas nor ādījumu iev ērošanas nodrošin āšana.  
2. Mar ķē šanas programm ā ENERGY STAR  izmanto C pieli ­
kum ā iek ļaut ās kop īgās specifik ācijas.  
3. Katra p ārvald ības strukt ūra, veicot efekt īvus pas ākumus 
pat ērētāju inform ēšan ā par  ENERGY STAR  z īm ēm, darbojas 
saska ņā  ar B pielikum ā ietvertajiem  ENERGY STAR  nosaukuma 
un kop īgā logotipa pareizas izmantošanas nor ādījumiem.  
4. Katra p ārvald ības strukt ūra sedz izdevumus par vis ām 
sav ām darb ībām, kuras veic saska ņā  ar šo nol īgumu.  
VI pants  
Piedal īšan ās mar ķē šanas programm ā ENERGY STAR  
1. P ārvald ības strukt ūras at ļauj jebkuram ražot ājam, tirgo ­
tājam vai t ālākp ārdošanas a ģentam piedal īties mar ķē šanas 
programm ā ENERGY STAR , šaj ā nol ūkā re ģistr ējoties k ā 
programmas dal ībniekam.  
2. P ārvald ības strukt ūras ļauj programmas dal ībniekiem 
izmantot kop īgo logotipu, lai nor ādītu pras ībām atbilst īgus ražojumus, kuru test ēšanu ir veikuši vi ņi paši vai neatkar īga 
test ēšanas laboratorija un kuri atbilst C pielikum ā iek ļautaj ām 
kop īgaj ām specifik ācij ām. Attiec ībā uz ražojumiem, kurus laiž 
tikai ES tirg ū, p ārvald ības strukt ūra ļauj programmas dal ībnie ­
kiem veikt atbilst īgo ražojumu pašsertifik āciju. Attiec ībā uz 
ražojumiem, kurus laiž ASV tirg ū, p ārvald ības strukt ūra 
pieprasa, lai programmas dal ībnieku ražojumi atbilstu treš ās 
personas veiktas sertifik ācijas pras ībām, kas izkl āstītas p ārskat ī­
taj ās ASV partneru saist ībās. 
3. Katra p ārvald ības strukt ūra uztur visu programmas dal īb­
nieku sarakstu un kop īgajam logotipam atbilstošo ražojumu 
sarakstu sav ā teritorij ā un dara šos sarakstus savstarp ēji pieeja ­
mus.  
4. Neskarot 2. punkt ā noteikt ās proced ūras (pašsertifik ācija 
ražojumiem, kurus laiž ES tirg ū, un treš ās personas veikta serti ­
fik ācija ražojumiem, kurus laiž ASV tirg ū), katra p ārvald ības 
strukt ūra patur ties ības test ēt vai cit ādi p ārbaud īt ražojumus, 
ko p ārdod vai kuri ir p ārdoti t ās teritorij ā (Komisijas gad ījum ā 
– Eiropas Savien ības dal ībvalstu teritorij ā), lai noteiktu, vai ražo ­
jumi ir sertific ēti saska ņā  ar kop īgaj ām specifik ācij ām, kas 
noteiktas C pielikum ā. P ārvald ības strukt ūras sazin ās un cieši 
sadarbojas, lai nodrošin ātu to, ka visi ražojumi, uz kuriem ir 
kop īgais logotips, atbilst C pielikum ā noteiktaj ām kop īgaj ām 
specifik ācij ām.  
VII pants  
Programmas koordin ēšana starp Pus ēm  
1. Š ā nol īguma īstenošanas p ārskat īšanai Puses izveido 
tehnisko komisiju, kuras sast āvā ir attiec īgo p ārvald ības struk ­
tūru p ārst āvji.  
2. Tehnisk ā komisija iesp ēju robež ās pulc ējas reizi gad ā un, 
ja k āda no p ārvald ības strukt ūrām to pieprasa, apspriežas, lai 
izv ērtētu mar ķē šanas programmas  ENERGY STAR  darb ību un 
vad ību, C pielikum ā noteikt ās kop īgās specifik ācijas, ietvertos 
ražojumus un virz ību uz š ā nol īguma m ērķu sasniegšanu.  
3. Personas, kas nav š ā nol īguma puses (tostarp citas vald ības 
un nozaru p ārst āvji) dr īkst piedal īties tehnisk ās komisijas san āk­
sm ēs nov ērot āju status ā, ja vien abas p ārvald ības strukt ūras 
nevienojas cit ādi.  
VIII pants  
ENERGY STAR  z īmju re ģistr ācija  
1. ASV VAA, b ūdama  ENERGY STAR  z īmju īpašniece, ir 
reģistr ējusi š īs z īmes Eiropas Savien ībā k ā Kopienas pre ču z īmes. 
Komisija nepieprasa un neveic  ENERGY STAR  z īmju vai jebk ādu 
to variantu re ģistr āciju cit ās valst īs. 
2. ASV VAA ap ņemas neuzskat īt par p ārk āpumu to, ja 
Komisija vai jebkurš Komisijas re ģistr ēts programmas dal ībnieks,LV  L 63/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
kurš sa ņē mis lietošanas at ļauju, lieto  ENERGY STAR  z īmes 
saska ņā  ar š ā nol īguma noteikumiem.  
IX pants  
Izpilde un neatbilst ība  
1. Lai aizsarg ātu  ENERGY STAR  z īmes, abas p ārvald ības 
strukt ūras sav ā teritorij ā (Komisija – Eiropas Savien ības dal īb­
valstu teritorij ā) nodrošina  ENERGY STAR  z īmju pareizu lieto ­ 
šanu. Abas p ārvald ības strukt ūras nodrošina to, ka  ENERGY 
STAR  z īmes lieto tikai A pielikum ā noteiktaj ā veid ā un tikai 
ražojumiem, kuri atbilst  ENERGY STAR  pras ībām. Abas p ārval ­
dības strukt ūras nodrošina to, ka  ENERGY STAR  z īmes lieto 
tikai t ā, k ā noteikts  ENERGY STAR  nosaukuma un kop īgā logo ­
tipa pareizas lietošanas vadl īnij ās, kuras izkl āstītas B pielikum ā. 
2. Katra p ārvald ības strukt ūra nodrošina to, ka pret 
programmas dal ībniekiem tiek v ērsti t ūlītēji un piem ēroti pas ā­
kumi, ja konstat ē, ka programmas dal ībnieks ir lietojis 
pārk āpuma pre ču z īmes vai ar  ENERGY STAR  z īm ēm mar ķē jis 
ražojumu, kas neatbilst C pielikum ā noteiktaj ām kop īgaj ām 
specifik ācij ām. Cita starp ā š āda r īcība ir:  
a) programmas dal ībnieka inform ēšana rakstveid ā par t ā neat ­
bilst ību mar ķē šanas programmas  ENERGY STAR  noteiku ­
miem;  
b) izmantojot apspriešanos, pl āna izstr āde atbilst ības sasnieg ­ 
šanas nodrošin āšanai; un  
c) ja atbilst ību nav iesp ējams pan ākt, programmas dal ībnieka 
re ģistr ācijas aptur ēšana noteiktaj ā k ārtībā. 
3. Abas p ārvald ības strukt ūras nodrošina to, ka tiek veiktas 
jebk ādas nepieciešamas sapr ātīgas darb ības, lai izbeigtu  ENERGY 
STAR  z īmju neat ļautu lietošanu vai to, ka persona, kas nav 
programmas dal ībnieks, lieto p ārk āpuma pre ču z īmi. Cita starp ā 
šāda r īcība ir:  
a) ENERGY STAR  z īmju lietot āja inform ēšana par mar ķē šanas 
programmas  ENERGY STAR  pras ībām un  ENERGY STAR  
nosaukuma un kop īgā logotipa pareizas izmantošanas vadl ī­
nij ām; un  
b) attiec īgos gad ījumos aicin āšana k ļūt par programmas dal īb­
nieku un re ģistr ēt atbilst īgus ražojumus.  
4. Katra p ārvald ības strukt ūra nekav ējoties pazi ņo otras Puses 
pārvald ības strukt ūrai par jebkuru  ENERGY STAR  pre ču z īmju 
pārk āpumu otras Puses teritorij ā, k ā ar ī par iesp ējamu s ākotn ējo 
rīcību š āda p ārk āpuma nov ēršanai.  
5. Ja atbilst ību nevar pan ākt, izmantojot 2. un 3. punkt ā 
uzskait ītās darb ības, ES pieprasa dal ībvalst īm piln ībā sadarboties, 
konsult ēties ar p ārvald ības strukt ūru un veikt visus nepiecie ­ 
šamos pas ākumus, tostarp uzs ākt tiesved ību, lai p ārtrauktu 
jebk ādu neatbilst īgu un t ādējādi neat ļautu  ENERGY STAR  
zīmju lietošanu.  X pants  
Nol īguma groz īšanas un jaunu pielikumu pievienošanas 
proced ūra  
1. Jebkura no p ārvald ības strukt ūrām ir ties īga ierosin āt 
groz ījumu izdar īšanu šaj ā nol īgum ā un jaunu pielikumu pievie ­
nošanu nol īgumam.  
2. Groz ījumu ierosina rakstveid ā un apspriež n ākamaj ā 
tehnisk ās komisijas san āksm ē, ja tas ir dar īts zin āms otrai 
pārvald ības strukt ūrai vismaz sešdesmit dienas pirms š ādas 
san āksmes.  
3. Groz ījumi šaj ā nol īgum ā un l ēmumi pievienot jaunus 
pielikumus tiek pie ņemti, Pus ēm savstarp ēji vienojoties. Groz ī­
jumus A, B un C pielikum ā izdara saska ņā  ar XI un XII panta 
noteikumiem.  
XI pants  
A un B pielikuma groz īšanas proced ūras  
1. P ārvald ības strukt ūra, kas v ēlas groz īt A vai B pielikumu, 
iev ēro X panta 1. un 2. punkt ā izkl āstītās proced ūras.  
2. Groz ījumi A un B pielikum ā tiek izdar īti, p ārvald ības 
strukt ūrām savstarp ēji vienojoties.  
XII pants  
C pielikuma groz īšanas proced ūras  
1. P ārvald ības strukt ūra, kas v ēlas groz īt C pielikumu, lai 
pārskat ītu esoš ās specifik ācijas vai pievienotu jauna veida ražo ­
jumu (“ierosin ātāja p ārvald ības strukt ūra”) iev ēro proced ūras, 
kuras noteiktas X panta 1. un 2. punkt ā, un sav ā pieteikum ā 
iek ļauj:  
a) pier ādījumu tam, ka, p ārskatot specifik ācijas vai pievienojot 
jauna veida ražojumu, tiktu pan ākti noz īm īgi ener ģijas ietau ­
pījumi;  
b) attiec īgā gad ījum ā ener ģijas pat ēriņa pras ības daž ādiem pat ē­
riņa rež īmiem;  
c) inform āciju par standartiz ētiem test ēšanas protokoliem, ko 
izmanto ražojuma v ērtēšanai;  
d) pier ādījumu tam, ka past āv nepatent ēta tehnolo ģija, ar ko var 
rentabli ietaup īt ener ģiju, negat īvi neietekm ējot ražojuma 
darb ības r ādītājus; inform āciju par prognoz ēto to ražojuma 
mode ļu skaitu, kas atbilstu ierosin ātajai specifik ācijai, un 
aptuvenu attiec īgo tirgus da ļu; 
e) inform āciju par to nozaru p ārst āvju viedok ļiem, kuras iero ­
sin ātais groz ījums var ietekm ēt; un  
f) ierosin āto jauno specifik āciju sp ēkā st āšan ās dienu, ņemot 
vērā ražojuma aprites ciklus un ražošanas grafikus.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/9
2. Ierosin ātie C pielikuma groz ījumi, ko akcept ē abas p ārval ­
dības strukt ūras, st ājas sp ēkā dien ā, par kuru p ārvald ības struk ­
tūras savstarp ēji vienojas.  
3. Ja p ēc ierosin ājuma sa ņemšanas saska ņā  ar X panta 1. un 
2. punktu otra p ārvald ības strukt ūra (“opon ējoš ā p ārvald ības 
strukt ūra”) uzskata, ka ierosin ājums neatbilst 1. punkt ā noteik ­
taj ām pras ībām vai cit ādi iebilst pret ierosin ājumu, tad t ā neka ­
vējoties (parasti l īdz n ākamajai tehnisk ās komisijas san āksmei) 
rakstiski pazi ņo ierosin ātājai p ārvald ības strukt ūrai par savu 
iebildumu un pazi ņojum ā iek ļauj visu pieejamo inform āciju, 
uz kuru pamatojas iebildums, piem ēram, inform āciju, ar ko 
pier āda, ka pie ņemšanas gad ījum ā ierosin ājums:  
a) nesam ērīgi un negod īgi pieš ķirtu tirgus priekšroc ības vienam 
uz ņē mumam vai nozarei;  
b) apdraud ētu visas nozares piedal īšanos mar ķē šanas 
programm ā ENERGY STAR ; 
c) b ūtu pretrun ā normat īvo aktu pras ībām; vai  
d) uzliktu apgr ūtinošas tehnisk ās pras ības.  
4. P ārvald ības strukt ūras dara visu iesp ējamo, lai par ierosi ­
nāto groz ījumu pan āktu vienošanos pirmaj ā tehnisk ās komitejas 
san āksm ē p ēc ierosin ājuma iesniegšanas. Ja p ārvald ības struk ­
tūras nesp ēj vienoties par ierosin āto groz ījumu šaj ā tehnisk ās 
komitejas san āksm ē, tad t ās cenšas vienoties rakstveid ā l īdz 
nākamajai tehnisk ās komitejas san āksmei.  
5. Ja l īdz n ākam ās tehnisk ās komitejas san āksmes beig ām 
Puses nesp ēj vienoties, tad ierosin ātāja p ārvald ības strukt ūra 
atsauc savu ierosin ājumu. Ja ierosin ājumi attiecas uz esošo 
specifik āciju p ārskat īšanu, tad l īdz dienai, par ko rakstveid ā 
vienojas p ārvald ības strukt ūras, attiec īgā veida ražojumu sv ītro 
no C pielikuma. Par šo izmai ņu un par proced ūrām, kas j āie­
vēro, lai to īstenotu, inform ē visus programmas dal ībniekus.  
6. Sagatavojot jaunas vai p ārskatot esoš ās kop ējās specifik ā­
cijas, p ārvald ības strukt ūras nodrošina efekt īvu saska ņošanu un 
apspriedes sav ā starp ā un ar attiec īgaj ām ieinteres ētaj ām perso ­
nām, jo īpaši attiec ībā uz darba dokumentu saturu un termi ­ 
ņiem.  
XIII pants  
Visp ārēji noteikumi  
1. Šis nol īgums neattiecas uz cit ām vides mar ķē šanas 
programm ām, kuras var izstr ādāt un pie ņemt katra no Pus ēm.  2. Visus pas ākumus saska ņā  ar šo nol īgumu veic, iev ērojot 
katras Puses piem ērojamos normat īvos aktus un iedal īto l īdzek ļu 
un resursu pieejam ību.  
3. Nekas šaj ā nol īgum ā neskar nevienas Puses ties ības un 
pien ākumus, kas izriet no divpus ējas, re ģion ālas vai daudzpu ­
sējas vienošan ās, kuru t ā nosl ēgusi l īdz š ā nol īguma sp ēkā 
stāšan ās br īdim.  
4. Neskarot nek ādus citus š ā nol īguma noteikumus, katrai 
pārvald ības strukt ūrai ir ties ības izmantot citas mar ķē šanas 
programmas attiec ībā uz C pielikum ā neiek ļautajiem ražojumu 
veidiem. Neatkar īgi no citiem š ā nol īguma noteikumiem, 
neviena no Pus ēm neierobežo š ādu programmu ražojumu 
importu, eksportu, p ārdošanu vai izplat īšanu t āpēc, ka tie ir 
mar ķē ti ar otras Puses energoefektivit ātes mar ķē jumu.  
XIV pants  
Sp ēkā st āšan ās un darb ības termi ņš 
1. Šis nol īgums st ājas sp ēkā dien ā, kad abas L īgumsl ēdz ējas 
puses, izmantojot diplom ātiskos kan ālus, viena otrai ir rakstiski 
pazi ņojušas, ka ir izpild ītas attiec īgās iekš ējās proced ūras, kas 
vajadz īgas, lai nol īgums st ātos sp ēkā. 
2. Šis nol īgums ir sp ēkā piecus gadus. Vismaz vienu gadu 
pirms š ā perioda beig ām Puses tiekas, lai apspriestu š ā nol īguma 
atjaunošanu.  
XV pants  
Nol īguma darb ības izbeigšana  
1. Jebkura no Pus ēm jebkur ā laik ā šo nol īgumu var izbeigt, 
par to tr īs m ēnešus iepriekš rakstiski pazi ņojot otrai Pusei.  
2. Ja šo nol īgumu izbeidz vai neatjauno, tad p ārvald ības 
strukt ūras par kop īgās programmas izbeigšanu inform ē visus 
programmas dal ībniekus, kurus t ās ir re ģistr ējušas. Turkl āt 
pārvald ības strukt ūras inform ē programmas dal ībniekus, kurus 
tās ir re ģistr ējušas, ka katra p ārvald ības strukt ūra var turpin āt 
mar ķē šanas pas ākumus saska ņā  ar div ām atseviš ķā m indivi ­
du ālām programm ām. Šaj ā gad ījum ā Eiropas Savien ības mar ķē­  
šanas programm ā nelieto  ENERGY STAR  z īmes. Komisija 
nodrošina to, ka t ā pati, Eiropas Savien ības dal ībvalstis un 
jebkurš programmas dal ībnieks, ko t ā ir re ģistr ējusi, l īdz dienai, 
par kuru rakstiski ir vienojuš ās p ārvald ības strukt ūras, p ārtrauc 
lietot  ENERGY STAR  z īmes. Pien ākumi, kas noteikti šaj ā XV 
panta 2. punkt ā, paliek sp ēkā p ēc š ā nol īguma darb ības izbeig ­ 
šanas.  
Brisel ē, divt ūkstoš divpadsmit ā gada desmitaj ā decembr ī, un 
Vašington ā, divt ūkstoš tr īspadsmit ā gada asto ņpadsmitaj ā 
janv ārī, divos ori ģin āleksempl āros.LV  L 63/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
Saska ņā  ar ES ties ību aktiem šo nol īgumu ES sagatavo ar ī bulg āru, čehu, d āņ u, fran ču, grie ķu, holandiešu, 
igau ņu, it āļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, portug āļu, rum āņ u, slov āku, slov ēņ u, somu, sp āņ u, ung āru, 
vācu un zviedru valod ā. 
Eiropas Savien ības v ārdā –
  Amerikas Savienoto 
Valstu vald ības v ārdā –
LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/11
A PIELIKUMS  
ENERGY STAR  nosaukums un kop īgais logotips  
Nosaukums:  ENERGY STAR
LV  L 63/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
B PIELIKUMS  
ENERGY STAR  nosaukuma un kop īgā logotipa pareizas izmantošanas vadl īnijas  
ENERGY STAR  nosaukums un kop īgais logotips ir ASV VAA z īmes. T āpēc šo nosaukumu un logotipu dr īkst lietot tikai 
saska ņā  ar š īm vadl īnij ām un partnerattiec ību l īgumu vai Eiropas Komisijas re ģistr ācijas veidlapu, ko parakst ījuši 
programmas dal ībnieki, kas piedal ās mar ķē šanas programm ā ENERGY STAR . Š īs vadl īnijas ir izplat āmas tiem, kas atbild 
par  ENERGY STAR  materi ālu sagatavošanu j ūsu v ārd ā. 
ASV VAA un Eiropas Komisija – Eiropas Savien ības dal ībvalst īs – p ārrauga  ENERGY STAR  nosaukuma un kop īgā logotipa 
pareizu izmantošanu. P ārraudz ība ietver z īmju uzraudz ību tirg ū un tiešu v ēršanos pie t ām organiz ācij ām, kas t ās lieto 
nepareizi vai bez at ļaujas. Z īmju nepareizas lietošanas sekas var ietvert programmas dal ībnieka izsl ēgšanu no mar ķē šanas 
programmas  ENERGY STAR , un preces, kas ar nepareizi lietot ām z īm ēm tiek import ētas ASV, var konfisc ēt attiec īgo 
pre ču ASV Muitas dienests.  
Visp ārīgi nor ādījumi  
Programma  ENERGY STAR  ir partner ība starp uz ņē mumiem un organiz ācij ām, no vienas puses, un ASV feder ālo vald ību 
vai Eiropas Savien ību, no otras puses. Š īs partner ības ietvaros uz ņē mumi un organiz ācijas dr īkst izmantot  ENERGY STAR  
nosaukumu un logotipu k ā vienu no energoefektivit ātes un vides uzlabošanas pas ākumiem.  
Organiz ācij ām j āslēdz l īgums ar p ārvald ības strukt ūru – ASV Vides aizsardz ības a ģent ūru (VAA) vai ES Eiropas Komisiju, 
lai t ās var ētu izmantot z īmes šaj ā dokument ā paredz ētaj ā k ārtībā. Z īmju p ārveidošana nav at ļauta, jo izmai ņas maldin ātu 
uz ņē m ējus un pat ērētājus par programmas  ENERGY STAR  izcelsmi un mazin ātu t ās v ērtību kopum ā. 
Organiz ācij ām, kas izmanto š īs z īmes, j āiev ēro š ādas visp ārīgas vadl īnijas:  
1. ENERGY STAR  nosaukumu un kop īgo logotipu nedr īkst izmantot nek ādā veid ā, kas var ētu likt dom āt, ka t ā ir 
uz ņē muma, t ā ražojumu vai pakalpojumu kvalit ātes rekomend ēšana. Ne kop īgo logotipu, ne  ENERGY STAR  nosau ­
kumu nedr īkst izmantot cita uz ņē muma nosaukum ā vai logotip ā, ražojuma nosaukum ā, pakalpojuma nosaukum ā, 
interneta vietnes nosaukum ā vai m ājas lapas nosaukum ā, t āpat neviena cita strukt ūra, iz ņemot ASV VAA, nedr īkst 
izmantot kop īgo logotipu,  ENERGY STAR  nosaukumu vai citu l īdz īgu apz īm ējumu k ā pre ču z īmi vai pre ču z īmes 
elementu.  
2.  ENERGY STAR  nosaukumu un kop īgo logotipu nedr īkst izmantot nek ādā veid ā, kas noniecin ātu  ENERGY STAR , VAA, 
Ener ģē tikas ministriju, Eiropas Savien ību, Eiropas Komisiju vai citu valsts p ārvaldes iest ādi.  
3. Kop īgo logotipu nedr īkst attiecin āt uz ražojumiem, kas neatbilst  ENERGY STAR  pras ībām.  
4. Partneri un citas pilnvarotas organiz ācijas ir atbild īgi par to, k ā ENERGY STAR  nosaukumu un kop īgo logotipu 
izmanto vi ņi paši, k ā ar ī vi ņu p ārst āvji, piem ēram, rekl āmas a ģent ūras un ieviešanas l īgumpartneri.  
ENERGY STAR nosaukuma izmantošana  
—  ENERGY STAR  nosaukums vienm ēr b ūtu rakst āms ar lielajiem burtiem,  
— re ģistr ācijas simbols ® ir j āizmanto, kad v ārdi “ ENERGY STAR ” pirmo reizi par ādās ASV tirgum paredz ētajos 
materi ālos,  
un  
— ® vienm ēr b ūtu rakst āms augšrakst ā, 
— starp v ārdiem “ ENERGY STAR ” un simbolu ® nav j ābūt atstarpei,  
— dokumentos simbols ® j āatk ārto, ja nosaukums par ādās noda ļas vai interneta lapas virsrakst ā.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/13
Kop īgā logotipa izmantošana  
Kop īgais logotips ir z īme, kas izmantojama k ā mar ķē jums tikai tiem ražojumiem, kas atbilst vai p ārsniedz  ENERGY STAR  
energoefektivit ātes vadl īniju pras ības.  
Kop īgais logotips cita starp ā izmantojams:  
— uz atbilstoša un re ģistr ēta ražojuma,  
— atbilstoša ražojuma aprakstos,  
— t īmekl ī, atbilstoša ražojuma atpaz īšanai,  
— rekl ām ās, izmantojot uz atbilstoša ražojuma vai t ā tuvum ā, 
— p ārdošanas vietas materi ālos,  
— uz atbilstoša ražojuma iepakojuma.  
Kop īgā logotipa atveidošana  
ASV VAA ir izveidojusi šo z īmi, lai pastiprin ātu z īmes vizu ālo iedarb īgumu, nodrošin ātu kontrastu un salas ām ību. Š ī z īme 
ietver  ENERGY STAR  simbolu taisnst ūrī un  ENERGY STAR  nosaukumu taisnst ūrī tieši zem t ā, lai uzlabotu simbola 
salas ām ību. Abi taisnst ūri ir atdal īti ar baltu l īniju, kuras biezums atbilst simbol ā izmantot ā loka biezumam. Apz īm ē­
jumam apk ārt ir balta apmalojuma l īnija, kuras biezums ar ī atbilst simbol ā izmantot ā loka biezumam.  
Br īvais laukums  
ASV VAA un ES Komisija pieprasa, lai z īmei apk ārt vienm ēr b ūtu br īvs laukums, kas ir 0,333 (1/3) no att ēla taisnst ūra 
augstuma. Šaj ā laukum ā nedr īkst b ūt nek ādi citi grafiskie elementi, t ādi k ā teksts vai att ēli. ASV VAA un ES Komisija 
pieprasa šo br īvo laukumu t ādēļ, ka kop īgais logotips bieži par ādās materi ālos, kuros ir komplic ēta att ēlu sist ēma, 
piem ēram, citi apz īm ējumi, grafiskie elementi un teksts.  
Minim ālais izm ērs 
Zīmes izm ērus dr īkst main īt, saglab ājot proporcijas. Salas ām ības labad tiek ieteikts, ka uzdruk ātas z īmes platumam 
nevajadz ētu b ūt maz ākam par 9,5 mm (3/8 ″ jeb 0,375 collas). Burtu salas ām ība z īm ē jānodrošina t īmekl ī. 
Vēlam ās kr āsas  
Vēlam ā z īmes kr āsa ir 100 % ci ānkr āsa. Pie ļaujama ir alternat īva meln ā kr āsa vai kr āsu apv ēršana, z īmei izmantojot balto 
kr āsu. T īmekl ī izmantojama kr āsa, kas atbilst 100 % ci ānkr āsai, ir š āda heksadecim ālā pierakst ā izteikta kr āsa: #0099FF. Ja 
rekl āmas, pre ču vai p ārdošanas materi āli tiek druk āti daudzkr āsu druk ā, apz īm ējums b ūtu druk ājams 100 % ci ānkr āsā. Ja 
šī kr āsa nav pieejama, to var aizst āt ar melnu.  
Zīmes nepareiza izmantošana  
Lūdzu,  
— neizmantojiet z īmi uz neatbilstošiem ražojumiem,  
— nemainiet z īmi, izmantojot  ENERGY STAR  simbola taisnst ūri bez taisnst ūra ar nosaukumu “ ENERGY STAR ”. 
Atveidojot z īmi, l ūdzu,  
— nep ārveidojiet z īmi par kont ūru,  
— neizmantojiet baltu z īmi uz balta fona,LV  L 63/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
— nemainiet z īmes kr āsas,  
— nesagroziet z īmi nek ādā veid ā, 
— nemainiet z īmes elementu k ārtību,  
— neievietojiet z īmi p ārbl īvētā att ēlā, 
— nesagrieziet z īmi le ņķī , 
— neatdaliet nevienu no z īmes elementiem,  
— neaizst ājiet nevienu z īmes sast āvda ļu, 
— neaizst ājiet da ļu no z īmes ar citiem burtveidoliem,  
— nep ārk āpiet br īvo laukumu ap z īmi,  
— nenoš ķiebiet z īmi,  
— nemainiet z īmes elementu izm ērus,  
— neaizst ājiet apstiprin āto tekstu,  
— neizmantojiet kop īgo logotipu neapstiprin ātā kr āsā, 
— ne ļaujiet tekstam kl āties virs ū z īmei,  
— neizmantojiet simbola taisnst ūri vienu pašu. Ir j ābūt redzamam ar ī ENERGY STAR  nosaukumam,  
— neizdz ēsiet simbola taisnst ūri no z īmes.  
Rakst īšana un run āšana par ENERGY STAR  
Lai saglab ātu un palielin ātu  ENERGY STAR  v ērtību, ASV VAA un ES Komisija iesaka terminolo ģiju, kas izmantojama, 
rakstot vai run ājot par programmas elementiem.  
PAREIZI  NEPAREIZI  
ENERGY STAR  atbilstošs dators  ENERGY STAR  iev ērojošs dators  
ENERGY STAR  sertific ēts dators  
ENERGY STAR  nov ērtēts dators  
Dators, kam pieš ķirts  ENERGY STAR  mar ķē jums  
Ražojumi, kam pieš ķirts  ENERGY STAR  mar ķē jums  ENERGY STAR  ražojums  
ENERGY STAR  ražojumi (atsaucoties uz ražojumu 
komplektu)  
ENERGY STAR  apr īkojums, 
ko rekomend ē ASV VAA 
Atbilstošs  ENERGY STAR  standartiem  
PARTNERI/PROGRAMMAS DAL ĪBNIEKI  
ENERGY STAR  partneris  ENERGY STAR  partneris  
Uz ņē mums X, programmas  ENERGY STAR  partneris  Uz ņē mums X, uz ņē mums, ko rekomend ē ASV VAA  
Uz ņē mums, kas piedal ās programm ā ENERGY STAR  ASV VAA apstiprin āts ENERGY STAR  apr īkojuma 
pārdev ējs 
Uz ņē mums, kas populariz ē programmu  ENERGY STAR  ASV VAA rekomend ēts 
ENERGY STAR  atbilstoši monitori  ENERGY STAR  monitoru programmaLV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/15
PAREIZI  NEPAREIZI  
VALD ĪBAS PILNVARU PAMATS  
Ražojumi, kuriem pieš ķirts  ENERGY STAR  mar ķē jums, 
nov ērš siltumn īcefekta g āzu emisijas, jo atbilst stingr ām 
energoefektivit ātes pamatnost ādn ēm, kuras noteikusi ASV 
VAA un ES Komisija  
ENERGY STAR  un  ENERGY STAR  z īme ir ASV re ģistr ētas 
pre ču z īmes  
ENERGY STAR  ir re ģistr ēta pre ču z īme, kas pieder ASV 
vald ībai  
DARB ĪBAS PAMATNOST ĀDNES  
ENERGY STAR  pamatnost ādnes  ENERGY STAR  standarti  
ENERGY STAR  specifik ācijas  ASV VAA apstiprin āts 
ENERGY STAR  energoefektivit ātes l īme ņi ASV VAA rekomend ēts 
Br īvpr ātīgas programmas  Sa ņē mis ASV VAA rekomend āciju  
Jaut ājumi par ENERGY STAR nosaukuma un kop īgā logotipa izmantošanu  
ENERGY STAR  uzzi ņu dienests  
Bezmaksas t ālrunis ASV: 1-888-STAR-YES (1-888-782-7937)  
Ārpus ASV zvan īt: 202-775-6650  
Fakss: 202-775-6680  
www.energystar.gov  
EIROPAS KOMISIJA  
Ener ģē tikas ģener āldirektor āts 
Tālrunis: +32 2 2972136  
www.eu-energystar.orgLV  L 63/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
C PIELIKUMS  
KOP ĪGĀS SPECIFIK ĀCIJAS  
I. DATORU SPECIFIK ĀCIJAS  
1.  Defin īcijas  
A. Dators: Ier īce, kas veic lo ģisk ās oper ācijas un apstr ādā datus. Dator ā ir vismaz: 1) centr ālais procesors ( CPU ), lai veiktu 
oper ācijas; 2) lietot āja ievadier īces, piem ēram, tastat ūra, pele, ciparot ājs vai sp ēļu kontrolleris; un 3) datora displejs 
inform ācijas izvadei. Šaj ā specifik ācij ā datori ir gan stacion ārie, gan portat īvie, tostarp galddatori, integr ēti galddatori, 
piez īmjdatori, mazserveri, vienk āršotie klientdatori un darbstacijas. Lai gan datoriem j ābūt sp ējīgiem izmantot ievad ­
ier īces un datora displejus (k ā iepriekš nor ādīts 2. un 3. punkt ā), pieg ādājot datorsist ēmas, š īm ier īcēm nav j ābūt 
komplekt ā iek ļaut ām tikai t āpēc, lai dators atbilstu šai defin īcijai.  
Komponenti  
B. Datora displejs: displeja un ar to saist ītie elektroniskie komponenti, savietoti vien ā atseviš ķā  korpus ā vai datora 
korpus ā (piem ēram, piez īmjdator ā vai integr ētā galddator ā), kas sp ēj atveidot no datora izvadinform āciju, izmantojot 
vienu vai vair ākus ievades veidus, piem ēram, VGA, DVI,  Display Port  un/vai IEEE 1394. Datora displeja tehnolo ģijas 
piem ēri ir katodstaru lampa ( CRT ) un š ķidro krist ālu displejs ( LCD ). 
C. Diskr ētais grafikas procesors ( GPU ) ir grafikas procesors, kam ir lok ālās atmi ņas kontrollera saskarne un lok āla 
grafikas apstr ādes atmi ņa. 
D. Ārējs barošanas avots: komponents, kas ievietots atseviš ķā  fizisk ā korpus ā, kurš atrodas ārpus datora korpusa un kura 
uzdevums ir p ārveidot no energot īkla pievad īto mai ņstr āvu zem āka sprieguma(-u) l īdzstr āvā, lai darbin ātu datoru. 
Ārējais barošanas avots j āsavieno ar datoru, izmantojot apmain āmu vai neapmain āmu kontaktspraudni/kontaktrozeti, 
kabeli, vair ākdz īslu vadu vai citu vadu.  
E. Iekš ējs barošanas avots: komponents, kas atrodas datora korpus ā un kura uzdevums ir p ārveidot no elektrot īkla 
pievad īto mai ņstr āvu zem āka sprieguma(-u) l īdzstr āvā, lai darbin ātu datora komponentus. Šaj ā specifik ācij ā iekš ējam 
barošanas avotam j āatrodas datora korpus ā, bet ne uz datora pamatplates. Barošanas blokam j ābūt savienotam ar 
energot īklu, izmantojot vienu kabeli bez elektrisk ās starpsh ēmas starp barošanas avotu un energot īklu. Turkl āt visiem 
elektriskajiem savienojumiem starp barošanas avotu un datora komponentiem (iz ņemot l īdzstr āvas savienojumu ar 
integr ētā galddatora displeju), j āatrodas datora korpus ā (t. i., nedr īkst b ūt ārēju kabe ļu, kas barošanas avotu savienotu 
ar datoru vai atseviš ķiem komponentiem). Iekš ējos l īdzstr āvas-l īdzstr āvas p ārveidot ājus, ko izmanto, lai vienu l īdz ­
str āvas spriegumu no ārējā barošanas avota p ārveidotu vair ākos spriegumos izmantošanai dator ā, neuzskata par 
iekš ējiem barošanas avotiem.  
Datora tipi  
F. Galddators: dators, kura galvenais bloks paredz ēts past āvīgai izvietošanai noteikt ā viet ā, bieži – uz galda vai gr īdas. 
Galddators nav paredz ēts p ārn ēsāšanai; ar to izmanto ārēju datora displeju, tastat ūru un peli. Galddators ir paredz ēts 
plašam m ājas un biroja lietojumu kl āstam.  
G. Mazserveris: dators, kur ā parasti izmanto galddatora komponentus galddatora korpus ā, bet ko paredz ēts lietot galve ­
nok ārt k ā datu glab āšanas resursdatoru citiem datoriem. Lai datoru uzskat ītu par mazserveri, tam ir j ābūt š ādām 
īpaš ībām:  
a) izmantots pjedest āla ( pedestal ) tipa, tor ņa ( tower ) tipa vai cits tipveida galddatora korpuss t ā, ka visi datu apstr ādes, 
glab āšanas un t īkla saskarnes komponenti ir ievietoti vien ā korpus ā/ražojum ā; 
b) tas paredz ēts ekspluat ācijai 24 stundas dien ā un 7 dienas ned ēļā , un neparedz ētais zaudlaiks ir ļoti īss (apm ēram 
dažas stundas gad ā); 
c) tas sp ēj darboties, kad to vienlaikus izmanto vair āki lietot āji, izmantojot t īklā sasl ēgtus klientu blokus; un  
d) tas ir paredz ēts izmantošanai ar nozar ē akcept ētu m ājas vai mazjaud īga servera lietojumu oper ētājsist ēmu (piem ē­
ram,  Windows Home Server , Mac OS X Server , Linux , UNIX , Solaris );LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/17
e) mazserveri ir paredz ēti t ādiem uzdevumiem k ā tīkla infrastrukt ūras pakalpojumu nodrošin āšana (piem., arhiv ēšana) 
un datu/multivides failu mitin āšana. Šie ražojumi nav paredz ēti tam, lai to prim ārais uzdevums b ūtu inform ācijas 
apstr āde cit ām sist ēm ām vai t īmek ļa serveru darbin āšana;  
f) š ī specifik ācija neattiecas uz datorserveriem, kas defin ēti ENERGY STAR Version 1.0 Computer Server  specifik ācij ā. Š īs 
specifik ācijas aptvertie mazserveri ir tikai tie datori, ko p ārdod tikai t ādai ekspluat ācijai, kas neparedz ekspluat āciju 
datu centros (piem ēram, ekspluat ācijai m ājsaimniec ībā vai neliel ā uz ņē mum ā). 
H. Integr ēts galddators: galddatora sist ēma, kur ā dators un datora displejs funkcion ē k ā vienots bloks, kam mai ņstr āva 
pievad īta pa vienu kabeli. Ir divu veidu integr ētie galddatori: 1) sist ēma, kur ā datordisplejs un dators ir fiziski apvienoti 
vien ā blok ā; vai 2) sist ēma, kas konstru ēta k ā vienota sist ēma, kur ā datordisplejs ir atseviš ķs komponents, bet ir 
savienots ar galveno korpusu ar l īdzstr āvas barošanas kabeli, un gan datoru, gan datordispleju darbina no viena 
barošanas avota. K ā galddatoru apakškategorija integr ēti galddatori parasti ir konstru ēti t ā, lai nodrošin ātu funkcio ­
nalit āti, kas l īdzv ērtīga galddatoru sist ēmu funkcionalit ātei.  
I. Vienk āršotais klientdators: dators ar neatkar īgu barošanas avotu, kurš prim ārās funkcionalit ātes nodrošin āšanai 
izmanto savienojumu ar att ālin ātiem skait ļošanas resursiem. Liel ākā da ļa skait ļošanas procesa (piem ēram, program ­
mizpilde, datu glab āšana, mijiedarb ība ar citiem interneta resursiem utt.) notiek, izmantojot att ālin ātos skait ļošanas 
resursus. Š īs specifik ācijas aptvertie vienk āršotie klientdatori ir tikai t ās ier īces, kam nav dator ā integr ēta rot ācijas tipa 
datu nes ēja. T ādam vienk āršot ā klienta galvenajam blokam, uz ko attiecas š ī specifik ācija, ir j ābūt paredz ētam novie ­
tošanai past āvīgās atrašan ās viet ā (piem ēram, uz galda), nevis p ārn ēsāšanai.  
J. Piez īmjdators: dators, kas tieši paredz ēts, lai tas b ūtu p ārnesams un to var ētu darbin āt ilg āku laiku vai nu ar tiešu 
savienojumu ar mai ņstr āvas barošanas avotu vai bez t ā. Piez īmjdatoriem j āizmanto integr ēts datora displejs, un tiem 
jāsp ēj darboties ar integr ētu akumulatoru vai citu p ārnesamu barošanas avotu. Turkl āt liel ākajai da ļai piez īmjdatoru ir 
ārējs barošanas avots, integr ēta tastat ūra un r ādītājier īce. Piez īmjdatori parasti ir paredz ēti nodrošin āt funkcionalit āti, 
kas l īdzv ērtīga galddatoru funkcionalit ātei, tostarp nodrošin ātu t ādas programmat ūras izmantošanu, kuru funkciona ­
lit āte ir l īdzv ērtīga galddatoros izmantot ās programmat ūras funkcionalit ātei. Šaj ā specifik ācij ā dokstacijas uzskata par 
pal īgier īcēm, un t ādēļ uz t ām neattiecina ar piez īmjdatoriem saist ītos darb ības r ādītāju l īme ņus, kas turpm āk izkl āstīti 
3. ieda ļā. Planšetdatorus, kam papildus cit ām ievadier īcēm vai to viet ā var b ūt sk ārienjut īgs ekr āns, šaj ā specifik ācij ā 
uzskata par piez īmjdatoriem.  
K. Darbstacija: jaud īgs, vienam lietot ājam paredz ēts dators, ko parasti izmanto grafikas lietojumiem, datoriz ētajai projek ­
tēšanai, programmat ūras izstr ādei, finanšu un zin ātniskiem lietojumiem, k ā ar ī citiem uzdevumiem, kuru izpildei 
vajadz īga augsta skait ļošanas jauda. Lai datoru uzskat ītu par darbstaciju, tam j āatbilst š ādiem parametriem:  
a) tas j āpārdod k ā darbstacija;  
b) vid ējam starpattei ču laikam ( MTBF ) j ābūt vismaz 15 000 stund ām, kas pamatojas vai nu uz  Bellcore TR-NWT- 
000332  (6. izdevums, 12/97), vai uz praktisk ā ekspluat ācij ā apkopotiem datiem; un  
c) tam j āatbalsta k ļūdas labojošs kods ( ECC ) un/vai buferatmi ņa. 
d) Turkl āt darbstacijai j āatbilst trijiem no š ādiem sešiem neoblig ātiem parametriem:  
e) tai ir papildu barošanas izvads jaud īgas grafikas kartes atbalstam (piem ēram,  PCI-E  6 kontakttapu 12 V papildu 
barošanas izvads);  
f) papildus grafikas kartes(-šu) kontaktligzdai(- ām) un/vai  PCI-X  atbalstam uz sist ēmas m ātesplates ir vismaz x4  PCI-E  
kontaktligzda);  
g) t ā neatbalsta vienveida atmi ņas piek ļuves (UMA) grafiku;  
h) taj ā ir piecas vai vair āk PCI , PCIe  vai  PCI-X  kontaktligzdas;  
i) t ā sp ēj nodrošin āt daudzprocesoru atbalstu diviem vai vair ākiem procesoriem (j āatbalsta fiziski atseviš ķi procesori/ 
ligzdas, t. i., pras ība netiek izpild īta, ja ir nodrošin āts atbalsts vienam daudzkodolu procesoram); un/vai  
j) tai pieš ķirtas vismaz divu neatkar īgu programmat ūras p ārdev ēju (ISV) ražojumu sertifik ācijas; sertifik ācijas process 
var v ēl neb ūt pabeigts, bet tas j āpabeidz 3 m ēnešu laik ā p ēc atbilst ības apstiprin āšanas.  
Darba rež īmi  
L. Rež īms “Izsl ēgts”: rež īms, kur ā ražojums pat ērē vismaz āk ener ģijas, kuru lietot ājs nevar izsl ēgt (ietekm ēt) un kurš var 
saglab āties nenoteiktu laiku, kad ražojums ir piesl ēgts energot īklam un tiek izmantots atbilst īgi ražot āja nor ādījumiem. 
ACPI standarta sist ēm ām rež īms “Izsl ēgts” atbilst ACPI sist ēmas S5 l īmenim.LV  L 63/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
M. Miega rež īms: energoekonomisks st āvoklis, kur ā dators sp ēj p āriet autom ātiski p ēc neaktivit ātes perioda vai ko var 
manu āli izv ēlēties. Ar miega rež īma funkciju apr īkots dators, rea ģē jot uz aktivit āti t īklā vai uz darb ībām, kas veiktas ar 
lietot āja saskarnes ier īcēm, var “uzmosties” 5 sekund ēs vai īsākā laik ā (laika interv āls no aktiviz ēšanas notikuma 
inici ēšanas l īdz br īdim, kad sist ēma ir piln īgi izmantojuma un displej ā ir atjaunots att ēls). ACPI standarta sist ēm ām 
miega rež īms parasti atbilst ACPI sist ēmas S3 l īmenim ( suspend to RAM ). 
N. D īkst āve: st āvoklis, kad ir iel ādēta oper ētājsist ēma un cits programmnodrošin ājums, ir izveidots lietot āja profils, dators 
neatrodas miega rež īm ā un darbina tikai t ās lietojumprogrammas, kuras sist ēma start ē p ēc noklus ējuma.  
O. Akt īvais rež īms: šaj ā rež īm ā dators izpilda lietder īgu darbu, rea ģē jot uz a) pirmo vai laiksakrit īgām lietot āja ievaddar ­
bībām vai uz b) pirmo vai laiksakrit īgu instrukciju, kas sa ņemta pa t īklu. Šis rež īms aptver akt īvu apstr ādi, datu 
mekl ēšanu atmi ņas ier īcē, atmi ņā  vai kešatmi ņā , tostarp d īkst āves laiku starp lietot āja veikt ām ievaddarb ībām un pirms 
pārejas uz energoekonomisku rež īmu.  
P. Tipiskais energopat ēriņš ( TEC – Typical Energy Consumption ): datoru energoefektivit ātes test ēšanas un sal īdzin āšanas 
pa ņē miens, kur ā galven ā uzman ība tiek piev ērsta ražojuma tipiskajam energopat ēriņam, reprezentat īvu laika posmu 
atrodoties norm ālos ekspluat ācijas apst ākļos. Galddatoriem un piez īmjdatoriem galvenais  TEC  pieejas krit ērijs ir gada 
tipiskais elektroener ģijas pat ēriņš kilovatstund ās (kWh), ko apr ēķ ina, izmantojot vid ējā darba rež īma jaudas m ērīju­
mus, kas grad ēti p ēc teor ētisk ā tipisk ā lietojumparadumu profila (darba cikls). Darbstacij ām pras ības ir balst ītas uz  TEC  
jaudas v ērtību, kura apr ēķ in āta p ēc darba rež īma energopat ēriņa, maksim ālās jaudas un teor ētisk ā darba cikla.  
Tīklošana un energopat ēriņa vad ība  
Q. T īkla saskarne: komponenti (aparat ūra un programmat ūra), kuru galven ā funkcija ir ļaut datoram sazin āties, izman ­
tojot vienu vai vair ākas t īkla tehnolo ģijas. T īkla saskarnes piem ēri: IEEE 802.3 ( Ethernet ) un IEEE 802.11 ( Wi-Fi ). 
R. Aktiviz ēšanas notikums: lietot āja izrais īts, ieprogramm ēts vai ārējs notikums vai stimuls, kas izraisa datora p āreju no 
miega vai izsl ēgta st āvok ļa akt īvā darb ības rež īm ā. Aktiviz ēšanas notikumi var b ūt š ādi (bet ne tikai š ādi): peles 
kust ība, tausti ņu nospiešana, vad ības ier īces darb ība, re āllaika pulkste ņa notikums vai pogas nospiešana uz korpusa un 
tādi ārēji notikumi, kas impulsu nodrošina ar t ālvad ību, pa t īklu, izmantojot modemu u. tml.  
S. Aktiviz ēšana caur lok ālo t īklu ( WOL ): funkcija, ka ļauj datoram iziet no miega rež īma vai rež īma “Izsl ēgts”, ja caur  
Ethernet  sa ņemts attiec īgs t īkla piepras ījums.  
T. Piln īga savienojam ība ar t īklu: datora sp ēja uztur ēt savu kl ātb ūtni t īklā, datoram atrodoties miega rež īm ā, un inte ­
lektiski iziet no miega rež īma, ja nepieciešama datu apstr ādes turpin āšana (tostarp laiku pa laikam notiekoša datu 
apstr āde, kas vajadz īga, lai uztur ētu datora kl ātb ūtni t īklā). Uztur ēt kl ātb ūtni t īklā – tas var noz īm ēt saskarnes vai t īkla 
adreses ieg ūšanu (un saglab āšanu, ja t ās ir pieš ķirtas), rea ģē t uz piepras ījumiem, kas sa ņemti no citiem t īkla mezgliem, 
vai uztur ēt past āvošos savienojumus ar t īklu, datoram atrodoties miega rež īm ā. Saska ņā  ar šo defin īciju datora, t ā tīkla 
servisu un lietojumu kl ātb ūtne t īklā tiek saglab āta ar ī tad, ja dators atrodas miega rež īm ā. No t īkla viedok ļa dators, kas 
atrodas miega rež īm ā un saglab ā piln īgu savienojam ību ar t īklu, ir funkcion āli l īdzv ērtīgs d īkst āvē esošam datoram, ja 
run ā par kop īgiem lietojumiem un lietojumparadumu profiliem. Miega rež īm ā piln īga savienojam ība ar t īklu neap ­
robežojas tikai ar konkr ētu protokolu kopu, t ā var attiekties ar ī uz lietojumiem, kas instal ēti p ēc s ākotn ējā instal ācijas 
procesa.  
Tirdzniec ības un pieg ādes kan āli 
U. Uz ņē mumu kan āli: uz ņē mumu kan ālus parasti izmanto lieli un vid ēji uz ņē mumi, valsts iest ādes, izgl ītības iest ādes vai 
citas strukt ūras, kas ieg ādājas datorus, ko izmanto p ārvald ītās klientservera vid ēs. 
V. Mode ļa numurs: unik āls tirdzniec ības nosaukums, kas pieš ķirts konkr ētai, iepriekš noteiktai vai klienta izraudz ītai 
aparat ūras/programmnodrošin ājuma konfigur ācijai (t. i., oper ētājsist ēma, tipi vai procesori, atmi ņa, GPU  utt.).  
W. Mode ļa nosaukums: tirdzniec ības nosaukums, kur ā iek ļauta nor āde uz person ālā datora mode ļa saimes numuru un 
ražojuma apraksts (vai nor ādes par z īmolu).  
X. Ražojumu grupa [saime]: visp ārējs apz īm ējums, kas pieš ķirts k ādas grupas datoriem, kur mont āžai parasti izmantota 
vien āda korpusa un m ātesplates kombin ācija, ta ču š ī datoru grupa bieži vien aptver simtiem daž ādu aparat ūras un 
programmnodrošin ājuma konfigur āciju.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/19
2.  Atbilst īgi ražojumi  
Lai apstiprin ātu datora atbilst ību  ENERGY STAR  pras ībām, tam j āatbilst datora defin īcijai un vienam no iepriekš min ē­
tajiem 1. ieda ļā iek ļautajiem ražojumu aprakstiem. Datoru veidi, kas ties īgi (un kas nav ties īgi) sa ņemt  ENERGY STAR  
mar ķē jumu, uzskait īti n ākamaj ā tabul ā. 
Ražojumi, uz ko attiecas š ī specifik ācija (5.0 versija)  Ražojumi, uz ko neattiecas š ī specifik ācija (5.0 versija)  
— Galddatori 
— Integr ēti galddatori 
— Piez īmjdatori 
— Darbstacijas 
— Mazserveri 
— Vienk āršotie klientdatori  — Datorserveri (kas aprakst īti datorserveru specifik ācijas 
1.0 versij ā) 
— Rokas datori, person ālie ciparasistenti, viedt ālru ņi 
3.  Energoefektivit āte un energopat ēriņa vad ības krit ēriji  
Lai apstiprin ātu datora atbilst ību  ENERGY STAR , tam j āatbilst turpm āk nor ādītaj ām pras ībām. 5.0 versijas sp ēkā st āšan ās 
datums ir nor ādīts š īs specifik ācijas 5. ieda ļā. 
A. Pras ības barošanas avota efektivit ātei  
Lai apstiprin ātu datora atbilst ību  ENERGY STAR , tam j āatbilst turpm āk nor ādītaj ām pras ībām. 5.0 versijas sp ēkā st āšan ās 
datums ir nor ādīts š īs specifik ācijas 5. ieda ļā. 
a) Datori ar iekš ējo barošanas avotu: vismaz 85 % energoefektivit āte pie 50 % nomin ālās izejas jaudas un vismaz 82 % 
energoefektivit āte pie 20 % un 100 % nomin ālās izejas jaudas, kur jaudas koeficients ir ≥ 0,9 pie 100 % nomin ālās 
izejas jaudas.  
b) Datori ar ārējo barošanas avotu: Ārējiem barošanas avotiem, kurus tirgo komplekt ācij ā ar  ENERGY STAR  datoriem, ir 
jābūt apstiprin ātai atbilst ībai  ENERGY STAR  pras ībām vai j āatbilst tukšgaitas un akt īva rež īma efektivit ātes pras ībām, 
kas izkl āstītas  ENERGY STAR  (2.0 versija) programmas pras ībās viena sprieguma ārējiem mai ņstr āvas–mai ņstr āvas un 
mai ņstr āvas–l īdzstr āvas barošanas avotiem ( Program Requirements for Single Voltage External AC-AC and AC-DC Power 
Supplies, Version 2.0 ). ENERGY STAR  specifik ācijas un atbilst īgo ražojumu saraksts ir pieejams www.energystar.gov/ 
powersupplies. Piez īme. Š ī pras ība attiecas ar ī uz ārējiem barošanas avotiem ar vair āku spriegumu izvadi, kas test ēti 
saska ņā  ar iekš ējo barošanas avotu test ēšanas pa ņē mienu, kas min ēts 4. ieda ļā. 
B. Efektivit ātes un veiktsp ējas pras ības  
1) Galddatori, integr ētie galddatori un piez īmjdatori  
Galddatoru kategorijas  TEC  krit ērijiem.  
Lai noteiktu  TEC  v ērtību, galddatoriem un integr ētajiem galddatoriem j āatbilst šeit defin ētajai A, B, C vai D kategorijai:  
a) A kategorija: visus galddatorus, kas neatbilst B, C vai D kategorijas defin īcijai, attiec ībā uz atbilst ību  ENERGY STAR  
pras ībām uzskata par A kategorijas datoriem;  
b) B kategorija: lai atbilstu B kategorijai, galddatoriem j ābūt: 
— divu fizisku procesora kodolu ekvivalentam, un  
— diviem gigabaitiem (GB) sist ēmas atmi ņas;  
c) C kategorija: lai atbilstu C kategorijai, galddatoriem j ābūt: 
— vair āk nek ā diviem fiziskiem procesora kodoliem.  
Papildus min ētaj ām pras ībām mode ļiem, kas atbilst C kategorijai, j āatbilst vismaz vienai no š ādām konfigur ācij ām:  
— vismaz divi gigabaiti (GB) sist ēmas atmi ņas un/vai  
— diskr ētais  GPU ; 
d) D kategorija: lai atbilstu D kategorijai, galddatoriem  jābūt: 
— vismaz četriem fiziskiem procesora kodoliem.LV  L 63/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
Papildus min ētaj ām pras ībām mode ļiem, kas atbilst D kategorijai, j āatbilst vismaz vienai no š ādām konfigur ācij ām:  
— vismaz četri gigabaiti (GB) sist ēmas atmi ņas un/vai  
— diskr ētais  GPU , kura kadru bufera platums ir liel āks par 128 bitiem.  
Piez īmjdatoru kategorijas  TEC  krit ērijiem.  
Lai noteiktu  TEC  v ērtību, piez īmjdatoriem j āatbilst šeit defin ētajai A, B vai C kategorijai:  
a) A kategorija: visus piez īmjdatorus, kas neatbilst B vai C kategorijas defin īcijai, attiec ībā uz atbilst ību  ENERGY STAR  
pras ībām uzskata par A kategorijas piez īmjdatoriem;  
b) B kategorija: lai atbilstu B kategorijai, piez īmjdatoriem j ābūt: 
— diskr ētajam  GPU ; 
c) C kategorija: lai atbilstu C kategorijai, piez īmjdatoriem j ābūt: 
— diviem vai vair āk nek ā diviem fiziskiem procesora kodoliem,  
— divus gigabaitus (GB) lielai vai liel ākai sist ēmas atmi ņai un  
— diskr ētajam  GPU , kura kadru bufera platums ir liel āks par 128 bitiem.  
TEC  (galddatoru un piez īmjdatoru ražojumu kategorijas).  
Nākamaj ās tabul ās nor ādītas oblig ātās TEC  v ērtības, kas iestr ādātas specifik ācijas 5.0 versij ā. 1. tabul ā nor ādītas 5.0 
versij ā iestr ādātās TEC  pras ības, savuk ārt 2. tabul ā ir nor ādīti koeficienti katram darba rež īmam (pa ražojumu veidiem).  
TEC  apr ēķ ina, izmantojot š ādu formulu.  
E TEC  = (8760/1000) · (P  izsl.  · T  izsl.  + P  miega  · T  miega  + P  dīkst.  · T  dīkst.  ), kur visi P  x ir jaudas v ērtība vatos, visi T  x ir laiks, kas 
izteikts procentos no gada, un TEC E  TEC  ir nor ādīts kilovatstund ās (kWh) un raksturo gada energopat ēriņu, pamato ­
joties uz 2. tabul ā nor ādītajiem rež īmu koeficientiem.  
1. tabula. E  TEC  pras ības – galddatori un piez īmjdatori  
Galddatori un integr ētie galddatori (kWh)  Piez īmjdatori (kWh)  
TEC  (kWh)  A kategorija: ≤ 148,0  A kategorija: ≤ 40,0  
B kategorija: ≤ 175,0  B kategorija: ≤ 53,0  
C kategorija: ≤ 209,0  C kategorija: ≤ 88,5  
D kategorija: ≤ 234,0  
Korekcija atkar ībā no komplekt ācijas  
Atmi ņa 1 kWh (par katru GB virs pamatatmi ņas)  
Pamatatmi ņa: 
A, B un C kategorija: 
2 GB  
D kategorija: 
4 GB  0,4 kWh (par katru GB virs 4)  
Augst ākās klases grafikas 
karte (diskr ētajiem  GPU , kam 
nor ādīts kadru bufera 
platums)  A, B kategorija: 
35 kWh (kadru bufera platums ir 128 biti 
vai maz āk) 
50 kWh (kadru bufera platums p ārsniedz 
128 bitus)  
C, D kategorija: 
50 kWh (kadru bufera platums p ārsniedz 
128 bitus)  B kategorija: 
3 kWh (kadru bufera platums p ārsniedz 
64 bitus)  
Papildu iekš ējā atmi ņa 25 kWh  3 kWhLV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/21
2. tabula. Darba rež īma koeficienti – galddatori un piez īmjdatori  
Galddatori  Piez īmjdatori  
Parastais  Starpniekot ājdators*  Parastais  Starpniekot ājdators*  
T izsl.  55 %  40 %  60 %  45 %  
T miega  5 %  30 %  10 %  30 %  
T dīkst.  40 %  30 %  30 %  25 %  
Piez īme . Starpniekot ājdators  ir dators, kas uztur pilnu t īkla savienojam ību atbilst īgi šo specifik āciju 1. ieda ļā iek ļautajai defin īcijai . Lai, 
izmantojot starpniekošanas koeficientus, sist ēmu uzskat ītu par atbilst īgu ENERGY STAR pras ībām, tai ir j āatbilst nepatent ētas starp ­
niekošanas standarta pras ībām, ko VAA un Eiropas Komisija ir atzinusi par t ādām, kas atbilst ENERGY STAR m ērķiem. Š ādam 
apstiprin ājumam ir j ābūt sp ēkā pirms ražojuma datu iesniegšanas atbilst ības izv ērtēšanai. Papildu inform āciju un test ēšanas pras ības sk. 
3. ieda ļas C da ļā (to datoru atbilst ības apstiprin āšana, kam ir energopat ēriņa vad ības funkcija).  
2) Darbstacijas  
P TEC  (darbstaciju ražojumu kategorija)  
Nākamaj ās tabul ās nor ādītas oblig ātās P  TEC  vērtības, kas iestr ādātas specifik ācijas 5.0 versij ā. 3. tabul ā nor ādītas 5.0 
versij ā iestr ādātās P  TEC  pras ības, savuk ārt 4. tabul ā ir nor ādīti koeficienti katram darba rež īmam. P  TEC  apr ēķ ina, 
izmantojot š ādu formulu.  
P TEC  = 0.35 · P  izsl.  + 0.10 · P  miega  + 0.55 · P  dīkst.  
kur visi P  x ir jaudas v ērtības (vatos).  
3. tabula. P  TEC  pras ības – darbstacijas  
P TEC  ≤ 0.28 · [P  maks.  + (# HDD · 5)]  
4. tabula. Darba rež īma koeficients – darbstacijas  
T izsl.  35 %  
T miega  10 %  
T dīkst.  55 %  
Piez īme. Koeficienti ir ievietoti iepriekš dotaj ā P  TEC  apr ēķ ina formul ā. 
Vair ākas grafikas ier īces (darbstacijas)  
Ja darbstacijas, kas  ENERGY STAR  pras ības izpilda ar vienu grafikas ier īci, apr īko ar vair ākām grafikas ier īcēm, tad – ar 
nosac ījumu, ka papildu aparat ūras konfigur ācija (iz ņemot skaitu) ir identiska – t ās var atbilst  ENERGY STAR  pras ībām. 
Vair āku grafikas ier īču lietojums var b ūt š āds (bet ne tikai š āds): vair āku displeju darbin āšana un resursu apvienošana 
[ganging ] veiktsp ējas paaugstin āšanai, vair āku  GPU  konfigur ācija (piem ēram,  ATI Crossfire , NVIDIA SLI ). Min ētajos 
gad ījumos un l īdz tam, kam ēr SPECviewperf®  atbalst īs vair ākus grafikas pavedienus, ražot āji, neveicot jaunu sist ēmas 
testu, var par ab ām konfigur ācij ām iesniegt ar vienu grafikas ier īci apr īkotu darbstaciju testa datus.  
3) Mazserveri  
Lai noteiktu d īkst āves v ērtības, mazserveriem j āatbilst šeit defin ētajai A vai B kategorijai:  
a) A kategorija. Visus mazserverus, kas neatbilst B kategorijai, attiec ībā uz atbilst ību  ENERGY STAR  pras ībām uzskata 
par A kategorijas mazserveriem;  
b) B kategorija. Lai atbilstu B kategorijai, mazserveriem j ābūt: 
— procesoram(-iem), kam ir vair āk par vienu fizisko kodolu, vai vair āk nek ā vienam atseviš ķam procesoram, un  
— vismaz 1 gigabaitu lielai sist ēmas atmi ņai.LV  L 63/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
6. tabula. Mazserveru efektivit ātes pras ības  
Mazserveru darba rež īmu jaudas pras ības  
Rež īms “Izsl ēgts”: ≤ 2,0 W 
Dīkst āve: 
A kategorija: ≤ 50,0 W 
B kategorija: ≤ 65,0 W  
Funkcija  Papildu jaudas pielaide  
Aktivizešana caur lok ālo t īklu ( WOL ) 
(Piem ēro tikai tad, ja dators pieg ādāts ar iesp ējotu  WOL ) + 0,7 W rež īmam “Izsl ēgts”  
4) Vienk āršotie klientdatori  
Vienk āršoto klientdatoru kategorijas d īkst āves krit ērijiem: lai noteiktu d īkst āves v ērtības, vienk āršotajiem klientdatoriem 
jāatbilst šeit defin ētajai A vai B kategorijai.  
a) A kategorija. Visus vienk āršotos klientdatorus, kas neatbilst B kategorijai, attiec ībā uz atbilst ību  ENERGY STAR  
pras ībām uzskata par A kategorijas vienk āršotajiem klientdatoriem;  
b) B kategorija. Lai atbilstu B kategorijai, vienk āršotajiem klientdatoriem:  
— j āatbalsta lok āla multivides datu kod ēšana un atkod ēšana.  
7. tabula. Vienk āršoto klientdatoru efektivit ātes pras ības  
Vienk āršoto klientdatoru darba rež īmu jaudas pras ības  
Rež īms “Izsl ēgts”: ≤ 2 W 
Miega rež īms  (attiec īgos gad ījumos) : ≤ 2 W 
Dīkst āve: 
A kategorija: ≤ 12,0 W 
B kategorija ≤ 15,0 W  
Funkcija  Papildu jaudas pielaide  
Aktiviz ēšana caur lok ālo t īklu ( WOL ) 
(Piem ēro tikai tad, ja dators pieg ādāts ar iesp ējotu WOL ) + 0,7 W miega rež īmam 
+ 0,7 W rež īmam “Izsl ēgts”  
C. Energopat ēriņa vad ības pras ības  
Ražojumiem ir j āatbilst 8. tabul ā nor ādītaj ām energopat ēriņa vad ības pras ībām, un ir j ātest ē to pieg ādes konfigur ācija.  
8. tabula. Energopat ēriņa vad ības pras ības  
Specifik ācijas pras ība  Piem ēro 
Pieg ādes pras ības  
Miega rež īms  Pieg ādes br īdī miega rež īmam j ābūt iesta ­
tītam t ā, lai dators šaj ā rež īm ā p ārsl ēgtos, 
ja lietot ājs 30 min ūtes nav veicis nek ādas 
darb ības. P ārejot uz miega vai rež īmu 
“Izsl ēgts”, datoriem j āsamazina akt īvo 1 
Gb/s  Ethernet  t īkla savienojumu datu 
pārraides ātrums.  Galddatori  √ 
Integr ēti galddatori  √ 
Piez īmjdatori  √ 
Darbstacijas  √ 
Mazserveri  
Vienk āršotie klientdatori  
Displeja miega rež īms  Ražojumus pieg ādā ar iestat ītu displeja 
miega rež īmu t ā, lai šis rež īms iesl ēgtos, 
ja lietot ājs 15 min ūtes nav veicis nek ādas 
darb ības.  Galddatori  √ 
Integr ēti galddatori  √ 
Piez īmjdatori  √ 
Darbstacijas  √LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/23
Specifik ācijas pras ība  Piem ēro 
Mazserveri (ja ir datora displejs)  √ 
Vienk āršotie klientdatori  √ 
Energopat ēriņa vad ības pras ības attiec ībā uz t īklu  
Aktiviz ēšana caur lok ālo 
tīklu ( WOL ) Visiem datoriem, kas sp ēj izmantot  Ether ­
net , ir j āsp ēj iesp ējot un atsp ējot  WOL  
miega rež īmu.  Galddatori  √ 
Integr ēti galddatori  √ 
Piez īmjdatori  √ 
Darbstacijas  √ 
Mazserveri  √ 
Vienk āršotie klientdatori  (tikai tad, ja 
centr āli p ārvald ītā t īklā programmat ūras 
atjaunin āšanas procesu ierosina, datoram 
atrodoties miega rež īmā vai rež īmā “izsl ēgts”. 
Šī pras ība neattiecas uz vienk āršotajiem 
klientdatoriem, kuru klienta programmat ūras 
atjaunin āšanas standarta sist ēmai nav vaja ­
dz īgs iepl ānot laikposmu, kur ā dators ir 
izsl ēgts.)  √ 
Aktiviz ēšana caur lok ālo 
tīklu ( WOL ) Piem ēro tikai tiem datoriem, kas pieg ādāti pa 
uz ņē mumu kan āliem.  
Datoriem, kas atbalsta  Ethernet , ir j āatbilst 
vienai no š īm pras ībām: 
— ja to ekspluat ācijai izmanto mai ņ­
str āvas barošanas avotu, tie j āpieg ādā 
ar miega rež īma iestat ījumos iesp ē­
jotu  WOL  (t. i., piez īmjdatori var 
autom ātiski atsp ējot  WOL , ja tos 
atvieno no elektrot īkla); vai 
— ja uz ņē mumam dators pieg ādāts ar 
atsp ējotu  WOL , tad datoram j ābūt 
nodrošin ātam ar  WOL  iesp ējošanas 
rež īmu, kas ir pien ācīgi pieejams 
gan no klienta oper ētājsist ēmas lieto ­
tāja saskarnes, gan ar ī caur t īklu.  Galddatori  √ 
Integr ēti galddatori  √ 
Piez īmjdatori  √ 
Darbstacijas  √ 
Mazserveri  √ 
Vienk āršotie klientdatori  (tikai tad, ja 
centr āli p ārvald ītā t īklā programmat ūras 
atjaunin āšanas procesu ierosina, datoram 
atrodoties miega rež īmā vai rež īmā “izsl ēgts”. 
Šī pras ība neattiecas uz vienk āršotajiem 
klientdatoriem, kuru klienta programmat ūras 
atjaunin āšanas standarta sist ēmai nav vaja ­
dz īgs iepl ānot laikposmu, kur ā dators ir 
izsl ēgts.)  √ 
Aktiviz ēšanas p ārvald ība  Piem ēro tikai tiem datoriem, kas pieg ādāti pa 
uz ņē mumu kan āliem.  
Datoriem, kas atbalsta  Ethernet , j āsp ēj 
miega rež īm ā rea ģē t gan uz att ālin ātiem 
(izmantojot t īklu), gan uz ieprogramm ē­
tiem [iestat ītiem] aktiviz ēšanas notiku ­
miem (piem ēram, re āllaika pulkstenis). 
Ja ražot ājs var main īt iestat ījumus (t. i., 
konfigur ēt, izmantojot aparat ūras, nevis 
programmat ūras iestat ījumus), ražot ājs 
nodrošina, ka šos iestat ījumus, izman ­
tojot ražot āja nodrošin ātus r īkus, var 
centraliz ēti main īt atbilst īgi klienta 
vēlm ēm.  Galddatori  √ 
Integr ēti galddatori  √ 
Piez īmjdatori  √ 
Darbstacijas  √ 
Mazserveri  √ 
Vienk āršotie klientdatori  √LV  L 63/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
Visiem datoriem ar aktiviz ētu  WOL  virz ītu pakešu filtri ir j āiesp ējo un j āiestata atbilst īgi r ūpn īcas standarta konfigur ācijai. 
Kam ēr nav pan ākta vienošan ās par vienu (vai vair ākiem) standartiem, partneriem savas virz ītu pakešu filtru konfigur ācijas 
ir j āiesniedz VAA un Eiropas Komisijai public ēšanai t īmek ļa vietn ē, lai t ādējādi veicin ātu diskusijas un standarta konfi ­
gur āciju izstr ādi.  
To datoru atbilst ības apstiprin āšana, kam ir energopat ēriņa vad ības funkcija  
a) Izsl ēgts: test ēšanu veic un zi ņojumu sagatavo par datora rež īmu “Izsl ēgts” t ā pieg ādes konfigur ācij ā. Mode ļus, ko 
pieg ādā ar iesp ējotu  WOL  funkciju rež īmam “Izsl ēgts”, test ē ar iesp ējotu  WOL . Savuk ārt mode ļus, ko pieg ādā ar 
atsp ējotu  WOL  funkciju rež īmam “Izsl ēgts”, test ē ar atsp ējotu  WOL . 
b) Miega rež īms: test ēšanu veic un zi ņojumu sagatavo par datora miega rež īmu t ā pieg ādes konfigur ācij ā. Mode ļus, ko 
tirgo pa 1. ieda ļas V defin īcijai atbilst īgiem uz ņē mumu kan āliem, test ē, tiem atbilst ību apstiprina un tos pieg ādā ar 
iesp ējotu/atsp ējotu  WOL  atbilst īgi 8. tabul ā izkl āstītaj ām pras ībām. Ražojumi, ko pat ērētāji sa ņem tieši no ražot āja 
(izmantojot tikai parastos mazumtirdzniec ības kan ālus), nav j āpieg ādā ar iesp ējotu  WOL  funkciju miega rež īm ā; tos var 
test ēt, tiem var apstiprin āt atbilst ību un tos var pieg ādāt ar iesp ējotu vai atsp ējotu  WOL  funkciju.  
c) Starpniekošana: test ēšanu veic un zi ņojumu sagatavo par galddatora, integr ēta galddatora un piez īmjdatora d īkst āves, 
miega rež īmu un rež īmu “Izsl ēgts” t ā pieg ādes konfigur ācij ā (ar iesp ējotu vai atsp ējotu starpniekošanas funkciju). Lai 
sist ēmu uzskat ītu par atbilstošu  ENERGY STAR  tad, ja starpniekošanai izmanto  TEC  koeficientus, tai ir j āatbilst 
starpniekošanas standartam, ko VAA un Eiropas Komisija atzinušas par atbilst īgu  ENERGY STAR  m ērķiem. Š ādam 
apstiprin ājumam ir j ābūt sp ēkā pirms ražojuma datu iesniegšanas atbilst ības izv ērtēšanai.  
Klienta programmat ūras un p ārvald ības pakalpojumu pieejam ības iepriekš ēja nodrošin āšana  
Partneri ir atbild īgi par to, lai ražojumus test ētu un to atbilst ību noteiktu, izmantojot pieg ādes konfigur āciju. Ja ražojums 
šaj ā posm ā atbilst  ENERGY STAR  pras ībām un tiek apstiprin āta t ā atbilst ība  ENERGY STAR , to var mar ķē t k ā ENERGY 
STAR  atbilstošu ražojumu.  
Ja klients partneri nol īdzis iel ādēt klienta izraudz ītu att ēlu, partnerim j ārīkojas š ādi:  
— partnerim ir j āinform ē klients par to, ka partnera ražojums ar klienta izraudz īto att ēlu var neatbilst  ENERGY STAR  
pras ībām ( ENERGY STAR  tīmek ļa vietn ē ir public ēts klientiem s ūtām ās v ēstules paraugs),  
— partnerim klients ir j āmudina p ārbaud īt, vai ražojums atbilst  ENERGY STAR  pras ībām.  
Lietot āja inform ācijas pras ības  
Lai nodrošin ātu to, ka pirc ēji/lietot āji ir pien ācīgi inform ēti par energopat ēriņa vad ības priekšroc ībām, ražot ājs visiem 
datoriem pievieno vienu no šiem dokumentiem:  
— vai nu pap īra, vai elektroniskaj ā lietot āja rokasgr āmat ā public ēta inform ācija par  ENERGY STAR  un energopat ēriņa 
vad ības priekšroc ībām. Inform ācijai j āatrodas lietot āja rokasgr āmatas s ākuma da ļā; vai  
— iepakojum ā ievietots informat īvs materi āls par  ENERGY STAR  un energopat ēriņa vad ības priekšroc ībām.  
Abos variantos j āsniedz vismaz š āda inform ācija:  
— nor āde par to, vai pieg ādes konfigur ācij ā datoriem ir iesp ējota energopat ēriņa vad ības funkcija, un k ādi ir energopa ­
tēriņa vad ības funkcijas iestat ījumi (vai nu sist ēmas standarta iestat ījumi, vai nor āde par to, ka standarta iestat ījumi 
atbilst  ENERGY STAR  optim ālas energopat ēriņa ekonomijas programmas ieteiktajai  ENERGY STAR  pras ībai par maz āk 
nek ā 15 min ūšu ilgu displeja nelietošanu un maz āk nek ā 30 min ūti ilgu datora nelietošanu); un  
— k ā pareizi aktiviz ēt datoru no miega rež īma.  
D. Br īvpr ātīgi izpild āmas pras ības  
Lietot āja saskarne  
Lai gan š īs pras ības nav oblig ātas, ražot ājiem tiek stingri ieteikts ražojumus izstr ādāt atbilstoši energopat ēriņa vad ības 
lietot āja saskarnes standartam – standartam IEEE 1621 (ofici ālais nosaukums – “Lietot āja saskarnes elementu standarts to 
elektronisko ier īču energopat ēriņa vad ībai, kuras izmanto biroja/pat ērētāju vid ē”). Atbilst ība standartam IEEE 1621 nodro ­ 
šin ās to, ka visu elektronisko ier īču energopat ēriņa vad ības ier īces ir harmoniz ētākas un intuit īvāk apkalpojamas. Papildu 
inform āciju par standartu skat īt http://eetd.LBL.gov/Controls.  
4. Test ēšanas proced ūras  
Ražot ājiem j āveic testi un pašiem j āsertific ē tie mode ļi, kas atbilst  ENERGY STAR  pamatnost ādn ēm.  
— Attiec ībā uz testu norisi partneris ap ņemas izmantot 9. tabul ā nor ādītās testa proced ūras.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/25
— Testu rezult āti j āziņo attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai.  
Turpin ājum ā nor ādītas papildu test ēšanas un zi ņošanas pras ības.  
1. Cik iek ārtām j āveic  TEC  vai d īkst āves rež īma tests.  
Sākum ā ražot āji var test ēt tikai vienas iek ārtas atbilst ību. Ja pirm ās test ētās iek ārtas energopat ēriņš ir vien āds vai maz āks 
par  TEC  vai d īkst āves rež īma pras ībās nor ādīto energopat ēriņu, turkl āt starp ība starp maksim ālo pie ļaujamo energopat ē­
riņu un testa rezult ātu ir 10 % (vai maz āk) no maksim ālā pie ļaujam ā energopat ēriņa, tad j ātest ē v ēl viena identiski 
konfigur ēta t ā paša mode ļa iek ārta. Ražot ājiem ir pien ākums pazi ņot abu iek ārtu testa rezult ātus. Lai apstiprin ātu 
atbilst ību  ENERGY STAR , ab ām iek ārtām j āatbilst attiec īgā ražojuma vai ražojuma kategorijas  TEC  vai d īkst āves rež īma 
pras ībām par maksim ālo energopat ēriņu. 
Piez īme. Min ētie papildu testi ir j āveic tikai, lai apstiprin ātu atbilst ību  TEC  pras ībām (galddatori, integr ētie galddatori, 
piez īmjdatori un darbstacijas) un d īkst āves rež īma pras ībām (mazserveri, vienk āršotie klientdatori); ja piem ēro š ādas 
pras ības, tad miega rež īm ā un rež īm ā “Izsl ēgts” j ātest ē tikai viena iek ārta. Šo pieeju s īkāk ilustr ē š ādi piem ēri.  
1. piem ērs. A kategorijas galddatora  TEC  v ērtībai j ābūt 148,0 kWh vai maz āk; t ādējādi 133,2 kWh ir 10 % robežv ērtība, 
kuru p ārsniedzot ir j āveic papildu tests.  
— Ja pirm ās iek ārtas testa rezult āts ir 130 kWh, papildu tests nav j āveic un mode ļa atbilst ība ir apstiprin āta (130 kWh ir 
par 12 % efekt īvāk, nek ā paredz ēts specifik ācij ā, un t āpēc neatrodas 10 % diapazon ā). 
— Ja pirm ās iek ārtas testa rezult āts ir 133,2 kWh, papildu tests nav j āveic un mode ļa atbilst ība ir apstiprin āta 
(133,2 kWh ir tieši par 10 % efekt īvāk, nek ā paredz ēts specifik ācij ā). 
— Ja pirm ās iek ārtas testa rezult āts ir 135 kWh, tad, lai apstiprin ātu atbilst ību, ir j āveic papildu tests (135 kWh ir tikai 
par 9 % efekt īvāk, nek ā paredz ēts specifik ācij ā, un t āpēc atrodas 10 % diapazon ā). 
— Ja p ēc tam divu iek ārtu testa rezult āts ir 135 kWh un 151 kWh, modelis  neatbilst  ENERGY STAR  pras ībām (kaut ar ī 
vid ējais aritm ētiskais ir 143 kWh), jo viena no v ērtībām p ārsniedz  ENERGY STAR  specifik ācij ā nor ādīto v ērtību.  
— Ja p ēc tam divu iek ārtu testa rezult āts ir 135 un 147 kWh, modelis  atbilst  ENERGY STAR  pras ībām, jo abas v ērtības 
atbilst  ENERGY STAR  specifik ācij ā nor ādītajai v ērtībai, proti, 148,0 kWh.  
2. piem ērs. A kategorijas mazserveru d īkst āves energopat ēriņam ir j ābūt 50 W vai maz ākam; t ātad 45 W ir 10 % 
robežv ērtība, kuru p ārsniedzot, ir j āveic papildu tests. Veicot mode ļa atbilst ības apstiprin āšanas testus, var ētu rasties 
šādas situ ācijas.  
— Ja pirm ās iek ārtas testa rezult āts ir 44 W, papildu tests nav j āveic un mode ļa atbilst ība ir apstiprin āta (44 W ir par 
12 % efekt īvāk, nek ā paredz ēts specifik ācij ā, un t ādējādi neatrodas 10 % diapazon ā). 
— Ja pirm ās iek ārtas testa rezult āts ir 45 W, papildu tests nav j āveic un mode ļa atbilst ība ir apstiprin āta (45 W ir prec īzi 
par 10 % efekt īvāk, nek ā paredz ēts specifik ācij ā). 
— Ja pirm ās iek ārtas testa rezult āts ir 47 W, tad, lai apstiprin ātu atbilst ību, ir j āveic papildu tests (47 W ir tikai par 6 % 
efekt īvāk, nek ā paredz ēts specifik ācij ā, un t āpēc atrodas 10 % diapazon ā). 
— Ja p ēc tam divu iek ārtu testa rezult āts ir 47 W un 51 W, modelis neatbilst  ENERGY STAR  – lai gan vid ējais 
aritm ētiskais ir 49 W – jo viens no testa rezult ātiem (51 W) p ārsniedz  ENERGY STAR  specifik ācij ā nor ādīto maksi ­
m ālo v ērtību.  
— Ja divu iek ārtu testa rezult āts ir 47 W un 49 W, modelis atbilst  ENERGY STAR , jo abas v ērtības atbilst  ENERGY STAR  
specifik ācij ā nor ādītajai v ērtībai, proti, 50 W.  
2. Mode ļi, kas var darboties ar vair ākiem spriegumiem/mai ņstr āvas frekvenc ēm  
Ražot āji test ē savus ražojumus, ņemot v ērā tirgu(-us), kur ā(-os) mode ļus p ārdos un reklam ēs k ā ENERGY STAR  atbilstošus 
mode ļus.  
Attiec ībā uz ražojumiem, kurus p ārdod k ā ENERGY STAR  ražojumus vair ākos starptautiskajos tirgos un kuru tehniskos 
datus t āpēc nor āda vair ākiem ieejas spriegumiem, ražot ājiem j āveic testi un j āsniedz inform ācija par energopat ēriņu vai 
efektivit āti vis ās attiec īgaj ās sprieguma/frekven ču kombin ācij ās. Piem ēram, ražot ājam, kas nos ūta t ā paša mode ļa ražojumu 
gan uz Amerikas Savienotaj ām Valst īm, gan Eiropu, ir j āveic m ērījumi, j ānodrošina atbilst ība specifik ācijai un j āpazi ņoLV  L 63/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
test ēšanas rezult āti gan 115 V/60 Hz, gan 230 V/50 Hz mai ņstr āvai, lai attiec īgo modeli var ētu apstiprin āt k ā ENERGY 
STAR  modeli abos tirgos. Ja modelis atbilst  ENERGY STAR  pras ībām tikai vien ā sprieguma/frekvences kombin ācij ā 
(piem ēram, 115 V/60 Hz), tad to k ā ENERGY STAR  modeli dr īkst apstiprin āt un reklam ēt tikai tajos re ģionos, kuros 
izmanto test ēšan ā lietoto sprieguma/frekvences kombin āciju (piem ēram, Zieme ļamerika un Taiv āna).  
9. tabula. Test ēšanas proced ūras  
Ražojuma kategorija  Specifik ācijas pras ība  Testa p ārskats  Avots  
Visi datori  Barošanas avota efektivit āte Iekš ējs barošanas avots: Iekš ējā barošanas 
avota energoefektivit ātes visp ārējā testa 
protokols, 6.4.2. versija (Generalised 
Internal Power Supply Efficiency Test 
Protocol Rev. 6.4.2)  
Ārējs barošanas avots:  ENERGY 
STAR  test ēšanas pa ņē miens ārējiem 
barošanas avotiem  
Piez īme. Ja saist ībā ar iekš ēja barošanas 
avota testu vajadz īga papildu inform āci­
ja/proced ūra – papildus iekš ēja baro ­ 
šanas avota energoefektivit ātes protokol ā 
izkl āstītajai inform ācijai/proced ūrai –, 
tad partneru pien ākums ir attiec īgi 
VAA vai Eiropas Komisijai p ēc piepras ī­
juma sniegt zi ņas par ražojuma pietei ­
kum ā nor ādīto testa konfigur āciju, kas 
izmantota, lai ieg ūtu datus par iekš ēju 
barošanas avotu.  Iekš ējs barošanas avots: 
www. 
efficientpowersupplies.org 
Ārējs barošanas avots: 
www.energystar.gov/ 
powersupplies  
Galddatori, integr ētie 
datori un piez īmjda ­
tori  E TEC  (izmantojot m ērījumus 
rež īm ā “Izsl ēgts”, miega 
rež īm ā un d īkst āves rež īm ā) ENERGY STAR  datoru test ēšanas 
metode (5.0 versija), I pielikums, III 
ieda ļa A papildin ājums  
Darbstacijas  P  TEC  (izmantojot m ērījumus 
rež īm ā “Izsl ēgts”, miega 
rež īm ā, d īkst āves un maksi ­
m ālā energopat ēriņa rež ī­
m ā) ENERGY STAR  datoru test ēšanas 
metode (5.0 versija), I pielikums, III 
līdz IV ieda ļa 
Mazserveri  Rež īms “Izsl ēgts” un 
dīkst āve  ENERGY STAR  datoru test ēšanas 
metode (5.0 versija), I pielikums, III 
ieda ļa 
Vienk āršotie klientda ­
tori  Rež īms “Izsl ēgts”, miega 
rež īms un d īkst āve  ENERGY STAR  datoru test ēšanas 
metode (5.0 versija), I pielikums, III 
ieda ļa 
3. Ražojumu grupu [saimju] atbilst ības apstiprin āšana  
Ja specifik ācij ā izmai ņu nav, tad mode ļiem, kuri nav main īti vai kuriem sal īdzin ājum ā ar iepriekš ējā gad ā p ārdotajiem 
mode ļiem atš ķiras tikai gal īgā apdare, atbilst ību joproj ām var apstiprin āt, neiesniedzot jaunus testu datus, ja nemain ās to 
konfigur ācija. Ja vair ākas ražojuma mode ļa konfigur ācijas vai tipi tirg ū laisti k ā ražojumu “saime” vai s ērija, tad partneris 
par modeli var zi ņot un ražojuma atbilst ību apstiprin āt ar vienu mode ļa numuru, ja vien visi attiec īgās saimes vai s ērijas 
mode ļi atbilst vienai no š īm pras ībām.  
— T ādu datoru atbilst ību, kas b ūvēti uz vienas platformas un vis ādā zi ņā  ir identiski (iz ņemot korpusu un kr āsu), var 
apstiprin āt, iesniedzot testa datus par vienu, reprezentat īvu modeli.  
— Ja tirg ū laistas vair ākas mode ļa konfigur ācijas, tad partneris par ražojumu var zi ņot un apstiprin āt ražojuma atbilst ību 
ar vienu mode ļa identifikatoru (kas raksturo visaugst ākā energopat ēriņa konfigur āciju saim ē), nevis apstiprin āt katru 
atseviš ķu saimes modeli; reprezentat īvajai konfigur ācijai j āraksturo visliel ākais ražojuma mode ļa energopat ēriņš. Šaj ā 
gad ījum ā visliel ākā energopat ēriņa konfigur āciju veido: visjaud īgākais procesors, maksim ālā atmi ņas konfigur ācija, 
visjaud īgākais  GPU  utt. Sist ēm ām, kuras atbilst vair āku kategoriju defin īcij ām (sk. 3. ieda ļas B punktu), atkar ībā noLV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/27
konkr ētās konfigur ācijas ražot āju pien ākums ir sniegt zi ņas par augst ākā energopat ēriņa konfigur āciju vis ām t ām 
kategorij ām, kur ās tie v ēlas apstiprin āt sist ēmas atbilst ību. Piem ēram, lai  ENERGY STAR  pieš ķirtu sist ēmai, ko iesp ē­
jams konfigur ēt vai nu k ā A kategorijas, vai B kategorijas galddatoru, ir j āiesniedz zi ņas par abu kategoriju augst ākā 
energopat ēriņa konfigur āciju. Ja ražojumu iesp ējams konfigur ēt t ā, lai tas atbilstu vis ām trim kategorij ām, tad j āie­
sniedz dati par visu tr īs kategoriju augst ākā energopat ēriņa konfigur āciju. Ražot āji ir atbild īgi par to, lai ar ī visu p ārējo 
saimes mode ļu energoefektivit āte atbilstu iesniegtajiem datiem, tostarp ar ī to mode ļu energoefektivit āte, kuri nav 
test ēti vai kuru dati nav iesniegti.  
Vis ām ar ražojuma mode ļa apz īm ējumu saist ītaj ām iek ārtām/konfigur ācij ām, kur ām partneris v ēlas sa ņem  ENERGY STAR , 
ir j āatbilst  ENERGY STAR  pras ībām. Ja partneris v ēlas apstiprin āt t āda mode ļa atbilst ību, kam ir alternat īvas konfigur ācijas, 
kas neatbilst  ENERGY STAR , tad partnera pien ākums ir  ENERGY STAR  atbilstošaj ām konfigur ācij ām pieš ķirt identifika ­
toru, kur ā iek ļauts mode ļa nosaukums/numurs, ko partneris pieš ķīris tikai un vien īgi ENERGY STAR  atbilstoš ām konfi ­
gur ācij ām. Tirgved ības/tirdzniec ības materi ālos un  ENERGY STAR  atbilstošo ražojumu sarakst ā atbilstošajai konfigur ācijai 
vienm ēr nor āda min ēto identifikatoru (piem ēram, mode ļa numuru A1234 pieš ķir pamatkonfigur ācij ām, bet A1234-ES 
pieš ķir ENERGY STAR  atbilstoš ām konfigur ācij ām).  
5.  Sp ēkā st āšan ās diena  
Par nol īguma sp ēkā st āšan ās dienu uzskata dienu, kur ā ražot āji dr īkst s ākt nor ādīt ražojumu atbilst ību  ENERGY STAR . 
Galddatori, integr ētie galddatori, piez īmjdatori, darbstacijas, mazserveri  
Attiec ībā uz  galddatoriem, integr ētiem galddatoriem, piez īmjdatoriem, darbstacij ām, mazserveriem un vienk āršotajiem klientdatoriem 
ENERGY STAR  5.0 versija st ājas sp ēkā 2009. gada 1. j ūlijā. Lai ražojumus uzskat ītu par atbilstošiem  ENERGY STAR , 
visiem ražojumiem (tostarp mode ļiem, kam atbilst ība s ākotn ēji apstiprin āta saska ņā  ar 4.0 versiju), kas izgatavoti 2009. 
gada 1. j ūlijā vai v ēlāk, ir j āatbilst 5.0 versijas pras ībām. Lai sa ņemtu  ENERGY STAR  mar ķē jumu, sp ēļu konsol ēm, kuras 
izgatavotas 2010. gada 1. j ūlijā vai v ēlāk, ir j āatbilst 5.0 versijas pras ībām. Visi iepriekš ējie nol īgumi, kas attiecas uz  
ENERGY STAR  atbilstošiem datoriem, zaud ē sp ēku 2009. gada 30. j ūnij ā. 
6.  Specifik āciju turpm ākā p ārskat īšana  
VAA un Eiropas Komisija patur ties ības p ārskat īt specifik ācijas, ja tehnolo ģiskas un/vai tirgus izmai ņas ietekm ē to 
lietder īgumu attiec ībā uz pat ērētājiem, nozari vai vidi. Iev ērojot pašreiz ējo politiku, šo specifik āciju p ārskat īs, apspriežoties 
ar nozaru p ārst āvjiem. Gad ījum ā, ja specifik āciju p ārskata, l ūdzam ņemt v ērā, ka atbilst ība  ENERGY STAR  netiek auto ­
m ātiski pieš ķirta uz visu mode ļa ražošanas laiku. Lai ražojuma modelim pieš ķirtu  ENERGY STAR , modelim ir j āatbilst t ās 
ENERGY STAR  specifik ācijas pras ībām, kura ir sp ēkā mode ļa izgatavošanas dien ā.LV  L 63/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
A papildin ājums  
ENERGY STAR  testa proced ūra datoru energopat ēriņa noteikšanai rež īm ā “Izsl ēgts”, miega rež īm ā un d īkst āvē 
M ērot rež īma “Izsl ēgts”, miega rež īma un d īkst āves energopat ēriņa l īmeni, lai noteiktu, vai datora parametri atbilst  
ENERGY STAR  datoru specifik ācijas 5.0 versij ā nor ādītajam diapazonam, j ārīkojas š ādi: partneriem j ām ēra datora pieg ādes 
konfigur ācijas reprezentat īva parauga parametri. Tom ēr partnerim nav j āņ em v ērā energopat ēriņa izmai ņas, ko datora 
lietot ājs p ēc ražojuma ieg ādes pan āk, pievienojot komponentus un mainot BIOS un/vai programmnodrošin ājuma iesta ­
tījumus.  Paredz ēts, ka š īs proced ūras posmus izpilda izkl āstītaj ā sec ībā un test ētie rež īmi vajadz ības gad ījum ā nor ādīti ar mar ķē jumu.  
Datori j ātest ē to pieg ādes konfigur ācij ā un ar pieg ādes iestat ījumiem, iz ņemot gad ījumus, kad šaj ā A papildin ājum ā 
iek ļautaj ā testa proced ūrā noteikts cit ādi. Tie posmi, kuros izmantojama cita konfigur ācija/iestat ījumi, atz īm ēti ar zvaig ­
zn īti (“*”).  
I. Defin īcijas  
Ja nav nor ādīts cit ādi, visi šaj ā dokument ā lietotie termini atbilst “ ENERGY STAR  pieš ķiršanas krit ēriji datoriem” 5.0 
versij ā iek ļautaj ām defin īcij ām.  
1.  UUT . UUT  ir akron īms terminam “test ējam ā iek ārta” [ unit under test ], un šaj ā gad ījum ā tas ir dators, ko test ē. 
2.  UPS . UPS ir akron īms terminam “nep ārtrauktas barošanas avots”, un tas noz īm ē no p ārveidot ājiem, p ārsl ēgiem un 
ener ģijas uzkr ājējiem, piem ēram, akumulatoriem, sast āvošu ier īci, kura nodrošina str āvas padeves nep ārtraukt ību 
galven ā barošanas avota atteices gad ījum ā. 
II.  Test ēšanas pras ības  
1.  Apstiprin āts m ērinstruments  
Apstiprin ātajiem m ērinstrumentiem ir š ādi parametri (  1 ): 
— jaudas jut ība – 1 mW vai augst āka;  
— pieejamais str āvas amplit ūdas koeficients – 3 vai vair āk t ā nomin ālaj ā diapazon ā; un  
— str āvas diapazona zem ākā robeža – 10 mA vai maz āk. 
Papildus iepriekš min ētajiem ieteicami š ādi raksturlielumi:  
— frekven ču raksturl īkne – vismaz 3 kHz; un  
— kalibr ēšana saska ņā  ar standartu, kas atbilst ASV Nacion ālā Standartu un tehnolo ģijas instit ūta ( NIST ) standartiem.  
Tāpat v ēlams, lai m ērinstrumenti sp ētu prec īzi izm ērīt vid ējo energopat ēriņu jebkur ā lietot āja izraudz ītā laikposm ā 
(parasti veicot iekš ēju matem ātisku apr ēķ inu, kur summ āro izm ērīto ener ģiju dala ar laiku – t ā ir visprec īzākā pieeja). 
Alternat īvs risin ājums b ūtu m ērinstruments, kurš jebkur ā lietot āja izraudz ītā laikposm ā ener ģiju sp ēj apr ēķ in āt 
saska ņā  ar š ādiem parametriem: 0,1 mWh liela vai maz āka energopat ēriņa jut ība, apr ēķ inu laika skalas vien ība ir 
1 sekunde vai maz āks laika posms.  
2.  Precizit āte 
Jaudai, kas ir 0,5 W vai liel āka, m ērījumu nenoteikt ība 95 % ticam ības l īmen ī nep ārsniedz 2 %. Par 0,5 W maz ākas 
jaudas m ērījumus veic ar nenoteikt ību, kura ar 95 % ticam ību ir 0,01 W vai maz āka. Jaudas m ērinstrumenta izš ķirt ­
sp ēja ir:LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/29  
( 1 ) Apstiprin āto m ērinstrumentu raksturlielumi ņemti no IEC 62301 Ed 1.0: Nodroses rež īma energopat ēriņa m ērīšana
— 0,01 W vai lab āka 10 W vai maz ākas jaudas m ērījumos,  
— 0,1 W vai lab āka, m ērot jaudu no 10 W l īdz 100 W, un  
— 1 W vai lab āka, m ērot par 100 W liel āku jaudu.  
Visi jaudas m ērījumu rezult āti j āizsaka vatos un j ānoapa ļo l īdz div ām z īm ēm aiz komata. Ja jaudas m ērījuma rezult āts 
ir 10 W vai liel āks, tad rezult ātu re ģistr ē, nor ādot tr īs z īm īgos ciparus.  
3.  Test ēšanas apst ākļi 
Barošanas spriegums:  Zieme ļamerika/Taiv āna:  115 V (± 1 %) mai ņstr āva, 60 Hz (± 1 %)  
Eiropa/Austr ālija/Jaunz ēlande:  230 V (± 1 %) mai ņstr āva, 50 Hz (± 1 %)  
Jap āna:  100 V (± 1 %) mai ņstr āva, 50 Hz (± 1 %)/ 
60 Hz (± 1 %)  
Piez īme.  Ražojumiem, kas paredz ēti maksim ā­
lajai jaudai > 1,5 kW, pie ļaujam ās sprieguma 
pielaides ir ± 4 %  
Summ ārie harmoniskie 
krop ļojumi ( THD – Total 
Harmonic Distortion ) 
(spriegumam):  < 2 %  THD  (< 5 % ražojumiem ar nomin ālo maksim ālo jaudu > 1,5 kW)  
Vides temperat ūra:  23 °C ± 5 °C  
Relat īvais mitrums:  10–80 %  
Atsauce: IEC 62301 “Sadz īves elektroiek ārtas – nodroses rež īma energopat ēriņa m ērīšana, 4.2., 4.3. un 4.4. ieda ļa) 
4.  Testa konfigur ācija  
Datora energopat ēriņu m ēra un test ē no mai ņstr āvas avota uz  UUT . 
Ja UUT  atbalsta  Ethernet , tad tam j ābūt savienotam ar  Ethernet  t īkla komutatoru, kas atbalsta  UUT Ethernet  datu 
pārraides ātruma diapazonu. T īkla savienojumam visu testu laik ā jābūt akt īvam.  
III.  Rež īma “Izsl ēgts”, miega rež īma un d īkst āves rež īma testa proced ūra visiem datoriem  
Datora mai ņstr āvas pat ēriņa m ērījumu veic š ādi:  
UUT sagatavošana  
1. Re ģistr ē UUT  ražot āju un mode ļa nosaukumu.  
2. Nodrošina, ka  UUT  ir savienots ar t īkla resursiem, k ā nor ādīts turpin ājum ā, un ka  UUT  šo akt īvo savienojumu 
saglab ā visu test ēšanas laiku, iz ņemot īslaic īgus p ārtraukumus, mainoties datu p ārraides ātrumam.  
a) Galddatoriem, integr ētajiem galddatoriem un piez īmjdatoriem j ābūt savienotiem ar akt īvu  Ethernet  (IEEE 802.3) 
tīkla komutatoru, k ā paredz ēts II ieda ļā “Testa konfigur ācija”. Datoram šis akt īvais savienojums ar komutatoru 
jāsaglab ā visu test ēšanas laiku, ne ņemot v ērā īslaic īgus p ārtraukumus, mainoties datu p ārraides ātrumam. Ja dators 
neatbalsta  Ethernet , tad tam visu testa laiku j āuztur akt īvs bezvadu t īkla savienojums ar bezvadu t īkla maršrut ētāju 
vai t īkla piek ļuves punktu.  
b) Mazserveriem j ābūt savienotiem ar akt īvu  Ethernet  (IEEE 802.3) t īkla komutatoru, k ā paredz ēts II ieda ļā “Testa 
konfigur ācija”, un savienojumam ir j ābūt akt īvam.  
c) Vienk āršotajiem klientdatoriem, izmantojot akt īvu  Ethernet  (IEEE 802.3) t īkla komutatoru, j ābūt savienotiem ar 
akt īvu serveri un uz tiem j ābūt start ētai termin āļa/att ālin ātās pieejas programmat ūrai.LV  L 63/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
3. Apstiprin ātu m ērinstrumentu, kas sp ēj m ērīt faktisko jaudu, pievieno mai ņstr āvas avotam, kam testam veikšanas 
nol ūkā ir iestat īts vajadz īgais spriegums un frekvence.  
4. UUT  piesl ēdz pie m ērinstrumenta kontaktrozetes. Starp m ērinstrumentu un  UUT  nedr īkst b ūt piesl ēgti ne pagari ­
nātāji, ne  UPS . Lai tests b ūtu der īgs, m ērinstrumentu neatvieno, kam ēr nav re ģistr ēti visi rež īma “Izsl ēgts”, miega 
rež īma un d īkst āves energopat ēriņa dati.  
5. Re ģistr ē mai ņstr āvas spriegumu un frekvenci.  
6. S ākn ē datoru un sagaida, l īdz oper ētājsist ēma ir piln ībā iel ādēta. Ja vajadz īgs, izpilda oper ētājsist ēmas s ākotn ējo 
iestat īšanu un gaida, l īdz dat ņu s ākotn ējā indeks ēšana un p ārējie vienreiz ēji/regul āri izpild āmie procesi ir izpild īti.  
7. Re ģistr ē pamata inform āciju par datora konfigur āciju – datora tipu, oper ētājsist ēmas nosaukumu un versiju, procesora 
tipu un darb ības ātrumu, kop ējās un pieejam ās fizisk ās atmi ņas apjomu utt.  
8. Re ģistr ē pamatinform āciju par videokarti vai grafikas mikrosh ēmojumu (ja t āds ir) – videokartes/grafikas mikrosh ē­
mojuma nosaukumu, kadru bufera platumu, izš ķirtsp ēju, ieb ūvētās atmi ņas apjomu un bitus uz pikseli.  
9. * Nodrošina, ka test ējamai iek ārtai ir pieg ādes konfigur ācija, tostarp, ka tai ir visas attiec īgās pal īgier īces, iesp ējota 
WOL un instal ēta pieg ādes standartprogrammat ūra. Testu laik ā UUT  vajadz ētu b ūt konfigur ētai atbilst īgi š ādām 
pras ībām.  
a) Galddatoru sist ēmas, kuras pieg ādātas bez pal īgier īcēm, apr īko ar standarta peli, tastat ūru un ārējo datora displeju.  
b) Piez īmjdatoru konfigur ācij ā jābūt vis ām pieg ādes konfigur ācij ā ietilpstošaj ām pal īgier īcēm, un, ja piez īmjdators 
apr īkots ar ieb ūvētu r ādītājier īci vai ciparot āju, tad nav vajadz īga papildu tastat ūra vai pele.  
c) Testu laik ā no piez īmjdatora j ābūt iz ņemtai akumulatoru baterijai(- ām). Sist ēm ām, kas bez akumulatoru baterijas 
nedarbojas, testu var veikt ar piln īgi uzl ādētu(- ām) akumulatoru bateriju(- ām), ar nosac ījumu, ka šo konfigur āciju 
nor āda testa rezult ātu zi ņojum ā. 
d) Bez pal īgier īcēm pieg ādāti mazserveri un vienk āršotie klientdatori j āapr īko ar standarta peli, tastat ūru un ārēju 
datora displeju (ja serverim ir displeja piesl ēgvieta).  
e) Ja dators sp ēj izmantot  Ethernet , tad testu laik ā jāatsl ēdz bezvadu sakaru ier īču barošana. Šis nosac ījums attiecas uz 
bezvadu t īkla adapteriem (piem ēram, 802.11) un “ier īce – ier īce” tipa bezvadu protokoliem. Savuk ārt, ja dators 
neatbalsta  Ethernet , tad LAN bezvadu sakaru ier īcēm (piem ēram, IEEE 802.11) testa laik ā jābūt iesl ēgt ām, un t ām 
jāuztur akt īvs bezvadu savienojums ar bezvadu t īkla maršrut ētāju vai t īkla piek ļuves punktu, turkl āt savienojumam 
jāatbalsta k ā zem ākais, t ā augst ākais klienta sakaru ier īces datu p ārraides ātrums vis ā test ēšanas laik ā. 
f) D īkst āves testa laik ā nedr īkst notikt prim āro cieto disku energopat ēriņa vad ība, t. i., rot ācijas ātruma samazin āšana 
(spun-down  – pa ņē miens, ar kuru samazina energopat ēriņu), iz ņemot tad, ja tajos ieb ūvēta energoneatkar īga 
kešatmi ņa (piem ēram, hibr īdie cietie diski). Ja pieg ādes konfigur ācij ā ietilpst vair āki iekš ējie cietie diski, tad 
sekund āros iekš ējos cietos diskus dr īkst test ēt ar iesp ējotu energopat ēriņa vad ības funkciju pieg ādes konfigur ācij ā. 
Ja pieg ādes konfigur ācij ā energopat ēriņa vad ība papildu cietajiem diskiem nav iesp ējota, tie j ātest ē bez iesp ējotas 
energopat ēriņa vad ības funkcijas.  
10. Datora displeju energopat ēriņa iestat ījumi (nemainot citus energopat ēriņa vad ības iestat ījumus) j ākonfigur ē atbilst īgi 
šīm pamatnost ādn ēm.  
a) Datori ar ārējo datora displeju (vairums galddatoru): datora displeja energopat ēriņa vad ības rež īmu iestata t ā, lai 
datora displejs neizsl ēgtos, un t ādējādi nodrošin ātu, ka tas ir iesl ēgts visu d īkst āves testa laiku, k ā nor ādīts 
turpin ājum ā.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/31
b) Datori ar integr ētu datora displeju (piez īmjdatori un integr ētas sist ēmas): energopat ēriņa vad ības rež īmu iestata t ā, 
lai monitors izsl ēgtos p ēc vienas min ūtes.  
11. Izsl ēdz  UUT . 
Rež īma “Izsl ēgts” test ēšana  
12. Kad  UUT  ir izsl ēgts un atrodas rež īm ā “Izsl ēgts”, m ērinstrumentu iestata t ā, lai faktisk ā energopat ēriņa r ādījumu 
nolas īšanas interv āls b ūtu viena sekunde vai maz āk. Energopat ēriņa r ādījumus nolasa piecas min ūtes un re ģistr ē šo 
piecu min ūšu laik ā ieg ūto r ādījumu vid ējo aritm ētisko v ērtību (  2 ). 
Dīkst āves rež īma test ēšana  
13. Iesl ēdz datoru un s āk re ģistr ēt pag ājušo laiku vai nu no datoru iesl ēgšanas br īža, vai t ūlīt p ēc tam, kad beidzies 
pieteikšan ās process [log-in], ja pieteikšan ās vajadz īga sist ēmas piln īgai s ākn ēšanai. Kad pieteikšan ās process ir 
pabeigts un oper ētājsist ēma ir piln īgi iel ādēta un gatava darbam, aizver visus start ēto programmu logus, lai ieg ūtu 
oper ētājsist ēmas darbvirsmas standarta ekr ānatt ēlu vai tam l īdzv ērtīgu ekr ānatt ēlu, kas liecina par to, ka dators ir 
gatavs darbam. Piecas l īdz 15 min ūtes p ēc oper ētājsist ēmas s ākotn ējās iel ādes vai pieteikšan ās procesa beig ām s āk 
nolas īt faktiskos energopat ēriņa r ādījumus (interv āls – vismaz viens m ērījums sekund ē). Energopat ēriņa r ādījumus 
nolasa piecas min ūtes un re ģistr ē šo piecu min ūšu laik ā ieg ūto r ādījumu vid ējo aritm ētisko v ērtību.  
Miega rež īma test ēšana  
14. P ēc d īkst āves testa pabeigšanas p āriet uz datora miega rež īmu. Vajadz ības gad ījum ā m ērinstrumentu atiestata, tad s āk 
nolas īt faktiskos energopat ēriņa r ādījumus (interv āls – vismaz viens m ērījums sekund ē). Energopat ēriņa r ādījumus 
nolasa piecas min ūtes un re ģistr ē šo piecu min ūšu laik ā ieg ūto r ādījumu vid ējo aritm ētisko v ērtību.  
15. Ja test ē miega rež īmu gan ar iesp ējotu, gan ar atsp ējotu  WOL , tad aktiviz ē datoru no miega rež īma un ar oper ētāj­
sist ēmas vai citas programmat ūras iestat ījumiem maina miega rež īma  WOL  iestat ījumu. V ēlreiz p āriet uz miega 
rež īmu, un atk ārto 14. punkta darb ības, lai re ģistr ētu š īs alternat īvās konfigur ācijas energopat ēriņu miega rež īm ā. 
Testa rezult ātu zi ņošana  
16. Testa rezult āti j āziņo attiec īgi vai nu VAA, vai Eiropas Komisijai, turkl āt j ānodrošina, ka ir sniegta visa piepras ītā 
inform ācija, tostarp, energopat ēriņa v ērtības daž ādajos rež īmos un komplekt ācijai atbilst īgā korekcija, ko at ļauts 
piem ērot galddatoriem, integr ētajiem galddatoriem un piez īmjdatoriem.  
IV.  Darbstaciju maksim ālās jaudas tests  
Darbstaciju maksim ālo jaudu nosaka, vienlaic īgi izpildot divus nozares standarta etalonuzdevumus:  Linpack , ar ko noslogo 
pamatsist ēmu (piem ēram, procesoru, atmi ņu utt.), un  SPECviewperf®  (jaun ākā UUT  paredz ētā versija), ar ko noslogo 
sist ēmas  GPU . Papildu inform ācija par šiem etalonuzdevumiem public ēta šaj ās vietn ēs, kur tos iesp ējams bez maksas 
ar ī lejupiel ādēt. 
Linpack  http://www.netlib.org/linpack/  
SPECviewperf  ® http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc  
Viena  UUT  jātest ē tr īs reizes, un visi tr īs m ērījumi nedr īkst p ārsniegt ± 2 % pielaidi attiec ībā pret šo triju maksim ālās 
jaudas m ērījumu vid ējo aritm ētisko v ērtību.  
Darbstacijas maksim ālā mai ņstr āvas pat ēriņa m ērījumu veic š ādi:LV  L 63/32 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.  
( 2 ) Pilnfunkcion āli laboratorijas m ērinstrumenti sp ēj summ ēt v ērtības par noteiktu testa periodu un autom ātiski uzr ādīt vid ējo v ērtību. 
Izmantojot citus m ērinstrumentus, lietot ājam piecu min ūšu period ā ik p ēc 5 sekund ēm j ānolasa main īgie r ādījumi un vid ējā v ērtība 
jāapr ēķ ina manu āli.
UUT sagatavošana  
1. Apstiprin ātu m ērinstrumentu, kas sp ēj m ērīt faktisko jaudu, pievieno mai ņstr āvas avotam, kam testa veikšanas nol ūkā 
ir iestat īts vajadz īgais spriegums un frekvence. M ērinstrumentam j āsp ēj saglab āt un izvad īt test ā ieg ūto maksim ālās 
jaudas m ērījumu vai ar ī jāsp ēj cit ādi konstat ēt maksim ālo jaudu.  
2. UUT  piesl ēdz pie m ērinstrumenta kontaktrozetes. Starp m ērinstrumentu un  UUT  nedr īkst b ūt piesl ēgti ne pagari ­
nātāji, ne UPS.  
3. Re ģistr ē mai ņstr āvas spriegumu.  
4. * S ākn ē datoru un, ja tas nav izdar īts, instal ē Linpack  un  SPECviewperf , k ā nor ādīts min ētaj ās t īmek ļa vietn ēs. 
5. Iestata visus  Linpack  noklus ējuma iestat ījumus konkr ētajai  UUT  arhitekt ūrai un iestata t ādu mas īva izm ēru “n”, kas 
testa laik ā nodrošin ātu maksim ālu noslodzi.  
6. Nodrošina, ka ir iev ērotas  SPEC  organiz ācijas izstr ādātās SPECviewperf  izmantošanas pamatnost ādnes.  
Maksim ālās jaudas test ēšana  
7. M ērinstrumentu iestata t ā, lai faktisk ā energopat ēriņa r ādījumu nolas īšanas interv āls b ūtu ne vair āk par vienu m ērī­
jumu sekund ē, un s āk veikt m ērījumus. Start ē SPECviewperf  un tik daudzas  Linpack  sesijas, cik vajadz īgas, lai sist ēma 
būtu piln īgi noslogota.  
8. Nolasa jaudas r ādījumus, l īdz  SPECviewperf  un visas  Linpack  sesijas ir beigušas darb ību. Re ģistr ē testa laik ā sasniegto 
maksim ālo jaudas r ādījumu.  
Testa rezult ātu zi ņošana  
9. Testa rezult āti j āziņo attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai, turkl āt j ānodrošina, ka ir sniegta visa piepras ītā inform ācija.  
10. Iesniedzot datus, ražot āju pien ākums ir sniegt ar ī š ādas zi ņas:  
a. Linpack  vajadz ībām iestat ītā “n” v ērtība (mas īva izm ērs);  
b. testa laik ā vienlaic īgi atv ērto  Linpack  sesiju skaits;  
c. testam izmantot ā SPECviewperf  versija;  
d. visas  Linpack  un  SPECviewperf  kompil ēšanai veikt ās kompilatora optimiz ācijas; un  
e. gala lietot ājiem paredz ēts priekškompil ēts bin ārais fails  SPECviewperf  un  Linpack  lejupiel ādei un lietošanai. Tos var 
izplat īt vai nu centraliz ēta standartu strukt ūra (piem ēram,  SPEC ), vai apr īkojuma ražot ājs ( OEM ), vai saist īta treš ā 
puse.  
V.  Nep ārtraukta verifik ācija  
Šaj ā test ēšanas proced ūrā aprakst īta vienas iek ārtas atbilst ības test ēšanas metode. Lai nodrošin ātu daž ādu s ēriju ražojumu 
atbilst ību  ENERGY STAR  pras ībām, stingri ieteikts test ēšanas procesu nep ārtraukt.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/33
B papildin ājums  
APR ĒĶ INU PARAUGS  
I. Galddatori, integr ētie galddatori un piez īmjdatori: šeit sniegts  TEC  apr ēķ inu paraugs nol ūkā izkl āstīt, k ā atbilst ības 
līmeni nosaka, izmantojot funkciju papildin ātājus un darba rež īma m ērījumu v ērtības, piem ēram, E  TEC  nov ērtēšana A 
kategorijas piez īmjdatoriem (ieb ūvēts GPU , 8 GB atmi ņa, 1 cietais disks).  
1. M ērījumu v ērtības, kas ieg ūtas A papildin ājum ā izkl āstītaj ā test ā. 
— Rež īms “Izsl ēgts” = 1 W  
— Miega rež īms = 1,7 W  
— D īkst āve = 10 W  
2. Nosaka piem ērojam ās komplekt ācijas korekcijas.  
— Ieb ūvētā grafikas karte? Neattiecas uz augst ākās klases grafikas kart ēm.  
— Uzst ādīta 8 GB atmi ņa. Atbilst atmi ņas korekcijas l īmenim: 8 GB atbilst 1,6 kWh korekcijai (4 · 0,4 kWh).  
3.  TEC  apr ēķ inam izmanto 2. tabul ā nor ādītos koeficientus.  
—  2. tabula (parastais piez īmjdators)  
T Izsl.  60 %  
T miega  10 %  
T dīkst.  30 %  
—  E  TEC  = ( 8 760/1 000 ) · (P izsl.  · T  izsl.  + P  miega  · T  miega  + P  dīkst.  · T  dīkst.  ) 
— = ( 8 760/1 000 ) · (P izsl.  · 0,60  +  P  miega  · 0,10  +  P  dīkst.  · 0,30 ) 
— = ( 8 760/1 000 ) · (1 · 0,60  +  1,7  · 0,10  +  10  · 0,30 ) 
—  = 33,03 kWh  
4. Apr ēķ ina test ētā datora  TEC  normu, pie  TEC  pamatv ērtības (1. tabula) pieskaitot komplekt ācijas korekcijas koefi ­
cientus (2. posms).  
—  1. tabula (piez īmjdatoriem)  
Piez īmjdatori (kWh)  
A kategorija  40  
B kategorija  53  
C kategorija  88,5  
—  ENERGY STAR  TEC  norma  =  40 kWh  +  1,6 kWh  =  41,6 kWh  
5. Lai p ārbaud ītu, vai modelis atbilst  ENERGY STAR , E  TEC  sal īdzina ar  ENERGY STAR TEC  normu (4. punkts).  
—  A kategorijas  TEC  norma: 41,6 kWh  
—  E  TEC  : 33,03 kWh  
—  33,03 kWh < 41,6 kWh  
Piez īmjdators atbilst  ENERGY STAR  pras ībām.  
II. Darbstacijas: šeit sniegts P  TEC  apr ēķ inu piem ērs darbstacijai ar diviem cietajiem diskiem.  
1. M ērījumu v ērtības, kas ieg ūtas A papildin ājum ā izkl āstītaj ā test ā. 
—  Rež īms “Izsl ēgts” = 2 WLV  L 63/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
—  Miega rež īms = 4 W  
—  D īkst āve = 80 W  
—  Maksim ālā jauda = 180 W  
2. Atz īm ē uzst ādīto cieto disku skaitu.  
—  Testa laik ā uzst ādīti divi cietie diski . 
3. P  TEC  apr ēķ inam izmanto 4. tabul ā nor ādītos koeficientus.  
—  4. tabula  
T Izsl.  35 %  
T miega  10 %  
T dīkst.  55 %  
—  P  TEC  = ( 0,35  · P  izsl.  + 0,10  · P  miega  + 0,55  · P  dīkst.  ) 
— = ( 0,35  · 2  +  0,10  · 4  +  0,55  · 80 ) 
—  = 45,10 W  
4. Izmantojot 3. tabul ā doto formulu, apr ēķ ina P  TEC  normu.  
—  P  TEC  = 0,28  · [P maks.  + ( # HDD  · 5 )] 
—  P  TEC  = 0,28  · [180  + ( 2 · 5 )] 
—  P  TEC  = 53,2  
5. Lai p ārbaud ītu, vai modelis atbilst  ENERGY STAR , kori ģē to P  TEC  vērtību sal īdzina ar  ENERGY STAR  normu.  
— 45,10 < 53,2  
Darbstacija atbilst  ENERGY STAR  pras ībām.  
II. DISPLEJU SPECIFIK ĀCIJAS  
1.  Defin īcijas  
A. Elektronisks displejs (saukts ar ī par “displeju”): tirdzniec ībā pieejams elektronisks ražojums ar parasti vien ā korpus ā 
savietotu displeja ekr ānu un ar to saist ītām elektronisk ām ier īcēm, kura pamatfunkcija ir atveidot vizu ālo inform āciju 
i) no datora, darbstacijas vai servera, izmantojot vienu vai vair ākas ievades, piem ēram, VGA, DVI, HDMI vai IEEE 
1394, vai ii) no USB zibatmi ņas diska, atmi ņas kartes vai bezvadu interneta savienojuma. Displejos parasti izmanto 
šķidro krist ālu (LCD), gaismas diožu (LED), katodstaru lampu (CRT) un plazmas (PDP) tehnolo ģijas.  
B. Ārējs barošanas avots: komponents, kurš ievietots atseviš ķā  fizisk ā korpus ā, kas atrodas ārpus displeja korpusa un 
kura uzdevums ir p ārveidot no energot īkla pievad īto mai ņstr āvu zem āka(-u) sprieguma(-u) l īdzstr āvā, lai darbin ātu 
displeju. Ārējam barošanas avotam ( EPS ) j ābūt savienojamam ar displeju, izmantojot apmain āmu vai neapmain āmu 
kontaktspraudni/kontaktrozeti, kabeli, vair ākdz īslu vadu vai citu vadu.  
C. Iesl ēgts rež īms: displeja darba rež īms, kad displejs i) ir pievienots barošanas avotam, ii) visi displeja meh āniskie 
(piln īgas izsl ēgšanas) barošanas sl ēdži ir iesl ēgti un iii) tas veic att ēla atveides pamatfunkciju.  
D. Miega rež īms: displeja darba rež īms, kad displejs i) ir pievienots barošanas avotam, ii) visi displeja meh āniskie (piln īgas 
izsl ēgšanas) barošanas sl ēdži ir iesl ēgti un iii) tas ir p ārg ājis uz mazjaudas rež īmu, sa ņemot sign ālu no pievienotas 
ier īces (piem ēram, datora, sp ēļu konsoles vai telev īzijas dekodera) vai iesl ēdzoties ieb ūvētai funkcijai, piem ēram, miega 
rež īma taimerim vai aiz ņemt ības sensoram. Miega rež īmu uzskata par “nestingro” mazjaudas rež īmu, jo displejs var 
iziet no miega rež īma, sa ņemot sign ālu no pievienotas ier īces vai iesl ēdzoties ieb ūvētai funkcijai.  
E. Rež īms “Izsl ēgts”: displeja darba rež īms, kad displejs i) ir pievienots barošanas avotam, ii) t ā barošanas sl ēdzis ir 
iesl ēgts un iii) tas neveic nek ādas funkcijas. Lai p ārtrauktu rež īmu “Izsl ēgts”, lietot ājam j āiesl ēdz meh ānisks sl ēdzis. Ja ir 
vair āk nek ā viens š āds sl ēdzis, testa veic ējs izmanto viegl āk pieejamo sl ēdzi.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/35
F. Spožums: fotometrijas m ērs, kas raksturo noteikt ā virzien ā kr ītošas gaismas intensit āti uz laukuma vien ību. Tas 
nor āda gaismas daudzumu, kas izpl ūst caur konkr ētu laukumu vai ko izstaro konkr ēts laukums, un kas kr īt noteikt ā 
telpas le ņķī . Spožumu parasti izsaka kandel ās uz kvadr ātmetru (cd/m2).  
G. Autom ātisk ā spilgtuma vad ība: autom ātiska sist ēma displeja spilgtuma piel āgošanai atkar ībā no apk ārtējā apgaismo ­
juma.  
2. Atbilst īgi ražojumi  
Lai displejs atbilstu  ENERGY STAR  pras ībām, tam j āatbilst turpm āk izkl āstītajiem krit ērijiem.  
A. Ekr āna redzam ās da ļas maksim ālais izm ērs pa diagon āli: displeja ekr āna redzam ās da ļas izm ērs pa diagon āli ir ≤ 60 
collas.  
B. Barošanas avots: barošana displejam j ānodrošina no atseviš ķas mai ņstr āvas t īkla kontaktrozetes, akumulatora, ko 
pārdod kop ā ar mai ņstr āvas adapteri, vai datu vai t īkla savienojuma.  
C. Telev īzijas uztv ērēji: ja displej ā ir ieb ūvēts telev īzijas uztv ērējs, tas var pretend ēt uz  ENERGY STAR  mar ķē jumu 
saska ņā  ar š īm specifik ācij ām tad, ja tos pied āvā tirg ū un p ārdod pat ērētājiem pirm ām k ārtām k ā displejus vai k ā 
dubultfunkcion ālas ier īces – displeju un televizoru vien ā korpus ā. Saska ņā  ar š īm specifik ācij ām par atbilst īgiem 
neatz īst displejus ar telev īzijas uztv ērējiem, ja tos pied āvā tirg ū un p ārdod tikai k ā televizorus. Saska ņā  ar š īs 
specifik ācijas otro pak āpi par atbilst īgiem var atz īt tikai displejus bez uztv ērējiem; displejus ar uzv ērējiem var atz īt 
par atbilst īgiem saska ņā  ar  ENERGY STAR  televizoru specifik āciju versijas 3.0 otro pak āpi.  
D. Autom ātisk ā spilgtuma vad ība ( ABC ): lai displejs var ētu sa ņemt  ENERGY STAR  mar ķē jumu, izmantojot iesl ēgta 
rež īma autom ātisk ās spilgtuma vad ības jaudas formulu, tas j āpieg ādā ar ABC, kas iesp ējota p ēc noklus ējuma.  
E. Ārējs barošanas avots: ja displeju pieg ādā ar  EPS , EPS  jāatbilst  ENERGY STAR  specifik ācij ām vai bezslodzes un 
akt īvā rež īma energoefektivit ātes v ērtībām, kas paredz ētas  ENERGY STAR  programmas pras ībās viena sprieguma 
mai ņstr āvas–mai ņstr āvas un mai ņstr āvas–l īdzstr āvas ārējiem barošanas avotiem.  ENERGY STAR  specifik ācijas un 
atbilst īgo ražojumu saraksts ir pieejams www.energystar.gov/powersupplies.  
F. Energopat ēriņa vad ības pras ības: displejam j ābūt apr īkotam ar vismaz vienu p ēc noklus ējuma iesp ējotu meh ānismu, 
kas tam ļauj autom ātiski p āriet uz miega vai izsl ēgtu rež īmu. Piem ēram, datu vai t īkla savienojumam j āatbalsta 
displeja jaudas samazin āšana saska ņā  ar standarta meh ānismiem, piem ēram, displeja energopat ēriņa vad ības 
sist ēmu. Displejiem, kas rada paši savu saturu, j ābūt apr īkotiem ar sensoru vai taimeri, kurš ir iesp ējots p ēc 
noklus ējuma un autom ātiski iedarbina miega vai izsl ēgtu rež īmu.  
3. Energoefektivit ātes krit ēriji  
A. Pras ības iesl ēgt ā rež īm ā 
1. Pirm ā pak āpe  
Lai sa ņemtu  ENERGY STAR  mar ķē jumu, displeju maksim ālais ener ģijas pat ēriņš iesl ēgt ā rež īm ā (PO  vai  PO1 ) nedr īkst 
pārsniegt v ērtību, kura apr ēķ in āta saska ņā  ar turpm āk nor ādītaj ām formul ām. Maksim ālo ener ģijas pat ēriņu iesl ēgt ā 
rež īm ā izsaka vatos un noapa ļo l īdz tuv ākajai vata desmitda ļai.  
1. tabula. Pirm ās pak āpes pras ības ener ģijas pat ēriņam iesl ēgt ā rež īm ā 
Displeja kategorija  Maksim ālais ener ģijas pat ēriņš iesl ēgt ā rež īm ā 
(W)  
Ekr āna izm ērs pa diagon āli l īdz 30 coll ām 
Ekr āna izš ķirtsp ēja ≤ 1,1 MP  PO = 6*(MP) + 0,05*(A) + 3  
Ekr āna izm ērs pa diagon āli l īdz 30 coll ām 
Ekr āna izš ķirtsp ēja > 1,1 MP  PO = 9*(MP) + 0,05*(A) + 3  
Ekr āna izm ērs pa diagon āli no 30 l īdz 60 coll ām 
Visas ekr ānu izš ķirtsp ējas  PO = 0,27*(A) + 8LV  L 63/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
Apz īm ējumi:  
MP = displeja izš ķirtsp ēja (megapikse ļi) 
A = ekr āna redzam ā da ļa (kvadr ātcollas)  
PIEM ĒRS. Maksim ālais ener ģijas pat ēriņš iesl ēgtā rež īmā displejam ar 1 440 × 900. punktu izš ķirtsp ēju (1 296 000 pikse ļi), 
19 collu ekr āna redzamo da ļu pa diagon āli un ekr āna redzam ās da ļas laukumu 162 kvadr ātcollas ir : (( 9 ×  1.296 ) + ( 0,05  ×  
162 )) +  3  =  22,8 vati, noapa ļojot l īdz vata desmitda ļai.  
2. tabula. Piem ērs pirm ās pak āpes pras ībām maksim ālajam ener ģijas pat ēriņam iesl ēgt ā rež īm ā (  3 ) 
Ekr āna izm ērs 
pa diagon āli 
(collas)  Izš ķirtsp ēja Megapikse ļi Ekr āna izm ēri 
(collas)  Ekr āna laukums 
(kvadr ātcollas)  Maksim ālais ener ģijas 
pat ēriņš iesl ēgt ā 
rež īm ā 
(W)  
7 800 × 480  0,384  5.9 × 3.5  21  6,4  
19  1 440 × 900  1,296  16.07 × 10.05  162  22,8  
26  1 920 × 1 200  2,304  21.7 × 13.5  293  38,4  
42  1 360 × 768  1,044  36 x 20  720  202,4  
50  1 920 × 1 080  2,074  44 x 24  1 056  293,1  
2. Otr ā pak āpe  
Lai displejam var ētu pieš ķirt  ENERGY STAR  mar ķē jumu, t ā maksim ālais ener ģijas pat ēriņš iesl ēgt ā rež īm ā nedr īkst 
pārsniegt v ērtības, ko ieg ūst, izmantojot turpm āk nor ādītos vien ādojumus. Maksim ālo ener ģijas pat ēriņu iesl ēgt ā 
rež īm ā apr ēķ ina saska ņā  ar š ādām formul ām: tiks noteiktas.  
3. Displeji ar autom ātisko spilgtuma vad ību ( ABC ) 
Displejiem, ko pieg ādā ar p ēc noklus ējuma iesp ējotu  ABC  funkciju maksim ālā ener ģijas pat ēriņa apr ēķ in āšanai iesl ēgt ā 
rež īm ā izmanto citu formulu, proti,  
PO1 = (0.8 * Ph) + (0.2 * Pl)  
kur PO1 ir vid ējais ener ģijas pat ēriņš iesl ēgt ā rež īm ā vatos, noapa ļojot l īdz tuv ākajai vata desmitda ļai, Ph ir ener ģijas 
pat ēriņš iesl ēgt ā rež īm ā ar augstu apk ārtējā apgaismojuma intensit āti, bet Pl – ener ģijas pat ēriņš iesl ēgt ā rež īm ā ar 
zemu apk ārtējā apgaismojuma intensit āti. Šaj ā formul ā pie ņemts, ka 20 % laika displejs atrad īsies apst ākļos ar zemu 
apk ārtējā apgaismojuma intensit āti.  
B. Pras ības miega un izsl ēgt ā rež īm ā 
1. Pirm ā un otr ā pak āpe  
Lai displejam var ētu pieš ķirt  ENERGY STAR  mar ķē jumu, maksim ālais ener ģijas pat ēriņš miega un izsl ēgt ā rež īm ā 
nedr īkst p ārsniegt 3. tabul ā nor ādītos l īme ņus. Displejiem, kuriem var iestat īt vair ākus miega rež īmus (t. i., miega un 
dzi ļa miega rež īmu), visos miega rež īmos j āatbilst miega rež īma pras ībām.  
PIEM ĒRS. Displejs, kura testa rezult āti miega rež īmā ir 3 vati un dzi ļa miega rež īmā – 2 vati, neb ūtu atbilst īgs, jo vien ā no 
miega rež īmiem ener ģijas pat ēriņš p ārsniedz pirmaj ā pak āpē noteikto 2 vatu ierobežojumu.  
3. tabula. Ener ģijas pat ēriņa pras ības visiem displejiem miega un izsl ēgt ā rež īm ā 
Rež īms  Pirm ā pak āpe  Otr ā pak āpe  
Maksim ālais ener ģijas pat ēriņš miega rež īm ā (W)  ≤ 2  ≤ 1  
Maksim ālais ener ģijas pat ēriņš izsl ēgt ā rež īm ā (W)  ≤ 1  ≤ 1LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/37  
( 3 ) Ja displeja izm ērs ir diapazon ā starp 30 un 60 coll ām, par t ā izš ķirtsp ēju ir j āziņo, nododot produktu atbilst ības nov ērtēšanai, tom ēr, 
apr ēķ inot š ādu displeju ener ģijas pat ēriņu iesl ēgt ā rež īm ā, izš ķirtsp ēju ne ņem v ērā.
4.  Test ēšanas pras ības  
Kā izmantot šo ieda ļu 
VAA un Eiropas Komisija p ēc iesp ējas izmanto visp āratz ītu ražošanas nozares praksi ražojumu veiktsp ējas un ener ģijas 
pat ēriņa m ērīšanai parast ā darba rež īm ā apst ākļos. Šaj ās specifik ācij ās izkl āstīto testa metožu pamat ā ir Videoelek ­
tronikas standartu asoci ācijas ( VESA ) Displeju metrolo ģijas komitejas un Starptautisk ās elektrotehnikas komisijas ( IEC ) 
standarti. Gad ījumos, kad  VESA  un  IEC  standarti ir izr ādījušies nepietiekami programmas  ENERGY STAR  vajadz ībām, 
tie ir papildin āti ar test ēšanas un m ērījumu metod ēm, kas izstr ādātas sadarb ībā ar ražošanas nozares p ārst āvjiem.  
Lai nodrošin ātu konsekventu elektronikas ražojumu ener ģijas pat ēriņa m ērīšanas proced ūru, kas ļauj reproduc ēt testa 
rezult ātus un nepie ļauj ārēju faktoru negat īvu ietekmi uz testa rezult ātiem, j ārīkojas saska ņā  ar turpm āk aprakst īto 
protokolu. Tam ir četras galven ās da ļas.  
— Testa apst ākļi un instrumenti  
— Iestate  
— Testa metode  
— Dokumenti  
Piez īme. Testa metode ir aprakst īta 1. un 2. papildin ājum ā. Testa proced ūra displejiem, kuru ekr āna redzam ās da ļas izm ērs pa 
diagon āli ir maz āks nek ā (<) 30 collu, ir aprakst īta 1. papildin ājum ā. Testa proced ūra displejiem, kuru ekr āna redzam ās da ļas 
izm ērs pa diagon āli ir no 30 l īdz 60 coll ām, ir aprakst īta 2. papildin ājum ā. 
Partneri p ēc izv ēles var veikt testu uz ņē muma laboratorij ā vai neatkar īgā laboratorij ā. 
Laboratoriju kvalit ātes vad ība  
Partneriem j ātest ē un j āsertific ē tie ražojumu mode ļi, kas atbilst  ENERGY STAR  pamatnost ādn ēm. Veicot testus, lai 
noteiktu ražojumu atbilst ību  ENERGY STAR  pras ībām, ražojumi j ātest ē laboratorij ās, kur ās ir ieviestas kvalit ātes 
vad ības proced ūras testu un kalibr ācijas valid ēšanas uzraudz ībai.  ENERGY STAR  iesaka veikt šos testus laboratorij ās, 
kas iev ēro test ēšanas un kalibr ēšanas laboratoriju kompetences visp ārīgās pras ības saska ņā  ar starptautisko standartu 
ISO/IEC 17025.  
Testa apst ākļi un instrumenti  
A. Ener ģijas pat ēriņa m ērījumu protokoli  
Displeja vid ējo faktisko ener ģijas pat ēriņu m ēra iesl ēgt ā rež īm ā, miega rež īm ā un izsl ēgt ā rež īm ā. Veicot ražojuma 
mode ļa sertific ēšanai vajadz īgos m ērījumus, test ējamajai iek ārtai ( Unit Under Test – UUT ) s ākotn ēji j ābūt t ādā paš ā 
stāvokl ī (piem ēram, t ās konfigur ācija un iestat ījumi) k ā tad, kad to nos ūta pas ūtītājam, ja vien ražojums nav 
jāpieregul ē saska ņā  ar turpm āk min ētaj ām nor ādēm.  
1. Jaudu m ēra punkt ā, kas atrodas starp kontaktrozeti vai barošanas avotu un  UUT . 
2. Ja ražojuma barošanas avots ir energot īkls, USB, IEEE 1394,  Ethernet  tīkls, t ālru ņu sist ēma vai cits avots vai 
avotu kombin ācija, atbilst ības noteikšanai j āizmanto ražojuma pat ērētais t īrais ener ģijas daudzums no mai ņs­
trāvas t īkla ( ņemot v ērā mai ņstr āvas–l īdzstr āvas p ārveidošanas zudumus).  
3. Ja ražojuma barošanas avots ir zema sprieguma standarta l īdzstr āvas avots (piem ēram, USB,  USB PlusPower , IEEE 
1394 un  Ethernet  t īkls), l īdzstr āvas ieg ūšanai izmanto piem ērotu mai ņstr āvas avotu. Š ā mai ņstr āvas avota 
ener ģijas pat ēriņu m ēra un re ģistr ē k ā UUT  ener ģijas pat ēriņu. 
4. Displejiem, kas sa ņem barošanu caur USB, izmanto ar barošanu apg ādātu centrmezglu, kurš apkalpo tikai 
test ējamo displeju. Displejiem, kas sa ņem barošanu no  Ethernet  tīkla vai  USB PlusPower , var m ērīt jaudas sadales 
ier īces jaudu ar pievienotu displeju un bez t ā un jaudas starp ību re ģistr ēt k ā displeja pat ērēto jaudu. Testa 
veic ējam j āapstiprina, ka š ī metode pietiekami prec īzi atspogu ļo iek ārtas l īdzstr āvas pat ēriņu, ietverot zin āmu 
barošanas avota un sadales neefektivit ātes pielaidi.LV  L 63/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
5. Ja ražojuma barošanas avots var b ūt gan mai ņstr āvas, gan zema sprieguma standarta l īdzstr āvas avots, iek ārtu 
test ē, kad t ā ir piesl ēgta mai ņstr āvas avotam.  
B. Pras ības ieejas mai ņstr āvai 
Barošanas spriegums:  Zieme ļamerika/Taiv āna:  115 V (± 1 %), 60 Hz (± 1 %) mai ņstr āva  
Eiropa/Austr ālija/Jaunz ēlande:  230 V (± 1 %), 50 Hz (± 1 %) mai ņstr āva  
Jap āna:  100 V (± 1 %), 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %) mai ņs­
trāva  
Piez īme. Ražojumiem, kas paredz ēti maksim ālajai 
jaudai > 1,5 kW, pie ļaujam ās sprieguma pielaides 
ir ± 4 %  
Summ ārie harmoniskie 
krop ļojumi ( THD – Total 
Harmonic Distortion ) (sprie ­
gumam):  < 2 %  THD  (< 5 % ražojumiem ar nomin ālo maksim ālo jaudu > 1,5 kW)  
Vides temperat ūra:  23 °C ± 5 °C  
Relat īvais mitrums:  10–80 %  
(Atsauce. IEC 62301 Ed 1.0: “Sadz īves elektroiek ārtas – nodroses rež īma energopat ēriņa m ērīšana, 4.2. un 4,3. ieda ļa) 
C. Apstiprin āts m ērinstruments  
Apstiprin ātajiem m ērinstrumentiem ir š ādi parametri (  4 ): 
— pieejamais str āvas amplit ūdas koeficients – 3 vai vair āk t ā nomin ālaj ā diapazon ā; un  
— str āvas diapazona zem ākā robeža – 10mA vai maz āk. 
Jaudas m ērinstrumenta izš ķirtsp ēja ir:  
— 0,01 W vai lab āka 10 W vai maz ākas jaudas m ērījumos,  
— 0,1 W vai lab āka, m ērot jaudu no 10 W l īdz 100 W, un  
— 1 W vai lab āka, m ērot par 100 W liel āku jaudu.  
Papildus iepriekš min ētajiem ieteicami š ādi raksturlielumi:  
— frekven ču raksturl īkne – vismaz 3 kHz; un  
— kalibr ēšana saska ņā  ar standartu, kas atbilst ASV Nacion ālā Standartu un tehnolo ģijas instit ūta ( NIST ) standar ­
tiem.  
Tāpat v ēlams, lai m ērinstrumenti sp ētu izm ērīt vid ējo jaudu jebkur ā lietot āja izraudz ītā laikposm ā (visprec īzākās 
ier īces veic iekš ēju apr ēķ inu, uzkr āto ener ģiju dalot ar aizrit ējušo laiku). Alternat īvi m ērinstrumentam b ūtu j āsp ēj 
integr ēt ener ģiju jebkur ā lietot āja izv ēlētā laikposm ā ar š ādiem parametriem: 0,1 mWh liela vai maz āka energo ­
pat ēriņa jut ība, apr ēķ inu laika skalas vien ība ir 1 sekunde vai maz āks laika posms.  
D. Precizit āte 
Jaudai, kas ir 0,5 W vai liel āka, m ērījumu nenoteikt ība 95 % ticam ības l īmen ī nep ārsniedz 2 %. Par 0,5 W maz ākas 
jaudas m ērījumus veic ar nenoteikt ību, kura ar 95 % ticam ību ir 0,01 W vai maz āka (  5 ). 
Visi m ērījumu rezult āti j āizsaka vatos, noapa ļojot l īdz tuv ākajai vata desmitda ļai.  
E. Tumšas telpas apst ākļi 
Spožuma test ēšana vienm ēr notiek tumšas telpas apst ākļos. Displeja ekr āna apgaismojuma pak āpei (E) izsl ēgt ā 
rež īm ā jābūt 1,0 Lux vai maz ākai. M ērījumi j āveic, kad displejs atrodas izsl ēgt ā rež īm ā, un gaismas m ērier īcei 
(LMD ) j āatrodas perpendikul āri displeja ekr āna viduspunktam (atsauce: VESA FPDM Standarts 2.0, 301-2F ieda ļa).LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/39  
( 4 ) Apstiprin āto m ērinstrumentu parametri p ārņemti no IEC 62301 Ed 1.0: M ājsaimniec ības elektroier īces – nodroses rež īma energopa ­
tēriņa m ērīšana.  
( 5 ) Turpat.
F. Gaismas m ērīšanas protokoli  
Ja j āveic gaismas m ērījumi, piem ēram, j ām ēra apgaismojuma pak āpe un spožums, displeju novieto tumšas telpas 
apst ākļos un izmanto  LMD . M ērījumus ar  LMD  veic perpendikul āri displeja ekr āna viduspunktam (atsauce: VESA 
FPDM Standarts 2.0, A115. papildin ājums). M ērāmais ekr āna virsmas laukums ietver vismaz 500 pikse ļu, ja vien 
tas nep ārsniedz taisnst ūra laukuma ekvivalentu ar s ānu malu garumu 10 % no ekr āna redzam ās da ļas augstuma un 
platuma (t ādā gad ījum ā piem ēro šo ierobežojumu). Tom ēr apgaismotais laukums nedr īkst b ūt maz āks par 
laukumu, ko m ēra ar  LMD  (atsauce: VESA FPDM Standarts 2.0, 301-2H ieda ļa).  
Iestate  
A. Perif ērās ier īces  
Univers ālās seri ālās kopnes (USB) centrmezgliem vai piesl ēgviet ām nepievieno nek ādas perif ērās ier īces. Lai l īdz 
minimumam samazin ātu ar displeju nesaist īto ener ģijas pat ēriņu, jebkuru ieb ūvētu ska ļruni, telev īzijas uztv ērēju vai 
citu ier īci dr īkst iestat īt zem ākaj ā lietot āja ieregul ējamaj ā ener ģijas pat ēriņa rež īm ā. 
B. Ier īču p ārveidošana  
Nav at ļauts ier īces p ārveidot, piem ēram, no ņemt sh ēmas vai veikt citas darb ības, kas nav pieejamas parastam 
lietot ājam.  
C. Analog ā vai digit ālā saskarne  
Partneriem displeji j ātest ē, izmantojot analogo saskarni, iz ņemot gad ījumus, kad š ādas saskarnes nav (t. i., ja j ātest ē 
ciparsaskarnes displeji, kas saska ņā  ar šo testa metodi defin ēti k ā displeji, kam ir vien īgi ciparsaskarne). Inform āciju 
par ciparsaskarnes displeju spriegumu skat īt 1. papildin ājuma 1. zemsv ītras piez īm ē un atkar ībā no  UTT  redzam ās 
ekr āna da ļas izm ēra pa diagon āli testu veikt saska ņā  ar 1. un/vai 2. papildin ājum ā aprakst īto testa metodi, 
izmantojot digit ālo sign ālu ģeneratoru.  
D. Mode ļi, kas var darboties ar vair ākām sprieguma/frekven ču kombin ācij ām  
Partneri test ē, kvalific ē un dokument ē apst ākļus katr ā tirg ū, kur ā to ražojumus p ārdod k ā ENERGY STAR  ražo ­
jumus.  
PIEM ĒRS. Lai ražojumam var ētu pieš ķirt ENERGY STAR mar ķējumu gan ASV, gan Eirop ā, tam j ābūt atbilst īgam gan 
115 V/60 Hz, gan 230 V/50 Hz kombin ācij ā. Ja ražojums atbilst ENERGY STAR pras ībām tikai vien ā sprieguma/frek ­
vences kombin ācij ā (piem ēram, 115 V/60 Hz), tad to k ā ENERGY STAR ražojumu dr īkst apstiprin āt un reklam ēt tikai tajos 
reģionos, kuros izmanto test ēšan ā lietoto sprieguma/frekvences kombin āciju (piem ēram, Zieme ļamerika un Taiv āna) . 
E. Ārējs barošanas avots  
Displeji, ko pieg ādā ar ārējiem barošanas avotiem, j ātest ē, izmantojot vien īgi pieg ādātos ārējos barošanas avotus. 
Tos nedr īkst aizst āt ar citiem barošanas avotiem.  
F. Kr āsu vad ība  
Visus kr āsu vad ības iestat ījumus (toni, pies ātin ājumu, kontrastain ību utt.) iestata atbilstoši r ūpn īcas noklus ējuma 
iestat ījumiem.  
G. Izš ķirtsp ēja un atsvaidzes frekvence  
Izš ķirtsp ēja un atsvaidzes frekvence atš ķiras atkar ībā no tehnolo ģijas:  
1) LCD displejiem un displejiem, kuros izmantotas citas noteikta pikse ļu skaita tehnolo ģijas, pikse ļu form ātu iestata 
atbilstoši ekr ānspecifiskajam ( native ) l īmenim. LCD displejiem iestata 60 Hz atsvaidzes frekvenci, ja vien 
partneris īpaši nav ieteicis citu atsvaidzes frekvenci, kuru t ādā gad ījum ā izmanto;  
2) CRT displejiem pikse ļu form ātu iestata v ēlamaj ā augst ākās izš ķirtsp ējas pikse ļu form ātā, k āds paredz ēts darb ībā 
ar 75 Hz atsvaidzes frekvenci. Test ā pikse ļu form āta atsvaidzei j āizmanto  VESA Discrete Monitor Timing  (DMT ) 
vai jaun āks ražošanas nozares standarts. CRT displejiem test ētaj ā form ātā jāatbilst vis ām partnera noteiktaj ām 
kvalit ātes specifik ācij ām.  
H. Iesilšana  
Pirms testa m ērījumu s ākšanas  UUT  vismaz 20 min ūtes j āiesilst (atsauce: VESA FPDM Standarts 2.0 iesilšanas 
testiem, 301-2D vai 305-3. ieda ļa).LV  L 63/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
I. Stabilit āte 
Ener ģijas pat ēriņa m ērījumus re ģistr ē tikai p ēc tam, kad m ērinstrumenta r ādījumi tr īs min ūšu period ā ir nostabi ­
liz ējušies 1 % robež ās (atsauce: IEC 4.3.1.).  
Testa metode  
Veicot šos testus, partneri ap ņemas izmantot piem ērojam ās testa proced ūras, kas atkar ībā no  UUT  ekr āna redzam ās 
da ļas izm ēra pa diagon āli ir aprakst ītas 1. un/vai 2. papildin ājum ā. 
Lai test ētu displejus, kuru ekr āna redzam ās da ļas izm ērs pa diagon āli ir maz āks nek ā (<) 30 collu, izmanto 1. 
papildin ājumu.  
Lai test ētu displejus, kuru ekr āna redzam ās da ļas izm ērs pa diagon āli ir no 30 l īdz 60 coll ām, izmanto 2. papildi ­
nājumu.  
Dokumenti  
A. Inform ācijas iesniegšana par atbilst īgiem ražojumiem attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai  
Partneriem j āveic to ražojumu mode ļu pašsertifik ācija, kas atbilst  ENERGY STAR  pamatnost ādn ēm, un j āsniedz 
inform ācija attiec īgi VAA, izmantojot Ražojumu iesniegšanas tiešsaistes r īku, vai Eiropas Komisijai. Inform ācija par  
ENERGY STAR  mar ķē jumam atbilst īgiem ražojumiem, ieskaitot inform āciju par jauniem mode ļiem, j āsniedz katru 
gadu vai – ja partneris v ēlas – biež āk. 
B. Ražojumu grupu [saimju] atbilst ības apstiprin āšana  
Displeju mode ļu grupas, ko ražo uz vien āda r āmja un kas atš ķiras tikai korpusa un kr āsas zi ņā , var atz īt par 
atbilst īgām, ja ir iesniegti testa dati par vienu, reprezentat īvu modeli. Bez vajadz ības iesniegt jaunus testa datus 
mar ķē jumu var saglab āt ar ī mode ļiem, kas nav main īti vai atš ķiras no iepriekš ējā gad ā p ārdotajiem mode ļiem tikai 
apdares zi ņā . 
C. Test ēšanai nepieciešamo ier īču vien ību skaits  
Saska ņā  ar Eiropas normat īvu 50301 (atsauce: BSI 03-2001, BS EN 50301:2001,  Methods of Measurement for the 
Power Consumption of Audio, Video, and Related Equipment  (Audio, video un saist īta apr īkojuma ener ģijas pat ēriņa 
m ērīšanas metodes), A pielikums) VAA un Eiropas Komisija ir noteikušas testa proced ūru, saska ņā  ar kuru 
test ējamo iek ārtu skaits ir atkar īgs no pirm ās test ētās iek ārtas testa rezult āta:  
1) ja  UUT  ener ģijas pat ēriņš stabil ā rež īm ā k ādā no trim darb ības rež īmiem p ārsniedz 85 % no  ENERGY STAR  
specifik ācij ās noteikt ās robežas, test ē v ēl divas t ā paša mode ļa iek ārtas;  
2) inform āciju par visu tr īs test ējamo iek ārtu ener ģijas pat ēriņu pazi ņo attiec īgi VAA, izmantojot ražojumu 
iesniegšanas tiešsaistes r īku, vai Eiropas Komisijai kop ā ar inform āciju par tr īs testos re ģistr ēto vid ējo ener ģijas 
pat ēriņu iesl ēgt ā, miega un izsl ēgt ā rež īm ā; 
3) papildu iek ārtas nav j ātest ē, ja pirm ās test ējam ās iek ārtas ener ģijas pat ēriņš stabil ā rež īm ā visos tr īs darb ības 
rež īmos nep ārsniedz 85 % no  ENERGY STAR  specifik ācij ās noteikt ās robežas;  
4) lai modeli var ētu atz īt par atbilst īgu  ENERGY STAR  pras ībām, neviena no test ējamo iek ārtu testa v ērtībām 
nedr īkst p ārsniegt  ENERGY STAR  specifik ācij ās noteikt ās v ērtības;  
5) šo pieeju prec īzāk ilustr ē n ākamais piem ērs.  
PIEM ĒRS. Vienk āršības labad pie ņem, ka saska ņā  ar specifik ācij ām ener ģijas pat ēriņš ir 100 vatu vai maz āks un attiecas 
uz vienu darba rež īmu. T ātad 15 % robežv ērtība b ūtu 85 vati.  
— Ja pirm ās iek ārtas m ērījumu rezult āts ir 80 vatu, papildu testi nav j āveic, un modelis ir atbilst īgs (80 vatu 
nep ārsniedz 85 % no  ENERGY STAR  atbilst ības robežas).  
— Ja pirm ās iek ārtas m ērījumu rezult āts ir 85 vati, papildu testi nav j āveic, un modelis ir atbilst īgs (85 vati ir 
tieši 85 % no  ENERGY STAR  atbilst ības robežas).LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/41
— Ja pirm ās iek ārtas m ērījumu rezult āts ir 85,1 vats, atbilst ības noteikšanai test ē v ēl divas iek ārtas (85,1 vats 
pārsniedz 85 % no  ENERGY STAR  atbilst ības robežas).  
— Ja tr īs iek ārtu m ērījumu rezult āti ir 90, 98 un 105 vati, modelis nav atbilst īgs  ENERGY STAR  (lai gan 
m ērījumu vid ējā v ērtība ir 98 vati), jo viena no v ērtībām (105) p ārsniedz  ENERGY STAR  specifik ācij ās 
noteikto v ērtību.  
5. Lietot āja saskarne  
Partneriem tiek cieši ieteikts projekt ēt ražojumus saska ņā  ar lietot āja saskarnes standartu IEEE P1621: Lietot āju 
saskarnes elementu standarts to elektronisko ier īču energopat ēriņa vad ībai, kuras izmanto biroju/pat ērētāju vid ē. 
Saska ņā  ar izstr ādāto energop ārvald ības vad ības projektu standarta m ērķis ir pan ākt viendab īgāku un intuit īvāku 
visu elektronisko ier īču energopat ēriņa vad ību. S īkāku inform āciju sk. t īmek ļa vietn ē http://eetd.LBL.gov/Controls.  
6. Sp ēkā st āšan ās diena  
Nol īguma sp ēkā st āšan ās diena ir diena, kad partneri dr īkst s ākt apstiprin āt ENERGY STAR  pras ībām atbilstošus 
ražojumus saska ņā  ar specifik āciju versiju 5.0. Visi iepriekš ējie nol īgumi, kuru priekšmets ir  ENERGY STAR  pras ībām 
atbilstoši displeji, attiec ībā uz displejiem, kuru ekr āna redzam ās da ļas izm ērs pa diagon āli nep ārsniedz 30 collu, zaud ē 
sp ēku 2009. gada 29. oktobr ī, bet attiec ībā uz displejiem, kuru ekr āna redzam ās da ļas izm ērs pa diagon āli ir no 30 
līdz 60 coll ām – 2010. gada 29. janv ārī. 
A. Atbilst īgi ražojumi saska ņā  ar specifik āciju versijas 5.0 pirmo pak āpi  
Diena, kad st ājas sp ēkā specifik āciju versijas 5.0 pirm ā pak āpe, ir atkar īga no displeja izm ēra un ir nor ādīta tabul ā. 
Visiem ražojumiem, kuru ražošanas diena ir tabul ā nor ādītā vai v ēlāka diena – tostarp mode ļiem, kam atbilst ība 
sākotn ēji apstiprin āta saska ņā  ar versiju 4.1 – j āatbilst versijas 5.0 jaunaj ām pras ībām, lai tos atz ītu par atbilst īgiem  
ENERGY STAR  pras ībām (ieskaitot t ādu mode ļu papildu s ūtījumus, kam atbilst ība s ākotn ēji apstiprin āta saska ņā  ar 
versiju 4.1). Katrai iek ārtai ir konkr ēts ražošanas datums, un tas ir datums (piem ēram, m ēnesis un gads), kad 
iek ārtas mont ēšana ir piln īgi pabeigta.  
Displeja kategorija  Pirm ās pak āpes sp ēkā st āšan ās diena  
Ekr āna izm ērs pa diagon āli l īdz 30 coll ām  2009. gada 30. oktobris  
Ekr āna izm ērs pa diagon āli no 30 l īdz 60 coll ām  2010. gada 30. janv āris  
B. Ražojumu atbilst ības noteikšana saska ņā  ar specifik āciju versijas 5.0 pirmo pak āpi  
Šo specifik āciju otrais posms – otr ā pak āpe – st ājās sp ēkā 2011. gada 30. oktobr ī un attiecas uz iek ārtām, kas 
ražotas 2011. gada 30. oktobr ī vai v ēlāk. Piem ēram, iek ārtai, kuras ražošanas diena ir 2011. gada 30. oktobris, 
jāatbilst otr ās pak āpes specifik ācij ām, lai to atz ītu par atbilst īgu  ENERGY STAR  pras ībām.  
C. Iepriekš ieg ūtu ties ību izmantošanas aizliegšana  
Saska ņā  ar šo  ENERGY STAR  specifik āciju versiju 5.0 VAA un Eiropas Komisija neat ļauj izmantot iepriekš ieg ūtas 
ties ības.  ENERGY STAR  atbilst ības apstiprin ājums, kas pieš ķirts saska ņā  ar versiju 4.1, netiek autom ātiski pieš ķirts 
uz visu mode ļa ražošanas laiku. T ādēļ katram ražojumam, ko ražošanas partneris p ārdod, tirgo vai identific ē k ā 
ENERGY STAR  atbilst īgu ražojumu, ir j āatbilst konkr ētaj ām specifik ācij ām, kas ir sp ēkā tā ražošanas br īdī. 
7. Specifik āciju turpm ākā p ārskat īšana  
VAA un Eiropas Komisija saglab ā ties ības groz īt š īs specifik ācijas, ja tehnolo ģiju un/vai tirgus p ārmai ņu ietekm ē 
mazin āsies to lietder ība attiec ībā uz pat ērētājiem, ražošanas nozari vai vidi. Saska ņā  ar pašreiz ējo strat ēģ iju specifik ā­
cijas p ārskat īs, apspriežoties ar ieinteres ētaj ām pus ēm.  
VAA un Eiropas Komisija periodiski veiks tirgus nov ērtējumu no ener ģijas efektivit ātes un jaunu tehnolo ģiju viedok ļa. 
Ieinteres ētaj ām person ām k ā vienm ēr b ūs iesp ēja dar īt zin āmus sav ā r īcībā esošos datus, iesniegt priekšlikumus un 
paust jebk ādas bažas. VAA un Eiropas Komisija cent īsies nodrošin āt, lai ar šo specifik āciju pirmo un otro pak āpi atz ītu 
energoefekt īvākos tirg ū pieejamos mode ļus un priekšroc ības g ūtu tie partneri, kas ir ieguld ījuši darbu, lai v ēl vair āk 
uzlabotu energoefektivit āti.LV  L 63/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
1. papildin ājums  
Testa proced ūras displejiem, kuru ekr āna redzam ās da ļas izm ērs pa diagon āli ir maz āks nek ā (<) 30 collu  
Kad j āizmanto šis dokuments  
Šaj ā dokument ā ir aprakst ītas testa proced ūras, ko saska ņā  ar programmas  ENERGY STAR  displeju specifik āciju versiju 
5.0 piem ēro displejiem, kuru ekr āna redzam ās da ļas izm ērs pa diagon āli nep ārsniedz (<) 30 collu. Proced ūras j āizmanto, 
lai noteiktu test ējam ās iek ārtas ( UUT ) ener ģijas pat ēriņu iesl ēgt ā, miega un izsl ēgt ā rež īm ā. Piez īme: šaj ā papildin ājum ā ir 
iek ļautas atseviš ķas proced ūras š ādiem ražojumu veidiem:  
— CRT displejiem,  
— displejiem ar noteiktu pikse ļu skaitu, kam p ēc noklus ējuma nav iesp ējota autom ātisk ā spilgtuma vad ība ( ABC ), un  
— displejiem ar noteiktu pikse ļu skaitu, kam ir p ēc noklus ējuma iesp ējota  ABC . 
1. Testa metode CRT displejiem  
A.  Testa apst ākļi, instrumenti un iestate  
Pirms  UUT  testa nodrošina pareizos testa apst ākļus, instrumentus un iestati, k ā nor ādīts displeju specifik āciju ieda ļās 
par ražojumu testa apst ākļiem un instrumentiem un ražojumu testa iestati.  
B.  Iesl ēgts rež īms  
1) Test ējamo paraugu pievieno kontaktrozetei vai barošanas avotam un testa apr īkojumam.  
2) Iesl ēdz visu testa apr īkojumu un pareizi ieregul ē barošanas avota spriegumu un frekvenci.  
3) P ārliecin ās par test ējam ās iek ārtas norm ālu darb ību un visus iestat ījumus, ko at ļauts ieregul ēt pas ūtītājam, atst āj 
kā rūpn īcas noklus ējuma iestat ījumus.  
4) Test ējamo iek ārtu ieregul ē iesl ēgt ā rež īm ā ar t ālvad ības ier īci vai iesl ēgšanas/izsl ēgšanas sl ēdzi, kas atrodas 
test ējam ās iek ārtas korpus ā. 
5) Nogaida, l īdz  UUT  sasniedz darba temperat ūru (aptuveni 20 min ūtes).  
6) Iestata pareizo displeja rež īmu. (Skat īt ieda ļas par ražojumu testa iestati G punktu “Izš ķirtsp ēja un atsvaidzes 
frekvence”).  
7) Rada tumšas telpas apst ākļus. (Skat īt ieda ļas par ražojumu testa apst ākļiem un instrumentiem F punktu “Gaismas 
m ērīšanas protokoli” un E punktu “Tumšas telpas apst ākļi”).  
8) Iestata izm ēru un spožumu; to dara š ādi:  
a) veido AT01P (l īdzin āšanas m ērķis 01, pozit īvs rež īms) paraugu, kas atbilst ekr āna izm ēram (VESA FPDM 
Standarts 2.0, A112-2F, AT01P) un ko izmanto, lai displejam ieregul ētu partnera ieteikto att ēla izm ēru, kurš 
parasti ir nedaudz maz āks par maksim āli redzamo ekr āna izm ēru;  
b) ekspon ē testa paraugu (VESA FPDM Standarts 2.0, A112-2F, SET01K), kur ā redzamas asto ņas pel ēkas kr āsas 
nokr āsas no piln īgi melnas (0 voltu) l īdz piln īgi baltai kr āsai (0,7 volti) (  6 ). Ievades sign ālu l īme ņi atbilst VESA 
Video sign ālu standarta (VSIS) versijas 1.0 redakcijai 2.0 (2002. gada decembris);  
c) displeja spilgtuma vad ības parametru (ja iesp ējams), s ākot no maksim ālā līme ņa, samazina l īdz iestat ījumam, 
kur ā tikai nedaudz redzams zem ākais meln ās joslas l īmenis (VESA FPDM Standarts 2.0, 301-3K);  
d) ekspon ē testa paraugu (VESA FPDM Standarts 2.0, A112-2H, L80), kur ā redzams piln īgi balts (0,7 volti) 
laukums, kas aiz ņem 80 % no att ēla;  
e) ieregul ē kontrastain ības vad ības parametru l īdz š ādam ekr āna balt ā laukuma spožuma iestat ījumam: 100 
cd/m  2LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/43  
( 6 ) Ciparsaskarnes displeju atbilstoš ās sprieguma v ērtības, kas atbilst att ēla spilgtumam (no 0 l īdz 0,7 voltiem), ir š ādas: 0 voltu (melns) = 0 
iestat ījums; 0,1 volts (analog ās saskarnes pel ēkās kr āsas tumš ākā nokr āsa) = 36 ciparsaskarnes pel ēkā kr āsa; 0,7 volti (analog ās saskarnes 
piln īgi balt ā kr āsa) = 255 ciparsaskarnes pel ēkā kr āsa; j āiev ēro, ka turpm ākās ciparsaskarnes specifik ācij ās šo diapazonu var paplašin āt, 
bet 0 voltu vienm ēr atbilst melnai kr āsai, maksim ālā v ērtība – baltai kr āsai, un 0,1 volts – vienai sept ītda ļai no maksim ālās v ērtības.
f) m ēra saska ņā  ar VESA FPDM Standartu 2.0, 302-1. ieda ļa. (Ja displeja maksim ālais spožums ir maz āks par 
nor ādīto standarta spilgtumu, tehni ķis izmanto maksim ālo spilgtumu un pazi ņo šo v ērtību attiec īgi VAA vai 
Eiropas Komisijai kop ā ar citiem iesniedzamajiem testa dokumentiem. Ar ī tad, ja displeja minim ālais spožums 
ir liel āks par paredz ēto spilgtumu, tehni ķis izmanto minim ālo spožumu un pazi ņo šo v ērtību attiec īgi VAA 
vai Eiropas Komisijai.);  
g) spožuma v ērtību pazi ņo attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai kop ā ar citiem iesniedzamajiem testa dokumen ­
tiem.  
9) P ēc spožuma iestat īšanas tumšas telpas apst ākļi vairs nav vajadz īgi.  
10) Iestata jaudas m ērapar āta str āvas diapazonu. Izv ēlētajai pilnas skalas v ērtībai, reizin ātai ar str āvas amplit ūdas 
nomin ālo koeficientu ( Ipeak/Irms ), j ābūt liel ākai par osciloskopa str āvas l īknes augst ākā punkta v ērtību.  
11) Ļauj nostabiliz ēties jaudas m ērapar āta r ādījumiem un nolasa faktiskos jaudas r ādījumus, kas izteikti vatos. 
M ērījumus uzskata par stabiliem, ja vatu r ādījumi tr īs min ūšu period ā nemain ās vair āk k ā 1 % robež ās. (Skat īt 
ieda ļas par ražojumu testa iestati I punktu “Stabilit āte”.)  
12) Re ģistr ē ener ģijas pat ēriņu un kop ējo pikse ļu form ātu (redzamie horizont ālie × vertik ālie pikse ļi), lai apr ēķ in ātu 
attiec ību pikse ļi/vati.  
C.  Miega rež īms (barošanas sl ēdzis iesl ēgts, nav video sign āla)  
1) Iesl ēgta rež īma testa nosl ēgum ā iedarbina displeja miega rež īmu. Ieregul ēšanas metodi dokument ē vienlaikus ar 
sec īgaj ām darb ībām, ko veic, lai p ārietu uz miega rež īmu. Iesl ēdz visu testa apr īkojumu un pareizi ieregul ē 
darb ības diapazonu.  
2) Atst āj displeju miega rež īm ā, l īdz nostabiliz ējas jaudas m ērījumi. M ērījumus uzskata par stabiliem, ja vatu r ādījumi 
trīs min ūšu period ā nemain ās vair āk k ā 1 % robež ās. Veicot iek ārtas m ērījumus miega rež īm ā, testa veic ējs ne ņem 
vērā ievades sinhroniz ācijas sign āla testa ciklu.  
3) Re ģistr ē testa apst ākļus un testa datus. M ērīšanas laikam j ābūt pietiekami ilgam, lai izm ērītu pareizu vid ējo v ērtību 
(t. i., ne maksim ālo vai moment āno jaudu). Ja ier īcei ir daž ādi miega rež īmi, ko var izv ēlēties manu āli, m ērījumi 
jāveic rež īm ā, kur ā ier īcei ir augst ākais ener ģijas pat ēriņš. Ja rež īmu ciklus iestata autom ātiski, m ērīšanas laikam 
jābūt pietiekami ilgam, lai ieg ūtu faktiskos vid ējos r ādītājus, kas ietver visus rež īmus.  
D.  Izsl ēgts rež īms (barošanas sl ēdzis izsl ēgts)  
1) Miega rež īma testa nosl ēgum ā iedarbina displeja izsl ēgto rež īmu, izmantojot lietot ājam viegl āk pieejamo barošanas 
slēdzi. Ieregul ēšanas metodi dokument ē vienlaikus ar sec īgaj ām darb ībām, ko veic, lai p ārietu uz izsl ēgtu rež īmu. 
Iesl ēdz visu testa apr īkojumu un pareizi ieregul ē darb ības diapazonu.  
2) Displeju atst āj izsl ēgt ā rež īm ā, l īdz nostabiliz ējas jaudas m ērījumi. M ērījumus uzskata par stabiliem, ja vatu 
rādījumi tr īs min ūšu period ā nemain ās vair āk k ā 1 % robež ās. Veicot mode ļa m ērījumus izsl ēgt ā rež īm ā, testa 
veic ējs ne ņem v ērā ievades sinhroniz ācijas sign āla testa ciklu.  
3) Re ģistr ē testa apst ākļus un testa datus. M ērīšanas laikam j ābūt pietiekami ilgam, lai izm ērītu pareizu vid ējo v ērtību 
(t. i., ne maksim ālo vai moment āno jaudu).  
E. Rezult ātu pazi ņošana  
Kad testa proced ūra ir pabeigta, šo specifik āciju ražojumu testa dokumentu ieda ļā iepaz īstas ar nor ādēm par testa 
rezult ātu pazi ņošanu attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai.  
2.  Testa metode displejiem ar noteiktu pikse ļu skaitu, kam  nav  p ēc noklus ējuma iesp ējota autom ātisk ā spil ­
gtuma vad ība ( ABC ) 
A.  Testa apst ākļi, instrumenti un iestate  
Pirms  UUT  testa nodrošina pareizos testa apst ākļus, instrumentus un iestati, k ā nor ādīts displeju specifik āciju ieda ļās 
par ražojumu testa apst ākļiem un instrumentiem un ražojumu testa iestati.LV  L 63/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
B.  Iesl ēgts rež īms  
1) Test ējamo paraugu pievieno kontaktrozetei vai barošanas avotam un testa apr īkojumam.  
2) Iesl ēdz visu testa apr īkojumu un pareizi ieregul ē barošanas avota spriegumu un frekvenci.  
3) P ārliecin ās par test ējam ās iek ārtas norm ālu darb ību un visus iestat ījumus, ko at ļauts ieregul ēt pas ūtītājam, atst āj 
kā rūpn īcas noklus ējuma iestat ījumus.  
4) Test ējamo iek ārtu ieregul ē iesl ēgt ā rež īm ā ar t ālvad ības ier īci vai iesl ēgšanas/izsl ēgšanas sl ēdzi, kas atrodas 
test ējam ās iek ārtas korpus ā. 
5) Nogaida, l īdz  UUT  sasniedz darba temperat ūru (aptuveni 20 min ūtes).  
6) Iestata pareizo displeja rež īmu. (Skat īt ieda ļas par ražojumu testa iestati G punktu “Izš ķirtsp ēja un atsvaidzes 
frekvence”.)  
7) Rada tumšas telpas apst ākļus. (Skat īt ieda ļas par ražojumu testa apst ākļiem un instrumentiem F punktu “Gaismas 
m ērīšanas protokoli” un E punktu “Tumšas telpas apst ākļi”.)  
8) Iestata izm ēru un spožumu; to dara š ādi:  
a) ekspon ē testa paraugu (VESA FPDM Standarts 2.0, A112-2F, SET01K), kur ā redzamas asto ņas pel ēkas kr āsas 
nokr āsas no piln īgi melnas (0 voltu) l īdz piln īgi baltai kr āsai (0,7 volti). Ievades sign ālu l īme ņi atbilst VESA 
Video sign ālu standarta (VSIS) versijas 1.0 redakcijai 2.0 (2002. gada decembris);  
b) ieregul ējot spilgtuma un kontrastain ības vad ības funkciju l īdz maksimumam, tehni ķis test ē vismaz to, vai var 
atš ķirt balto un gandr īz balto pel ēko nokr āsu. Ja balto un gandr īz balto pel ēko nokr āsu nevar atš ķirt, ieregul ē 
kontrastain ību, l īdz min ētās nokr āsas var atš ķirt;  
c) tehni ķis ekspon ē testa paraugu (VESA FPDM Standarts 2.0, A112-2H, L80), kur ā redzams piln īgi balts (0,7 
volti) laukums, kas aiz ņem 80 % no att ēla;  
d) tehni ķis ieregul ē spilgtumu l īdz š ādam ekr āna balt ā laukuma spožuma iestat ījumam:  
Ražojums  Cd/m  2 
Ar izš ķirtsp ēju, kas nep ārsniedz 1,1 MP  175  
Ar izš ķirtsp ēju, kas p ārsniedz 1,1 MP  200  
m ēra saska ņā  ar VESA FPDM Standartu 2.0, 302-1. ieda ļa. (Ja displeja maksim ālais spožums ir maz āks par 
iepriekš ējā tabul ā nor ādīto standarta spilgtumu, tehni ķis izmanto maksim ālo spilgtumu un pazi ņo šo v ērtību 
attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai kop ā ar citiem iesniedzamajiem testa dokumentiem. Ar ī tad, ja displeja 
minim ālais spožums ir liel āks par paredz ēto spilgtumu, tehni ķis izmanto minim ālo spilgtumu un pazi ņo šo 
vērtību attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai.);  
e) spožuma v ērtību pazi ņo attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai kop ā ar citiem iesniedzamajiem testa dokumen ­
tiem.  
9) P ēc spožuma iestat īšanas tumšas telpas apst ākļi vairs nav vajadz īgi.  
10) Iestata jaudas m ērapar āta str āvas diapazonu. Izv ēlētajai pilnas skalas v ērtībai, reizin ātai ar str āvas amplit ūdas 
nomin ālo koeficientu ( Ipeak/Irms ), j ābūt liel ākai par osciloskopa str āvas l īknes augst ākā punkta v ērtību.  
11) Ļauj nostabiliz ēties jaudas m ērapar āta r ādījumiem un nolasa faktiskos jaudas r ādījumus, kas izteikti vatos. 
M ērījumus uzskata par stabiliem, ja vatu r ādījumi tr īs min ūšu period ā nemain ās vair āk k ā 1 % robež ās. (Skat īt 
ieda ļas par ražojumu testa iestati I punktu “Stabilit āte”).LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/45
12) Re ģistr ē ener ģijas pat ēriņu un kop ējo pikse ļu form ātu (redzamie horizont ālie × vertik ālie pikse ļi), lai apr ēķ in ātu 
attiec ību pikse ļi/vati.  
C.  Miega rež īms (barošanas sl ēdzis iesl ēgts, nav video sign āla)  
1) Iesl ēgta rež īma testa nosl ēgum ā iedarbina displeja miega rež īmu. Ieregul ēšanas metodi dokument ē vienlaikus ar 
sec īgaj ām darb ībām, ko veic, lai p ārietu uz miega rež īmu. Iesl ēdz visu testa apr īkojumu un pareizi ieregul ē 
darb ības diapazonu.  
2) Atst āj displeju miega rež īm ā, l īdz nostabiliz ējas jaudas m ērījumi. M ērījumus uzskata par stabiliem, ja vatu r ādījumi 
trīs min ūšu period ā nemain ās vair āk k ā 1 % robež ās. Veicot iek ārtas m ērījumus miega rež īm ā, testa veic ējs ne ņem 
vērā ievades sinhroniz ācijas sign āla testa ciklu.  
3) Re ģistr ē testa apst ākļus un testa datus. M ērīšanas laikam j ābūt pietiekami ilgam, lai izm ērītu pareizu vid ējo v ērtību 
(t. i., ne maksim ālo vai moment āno jaudu). Ja ier īcei ir daž ādi miega rež īmi, ko var izv ēlēties manu āli, m ērījumi 
jāveic rež īm ā, kur ā ier īcei ir augst ākais ener ģijas pat ēriņš. Ja rež īmu ciklus iestata autom ātiski, m ērīšanas laikam 
jābūt pietiekami ilgam, lai ieg ūtu faktiskos vid ējos r ādītājus, kas ietver visus rež īmus.  
D.  Izsl ēgts rež īms (barošanas sl ēdzis izsl ēgts)  
1) Miega rež īma testa nosl ēgum ā iedarbina displeja izsl ēgto rež īmu, izmantojot lietot ājam viegl āk pieejamo barošanas 
slēdzi. Ieregul ēšanas metodi dokument ē vienlaikus ar sec īgaj ām darb ībām, ko veic, lai p ārietu uz izsl ēgtu rež īmu. 
Iesl ēdz visu testa apr īkojumu un pareizi ieregul ē darb ības diapazonu.  
2) Displeju atst āj izsl ēgt ā rež īm ā, l īdz nostabiliz ējas jaudas m ērījumi. M ērījumus uzskata par stabiliem, ja vatu 
rādījumi tr īs min ūšu period ā nemain ās vair āk k ā 1 % robež ās. Veicot mode ļa m ērījumus izsl ēgt ā rež īm ā, testa 
veic ējs ne ņem v ērā ievades sinhroniz ācijas sign āla testa ciklu.  
3) Re ģistr ē testa apst ākļus un testa datus. M ērīšanas laikam j ābūt pietiekami ilgam, lai izm ērītu pareizu vid ējo v ērtību 
(t. i., ne maksim ālo vai moment āno jaudu).  
E. Rezult ātu pazi ņošana  
Kad testa proced ūra ir pabeigta, šo specifik āciju ražojumu testa dokumentu ieda ļā iepaz īstas ar nor ādēm par testa 
rezult ātu pazi ņošanu attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai.  
3.  Testa metode displejiem ar noteiktu pikse ļu skaitu, kam ir p ēc noklus ējuma iesp ējota autom ātisk ā spilgtuma 
vad ība ( ABC ) 
A.  Testa apst ākļi, instrumenti un iestate  
Pirms  UUT  testa nodrošina pareizos testa apst ākļus, instrumentus un iestati, k ā nor ādīts displeju specifik āciju ieda ļās 
par ražojumu testa apst ākļiem un instrumentiem un ražojumu testa iestati.  
B.  Iesl ēgts rež īms  
1) Test ējamo paraugu pievieno kontaktrozetei vai barošanas avotam un testa apr īkojumam.  
2) Iesl ēdz visu testa apr īkojumu un pareizi ieregul ē barošanas avota spriegumu un frekvenci.  
3) P ārliecin ās par test ējam ās iek ārtas norm ālu darb ību un visus iestat ījumus, ko at ļauts ieregul ēt pas ūtītājam, atst āj k ā 
rūpn īcas noklus ējuma iestat ījumus.  
4) Test ējamo iek ārtu ieregul ē iesl ēgt ā rež īm ā ar t ālvad ības ier īci vai iesl ēgšanas/izsl ēgšanas sl ēdzi, kas atrodas test ē­
jam ās iek ārtas korpus ā. 
5) Nogaida, l īdz  UUT  sasniedz darba temperat ūru (aptuveni 20 min ūtes).  
6) Iestata pareizo displeja rež īmu. (Skat īt ieda ļas par ražojumu testa iestati G punktu “Izš ķirtsp ēja un atsvaidzes 
frekvence”).  
7) Iestata jaudas m ērapar āta str āvas diapazonu. Izv ēlētajai pilnas skalas v ērtībai, reizin ātai ar str āvas amplit ūdas 
nomin ālo koeficientu ( Ipeak/Irms ), j ābūt liel ākai par osciloskopa str āvas l īknes augst ākā punkta v ērtību.LV  L 63/46 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
8) Lai apr ēķ in ātu maksim ālo ener ģijas pat ēriņu iesl ēgt ā rež īm ā displejiem, ko pieg ādā ar autom ātisko spilgtuma 
vad ību, kura iesp ējota p ēc noklus ējuma, izmanto turpm āk izkl āstīto alternat īvo testa proced ūru. Šaj ā testa proce ­
dūrā augsta apk ārtējā apgaismojuma intensit āte ir j āiestata k ā 300 Lux, bet zema kop ējā apgaismojuma intensit āte 
ir j āiestata k ā 0 Lux. Iestat īšanu veic š ādi:  
a) iestata apk ārtējā apgaismojuma intensit āti 300 Lux l īmen ī atbilstoši apk ārtējā apgaismojuma sensora r ādīju­
miem;  
b) ļauj nostabiliz ēties jaudas m ērapar āta r ādījumiem un nolasa faktiskos jaudas r ādījumus Ph (kas izteikti vatos) 
augstas apk ārtējā apgaismojuma intensit ātes apst ākļos. M ērījumus uzskata par stabiliem, ja vatu r ādījumi tr īs 
min ūšu period ā nemain ās vair āk k ā 1 % robež ās. (Skat īt ieda ļas par ražojumu testa iestati I punktu “Stabilit āte”);  
c) iestata apk ārtējā apgaismojuma intensit āti 0 Lux l īmen ī atbilstoši apk ārtējā apgaismojuma sensora r ādījumiem;  
d) ļauj nostabiliz ēties jaudas m ērapar āta r ādījumiem un nolasa faktiskos jaudas r ādījumus Pl (kas izteikti vatos) 
zemas apk ārtējā apgaismojuma intensit ātes apst ākļos;  
e) apr ēķ ina vid ējo ener ģijas pat ēriņu iesl ēgt ā rež īm ā, izmantojot specifik āciju 7. lpp. 3.A.3. ieda ļā “Displeji ar 
autom ātisko spilgtuma vad ību” iek ļauto formulu.  
9) Re ģistr ē ener ģijas pat ēriņu un kop ējo pikse ļu form ātu (redzamie horizont ālie × vertik ālie pikse ļi), lai apr ēķ in ātu 
attiec ību pikse ļi/vati.  
C.  Miega rež īms (barošanas sl ēdzis iesl ēgts, nav video sign āla)  
1) Iesl ēgta rež īma testa nosl ēgum ā iedarbina displeja miega rež īmu. Ieregul ēšanas metodi dokument ē vienlaikus ar 
sec īgaj ām darb ībām, ko veic, lai p ārietu uz miega rež īmu. Iesl ēdz visu testa apr īkojumu un pareizi ieregul ē 
darb ības diapazonu.  
2) Atst āj displeju miega rež īm ā, l īdz nostabiliz ējas jaudas m ērījumi. M ērījumus uzskata par stabiliem, ja vatu r ādījumi 
trīs min ūšu period ā nemain ās vair āk k ā 1 % robež ās. Veicot iek ārtas m ērījumus miega rež īm ā, testa veic ējs ne ņem 
vērā ievades sinhroniz ācijas sign āla testa ciklu.  
3) Re ģistr ē testa apst ākļus un testa datus. M ērīšanas laikam j ābūt pietiekami ilgam, lai izm ērītu pareizu vid ējo v ērtību 
(t. i., ne maksim ālo vai moment āno jaudu). Ja ier īcei ir daž ādi miega rež īmi, ko var izv ēlēties manu āli, m ērījumi 
jāveic rež īm ā, kur ā ier īcei ir augst ākais ener ģijas pat ēriņš. Ja rež īmu ciklus iestata autom ātiski, m ērīšanas laikam 
jābūt pietiekami ilgam, lai ieg ūtu faktiskos vid ējos r ādītājus, kas ietver visus rež īmus.  
D.  Izsl ēgts rež īms (barošanas sl ēdzis izsl ēgts)  
1) Miega rež īma testa nosl ēgum ā iedarbina displeja izsl ēgto rež īmu, izmantojot lietot ājam viegl āk pieejamo barošanas 
slēdzi. Ieregul ēšanas metodi dokument ē vienlaikus ar sec īgaj ām darb ībām, ko veic, lai p ārietu uz izsl ēgtu rež īmu. 
Iesl ēdz visu testa apr īkojumu un pareizi ieregul ē darb ības diapazonu.  
2) Displeju atst āj izsl ēgt ā rež īm ā, l īdz nostabiliz ējas jaudas m ērījumi. M ērījumus uzskata par stabiliem, ja vatu 
rādījumi tr īs min ūšu period ā nemain ās vair āk k ā 1 % robež ās. Veicot mode ļa m ērījumus izsl ēgt ā rež īm ā, testa 
veic ējs ne ņem v ērā ievades sinhroniz ācijas sign āla testa ciklu.  
3) Re ģistr ē testa apst ākļus un testa datus. M ērīšanas laikam j ābūt pietiekami ilgam, lai izm ērītu pareizu vid ējo v ērtību 
(t. i., ne maksim ālo vai moment āno jaudu).  
E. Rezult ātu pazi ņošana  
Kad testa proced ūra ir pabeigta, šo specifik āciju ražojumu testa dokumentu ieda ļā iepaz īstas ar nor ādēm par testa 
rezult ātu pazi ņošanu attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/47
2. papildin ājums  
Testa proced ūras displejiem, kuru ekr āna redzam ās da ļas izm ērs pa diagon āli ir no 30 l īdz 60 coll ām  
Kad j āizmanto šis dokuments  
Šaj ā dokument ā ir aprakst ītas testa proced ūras, ko saska ņā  ar programmas  ENERGY STAR  displeju specifik āciju versiju 
5.0 piem ēro displejiem, kuru ekr āna redzam ās da ļas izm ērs pa diagon āli ir no 30 l īdz 60 coll ām (ieskaitot)_(“lieliem 
displejiem”). Proced ūras j āizmanto, lai noteiktu test ējam ās iek ārtas ( UUT ) ener ģijas pat ēriņu iesl ēgt ā, miega un izsl ēgt ā 
rež īm ā. 
1. tabula . Testa proced ūra ener ģijas pat ēriņa m ērīšanai darba rež īmos  
Specifik ācijas pras ība  Testa p ārskats  Avots  
Iesl ēgts rež īms  IEC 62087, Ed 2.0:  Methods of Measurement for the Power 
Consumption of Audio, Video, and Related Equipment  (Audio, 
video un saist īta apr īkojuma ener ģijas pat ēriņa m ērīšanas 
metodes), 11. ieda ļa “M ērīšanas apst ākļi televizoriem iesl ēgt ā 
(vid ējā) rež īm ā.” www.iec.ch  
1.  Testa apst ākļi, instrumenti un iestate  
Pirms  UUT  testa nodrošina pareizos testa apst ākļus, instrumentus un iestati, k ā nor ādīts displeju specifik āciju ieda ļās 
par ražojumu testa apst ākļiem un instrumentiem un ražojumu testa iestati.  
2.  Jaudas m ērīšana iesl ēgt ā, miega un izsl ēgt ā rež īm ā 
A.  Iesl ēgts rež īms (nor ādījumi par IEC 62087 pras ību izpildi)  
Turpm āk ir skaidrots, k ā izmantot IEC 62087, red. 2.0., lai m ērītu lielu displeju iesl ēgt ā rež īma jaudas pat ēriņu. Lai 
noteiktu, vai ražojums atbilst  ENERGY STAR  pras ībām, piem ēro turpm āk min ētos iz ņē mumus un skaidrojumus.  
1) Ievades sign ālu l īme ņu precizit āte: 11.4.12. ieda ļā “Ievades sign ālu l īme ņu precizit āte” testa veic ējiem atg ādin āts, ka 
test ēšanai izmantojamo ievades video sign ālu l īmenim j ābūt ± 2 % robež ās no balt ās un meln ās kr āsas atsauces 
līme ņa. Ievades sign ālu precizit ātes noz īme s īkāk skaidrota B pielikuma B.2. ieda ļā “M ērīšanas principi televizoriem 
iesl ēgt ā (vid ējā) rež īm ā”. VAA un Eiropas Komisija v ēlas uzsv ērt, ka iesl ēgt ā rež īma testos ir svar īgi izmantot 
prec īzas/kalibr ētas video ievades, un iesaka testa veic ējiem p ēc iesp ējas izmantot HDMI ievades.  
2) Faktisk ās jaudas koeficients: t ā k ā jaudas kvalit ātei tiek piev ērsta arvien liel āka uzman ība, partneri nor āda displeju 
faktisk ās jaudas koeficientu iesl ēgta rež īma m ērījumu veikšanas laik ā. 
3) Test ēšanas materi ālu izmantošana testos: m ērot vid ējo ener ģijas pat ēriņu iesl ēgt ā rež īm ā, partneriem j ām ēra 
“Po_broadcast”, k ā aprakst īts 11.6.1. ieda ļā “Tests iesl ēgt ā (vid ējā) rež īm ā ar dinamisko apraides satura video 
sign ālu”.  
4) Tests, izmantojot r ūpn īcas noklus ējuma iestat ījumus: lielu displeju ener ģijas pat ēriņa testos iesl ēgt ā rež īm ā VAA 
un Eiropas Komisija pirm ām k ārtām v ēlas noskaidrot ražojumu ener ģijas pat ēriņu ar r ūpn īcā ieregul ētajiem 
iestat ījumiem. Ja pirms ener ģijas pat ēriņa testa iesl ēgt ā rež īm ā jāveic att ēla l īme ņa korekcijas, to attiec īgos gad ī­
jumos veic saska ņā  ar 11.4.8. ieda ļu “Att ēla l īme ņa ieregul ēšana”.  
Min ētaj ā 11.4.8. ieda ļā ir teikts: “Televizora ekr āna kontrastain ību un spilgtumu un attiec īgos gad ījumos aizmu ­
gurapgaismojuma l īmeni iestata atbilstoši ražot āja s ākotn ējiem iestat ījumiem, ar k ādiem ražojums nos ūtīts gala 
pat ērētājam. Ja pirms s ākotn ējās iedarbin āšanas j āizv ēlas iestat ījumu rež īms, izv ēlas standarta vai l īdzv ērtīgu 
rež īmu. Ja standarta vai l īdzv ērtīga rež īma nav, izv ēlas pirmo rež īmu, kas nor ādīts ekr āna izv ēln ēs. Test ā izman ­
toto rež īmu apraksta test ēšanas p ārskat ā. Standarta rež īms ir ražot āja ieteiktais rež īms izmantošanai parastos 
m ājas apst ākļos.”  
Attiec ībā uz ražojumiem, kam pirms nos ūtīšanas ir ieprogramm ēta piespiedu izv ēlne, kas noz īm ē, ka pas ūtītājam 
pirms ražojuma s ākotn ējās iedarbin āšanas j āizv ēlas konkr ēts darba rež īms, 11.4.8. ieda ļā ir teikts, ka tests j āveic 
standarta rež īm ā. 
Inform āciju, kur ā nor ādīts, ka ražojums ar konkr ētiem iestat ījumiem atbilst  ENERGY STAR  pras ībām un ka tieši 
šie iestat ījumi nodrošina ražojuma energoefektivit āti, nos ūta kop ā ar iepakoto ražojumu un public ē partnera 
tīmek ļa vietn ē kop ā ar p ārējo inform āciju par attiec īgo modeli.  
5) Tests displejiem ar autom ātisko spilgtuma vad ību. Šaj ā testa proced ūrā augsta apk ārtējā apgaismojuma intensit āte 
ir j āiestata k ā 300 Lux, bet zema kop ējā apgaismojuma intensit āte ir j āiestata k ā 0 Lux. Iestat īšanu veic š ādi:LV  L 63/48 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
a) iestata apk ārtējā apgaismojuma intensit āti 300 Lux l īmen ī atbilstoši apk ārtējā apgaismojuma sensora r ādīju­
miem;  
b) izm ēra ener ģijas pat ēriņu Ph augstas apk ārtējā apgaismojuma intensit ātes apst ākļos, k ā aprakst īts 11.6.1. ieda ļā 
“Tests iesl ēgt ā (vid ējā) rež īm ā ar dinamisko apraides satura video sign ālu”;  
c) iestata apk ārtējā apgaismojuma intensit āti 0 Lux l īmen ī atbilstoši apk ārtējā apgaismojuma sensora r ādījumiem;  
d) izm ēra ener ģijas pat ēriņu Pl zemas apk ārtējā apgaismojuma intensit ātes apst ākļos, k ā aprakst īts 11.6.1. ieda ļā 
“Tests iesl ēgt ā (vid ējā) rež īm ā ar dinamisko apraides satura video sign ālu”;  
e) apr ēķ ina vid ējo ener ģijas pat ēriņu iesl ēgt ā rež īm ā, izmantojot specifik āciju 7. lpp. 3.A.3. ieda ļā “Displeji ar 
autom ātisko spilgtuma vad ību” iek ļauto formulu.  
B.  Miega rež īms (barošanas sl ēdzis iesl ēgts, nav video sign āla)  
1) Iesl ēgta rež īma testa nosl ēgum ā iedarbina displeja miega rež īmu. Ieregul ēšanas metodi dokument ē vienlaikus ar 
sec īgaj ām darb ībām, ko veic, lai p ārietu uz miega rež īmu. Iesl ēdz visu testa apr īkojumu un pareizi ieregul ē 
darb ības diapazonu.  
2) Atst āj displeju miega rež īm ā, l īdz nostabiliz ējas jaudas m ērījumi. M ērījumus uzskata par stabiliem, ja vatu r ādījumi 
trīs min ūšu period ā nemain ās vair āk k ā 1 % robež ās. Veicot iek ārtas m ērījumus miega rež īm ā, testa veic ējs ne ņem 
vērā ievades sinhroniz ācijas sign āla testa ciklu.  
3) Re ģistr ē testa apst ākļus un testa datus. M ērīšanas laikam j ābūt pietiekami ilgam, lai izm ērītu pareizu vid ējo v ērtību 
(t. i., ne maksim ālo vai moment āno jaudu). Ja ier īcei ir daž ādi miega rež īmi, ko var izv ēlēties manu āli, m ērījumi 
jāveic rež īm ā, kur ā ier īcei ir augst ākais ener ģijas pat ēriņš. Ja rež īmu ciklus iestata autom ātiski, m ērīšanas laikam 
jābūt pietiekami ilgam, lai ieg ūtu faktiskos vid ējos r ādītājus, kas ietver visus rež īmus.  
C.  Izsl ēgts rež īms (barošanas sl ēdzis izsl ēgts)  
1) Miega rež īma testa nosl ēgum ā iedarbina displeja izsl ēgto rež īmu, izmantojot lietot ājam viegl āk pieejamo barošanas 
slēdzi. Ieregul ēšanas metodi dokument ē vienlaikus ar sec īgaj ām darb ībām, ko veic, lai p ārietu uz izsl ēgtu rež īmu. 
Iesl ēdz visu testa apr īkojumu un pareizi ieregul ē darb ības diapazonu.  
2) Displeju atst āj izsl ēgt ā rež īm ā, l īdz nostabiliz ējas jaudas m ērījumi. M ērījumus uzskata par stabiliem, ja vatu 
rādījumi tr īs min ūšu period ā nemain ās vair āk k ā 1 % robež ās. Veicot mode ļa m ērījumus izsl ēgt ā rež īm ā, testa 
veic ējs ne ņem v ērā ievades sinhroniz ācijas sign āla testa ciklu.  
3) Re ģistr ē testa apst ākļus un testa datus. M ērīšanas laikam j ābūt pietiekami ilgam, lai izm ērītu pareizu vid ējo v ērtību 
(t. i., ne maksim ālo vai moment āno jaudu).  
4) Rezult ātu pazi ņošana. Kad testa proced ūra ir pabeigta, šo specifik āciju ražojumu testa dokumentu ieda ļā iepaz īstas 
ar nor ādēm par testa rezult ātu pazi ņošanu attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai.  
3. Spožuma m ērīšana  
Pēc IEC  testa videoklipa beig ām un ener ģijas pat ēriņa r ādītāju re ģistr ēšanas tehni ķis saska ņā  ar turpm āk izkl āstīto 
metodi m ēra displeja ekr āna spožumu. Ražojuma iestat ījumus tehni ķis atst āj ieregul ētus t āpat k ā ener ģijas pat ēriņa 
testa laik ā, neko nemainot.  
1) Izmantojot IEC 62087 standarta 11.5. ieda ļā min ēto tr īsjoslu video sign āla (LTL) statisko testa att ēlu, izm ēra 
displeja spožumu no viduspunkta ass virzien ā saska ņā  ar Videoelektronikas standartu asoci ācijas (VESA) Plakano 
displeju m ērījumu standarta (FPDM) 2.0 versiju, 301-2H.  
2) Izmantojot ražojumu iesniegšanas tiešsaistes r īku, pazi ņo izm ērīto spožuma v ērtību, kas izteikta kandel ās uz 
kvadr ātmetru (cd/m2), noapa ļojot l īdz tuv ākajam veselajam skaitlim.  
3) Visi spožuma m ērījumi j āveic saska ņā  ar iepriekš izkl āstītajiem lielu displeju testa apst ākļiem. J āiev ēro, ka spožuma 
m ērījumi j āveic ar r ūpn īcā ieregul ētajiem displeja iestat ījumiem. Ražojumiem ar piespiedu izv ēlni m ērījumus veic 
standarta jeb m ājas rež īm ā. 
III. ATT ĒLVEIDOŠANAS IER ĪČ U SPECIFIK ĀCIJAS  
A.  Defin īcijas  
Ražojumi  
1. Kop ētājs — komerci āli pieejama att ēlveidošanas ier īce, kuras vien īgā funkcija ir paliekošo kopiju izgatavošana no 
grafiskiem paliekošo kopiju ori ģin āliem. J ābūt iesp ējai pievad īt ier īcei ener ģiju no sienas kontaktligzdas vai no datu 
vai t īkla savienojuma. Ar šo defin īciju paredz ēts aptvert ražojumus, ko p ārdod k ā kop ētājus vai moderniz ējamus 
ciparkop ētājus ( UDC – upgradeable digital copier ).LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/49
2. Digit ālais pavairot ājs — komerci āli pieejama att ēlveidošanas ier īce, ko tirg ū p ārdod k ā piln ībā autom ātisku pavai ­
rošanas sist ēmu, kur ā izmanto kopiju izgatavošanu ar trafaretu ar ciparu att ēlveidošanas iesp ējām. J ābūt iesp ējai 
pievad īt ier īcei ener ģiju no sienas kontaktligzdas vai no datu vai t īkla savienojuma. Ar šo defin īciju paredz ēts aptvert 
ražojumus, ko p ārdod k ā digit ālos pavairot ājus.  
3. Telefakss (faksa apar āts) — komerci āli pieejama att ēlveidošanas ier īce, kuras galven ā funkcija ir paliekošo kopiju 
ori ģin ālu sken ēšana elektroniskai s ūtīšanai uz att ālām iek ārtām, k ā ar ī š ādu elektronisku s ūtījumu sa ņemšana, lai 
izgatavotu paliekoš ās kopijas. Elektronisk ā s ūtīšana galvenok ārt notiek, izmantojot publisko t ālru ņu t īklu, bet var 
notikt ar ī pa datort īklu vai internetu. J ābūt ar ī iesp ējai ar šo ražojumu izgatavot vair ākas paliekoš ās kopijas. J ābūt 
iesp ējai pievad īt ier īcei ener ģiju no sienas kontaktligzdas vai no datu vai t īkla savienojuma. Ar šo defin īciju paredz ēts 
aptvert ražojumus, ko p ārdod k ā faksa apar ātus.  
4. Frank ēšanas apar āts (markot ājs) — komerci āli pieejama att ēlveidošanas ier īce, ar ko frank ē pasta s ūtījumus. J ābūt 
iesp ējai pievad īt ier īcei ener ģiju no sienas kontaktligzdas vai no datu vai t īkla savienojuma. Ar šo defin īciju paredz ēts 
aptvert ražojumus, ko p ārdod k ā frank ēšanas apar ātus.  
5. Daudzfunkciju ier īce ( MFD ) — komerci āli pieejama att ēlveidošanas ier īce, kas ir fiziski integr ēta ier īce vai funkcion āli 
integr ētu komponentu apvienojums un izpilda divas vai vair ākas š ādas pamatfunkcijas: kop ēšana, druk āšana, sken ē­ 
šana vai faksu s ūtīšana. Šaj ā defin īcij ā par kop ēšanas funkcij ām tiek uzskat ītas funkcijas, kas atš ķiras no atseviš ķu 
lapu kop ēšanas sp ējas, ko nodrošina faksa apar āti. J ābūt iesp ējai pievad īt ier īcei ener ģiju no sienas kontaktligzdas vai 
no datu vai t īkla savienojuma. Ar šo defin īciju paredz ēts aptvert ražojumus, ko p ārdod k ā daudzfunkciju ier īces 
(MFD ) vai daudzfunkciju ražojumus ( MFP – multifunctional product ). 
Piez īme. Ja daudzfunkciju ier īce ( MFD ) nav atseviš ķa integr ēta ier īce, bet gan funkcion āli integr ētu komponentu 
komplekts, tad, lai šo daudzfunkciju ier īci kvalific ētu k ā atbilstošu  ENERGY STAR , ražot ājam j āapliecina, ka tad, kad 
šī ier īce ir pareizi uzst ādīta darbaviet ā, visu t ās komponentu, kas veido b āzes komplektu, pat ērētās ener ģijas vai 
jaudas summa b ūs atbilst īga ener ģijai vai jaudai, kas min ēta C sada ļā. 
6. Printeris — komerci āli pieejama att ēlveidošanas ier īce, kas paredz ēta paliekošo kopiju izgatavošanai ar iesp ējām 
sa ņemt inform āciju no atseviš ķa lietot āja, t īklā iesl ēgtiem datoriem vai cit ām ievadier īcēm (piem ēram, ciparu foto ­
kamer ām). J ābūt iesp ējai pievad īt ier īcei ener ģiju no sienas kontaktligzdas vai no datu vai t īkla savienojuma. Ar šo 
defin īciju paredz ēts aptvert ražojumus, ko p ārdod k ā printerus, tostarp printerus, ko lietot ājs var moderniz ēt, 
ieg ūstot daudzfunkciju ier īci ( MFD ). 
7. Skeneris — komerci āli pieejama att ēlveidošanas ier īce, kas ir optiski elektroniska ier īce inform ācijas p ārveidošanai 
elektroniskos att ēlos, ko var saglab āt, redi ģē t, p ārveidot vai s ūtīt galvenok ārt person ālās skait ļošanas vid ē. J ābūt 
iesp ējai pievad īt ier īcei ener ģiju no sienas kontaktligzdas vai no datu vai t īkla savienojuma. Ar šo defin īciju paredz ēts 
aptvert ražojumus, ko p ārdod k ā skenerus.  
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas  
8. Tieš ā termisk ā ( DT ) — novilkumu izgatavošanas tehnolo ģija, ar kuras pal īdz ību att ēls tiek p ārnests, iededzinot 
punktus p ārkl ājuma materi ālā, kad tas p ārvietojas gar sild āmu druk āšanas galvi ņu. Ražojumos ar tiešo termisko 
tehnolo ģiju neizmanto lentes.  
9. Ar kr āsvielas sublim āciju ( DS ) — novilkumu izgatavošanas tehnolo ģija, kad att ēli tiek veidoti, nogulsn ējot (subli ­
m ējot) kr āsvielu uz drukas materi āla, izmantojot to ener ģijas daudzumu, ko izdala sild īšanas elementi.  
10. Elektrofotogr āfija ( EP ) — novilkumu izgatavošanas tehnolo ģija, ko raksturo fotovad ītāja apgaismošana no gaismas 
avota atbilstoši ieg ūstamajam paliekoš ās kopijas att ēla rakstam, ieg ūtā att ēla att īstīšana ar tonera da ļiņā m, izmantojot 
latento att ēlu uz fotovad ītāja, kas nosaka, vai tonerim atbilstošaj ā viet ā ir j ābūt vai nav, tonera p ārnešana uz 
ieg ūstam ās paliekoš ās kopijas materi āla un t ā piekaus ēšana, lai š ī paliekoš ā kopija k ļūtu iztur īga. Elektrofotogr āfijas 
veidi ietver l āzera, gaismas diožu un š ķidro krist ālu displeja elektrofotogr āfiju. Kr āsu elektrofotogr āfija atš ķiras no 
vienkr āsas elektrofotogr āfijas ar to, ka attiec īgaj ā ražojum ā vienlaikus izmanto vismaz tr īs daž ādu kr āsu tonerus. 
Turpin ājum ā ir defin ēti divi kr āsu elektrofotogr āfijas tehnolo ģijas veidi:  
11. Paral ēlā kr āsu elektrofotogr āfija — novilkumu izgatavošanas tehnolo ģija, kuras gad ījum ā maksim ālā kr āsu druk ā­ 
šanas ātruma sasniegšanai izmanto daudzus gaismas avotus un daudzus fotovad ītājus.  
12. Sec īgā kr āsu elektrofotogr āfija — novilkumu izgatavošanas tehnolo ģija, kuras gad ījum ā daudzkr āsu ciet ās kopijas 
ieg ūšan ā sec īgi izmanto vienu fotovad ītāju un vienu vai daudzus gaismas avotus.LV  L 63/50 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
13. Sitienu jeb kontakttehnolo ģija — novilkumu izgatavošanas tehnolo ģija, kad vajadz īgo att ēlu uz paliekoš ās kopijas 
veido, p ārvietojot kr āsvielas pigmentus no “lentes” uz attiec īgo materi ālu, izmantojot sitienus. Past āv divi sitienu jeb 
kontakttehnolo ģijas veidi – punktveida sitieni un pilnas formas sitieni.  
14. Ar tintes str ūklu ( IJ) — novilkumu izgatavošanas tehnolo ģija, kuras gad ījum ā att ēli tiek veidoti, nogulsn ējot 
kr āsvielas pigmentus uz drukas materi āla ar maziem pilieniem, veidojot matrici. Kr āsu tintes str ūkla atš ķiras no 
vienkr āsas tintes str ūklas ar to, ka jebkur ā laika moment ā vienlaikus tiek izmantotas vair ākas kr āsvielas. Tipiski tintes 
str ūklas veidi ietver pjezoelektrisko ( PE – piezo-electric ) tintes str ūklu, sublim ācijas tintes str ūklu un termisko tintes 
str ūklu.  
15. Augstas veiktsp ējas tintes str ūklas tehnolo ģija — novilkumu izgatavošana ar tintes str ūklas tehnolo ģiju augstas 
veiktsp ējas komerclietojumam, kur ā parasti izmanto elektrofotogr āfijas tehnolo ģiju. Augstas veiktsp ējas tintes 
str ūklas tehnolo ģija atš ķiras no parastas tintes str ūklas tehnolo ģijas ar to, ka sprauslu bloks aptver visu lapas 
platumu un/vai tinti uz drukas materi āla ir iesp ējams nož āvēt, izmantojot papildu meh ānismus drukas materi ālu 
kars ēšanai.  
16. Ar cieto tinti ( SI ) — novilkumu izgatavošanas tehnolo ģija, kuras gad ījum ā istabas temperat ūrā tinte ir cieta, bet 
saš ķidrin ās, kad tiek sasild īta l īdz str ūklas veidošanas temperat ūrai. P ārnešana uz materi ālu var b ūt tieša, bet taj ā 
bieži izmanto starpnieku – cilindru vai lenti, un tad ar ofseta druku notiek iespiešana uz ieg ūstam ā att ēla materi āla.  
17. Ar trafaretu – — novilkumu izgatavošanas tehnolo ģija, kuras gad ījum ā att ēli tiek p ārnesti uz drukas materi āla no 
trafareta, kas ir nostiprin āts ap tintes cilindru.  
18. Ar termisko p ārnesi ( TT ) — novilkumu izgatavošanas tehnolo ģija, kuras gad ījum ā vajadz īgais paliekoš ās kopijas 
att ēls tiek veidots, nogulsn ējot kaus ētas cietas kr āsvielas s īkus pilienus (parasti kr āsotus vaskus) tieši uz drukas 
materi āla, veidojot matrici. Termisk ā p ārnese atš ķiras no tintes str ūklas ar to, ka istabas temperat ūrā tinte ir cieta, 
bet sild īšanas rezult ātā k ļūst par š ķidrumu.  
Darba rež īmi, darb ības un ener ģijas pat ēriņa st āvok ļi 
19. Akt īvais rež īms – — energopat ēriņa rež īms, kad ražojums ir pievienots barošanas avotam un akt īvi izgatavo 
produkciju, k ā ar ī veic jebkuru no p ārējām pamatfunkcij ām.  
20. Autom ātisk ā abpus ējā druka — kop ētāja, faksa apar āta, daudzfunkciju ier īces vai printera sp ēja autom ātiski novietot 
att ēlus uz drukas lapas ab ām pus ēm, k ā starpsoli neveicot manu ālas darb ības. Š īs iesp ējas piem ēri ir abpus ējas 
kopijas ieg ūšana no vienpus ēja ori ģin āla un abpus ējas kopijas ieg ūšana no abpus ēja ori ģin āla. Uzskata, ka ražo ­
jumam ir autom ātiskas abpus ējās drukas sp ēja tikai tad, ja modelis ietver visas pal īgier īces, kas nepieciešamas, lai tas 
atbilstu iepriekš apskat ītajiem nosac ījumiem.  
21. Noklus ējuma aizkaves laiks — laiks, ko pirms ražojuma pieg ādes ir iestat ījis ražot ājs un kas nosaka, kad ražojums 
pēc savas pamatfunkcijas pabeigšanas p āries maz āka jaudas pat ēriņa (piem ēram, nodroses vai izsl ēgt ā) rež īm ā. 
22. Izsl ēgts — energopat ēriņa rež īms, kur ā ražojums p āriet, kad tas tiek manu āli vai autom ātiski izsl ēgts, bet joproj ām 
paliek pievienots mai ņstr āvas t īklam. Ražojums no š ī rež īma iziet, kad t ā p āreja gatav ības rež īm ā tiek ierosin āta ar 
ieejas ier īci, piem., manu ālo barošanas sl ēdzi vai hronometru. Kad p āreja šaj ā st āvokl ī notiek lietot āja manu ālas 
iedarb ības rezult ātā, to parasti sauc par manu ālu izsl ēgšanu, un kad t ā notiek autom ātiskas vai iepriekš noteiktas 
iedarb ības (piem., aizkaves laika vai pulkste ņa) rezult ātā, to parasti sauc par autom ātisku izsl ēgšanu.  
23. Gatav ības rež īms — st āvoklis, kad ražojums neizgatavo produkciju, ir sasniedzis darba st āvokli, v ēl nav p ārg ājis 
nevien ā mazjaudas rež īm ā un ar minim ālu aizkavi var p āriet akt īvaj ā rež īm ā. Šaj ā rež īm ā var iesp ējot visas ražojuma 
funkcijas, un ražojumam j āsp ēj atgriezties akt īvaj ā rež īm ā, rea ģē jot uz jebkur ām ieejas iedarb ībām, uz kur ām 
rea ģē šanas iesp ēja ir iestr ādāta ražojum ā. Iesp ējam ās ieejas iedarb ības ietver ārējus elektriskus stimulus (piem ēram, 
no t īkla, faksa izsaukums vai t ālvad ība) un tiešus fiziskus stimulus (piem ēram, sl ēdža vai pogas iesl ēgšana).  
24. Miega rež īms — samazin āta energopat ēriņa rež īms, kur ā ražojums p āriet autom ātiski p ēc zin āma neaktivit ātes laika 
perioda. Papildus autom ātiskai p ārejai miega rež īm ā ražojums šaj ā rež īm ā var p āriet ar ī: 1) lietot āja iestat ītā 
diennakts laik ā; 2) nekav ējoties rea ģē jot uz lietot āja manu ālu darb ību bez faktiskas izsl ēgšan ās vai 3) ar citiem 
autom ātiskiem pa ņē mieniem, kas ir saist īti ar lietot āja r īcību. Šaj ā rež īm ā var iesp ējot visas ražojuma funkcijas, un 
ražojumam j āsp ēj p āriet akt īvaj ā rež īm ā, rea ģē jot uz jebkur ām ieejas iedarb ībām, uz kur ām reakcijas iesp ēja ir 
iestr ādāta ražojum ā. Tom ēr tas var notikt ar aizkavi. Iesp ējam ās ieejas iedarb ības ietver ārējus elektriskus stimulus 
(piem ēram, no t īkla, faksa izsaukums vai t ālvad ība) un tiešus fiziskus stimulus (piem ēram, fiziska sl ēdža vai pogas 
aktiviz ēšana). Atrodoties miega rež īm ā, ražojumam j āuztur savienojums ar t īklu, izejot no š ī rež īma tikai tad, kad tas 
ir nepieciešams.  
Piez īme. Sast ādot test ēšanas p ārskatu un nosakot to ražojumu atbilst ību, kas miega rež īm ā var p āriet daudz ējādi, 
partneriem par atskaites punktu j āizv ēlas miega rež īma l īmenis, ko var sasniegt autom ātiski. Ja ražojums sp ēj 
autom ātiski p ārsl ēgties vair ākos sec īgos miega rež īma l īme ņos, ražot ājs p ēc saviem ieskatiem nosaka, kurus no 
šiem l īme ņiem izmanto atbilst ības noteikšanas nol ūkā, tom ēr pazi ņotajam noklus ējuma aizkaves laikam j āatbilst 
attiec īgajam l īmenim.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/51
25. Nodroses rež īms — mazjaudas rež īms ar vismaz āko pat ērēto jaudu, kuru lietot ājs nevar izsl ēgt (ietekm ēt) un kurš 
var saglab āties nenoteiktu laiku, kad ražojums ir pievienots barošanas t īklam un tiek izmantots atbilstoši ražot āja 
nor ādījumiem (  7 ). Nodroses rež īms ir ražojuma minim ālā energopat ēriņa rež īms.  
Piez īme. Att ēlveidošanas ier īcēm, uz kur ām attiecas š īs specifik ācijas, nodroses rež īma energopat ēriņa l īmenis vai 
minim ālā energopat ēriņa rež īms bieži tiek sasniegts izsl ēgt ā st āvokl ī, bet var tikt sasniegts ar ī gatav ības vai miega 
rež īm ā. Ražojums nevar iziet no nodroses rež īma un p āriet zem āka jaudas pat ēriņa st āvokl ī, ja vien tas netiek fiziski 
atvienots no barošanas t īkla ar manu ālu darb ību.  
Ražojuma izm ēru form āti 
26. Lielform āts — ražojumi, kas ir iedal īti lielform āta kategorij ā, ietver ražojumus, kas paredz ēti form āta A2 un liel ākam 
pap īram, k ā ar ī ražojumus, kas paredz ēti vienlaidu drukas materi āliem ar platumu 406 mm vai liel āku platumu. 
Iesp ējams, ka ar lielform ātam paredz ētajiem ražojumiem var druk āt ar ī uz standarta izm ēru vai maz ā form āta drukas 
materi āla.  
27. Mazform āts — ražojumi, kas ir iedal īti mazform āta kategorij ā, ietver ražojumus, kas paredz ēti drukas materi āla 
izm ēriem, kuri ir maz āki par defin ētajiem standarta izm ēriem (piem., A6, 4 ″× 6 ″, mikrofilma), k ā ar ī ražojumus, kas 
paredz ēti vienlaidu drukas materi ālam, kura platums ir maz āks par 210 mm.  
28. Standarta form āts — ražojumi, kas ir iedal īti standarta form āta kategorij ā, ietver ražojumus, kas paredz ēti standarta 
form āta drukas materi ālam (piem.,  Letter , Legal , Ledger , A3, A4 un B4), k ā ar ī ražojumus, kas paredz ēti vienlaidu 
drukas materi ālam ar platumu starp 210 mm un 406 mm. Ar standarta form ātam paredz ētajiem ražojumiem var 
būt iesp ēja druk āt ar ī uz mazform āta drukas materi āla.  
Papildu termini  
29. Pal īgier īce — perif ērās ier īces papildu sast āvda ļa, kas nav nepieciešama b āzes komplekta darb ībai, bet ko var 
pievienot pirms vai p ēc t ās pieg ādes, lai paplašin ātu funkcion ālās iesp ējas. Pal īgier īci var p ārdot atseviš ķi ar savu 
mode ļa numuru vai ar ī kop ā ar b āzes komplektu k ā komplekta vai konfigur ācijas sast āvda ļu. 
30. B āzes ražojums — b āzes ražojums ir standarta modelis, ko pieg ādā ražot ājs. Kad tiek pied āvāti daž ādas konfigu ­
rācijas ražojuma mode ļi, b āzes ražojumam ir visb ūtisk ākā mode ļa konfigur ācija, kam ir minim āls pieejamo funkciju 
papildin ātāju skaits. Funkcion ālie komponenti vai pal īgier īces, ko pied āvā nevis k ā standarta ier īces, bet k ā papildus 
ieg ādājamas ier īces, netiek uzskat ītas par b āzes ražojuma sast āvda ļu. 
31. Vienlaidu drukas materi āls — ražojumi, kas ir iedal īti vienlaidu drukas materi ālu kategorij ā, ietver ražojumus, kas 
neizmanto drukas materi ālus k ā loksnes, un ir paredz ēti t ādiem svar īgiem lietojumiem k ā sv ītrkodu, uzl īmju, kv īšu, 
pavadz īmju, fakt ūrrēķ inu, lidmaš īnas bi ļešu vai mazumtirdzniec ības eti ķešu druk āšana.  
32. Priekšgala cipariek ārta ( DFE – digital front end ) — funkcion āli integr ēts serveris, kas ir saimnieks citiem datoriem un 
lietojumprogramm ām un darbojas k ā att ēlveidošanas ier īču saskarne. Priekšgala cipariek ārta att ēlveidošanas ier īcei 
nodrošina liel āku funkcionalit āti. Priekšgala cipariek ārtu defin ē div ējādi:  
1. tipa  DFE .: Priekšgala cipariek ārta, kas l īdzstr āvu sa ņem no sava mai ņstr āvas barošanas avota (iekš ēja vai ārēja), kas 
tai nav kop īgs ar att ēlveidošanas ier īci. Š āda priekšgala cipariek ārta var sa ņemt mai ņstr āvu tieši no sienas kontak ­
tligzdas vai ar ī no saist ītās att ēlveidošanas ier īces iekš ējā barošanas avota mai ņstr āvas ķē des.  
2. tipa DFE.: Priekšgala cipariek ārta, kas l īdzstr āvu sa ņem no t ā paša barošanas avota, ar kuru darbina att ēlveidošanas 
ier īci, kop ā ar kuru t ā darbojas. 2. tipa priekšgala cipariek ārtai j ābūt platei vai mezglam ar atseviš ķu apstr ādes bloku, 
kas sp ēj inici ēt darb ības t īklā un kuru var fiziski no ņemt, izol ēt vai atsp ējot, izmantojot parastas inženierdarb ības, lai 
var ētu veikt energopat ēriņa m ērījumus.  
Priekšgala cipariek ārta nodrošina ar ī vismaz tr īs no š ādām progres īvām funkcij ām:  
a) t īkla savienojumi daž ādās vid ēs; 
b) pastkastes funkcijas;  
c) darbu rindas p ārvald ība;  
d) apar āta p ārvald ība (piem ēram, att ēlveidošanas iek ārtas aktiviz ēšana no mazjaudas st āvok ļa);  
e) uzlabota grafisk ā lietot āja saskarne ( UI – user-interface );LV  L 63/52 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.  
( 7 ) IEC 62301 – Sadz īves elektroiek ārtas – nodroses rež īma jaudas m ērīšana. 2005.
f) sp ēja inici ēt sakarus ar citiem saimniekserveriem un klientu datoriem (piem ēram, sken ēšana uz e-pastu, att ālo 
pastkast īšu aptauja par darbiem); vai  
g) lapu p ēcapstr ādes sp ēja (piem ēram, lapu p ārformat ēšana pirms druk āšanas).  
33. Funkciju papildin ātājs — funkciju papildin ātājs nodrošina ražojuma standarta iesp ēju pievienot funkcionalit āti 
att ēlveidošanas iek ārtas novilkumu izgatavošanas b āzes meh ānismam. Šo specifik āciju sada ļā “Darba rež īmi” ir 
papildu inform ācija par jaudas pielaid ēm noteiktu funkciju papildin ātāju gad ījum ā. Funkciju papildin ātāju piem ēri 
ietver bezvadu saskarnes un sken ēšanas iesp ēju.  
34. Pieeja no darba rež īma ( OM – operational mode ) viedok ļa — att ēlveidošanas ier īču energoefektivit ātes test ēšanas un 
sal īdzin āšanas metode, kur ā galven ā uzman ība tiek piev ērsta ražojuma ener ģijas pat ēriņam daž ādos mazjaudas 
rež īmos. Pieejas no darba rež īma viedok ļa galvenais krit ērijs ir mazjaudas rež īmu raksturojoš ās v ērtības, ko m ēra 
vatos (W). S īka inform ācija pieejama sada ļā “ ENERGY STAR Qualified Imaging Equipment Operational Mode Test 
Procedure ” ( ENERGY STAR  kvalific ētu att ēlveidošanas ier īču darba rež īma test ēšanas proced ūra) t īmek ļa vietn ē 
www.energystar.gov/products.  
35. Novilkumu izgatavošanas meh ānisms — galvenais att ēlveidošanas ier īces meh ānisms, kas šaj ā ier īcē veic att ēlu 
izgatavošanu. Bez papildu funkcion ālajiem komponentiem novilkumu izgatavošanas meh ānisms nevar ieg ūt apstr ā­
dājamo att ēlu inform āciju un t āpēc nevar darboties. Novilkumu izgatavošanas meh ānismiem komunik ācijas 
funkcij ām un att ēlu apstr ādei tiek izmantoti funkciju papildin ātāji. 
36. Modelis — att ēlveidošanas ier īce, ko p ārdod ar unik ālu mode ļa numuru vai tirdzniec ības nosaukumu. Mode ļa 
sast āvā var b ūt b āzes komplekts vai b āzes komplekts un pal īgier īces.  
37. Ražojuma darb ības ātrums — kopum ā ražojumiem, kas paredz ēti standarta izm ēru drukas materi āliem, ātrums – 
viens att ēls min ūtē (ipm – image-per-minute ) – atbilst ātrumam, ar k ādu tiek veikta form āta A4 vai 8,5 ″ × 11 ″ lapas 
vienas puses druk āšana/kop ēšana/sken ēšana vien ā min ūtē. Ja maksim ālais pazi ņotais ātrums atš ķiras, izgatavojot 
att ēlus uz A4 vai 8,5 ″ × 11 ″ form āta pap īra, j āizmanto liel ākais no šiem abiem ātrumiem.  
— Frank ēšanas apar ātos (markot ājos) ātrums – viens pasta s ūtījums min ūtē (mppm – mail-piece-per-minute ) – atbilst 
viena pasta s ūtījuma apstr ādei min ūtē. 
— Mazform ātam paredz ētajos ražojumos atseviš ķas form āta A6 vai 4 ″ × 6 ″ lapas vienas puses druk āšanai/kop ēša ­
nai/sken ēšanai min ūtē atbilst ātrums 0,25  ipm . 
— Lielform ātam paredz ētajos ražojumos form āta A2 atseviš ķas lapas apstr āde min ūtē atbilst 4  ipm , un form āta A0 
vienas lapas apstr āde min ūtē atbilst 16  ipm . 
— Attiec ībā uz vienlaidu drukas materi āliem, kas iedal īti mazform āta, lielform āta vai standarta izm ēru kategorij ā, 
druk āšanas ātrums, kas izteikts  ipm , jāieg ūst no ražojuma maksim ālā tirdzniec ībā nor ādītā att ēlveidošanas ātruma 
metros min ūtē atbilstoši turpm āk dotajai p ārrēķ inu formulai:  
X ipm  = 16 × [maksim ālais drukas materi āla platums (m) × maksim ālais att ēlveidošanas ātrums ( ātrums 
garenvirzien ā m/min)]  
Visos gad ījumos p ārrēķ in ātais ātrums, kas izteikts  ipm , j ānoapa ļo l īdz veselam skaitlim (piem., 14,4  ipm  jānoapa ļo 
līdz 14,0  ipm  un 14,5  ipm  jānoapa ļo l īdz 15  ipm ). 
Atbilst ības noteikšanas nol ūkā ražot ājiem test ēšanas p ārskat ā jānor āda ražojuma ātrums atbilstoši turpm āk aprak ­
stītaj ām funkciju priorit ātēm:  
— druk āšanas ātrums; gad ījum ā, ja ražojums nevar izpild īt druk āšanas funkciju, tad  
— kop ēšanas ātrums; gad ījum ā, ja ražojums nevar izpild īt kop ēšanas funkciju, tad  
— sken ēšanas ātrums.  
38. Tipisk ā energpopat ēriņa pieeja — att ēlveidošanas ier īču energoefektivit ātes test ēšanas un sal īdzin āšanas metode, kur ā 
galven ā uzman ība tiek piev ērsta ražojuma tipiskajam energopat ēriņam, pietiekami ilgu laiku atrodoties parast ā darba 
rež īm ā. TEC  pieejas galvenais krit ērijs att ēlveidošanas ier īcēm ir tipisk ā ned ēļas energopat ēriņa v ērtība, ko m ēra 
kilovatstund ās (kWh). Detaliz ētu inform āciju sk. D.2. sada ļā “TEC  test ēšanas proced ūra”.  
B.  Atbilst īgi ražojumi  
Šīs ENERGY STAR  specifik ācijas ir paredz ētas person ālaj ām, uz ņē m ējdarb ības un komerci ālaj ām att ēlveidošanas 
ier īcēm, bet ne r ūpniec ībā izmantojamiem ražojumiem (t. i., ražojumiem, kurus tieši piesl ēdz tr īsfāzu energot īklam). 
Jābūt iesp ējai pievad īt ier īcēm ener ģiju no sienas kontaktligzdas vai no datu vai t īkla savienojuma, izmantojotLV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/53
starptautisk ā standarta nomin ālā sprieguma avotus, kas uzskait īti D.4. sada ļā. Lai att ēlveidošanas ier īci kvalific ētu k ā 
atbilst īgu  ENERGY STAR , tai j ābūt defin ētai A sada ļā un j āatbilst vienam no ražojumu aprakstiem, kas doti turpm āk 
1. un 2. tabul ā. 
1. tabula  
Ražojumu atbilst ības noteikšana – pieeja no tipisk ā ener ģijas pat ēriņa ( TEC ) viedok ļa 
Ražojuma joma  Novilkumu izgatavo ­ 
šanas tehnolo ģija  Izm ēru form āts Kr āsains/vienkr āsains  TEC tabula  
Kop ētāji Tieš ā termisk ā Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Ar kr āsvielu subli ­
m āciju  Standarta  Kr āsains  TEC 2  
Ar kr āsvielu subli ­
m āciju  Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Elektrofotogr āfija  Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Elektrofotogr āfija  Standarta  Kr āsains  TEC 2  
Ar cieto tinti  Standarta  Kr āsains  TEC 2  
Ar termisko p ārnesi  Standarta  Kr āsains  TEC 2  
Ar termisko p ārnesi  Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Digit ālie pavairot āji Ar trafaretu  Standarta  Kr āsu  TEC 2  
Ar trafaretu  Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Faksa apar āti Tieš ā termisk ā Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Ar kr āsvielu subli ­
m āciju  Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Elektrofotogr āfija  Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Elektrofotogr āfija  Standarta  Kr āsains  TEC 2  
Ar cieto tinti  Standarta  Kr āsains  TEC 2  
Ar termisko p ārnesi  Standarta  Kr āsains  TEC 2  
Ar termisko p ārnesi  Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Daudzfunkciju ier īces 
(MFD ) Augstas veiktsp ējas 
tintes str ūklas 
tehnolo ģija  Standarta  Vienkr āsains  TEC 3  
Augstas veiktsp ējas 
tintes str ūklas 
tehnolo ģija  Standarta  Kr āsains  TEC 4  
Tieš ā termisk ā Standarta  Vienkr āsains  TEC 3  
Ar kr āsvielu subli ­
m āciju  Standarta  Kr āsains  TEC 4  
Ar kr āsvielu subli ­
m āciju  Standarta  Vienkr āsains  TEC 3  
Elektrofotogr āfija  Standarta  Vienkr āsains  TEC 3  
Elektrofotogr āfija  Standarta  Kr āsains  TEC 4  
Ar cieto tinti  Standarta  Kr āsains  TEC 4  
Ar termisko p ārnesi  Standarta  Kr āsains  TEC 4  
Ar termisko p ārnesi  Standarta  Vienkr āsains  TEC 3  
Printeri  Augstas veiktsp ējas 
tintes str ūklas 
tehnolo ģija  Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Augstas veiktsp ējas 
tintes str ūklas 
tehnolo ģija  Standarta  Kr āsains  TEC 2LV  L 63/54 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
Ražojuma joma  Novilkumu izgatavo ­ 
šanas tehnolo ģija  Izm ēru form āts Kr āsains/vienkr āsains  TEC tabula  
Tieš ā termisk ā Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Ar kr āsvielu subli ­
m āciju  Standarta  Kr āsains  TEC 2  
Ar kr āsvielu subli ­
m āciju  Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Elektrofotogr āfija  Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
Elektrofotogr āfija  Standarta  Kr āsains  TEC 2  
Ar cieto tinti  Standarta  Kr āsains  TEC 2  
Ar termisko p ārnesi  Standarta  Kr āsains  TEC 2  
Ar termisko p ārnesi  Standarta  Vienkr āsains  TEC 1  
2. tabula  
Ražojumu atbilst ības noteikšana – pieeja no darba rež īma ( OM ) viedok ļa 
Ražojuma joma  Novilkumu izgatavo ­ 
šanas tehnolo ģija  Izm ēru form āts Kr āsuins/vienkr āsains  OM tabula  
Kop ētāji Tieš ā termisk ā Liels  Vienkr āsains  OM 1  
Ar kr āsvielu subli ­
m āciju  Liels  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 1  
Elektrofotogr āfija  Liels  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 1  
Ar cieto tinti  Liels  Kr āsains  OM 1  
Ar termisko p ārnesi  Liels  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 1  
Faksa apar āti Ar tintes str ūklu  Standarta  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 2  
Frank ēšanas apar āti Tieš ā termisk ā Nepiem ēro  Vienkr āsains  OM 4  
Elektrofotogr āfija  Nepiem ēro  Vienkr āsains  OM 4  
Ar tintes str ūklu  Nepiem ēro  Vienkr āsains  OM 4  
Ar termisko p ārnesi  Nepiem ēro  Vienkr āsains  OM 4  
Daudzfunkciju ier īces 
(MFD ) Tieš ā termisk ā Liels  Vienkr āsains  OM 1  
Ar kr āsvielu subli ­
m āciju  Liels  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 1  
Elektrofotogr āfija  Liels  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 1  
Ar tintes str ūklu  Standarta  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 2  
Ar tintes str ūklu  Liels  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 3  
Ar cieto tinti  Liels  Kr āsains  OM 1  
Ar termisko p ārnesi  Liels  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 1  
Printeri  Tieš ā termisk ā Liels  Vienkr āsains  OM 8  
Tieš ā termisk ā Mazs  Vienkr āsains  OM 5  
Ar kr āsvielu subli ­
m āciju  Liels  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 8  
Ar kr āsvielu subli ­
m āciju  Mazs  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 5LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/55
Ražojuma joma  Novilkumu izgatavo ­ 
šanas tehnolo ģija  Izm ēru form āts Kr āsuins/vienkr āsains  OM tabula  
Elektrofotogr āfija  Liels  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 8  
Elektrofotogr āfija  Mazs  Kr āsains  OM 5  
Sitienu  Liels  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 8  
Sitienu  Mazs  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 5  
Sitienu  Standarta  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 6  
Ar tintes str ūklu  Liels  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 3  
Ar tintes str ūklu  Mazs  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 5  
Ar tintes str ūklu  Standarta  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 2  
Ar cieto tinti  Liels  Kr āsains  OM 8  
Ar cieto tinti  Mazs  Kr āsains  OM 5  
Ar termisko p ārnesi  Liels  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 8  
Ar termisko p ārnesi  Mazs  Kr āsains un vienkr ā­
sains  OM 5  
Skeneri  Nepiem ēro  Liels, mazs un 
standarta  Nepiem ēro  OM 7  
C.  Atbilst īgo ražojumu energoefektivit ātes specifik ācijas  
Kvalific ēt k ā atbilst īgus  ENERGY STAR  pras ībām var tikai tos B sada ļā uzskait ītos ražojumus, kas atbilst turpm āk 
apskat ītajiem krit ērijiem. Sp ēkā st āšan ās datumi ir nor ādīti F sada ļā. 
Ražojumi, kurus p ārdod ar ārēju barošanas avotu.  Lai tos var ētu kvalific ēt k ā ENERGY STAR  ražojumus saska ņā  ar 
patlaban sp ēkā esošo att ēlveidošanas ier īču specifik āciju 1.1. versiju, att ēlveidošanas ier īcēm, kas izgatavotas 2009. 
gada 1. j ūlijā vai v ēlāk un kur ām ir viena sprieguma ārējais mai ņstr āvas-mai ņstr āvas vai mai ņstr āvas-l īdzstr āvas 
barošanas avots, ir j ābūt ENERGY STAR  atbilstošam ārējam barošanas avotam vai t ādam barošanas avotam, kas 
atbilst  ENERGY STAR  ārējo barošanas avotu ( EPS – External Power Supply ) 2.0. versijas pras ībām, test ējot ar  ENERGY 
STAR  test ēšanas metodi.  ENERGY STAR  specifik āciju un test ēšanas metodi viena sprieguma ārējiem mai ņstr āvas- 
mai ņstr āvas un mai ņstr āvas-l īdzstr āvas barošanas avotiem var atrast t īmek ļa vietn ē www.energystar.gov/products.  
Ražojumi, kas paredz ēti darb ībai ar ārēju 1. tipa priekšgala cipariek ārtu  (DFE). Lai tos var ētu kvalific ēt k ā ENERGY STAR  
ražojumus saska ņā  ar patlaban sp ēkā esošo att ēlveidošanas ier īču specifik āciju 1.1. versiju, att ēlveidošanas ier īcēm, 
kas izgatavotas 2009. gada 1. j ūlijā vai v ēlāk, kuras p ārdod ar 1. tipa priekšgala cipariek ārtu, ir j āizmanto priekšgala 
cipariek ārta, kas atbilst  ENERGY STAR  att ēlveidošanas ier īču priekšgala cipariek ārtu barošanas avota efektivit ātes 
pras ībām, kas uzskait ītas C.3. sada ļā. 
Ražojumi, kas paredz ēti darb ībai ar ārēju 2. tipa priekšgala cipariek ārtu  (DFE). Lai tos var ētu kvalific ēt k ā ENERGY STAR  
ražojumus saska ņā  ar patlaban sp ēkā esošo att ēlveidošanas ier īču specifik āciju 1.1. versiju, att ēlveidošanas ier īcēm, 
kuras p ārdod ar 2. tipa priekšgala cipariek ārtu un kas izgatavotas 2009. gada 1. j ūlijā vai v ēlāk, ražot ājiem, m ērot 
ener ģijas pat ēriņu OM ražojumiem miega vai nodroses rež īm ā, j āatņem vai nav j āiek ļauj  DFE  ener ģijas pat ēriņš 
gatav ības rež īm ā TEC  ražojumiem. C.1. sada ļā ir iek ļauta s īkāka inform ācija par  TEC  v ērtību kori ģē šanu priekšgala 
cipariek ārtām  TEC  ražojumiem, un C.2. sada ļā ir iek ļauta s īkāka inform ācija par priekšgala cipariek ārtu neiek ļaušanu 
OM miega un nodroses pat ēriņa l īme ņos.  
VAA un Eiropas Komisijas nol ūks ir vienm ēr, kad iesp ējams, neiek ļaut vai at ņemt ener ģijas pat ēriņu, kas saist īts ar 
priekšgala cipariek ārtu (1. vai 2. tipa), no  TEC  ener ģijas un OM ener ģijas pat ēriņa m ērījumiem.  
Ražojumi, ko p ārdod ar papildu bezvada klausuli.  Lai kvalific ētu 2009. gada 1. j ūlijā vai v ēlāk izgatavotus faksa apar ātus 
vai daudzfunkciju ier īces ar faksa iesp ējām, ko p ārdod ar papildu bezvadu klausul ēm, t ām j āizmanto klausule, kas ir 
kvalific ēta k ā atbilst īga  ENERGY STAR  pras ībām, vai klausule, kas atbilst  ENERGY STAR  telefonijas specifik ācijai, kad 
tā ir p ārbaud īta ar  ENERGY STAR  test ēšanas metodi noteiktaj ā termi ņā , un att ēlveidošanas ier īcei j ābūt kvalific ētai k ā 
atbilst īgai  ENERGY STAR . ENERGY STAR  specifik āciju un test ēšanas metodi telefonijas ražojumiem var atrast 
tīmek ļa vietn ē www.energystar.gov/products.LV  L 63/56 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
Abpus ējā druka.  Standarta izm ēru drukas materi āla kop ētājiem, daudzfunkciju ier īcēm un printeriem, kuros izmanto 
elektrofotogr āfiju, cieto tinti un augstas veiktsp ējas tintes str ūklas novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas, ko apl ūko 
atbilstoši C.1. sada ļā aprakst ītajai  TEC  pieejai, j āatbilst š ādām abpus ējās drukas pras ībām atkar ībā no ražojuma 
darb ības ātruma vienkr āsas rež īm ā: 
Kr āsu kop ētāji, daudzfunkciju ier īces un printeri  
Ražojuma darb ības ātrums 
vienkr āsas rež īm ā Abpus ējās drukas pras ība  
≤ 19 ipm  Nepiem ēro  
20 – 39 ipm  Autom ātiskai abpus ējai drukai pirkšanas laik ā jābūt standarta iesp ējai vai pieejamai k ā 
papildiesp ējai.  
≤ 40 ipm  Autom ātiskajai abpus ējai drukai pirkšanas laik ā jābūt standarta iesp ējai.  
Vienkr āsu kop ētāji, daudzfunkciju ier īces un printeri  
Ražojuma darb ības ātrums 
vienkr āsu rež īm ā Abpus ējās drukas pras ība  
≤ 24 ipm  Nepiem ēro  
25–44 ipm  Autom ātiskai abpus ējai drukai pirkšanas laik ā jābūt standarta iesp ējai vai pieejamai k ā 
papildiesp ējai.  
≤ 45 ipm  Autom ātiskajai abpus ējai drukai pirkšanas laik ā jābūt standarta iesp ējai.  
1. Atbilst ības  ENERGY STAR  pras ībām krit ērijs –  TEC  
Lai att ēlveidošanas ier īci var ētu kvalific ēt k ā atbilst īgu  ENERGY STAR  pras ībām,  TEC  v ērtība, kas ieg ūta B. sada ļas 1. 
tabul ā uzskait ītaj ām att ēlveidošanas ier īcēm, nedr īkst p ārsniegt atbilstoš ās turpin ājum ā uzskait ītās robežv ērtības.  
Att ēlveidošanas ier īcēm ar 2. tipa priekšgala cipariek ārtu ( DFE ) DFE  ener ģijas pat ēriņš, ko apr ēķ ina k ā par ādīts 
turpm ākaj ā piem ērā, nav j āņ em v ērā, sal īdzinot ražojuma izm ērīto  TEC  v ērtību ar turpin ājum ā uzskait ītaj ām robež ­
vērtībām. Priekšgala cipariek ārta nedr īkst trauc ēt att ēlveidošanas ier īces sp ēju p āriet maz āka ener ģijas pat ēriņa 
rež īmos vai iziet no tiem. Lai to neiek ļautu apr ēķ in ā, priekšgala cipariek ārtai j āatbilst A.32. sada ļas defin īcijai, un 
tai j ābūt atseviš ķam apstr ādes blokam, kas sp ēj inici ēt darb ības caur t īklu.  
Piem ērs. Printera summ ārā TEC  v ērtība ir 24,5 kWh/ned ēļā , un t ā iekš ējā priekšgala cipariek ārta gatav ības rež īm ā 
pat ērē 50 W lielu jaudu. 50W × 168 h/ned ēļā  = 8.4 kWh/Wh/ned ēļā , kas j āatņem no test ā ieg ūtās TEC  v ērtības: 
24,5 kWh/ned ēļā  — 8,4 kWh/ned ēļā  = 16.1 kWh/ned ēļā . P ēc tam 16,1 kWh/ned ēļā  sal īdzina ar turpin ājum ā nor ā­
dītaj ām robežv ērtībām.  
Piez īme.  Visos turpm ākajos vien ādojumos x = ražojuma darb ības ātrums vienkr āsas rež īm ā (ipm ). 
TEC  1. tabula  
Ražojums(-i): kop ētāji, digit ālie pavairot āji, faksa apar āti, printeri  
Izm ēra form āts(-i): standarta izm ērs 
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas: tieš ā termisk ā, ar vienas kr āsvielas sublim āciju, melnbalt ā elektrofotogr āfija, ar vienas kr āsas 
trafaretu, ar vienas kr āsas termisko p ārnesi, vienas kr āsas augstas veiktsp ējas tintes str ūkla  
Ražojuma darb ības ātrums vien ­
kr āsas rež īm ā (ipm ) Maksim ālā TEC  v ērtība (kWh/ned ēļā ) 
≤ 15  1,0 kWh  
15 < x ≤ 40  (0,10 kWh/ipm)x – 0,5 kWh  
40 < x ≤ 82  (0,35 kWh/ipm)x – 10,3 kWh  
> 82  (0,70 kWh/ipm)x – 39,0 kWhLV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/57
TEC 2. tabula  
Ražojums(-i): kop ētāji, digit ālie pavairot āji, faksa apar āti, printeri  
Izm ēra form āts(-i): standarta izm ērs 
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas: ar kr āsvielu sublim āciju, ar kr āsu trafaretu, ar kr āsu termisko p ārnesi, kr āsu elektrofoto ­
gr āfija, ar cieto tinti, augstas veiktsp ējas tintes str ūkla  
Ražojuma darb ības ātrums vien ­
kr āsas rež īm ā (ipm ) Maksim ālā TEC v ērtība (kWh/ned ēļā ) 
≤ 32  (0.10 kWh/ipm)x + 2.8 kWh  
32 < x ≤ 58  (0,35 kWh/ipm)x – 5,2 kWh  
> 58  (0,70 kWh/ipm)x – 26,0 kWh  
TEC  3. tabula  
Ražojums(-i): Daudzfunkciju ier īces  
Izm ēra form āts(-i): standarta izm ērs 
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas: tieš ā termisk ā, ar vienas kr āsvielas sublim āciju, vienkr āsas elektrofotogr āfija, ar vienas kr āsas 
termisko p ārnesi, vienas kr āsas augstas veiktsp ējas tintes str ūkla  
Ražojuma darb ības ātrums vien ­
kr āsas rež īm ā (ipm ) Maksim ālā TEC v ērtība (kWh/ned ēļā ) 
≤ 10  1,5 kWh  
10 < x ≤ 26  (0,10 kWh/ipm)x + 0,5 kWh  
26 < x ≤ 68  (0,35 kWh/ipm)x – 6,0 kWh  
> 68  (0,70 kWh/ipm)x – 30,0 kWh  
TEC 4. tabula  
Ražojums(-i): Daudzfunkciju ier īces  
Izm ēra form āts(-i): standarta izm ērs 
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas: ar kr āsvielu sublim āciju, ar kr āsu termisko p ārnesi, kr āsu elektrofotogr āfija, ar cieto tinti, 
augstas veiktsp ējas tintes str ūkla  
Ražojuma darb ības ātrums vien ­
kr āsas rež īm ā (ipm ) Maksim ālā TEC v ērtība (kWh/ned ēļā ) 
≤ 26  (0,10 kWh/ipm)x + 3,5 kWh  
26 < x ≤ 62  (0,35 kWh/ipm)x – 3,0 kWh  
> 62  (0,70 kWh/ipm)x – 25,0 kWh  
2. Atbilst ības  ENERGY STAR  pras ībām krit ērijs –  OM  
Lai att ēlveidošanas ier īci var ētu kvalific ēt k ā atbilst īgu  ENERGY STAR , ener ģijas pat ēriņa v ērtības C sada ļas 2. tabul ā 
uzskait ītaj ām att ēlveidošanas ier īcēm nedr īkst p ārsniegt atbilstoš ās turpm āk nor ādītās robežv ērtības. Ražojumiem, 
kas atbilst miega rež īma ener ģijas pat ēriņa pras ībām gatav ības rež īm ā, lai pan āktu atbilst ību miega rež īma robež ­
vērtībai, turpm āki autom ātiskas ener ģijas pat ēriņa samazin ājumi nav nepieciešami. Turkl āt ražojumiem, kuru ener ­ 
ģijas pat ēriņš nodroses rež īm ā atbilst ener ģijas pat ēriņa pras ībām gatav ības vai miega rež īm ā, lai ieg ūtu  ENERGY 
STAR  kvalifik āciju, nav nepieciešams nek āds papildu autom ātisks ener ģijas pat ēriņa samazin ājums.  
Att ēlveidošanas ier īcēm ar funkcion āli integr ētu priekšgala cipariek ārtu, kas barošanu sa ņem no att ēlveidošanas 
ier īces, priekšgala cipariek ārtas ener ģijas pat ēriņš nav j āņ em v ērā, sal īdzinot ražojuma izm ērīto miega rež īmu ar 
novilkumu izgatavošanas meh ānisma un funkciju papildin ātāja apvienotaj ām robežv ērtībām un sal īdzinot izm ērīto 
gatav ības rež īma l īmeni ar turpin ājum ā nor ādītaj ām robežv ērtībām. Priekšgala cipariek ārta nedr īkst trauc ēt att ēlvei ­
došanas ier īces sp ēju p āriet maz āka ener ģijas pat ēriņa rež īmos vai iziet no tiem. Lai to neiek ļautu, priekšgala 
cipariek ārtai j āatbilst A.32. sada ļas defin īcijai, un tai j ābūt atseviš ķam apstr ādes blokam, kas sp ēj inici ēt darb ības 
caur t īklu.LV  L 63/58 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
Noklus ējuma aizkaves laika pras ības. Lai  OM  ražojumi atbilstu  ENERGY STAR  pras ībām, katra ražojuma veida 
aizkaves laika iestat ījumiem j āatbilst noklus ējuma aizkaves laika iestat ījumiem, kas iek ļauti A l īdz C tabul ā, un tiem 
jābūt iesp ējotiem, pieg ādājot ražojumu. Turkl āt visiem  OM  ražojumiem j ābūt pieg ādātiem ar maksim ālo apar āta 
aizkaves laiku, kas nep ārsniedz četras stundas, ko var modific ēt tikai ražot ājs. Šo maksim ālo apar āta aizkaves laiku 
lietot ājs nevar ietekm ēt, un parasti to nav iesp ējams izmain īt bez iekš ējām invaz īvām manipul ācij ām ar ražojumu. 
Noklus ējuma aizkaves laika iestat ījumi, kas iek ļauti A l īdz C tabul ā, var b ūt t ādi, ko var piel āgot lietot ājs.  
A tabula  
Maksim ālie noklus ējuma aizkaves laiki (min ūtēs) p ārejai miega rež īm ā mazam form ātam un standarta 
izm ēriem paredz ētajiem  OM  ražojumiem, iz ņemot frank ēšanas apar ātus  
Ražojuma darb ības ātrums vienkr āsas 
rež īm ā 
(ipm ) Faksa apar āti Daudzfunkciju ier ī­
ces  Printeri  Skeneri  
0–10  5  15  5  15  
11–20  5  30  15  15  
21–30  5  60  30  15  
31–50  5  60  60  15  
51 +  5  60  60  15  
B tabula  
Maksim ālie noklus ējuma aizkaves laiki (min ūtēs) p ārejai miega rež īm ā lielform ātam paredz ētajiem  OM  
ražojumiem, iz ņemot frank ēšanas apar ātus  
Ražojuma darb ības ātrums vienkr āsas 
rež īm ā (ipm ) Kop ētāji Daudzfunkciju ier ī­
ces  Printeri  Skeneri  
0–10  30  30  30  15  
11–20  30  30  30  15  
21–30  30  30  30  15  
31–50  60  60  60  15  
51 +  60  60  60  15  
C tabula  
Maksim ālie noklus ējuma aizkaves laiki (min ūtēs) p ārejai miega rež īm ā frank ēšanas apar ātiem  
Ražojuma darb ības ātrums 
(mppm ) Frank ēšanas apar āti 
0–50  20  
51–100  30  
101–150  40  
151 +  60  
Nodroses rež īma pras ības. Lai  OM  ražojumi atbilstu  ENERGY STAR  pras ībām, tiem j āatbilst nodroses rež īma 
ener ģijas pat ēriņa robežv ērtībai, kas katram ražojuma veidam nor ādīta D tabul ā. 
D tabula  
Maksim ālais nodroses rež īma ener ģijas pat ēriņa l īmenis OM ražojumiem, vati (W)  
Ražojuma tips  Nodrose (W)  
Visi  OM  ražojumi  1  
Atbilst ības krit ērijs  OM  1. l īdz 8. tabul ā (sk. turpin ājum ā) attiecas uz ražojuma novilkumu izgatavošanas meh ā­
nismu. T ā k ā paredzams, ka ražojumi tiks pieg ādāti ar vienu vai vair ākām funkcij ām papildus pamata novilkumu 
izgatavošanas meh ānismam, atbilstoš ās turpm āk dot ās pielaides j āpieskaita novilkumu izgatavošanas meh ānismaLV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/59
krit ērijam miega rež īm ā. Atbilst ības noteikšanai j āizmanto kop ējā b āzes ražojuma v ērtība, tai pieskaitot funkciju 
papildin ātāju v ērtību. Ražot āji katram ražojuma modelim dr īkst pievienot ne vair āk k ā tr īs prim āros funkciju 
papildin ātājus, bet dr īkst pievienot tik daudz sekund āros funkciju papildin ātājus, cik ir uzr ādīts (prim āros papildi ­
nātājus, kuru skaits p ārsniedz tr īs, pievienojot k ā sekund āros papildin ātājus). Turpm āk dots š īs pieejas piem ērs.  
Piem ērs.  Standarta izm ēru tintes str ūklprinteris ar USB 2.0 savienojumu un atmi ņas kartes kontaktligzdu. Pie ņemot, 
ka USB savienojums ir testa laik ā izmantot ā prim ārā saskarne, šim printera modelim b ūtu j āsa ņem funkciju 
papildin ātāja pielaide 0,5 W USB savienojumam un 0,1 W atmi ņas kartes nolas ītājam, t ātad kop ā 0,6 W pielaide 
visiem funkciju papildin ātājiem. T ā k ā darba rež īma ( OM ) 2. tabul ā novilkumu izgatavošanas meh ānisma miega 
rež īma robežv ērtība ir noteikta 1,4 W, tad, lai noteiktu atbilst ību  ENERGY STAR , ražot ājam j āsumm ē novilkumu 
izgatavošanas meh ānisma miega rež īma robežv ērtība ar piem ērotaj ām funkciju papildin ātāja pielaid ēm, lai noteiktu 
maksim ālo ener ģijas pat ēriņu, kas pie ļaujams, lai b āzes izstr ādājumu var ētu kvalific ēt atbilstoši  ENERGY STAR : 
1,4 W + 0,6 W. Ja izm ēra, ka printera ener ģijas pat ēriņš miega rež īm ā ir 2,0 W vai maz āks, tad printeris atbilst  
ENERGY STAR  miega rež īma robežv ērtībai.  
3. tabula  
Atbilst īgi ražojumi – darba rež īma funkciju papildin ātāji 
Tips  Detaliz ēta inform ācija  Funkciju papildin ātāja pielaides (W)  
Prim ārie  Sekund ārie  
Saskarnes  A. Vadu < 20 MHz  0,3  0,2  
Att ēlveidošanas ier īcei ir fiziska datu vai t īkla savienojuma piesl ēgvieta ar p ārraides ātrumu < 
20 MHz. Šaj ā kategorij ā ietilpst š ādas saskarnes: USB 1.x, IEEE488, IEEE 1284/paral ēlā piesl ēgvieta/  
Centronics , RS232 un/vai faksa modems.  
B. Vadu ≥ 20 MHz un < 500 MHz  0,5  0,2  
Att ēlveidošanas ier īcei ir fiziska datu vai t īkla savienojuma piesl ēgvieta, kas sp ēj nodrošin āt p ārraides 
ātrumu ≥ 20 MHz un < 500 MHz. Šaj ā kategorij ā ietilpst š ādas saskarnes: USB 2.x, IEEE 1394/ Fi­
reWire /i. LINK un 100 Mb  Ethernet . 
C. Vadu ≥ 500 MHz  1,5  0,5  
Att ēlveidošanas ier īcei ir fiziska datu vai t īkla savienojuma piesl ēgvieta, kas sp ēj nodrošin āt p ārraides 
ātrumu ≥ 500 MHz. Šaj ā kategorij ā ietilpst saskarne 1G  Ethernet . 
D. Bezvadu  3,0  0,7  
Att ēlveidošanas ier īcei ir datu vai t īkla savienojuma saskarne, kas paredz ēta datu p ārraidei, izman ­
tojot radiofrekvences bezvadu savienojumu. Šaj ā kategorij ā ietilpst  Bluetooth  un 802.11.  
E. Ar vadu pievienota karte/kamera/atmi ņa 0,5  0,1  
Att ēlveidošanas ier īcei ir fiziska datu vai t īkla savienojuma saskarne, kas paredz ēta savienošanai ar 
ārēju ier īci, piem., zibatmi ņas kartes/viedkartes nolas ītājiem un ciparkameras saskarn ēm (tostarp  
PictBridge ). 
G. Infrasarkano staru  0,2  0,2  
Att ēlveidošanas ier īcei ir datu vai t īkla savienojuma saskarne, kas paredz ēta datu p ārraidei, izman ­
tojot infrasarkano staru tehnolo ģiju. Šaj ā kategorij ā ietilpst  IrDA .LV  L 63/60 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
Tips  Detaliz ēta inform ācija  Funkciju papildin ātāja pielaides (W)  
Prim ārie  Sekund ārie  
Citi  Datu glab āšana  —  0,2  
Att ēlveidošanas ier īcē ir iekš ējās atmi ņas diskdzi ņi. Ietver tikai iekš ējos diskdzi ņus (piem ēram, cieto 
diskdzi ņus, DVD diskdzi ņus,  Zip  dzi ņus) un attiecas uz katru atseviš ķo diskdzini. Šis funkciju 
papildin ātājs neietver saskarnes ar ārējiem diskdzi ņiem (piem ēram,  SCSI ) vai iekš ējo atmi ņu. 
Skeneri ar  CCFL  lamp ām vai lamp ām, kas nav  
CCFL  lampas  —  0,5  
Skeneris, kur ā izmantota aukst ā katoda luminiscences spuldžu ( CCFL ) tehnolo ģija vai no  CCFL  
atš ķirīga tehnolo ģija, piem ēram gaismas diožu (LED), halog ēnlampu, karst ā katoda luminiscences 
spuldžu ( HCFT ), ksenona lampu vai cauru ļveida luminiscences spuldžu ( TL ) tehnolo ģija. Šis funkciju 
papildin ātājs tiek ņemts v ērā tikai vienreiz neatkar īgi no lampas izm ēriem vai izmantoto lampu/ 
spuldžu skaita.  
Uz datoru b āzēta sist ēma (nevar druk āt/kop ēt/ 
sken ēt bez datora resursu b ūtiska izmantoju ­
ma)  —  -0,5  
Šis funkciju papildin ātājs attiecas uz att ēlveidošanas ier īcēm, kas izmanto ārēja datora b ūtiskus 
resursus, piem ēram, atmi ņu un datu apstr ādi, lai izpild ītu pamatfunkcijas, piem ēram, lapu rende ­
rēšanu, ko parasti att ēlveidošanas ier īces veic neatkar īgi. Šis funkciju papildin ātājs neattiecas uz 
ražojumiem, kas datoru izmanto tikai k ā att ēla datu avotu vai adres ātu.  
Bezvadu klausule  —  0,8  
Att ēlveidošanas ier īces sp ēja sazin āties, izmantojot bezvadu klausuli. Šis funkciju papildin ātājs tiek 
ņemts v ērā tikai vienreiz neatkar īgi no bezvadu klausu ļu skaita, k āds ir paredz ēts šim ražojumam. 
Šim funkciju papildin ātājam netiek ņemtas v ērā pašas bezvadu klausules ener ģijas pat ēriņa pras ības.  
Atmi ņa —  1,0 W uz 1 GB  
Iekš ējās atmi ņas apjoms, kas pieejams att ēlveidošanas ier īcē datu glab āšanai. Šis funkciju papildi ­
nātājs attiecas uz vis ām iekš ējās atmi ņas vien ībām, un to atbilstoši m ērogo. Piem ēram, iek ārta ar 
2,5 GB atmi ņas sa ņems 2,5 W lielu pielaidi, bet iek ārta ar 0,5 GB atmi ņas sa ņems 0,5 W lielu 
pielaidi.  
Barošanas avota ( PS – Power-supply ) jauda., 
pamatojoties uz barošanas avota efekt īvās 
jaudas raksturlielumu ( OR – output rating ) 
Piez īme. Šis funkciju papildin ātājs attiecas 
TIKAI uz ražojumiem, kas ietilpst  OM  2. un 
6. tabul ā. —  Ja  PSOR  > 10 W, 
0,02 x ( PSOR  – 10 W)  
Šis funkciju papildin ātājs attiecas tikai uz att ēlveidošanas ier īcēm, kas ietilpst  OM  2. un 6. tabul ā. 
Pielaidi apr ēķ ina, izmantojot iekš ējā vai ārējā barošanas avota nomin ālās l īdzstr āvas izejas jaudu, k ā 
to nor ādījis barošanas avota ražot ājs. (T ā nav izm ērīts lielums.) Piem ēram, t ādas iek ārtas  PSOR , 
kuras nomin ālais str āvas pat ēriņš ir l īdz 3 A pie nomin ālā sprieguma 12 V, ir 36 W, un t ā sa ņem 
barošanas avota pielaidi 0,02 x (36-10) = 0,02 x 26 = 0,52 W. Barošanas avotiem, kas nodrošina 
vair ākus spriegumus, tiek izmantota visu spriegumu jaudu summa, ja vien specifik ācij ā nav piez īme, 
ka past āv par to zem āka nomin ālā robežv ērtība. Piem ēram, barošanas avotam, kas var nodrošin āt 3 
A lielu izejas str āvu pie sprieguma 24 V un 1,5 A lielu izejas str āvu pie sprieguma 5 V, summ ārā 
PSOR  v ērtība ir (3 × 24) + (1,5 × 5) = 79,5 W, un pielaide ir 1,39 W.  
Funkciju papildin ātāja pielaid ēm, kas nor ādītas 3. tabul ā (sk. iepriekš), tiek nodal īti “prim ārā” un “sekund ārā” tipa 
funkciju papildin ātāji. Šie apz īm ējumi attiecas uz st āvokli, kur ā nepieciešams, lai saskarne saglab ājas laik ā, kam ēr 
att ēlveidošanas ier īce atrodas miega rež īm ā. Savienojumi, kas paliek akt īvi OM  test ēšanas proced ūras izpildes laik ā, 
kam ēr ražojums atrodas miega rež īm ā, tiek defin ēti k ā prim ārie, bet savienojumi, kas var b ūt neakt īvi, kam ēr 
att ēlveidošanas ier īce atrodas miega rež īm ā, tiek defin ēti k ā sekund ārie. Vairums funkciju papildin ātāju ir sekund ārā 
tipa funkciju papildin ātāji. 
Ražot ājiem j āņ em v ērā tikai tie funkciju papildin ātāju tipi, kas ir pieejami ražojum ā tādā tā konfigur ācij ā, k ādā to 
pieg ādā. Piem ērojot att ēlveidošanas ier īcei ener ģijas pat ēriņa pielaides, nav j āņ em v ērā klientam pieejam ās iesp ējas 
pēc ražojuma pieg ādes vai saskarnes, kas ir ražojuma priekšgala cipariek ārtai ( DFE ) ar ārējo barošanu.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/61
Ražojumiem ar daudz ām saskarn ēm š īs saskarnes j āņ em v ērā k ā unik ālas un atseviš ķas. Tom ēr saskarnes, kas pilda 
daudzas funkcijas, j āņ em v ērā tikai vienu reizi. Piem ēram, USB savienojums, kas darbojas gan k ā 1.x savienojums, 
gan ar ī k ā 2.x savienojums, var tikt uzskait īts tikai vienreiz, un tam j āpieš ķir tikai viena pielaide. Ja k āda konkr ēta 
saskarne atbilstoši 3. tabulai (sk. iepriekš) var b ūt vair āku tipu saskarne tad, nosakot atbilstošu funkciju papildin ātāja 
pielaidi, ražot ājam j āizv ēlas funkcija, kuras izpildei š ī saskarne galvenok ārt ir paredz ēta. Piem ēram, USB savienojums 
att ēlveidošanas ier īces priekšpus ē, kas ražojuma rokasgr āmat ā tiek nor ādīts k ā PictBridge  vai “kameras saskarne”, 
jāuzskata par E tipa saskarni nevis B tipa saskarni. T āpat ar ī atmi ņas kartes nolas ītāja kontaktligzdu, kas atbalsta 
daudzus form ātus, dr īkst uzskait īt tikai vienu reizi. Turkl āt sist ēmai, kas atbalsta vair ākus 802.11 saskarnes tipus, var 
tikt uzskait īta tikai viena bezvadu saskarne.  
OM  1. tabula  
Ražojums(-i): kop ētāji, daudzfunkciju ier īces  
Izm ēra form āts(-i): lielform āts 
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas: ar kr āsvielu sublim āciju, ar kr āsu trafaretu, tieš ā termisk ā, ar vienas kr āsvielas sublim āciju, 
vienkr āsas elektrofotogr āfija, ar vienas kr āsa termisko p ārnesi, kr āsu elektrofotogr āfija, ar cieto tinti  
Miega rež īms (W)  
Novilkumu izgatavošanas meh ānisms  30  
OM  2. tabula  
Ražojums(-i): faksa apar āti, daudzfunkciju ier īces, printeri  
Izm ēra form āts(-i): standarta izm ērs 
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas: ar kr āsu tintes str ūklu, ar vienkr āsas tintes str ūklu  
Miega rež īms (W)  
Novilkumu izgatavošanas meh ānisms  1,4  
OM  3. tabula  
Ražojums(-i): daudzfunkciju ier īces, printeri  
Izm ēra form āts(-i): lielform āts 
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas: ar kr āsu tintes str ūklu, ar vienkr āsas tintes str ūklu  
Miega rež īms (W)  
Novilkumu izgatavošanas meh ānisms  15  
OM  4. tabula  
Ražojums(-i): frank ēšanas apar āti 
Izm ēra form āts(-i): nepiem ēro  
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas: tieš ā termisk ā, vienkr āsas elektrofotogr āfija, ar vienkr āsas tintes str ūklu, ar vienas kr āsas 
termisko p ārnesi  
Miega rež īms (W)  
Novilkumu izgatavošanas meh ānisms  7  
OM  5. tabula  
Ražojums(-i): printeri  
Izm ēra form āts(-i): mazform āts 
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas: ar kr āsvielu sublim āciju, tieš ā termisk ā, ar kr āsu tintes str ūklu, kr āsu sitiendruka, ar kr āsu 
trafaretu, ar vienas kr āsvielas sublim āciju, vienkr āsas elektrofotogr āfija, ar vienkr āsas tintes str ūklu, vienkr āsas sitiendruka, ar vienas 
kr āsas termisko p ārnesi, kr āsu elektrofotogr āfija, ar cieto tinti  
Miega rež īms (W)  
Novilkumu izgatavošanas meh ānisms  9LV  L 63/62 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
OM  6. tabula  
Ražojums(-i): printeri  
Izm ēra form āts(-i): standarta izm ērs 
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas: kr āsu sitiendruka, vienkr āsas sitiendruka  
Miega rež īms (W)  
Novilkumu izgatavošanas meh ānisms  4,6  
OM  7. tabula  
Ražojums(-i): skeneri  
Izm ēra form āts(-i): lielform āts, mazform āts, standarta izm ēru  
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas: nepiem ēro  
Miega rež īms (W)  
Sken ēšanas meh ānisms  4,3  
OM  8. tabula  
Ražojums(-i): printeri  
Izm ēra form āts(-i): lielform āts 
Novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas: ar kr āsvielu sublim āciju, kr āsu sitiendruka, ar kr āsu trafaretu, tieš ā termisk ā, ar vienas 
kr āsvielas sublim āciju, vienkr āsas elektrofotogr āfija, vienkr āsas sitiendruka, ar vienas kr āsa termisko p ārnesi, kr āsu elektrofoto ­
gr āfija, ar cieto tinti  
Miega rež īms (W)  
Novilkumu izgatavošanas meh ānisms  14  
3. Efektivit ātes pras ības priekšgala cipariek ārtām  
Šīs ir efektivit ātes pras ības priekšgala cipariek ārtām, kas defin ētas šo specifik āciju A sada ļā. 
Pras ības barošanas avota efektivit ātei  
1. tipa priekšgala cipariek ārtas, kur ās izmantots ieb ūvētu mai ņstr āvas-l īdzstr āvas barošanas avotu. Priekšgala cipa ­
riek ārtai, kas sa ņem l īdzstr āvu no sava ieb ūvētā mai ņstr āvas-l īdzstr āvas avota, ir j āatbilst š ādām barošanas avota 
efektivit ātes pras ībām: vismaz 80 % efektivit āte pie 20 %, 50 % un 100 % nomin ālās izejas jaudas, un jaudas 
koeficients > 0,9 pie 100 % nomin ālās izejas jaudas.  
1. tipa priekšgala cipariek ārtas, kur ās izmantots ārējs barošanas avots. Priekšgala cipariek ārtai, kas sa ņem l īdzstr āvu 
no sava ārēja barošanas avota (k ā defin ēts programmas  ENERGY STAR  V2.0 pras ībās viena sprieguma mai ņstr āvas- 
mai ņstr āvas un mai ņstr āvas-l īdzstr āvas ārējiem barošanas avotiem), ir j āatbilst  ENERGY STAR  pras ībām vai j āatbilst 
bezslodzes un akt īvā rež īma efektivit ātes l īme ņiem, kas specific ēti programmas  ENERGY STAR  V2.0 pras ībās viena 
sprieguma mai ņstr āvas-mai ņstr āvas un mai ņstr āvas-l īdzstr āvas ārējiem barošanas avotiem.  ENERGY STAR  specifik ā­
cija un apstiprin ātu atbilst īgu ražojumu saraksts ir pieejams t īmek ļa vietn ē www.energystar.gov/powersupplies.  
Test ēšanas proced ūras  
Ražot ājiem j āveic testi un pašiem j āsertific ē tie mode ļi, kas atbilst  ENERGY STAR  pamatnost ādn ēm.  
— Veicot testus, partneris piekr īt izmantot piem ērojam ās test ēšanas proced ūras, kas iek ļautas 4. tabul ā. 
— Atbilst īgu ražojumu test ēšanas rezult āti j āziņo attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai.  
Turpin ājum ā nor ādītas papildu test ēšanas un zi ņošanas pras ības.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/63
Mode ļi, kas var darboties ar vair ākiem spriegumiem/mai ņstr āvas frekvenc ēm: ražot ājiem j ātest ē savi ražojumi, ņemot 
vērā tirgu(-us), kur ā(-os) mode ļi tiks p ārdoti un reklam ēti k ā atbilst īgi ENERGY STAR . VAA un to  ENERGY STAR  
partnervalstis ir vienojuš ās par trim sprieguma/frekven ču kombin ācij ām test ēšanas vajadz ībām. S īkākai inform ācijai 
par sprieguma/frekvences kombin ācij ām katram tirgum sk. D.4. sada ļu. 
Attiec ībā uz ražojumiem, kurus p ārdod k ā ENERGY STAR  ražojumus vair ākos starptautiskajos tirgos un kuru 
tehniskos datus t āpēc nor āda vair ākiem ieejas spriegumiem, ražot ājiem j āveic testi un j āsniedz inform ācija par 
ener ģijas pat ēriņu vai efektivit āti vis ās attiec īgaj ās sprieguma/frekven ču kombin ācij ās. Piem ēram, ražot ājam, kas 
nos ūta t ā paša mode ļa ražojumu gan uz Amerikas Savienotaj ām Valst īm, gan Eiropu, ir j āveic m ērījumi, j ānodrošina 
atbilst ība specifik ācijai un j āpazi ņo test ēšanas rezult āti gan 115 V/60 Hz, gan 230 V/50 Hz mai ņstr āvai, lai attiec īgo 
modeli var ētu kvalific ēt k ā ENERGY STAR  modeli abos tirgos. Ja modelis atbilst  ENERGY STAR  pras ībām tikai vien ā 
sprieguma/frekvences kombin ācij ā (piem ēram, 115 V/60 Hz), tad to k ā ENERGY STAR  modeli dr īkst kvalific ēt un 
reklam ēt tikai tajos re ģionos, kuros izmanto test ēšan ā izmantoto sprieguma/frekvences kombin āciju (piem ēram, 
Zieme ļamerika un Taiv āna).  
4. tabula  
1. tipa priekšgala cipariek ārtu test ēšanas proced ūras  
Specifik ācijas pras ība  Testa p ārskats  Avots  
Barošanas avota efektivit āte Iekš ējs barošanas avots ( IPS ) Iekš ējs barošanas avots: http:// 
efficientpowersupplies.epri.com/  
Ārēja barošanas avota ( EPS ) 
ENERGY STAR  tests  Ārējs barošanas avots: www.energystar.gov/ 
powersupplies/  
D.  Test ēšanas vadl īnijas  
Konkr ētās instrukcijas att ēlveidošanas ier īču energoefektivit ātes test ēšanai ir iek ļautas turpm ākaj ās trij ās atseviš ķā s 
sada ļās ar š ādiem nosaukumiem.  
—  TEC  test ēšanas proced ūra  
— Darba rež īma test ēšanas proced ūra  
un  
— Test ēšanas apst ākļi un apr īkojums att ēlveidošanas ier īču atbilst ības  ENERGY STAR  test ēšanai  
Ar š īm proced ūrām ieg ūtos test ēšanas rezult ātus izmanto k ā galveno pamatu, lai noteiktu atbilst ību  ENERGY STAR . 
Ražot ājiem j āveic testi un pašiem j āsertific ē tie ražojumu mode ļi, kuri atbilst  ENERGY STAR  vadl īnij ām. Att ēlvei ­
došanas ier īču mode ļu modifik ācijas, kas ir izgatavotas uz vien āda r āmja un vis ādā zi ņā  ir identiskas, iz ņemot 
korpusu un kr āsu, var atz īt par atbilst īgām, iesniedzot test ēšanas datus par vienu modeli. T āpat ar ī atbilst ību, 
neiesniedzot jaunus test ēšanas datus, var saglab āt tiem mode ļiem, kuri netiek main īti vai kuri atš ķiras no iepriekš ējā 
gad ā p ārdotajiem ražojumiem tikai ar gala apdari ar nosac ījumu, ka to specifik ācija nemain ās. 
Ja tirg ū tiek pied āvātas daudzas ražojuma mode ļa konfigur ācijas k ā ražojumu “saime” vai s ērija, partneris var test ēt 
un ietvert test ēšanas p ārskat ā inform āciju, kas atteicas uz š īs saimes vispiln īgāko konfigur āciju, nevis inform āciju par 
katru un visiem atseviš ķajiem mode ļiem. Iesniedzot izskat īšanai mode ļu saimes, ražot ājiem joproj ām ir atbild īgi par 
jebk ādām pretenzij ām attiec ībā uz att ēlveidošanas ier īču efektivit āti, tostarp par netest ēto ražojumu efektivit āti vai to 
ražojumu efektivit āti, par kuriem nav pazi ņoti test ēšanas dati.  
Piem ērs: Mode ļi A un B ir identiski, iz ņemot to, ka modelis A tiek pieg ādāts ar vadu saskarni > 500 MHz, bet 
modelis B tiek pieg ādāts ar vadu saskarni < 500 MHz. Ja modeli A test ē, un tas atbilst  ENERGY STAR  specifik ācijai, 
tad partneris test ēšanas p ārskat ā var ietvert test ēšanas datus tikai par modeli A, kas raksturo abus mode ļus A un B.  
Ja ražojuma barošanas avots ir energot īkls, USB, IEEE1394, t īkls  Ethernet , t ālru ņu sist ēma, jebk āds cits avots vai to 
kombin ācija, atbilst ības noteikšanai j āizmanto ražojuma pat ērētā ener ģija no mai ņstr āvas t īkla ( ņemot v ērā mai ņ­
str āvas-l īdzstr āvas p ārveidošanas zudumus, k ā noteikts  OM  test ēšanas proced ūrā). 
1. Turpin ājum ā nor ādītas papildu test ēšanas un zi ņošanas pras ības.  
Testam nepieciešamo ier īču vien ību skaits  
Test ēšanu, izmantojot vienu mode ļa vien ību veic ražot ājs vai t ā pilnvarots p ārst āvis.  
a) Ražojumiem, kas uzskait īti šo specifik āciju B sada ļas 1. tabul ā, ja pirm ās test ētās ier īces  TEC  test ēšanas 
rezult āti atš ķiras no atbilst ības krit ērija v ērtībām ne vair āk k ā par 10 %, papildus j ātest ē otra t ā paša mode ļa 
ier īce. Ražot ājiem test ēšanas p ārskat ā jāietver abu ier īču test ēšanas dati. Lai ražojumu var ētu uzskat īt par 
atbilst īgu  ENERGY STAR , ab ām ier īcēm j āatbilst  ENERGY STAR  specifik ācijai.LV  L 63/64 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
b) Ražojumiem, kas uzskait īti šo specifik āciju B sada ļas 2. tabul ā, ja s ākotn ējās test ētās ier īces  OM  test ēšanas 
rezult āti atš ķiras no atbilst ības krit ērija v ērtībām ne vair āk k ā par 15 % jebkur ā no nor ādītajiem š ā ražojuma 
tipa darba rež īmiem, j ātest ē v ēl divas ier īces. Lai ražojumu var ētu uzskat īt par atbilst īgu  ENERGY STAR , 
vis ām trim ier īcēm j āatbilst  ENERGY STAR  specifik ācijai.  
Atbilst īga produkta datu iesniegšana attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai.  
Sadarb ības partneriem ir pašiem j āsertific ē ENERGY STAR  vadl īnij ām atbilst īgie ražojumu mode ļi un j āpazi ņo 
par to attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai. Inform āciju, kas pazi ņojama par ražojumiem, izkl āsta neilgi p ēc 
gal īgo specifik āciju public ēšanas. Turkl āt sadarb ības partneriem j āiesniedz attiec īgi VAA vai Eiropas Komisijai 
ražojuma dokument ācijas fragmenti, kuros pat ērētājiem paskaidrots, k ādi ir ieteicamie barošanas p ārvald īšanas 
iestat ījumu noklus ējuma aizkaves laiki. Š īs pras ības m ērķis ir par ādīt, ka ražojumus test ē tādā st āvokl ī, k ādā tos 
pieg ādā pat ērētājam un iesaka izmantot.  
Mode ļi, kas var darboties ar vair ākām sprieguma/frekven ču kombin ācij ām  
Ražot ājiem j ātest ē savi ražojumi, ņemot v ērā tirgu(-us), kur ā(-os) mode ļi tiks p ārdoti un reklam ēti k ā atbilst īgi 
ENERGY STAR . VAA, Eiropas Komisija un to  ENERGY STAR  partnervalstis sarun ās ir vienojuš ās par trim 
sprieguma/frekven ču kombin ācij ām test ēšanas vajadz ībām. S īkāku inform āciju par starptautiskajiem spriegu ­
miem/frekvenc ēm un pap īra izm ēriem katr ā tirg ū sk. “Att ēlveidošanas ier īču test ēšanas apst ākļi”.  
Attiec ībā uz ražojumiem, kurus p ārdod k ā ENERGY STAR  ražojumus vair ākos starptautiskajos tirgos un kuru 
tehniskos datus t āpēc nor āda vair ākiem ieejas spriegumiem, ražot ājiem j āveic testi un j āsniedz inform ācija par 
ener ģijas pat ēriņu vai efektivit āti vis ās attiec īgaj ās sprieguma/frekven ču kombin ācij ās. Piem ēram, ražot ājam, kas 
nos ūta t ā paša mode ļa ražojumu gan uz Amerikas Savienotaj ām Valst īm, gan Eiropu, ir j āveic m ērījumi, 
jānodrošina atbilst ība specifik ācijai un j āpazi ņo test ēšanas rezult āti gan 115 V/60 Hz, gan 230 V/50 Hz mai ņ­
str āvai, lai attiec īgo modeli var ētu kvalific ēt k ā ENERGY STAR  modeli abos tirgos. Ja modelis atbilst  ENERGY 
STAR  pras ībām tikai vien ā sprieguma/frekvences kombin ācij ā (piem ēram, 115 V/60 Hz), tad to k ā ENERGY 
STAR  modeli dr īkst kvalific ēt un reklam ēt tikai tajos re ģionos, kuros izmanto test ēšan ā izmantoto sprieguma/ 
frekvences kombin āciju (piem ēram, Zieme ļamerika un Taiv āna).  
2. Tipisk ā energopat ēriņa test ēšanas proced ūra  
a) Test ējamo ražojumu tipi.  TEC  test ēšanas proced ūra paredz ēta standarta izm ēriem paredz ēto ražojumu test ē­ 
šanai, kas defin ēti B sada ļas 1. tabul ā. 
b) Test ēšanas parametri  
Šaj ā sada ļā aprakst īti test ēšanas parametri, kas j āizmanto, test ējot ražojumu atbilstoši  TEC  test ēšanas proce ­
dūrai. Šaj ā sada ļā nav aprakst īti test ēšanas apst ākļi, kas ir izkl āstīti turpm āk D.4. sada ļā. 
Test ēšana vienpus ējā rež īm ā 
Ražojumus test ē rež īm ā, kad att ēlveidošana notiek uz drukas materi āla vienas puses. Uz kop ējamajiem 
ori ģin āliem att ēlam j ābūt uz to vienas puses.  
Testa att ēls 
Testa att ēls ir testa sh ēma A no ISO/IEC standarta 10561:1999. T ā jāatveido 10. punktu izm ērā ar fiks ēta 
platuma fontu  Courier  (vai tuv āko tam ekvivalento fontu); v ācu valodai rakstur īgās rakstz īmes nav j ārepro ­
duc ē, ja ražojums to nesp ēj. Att ēls j āatveido uz 8,5 ″ × 11 ″ vai A4 form āta pap īra loksnes atbilstoši pare ­
dz ētajam tirgum. Printeriem un daudzfunkciju ier īcēm, kas var interpret ēt lapas apraksta valodu ( PDL – page 
description language ) (piem.,  PCL , Postscript ), att ēli uz ražojumu j āsūta valod ā PDL . 
Test ēšana vienkr āsas rež īm ā 
Ražojumi, kas var str ādāt ar kr āsu att ēliem, j ātest ē, izgatavojot vienkr āsas att ēlus, iz ņemot, ja tiem nav 
paredz ēta š āda iesp ēja.  
Autom ātisk ā izsl ēgšan ās un t īkla iesp ējošana  
Ražojumam j āiestata t āda konfigur ācija, ar k ādu to pieg ādā pat ērētājam un iesaka izmantot. Jo īpaši tas 
attiecas uz galvenajiem parametriem, piem ēram, barošanas p ārvald ības noklus ējuma aizkaves laikiem un 
izš ķirtsp ēju (iz ņemot, k ā specific ēts turpm āk). Visai ražot āja inform ācijai par ieteicamajiem aizkaves laikiem 
jāatbilst konfigur ācijai, ar k ādu ražojums tiek pieg ādāts pat ērētājam, tostarp inform ācijai, kas iek ļauta lieto ­ 
šanas rokasgr āmat ās, t īmek ļa vietn ēs, k ā ar ī inform ācijai, ko sniedz person āls, kas ražojumu uzst āda. Ja 
printerim, digit ālajam pavairot ājam vai daudzfunkciju ier īcei ar druk āšanas funkciju, vai ar ī faksa apar ātam 
ir autom ātisk āsLV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/65
izsl ēgšan ās funkcija un t ā ir iesp ējota, kad ražojums tiek pieg ādāts, pirms test ēšanas t ā jāatsp ējo. Printeri un 
daudzfunkciju ier īces, kuriem pieg ādātaj ā konfigur ācij ā (  8 ) ir iesp ējota t īkla saskarne, j āpievieno t īklam. T īkla 
savienojuma tips (vai cits datu savienojums, ja ražojumu nevar pievienot t īklam) ir atkar īgs no ražot āja, un 
izmantotais tips j āietver test ēšanas p ārskat ā. Druk āšanas darbus test ēšanas vajadz ībām var s ūtīt pa savieno ­
jumiem, kas nav t īkla savienojumi (piem ēram, USB). Tas attiecas ar ī uz ier īcēm, kas ir pievienotas t īklam.  
Ražojuma konfigur ācija  
Ier īcē jābūt pap īra avotam un p ēcapstr ādes aparat ūrai, kas konfigur ētas t ā, k ā t ās pieg ādā pat ērētajam un 
iesaka izmantošanai. Tom ēr to izmantošana test ā notiek p ēc ražot āja ieskatiem (piem ēram, var tikt izmantots 
jebk āds pap īra avots). Mitruma nov ēršanas funkcijas var b ūt izsl ēgtas, ja lietot ājs t ās var iesl ēgt/izsl ēgt. Pirms 
šā testa j āpievieno visa aparat ūra, kas ir mode ļa komplekt ācij ā, un ir paredz ēta, lai to uzst ādītu vai pievienotu 
lietot ājs (piem ēram, pap īra padeves ier īces).  
Digit ālie pavairot āji 
Digit ālie pavairot āji j āuzst āda un j āizmanto atbilstoši to konstrukcijai un funkcij ām. Piem ēram, katr ā darb ā 
jāietver tikai viens ori ģin ālais att ēls. Digit ālie pavairot āji j ātest ē, izmantojot to maksim ālo nor ādīto ātrumu, 
kas ir ar ī ātrums, kas j āizmanto, lai noteiktu darba apjomu testa veikšanai, bet ne ar noklus ējuma ātrumu, ar 
kādu apar āts ir pieg ādāts, ja šis ātrums ir atš ķirīgs. Cit ādā zi ņā  digit ālos pavairot ājus test ē k ā printerus, 
kop ētājus vai daudzfunkciju ier īces atkar ībā no to funkcij ām st āvokl ī, k ādā tās pieg ādā. 
c) Darba strukt ūra  
Šaj ā sada ļā aprakst īts, k ā noteikt  att ēlu skaitu katram darbam , kas izmantojams ražojuma test ēšanai ar  TEC  
test ēšanas proced ūru, un  darbu skaitu dien ā TEC  apr ēķ inam.  
Šīs test ēšanas proced ūras vajadz ībām ražojuma darb ības ātrumam, ko izmanto, lai noteiktu darba apjomu 
test ēšanai, j ābūt ražot āja pazi ņotajam maksim ālajam ātrumam vienpus ēju vienkr āsas att ēlu izgatavošan ā uz 
standarta izm ēra pap īra (8,5 ″ × 11 ″ vai A4), kas noapa ļots l īdz veselam skaitlim. Šo ātrumu test ēšanas 
pārskat ā iek ļauj ar ī k ā mode ļa “ražojuma darb ības ātrumu”. Ražojuma noklus ējuma izvades ātrums, kas 
jāizmanto faktiskaj ā test ēšan ā, netiek m ērīts un var atš ķirties no maksim ālā pazi ņot ā ātruma t ādu faktoru 
dēļ k ā izš ķirtsp ējas iestat ījums, att ēla kvalit ātes iestat ījums, druk āšanas rež īmi, dokumenta sken ēšanas laiks, 
darba apjoms un strukt ūra, k ā ar ī pap īra izm ēri un bl īvums.  
Faksa apar āti j ātest ē ar vienu att ēlu katr ā darb ā. Att ēlu skaits darb ā, kas j āizmanto visiem p ārējiem  IE  
ražojumiem, j āapr ēķ ina atbilstoši turpm ākajiem trim punktiem. Ērtības labad 8. tabul ā iek ļauti att ēlu skaita 
vien ā darb ā apr ēķ ina rezult āti katr ā ar veselu skaitli izteikt ā ražojuma darb ības ātrum ā līdz 100 att ēliem 
min ūtē (ipm ). 
i) Apr ēķ ina  darbu skaitu dien ā. Darbu skaits dien ā ir atkar īgs no ražojuma darb ības ātruma.  
Ier īcēm ar ātrumu asto ņi att ēlu min ūtē vai maz āku ātrumu izmanto asto ņus darbus dien ā. 
Ier īcēm ar ātrumu starp asto ņiem un 32 att ēliem min ūtē, darbu skaits dien ā ir vien āds ar ātrumu. 
Piem ēram, ier īcei ar ātrumu 14 att ēli min ūtē izmanto 14 darbus dien ā. 
Ier īcēm ar ātrumu 32 att ēli min ūtē vai liel āku ātrumu izmanto 32 darbus dien ā. 
ii) Apr ēķ ina nomin ālo att ēlu skaitu dien ā (  9 ), izmantojot 5. tabulu. Piem ēram, ier īcei ar ātrumu 14 att ēli 
min ūtē izmanto 
0,50 × 14  2 jeb 98 att ēlus dien ā. 
5. tabula  
Att ēlveidošanas ier īču darbu tabula  
Ražojuma tips  Izmantojamais nov ērtējums  Formula (att ēlu skaits dien ā) 
Vienkr āsaini att ēli (iz ņemot faksa 
apar ātu)  Ātrums vienkr āsas rež īm ā 0,50 × ipm  2 
Kr āsu att ēli (iz ņemot faksa apar ātu)  Ātrums vienkr āsas rež īm ā 0,50 × ipm  2 
iii) Apr ēķ ina  att ēlu skaitu darb ā, dalot att ēlu skaitu dien ā ar darbu skaitu dien ā. Noapa ļo (uz leju) l īdz veselam 
skaitlim. Piem ēram, skaitlis 15,8 j ānoapa ļo uz 15 att ēliem katr ā darb ā nevis l īdz 16 att ēliem katr ā darb ā.LV  L 63/66 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.  
( 8 ) T īkla piesl ēguma tips j āiek ļauj test ēšanas p ārskat ā. Parastie t īkla savienojumu tipi ir  Ethernet , 802.11 un  Bluetooth . Parastie datu 
savienojumu tipi, kas nav t īkla savienojumi, ir  USB , seri ālais un paral ēlais savienojums.  
( 9 ) Starpatt ēlu skaitam dien ā sk. 37. tabulu.
Kop ētājiem ar ātrumu, kas maz āks par 20 att ēliem min ūtē, j ābūt pa vienam ori ģin ālam uz katru nepie ­
ciešamo att ēlu. Darbiem ar lielu att ēlu skaitu, piem ēram, apar ātiem ar ātrumu, kas liel āks par 20 att ēliem 
min ūtē, var neb ūt iesp ējams sal āgot nepieciešamo att ēlu skaitu, it īpaši ar dokumentu padev ēju ietilp ības 
ierobežojumiem. T āpēc kop ētāji ar ātrumu 20 att ēli min ūtē un liel āku ātrumu dr īkst izgatavot katra 
ori ģin āla daudzas kopijas ar nosac ījumu, ka ori ģin ālu skaits ir vismaz desmit. Rezult ātā var tikt izgatavots 
vair āk att ēlu, nek ā tas ir nepieciešams. Piem ēram, ier īcei ar ātrumu 50 att ēli min ūtē, kurai nepieciešami 
39 att ēli katr ā darb ā, test ēšanu var veikt ar desmit ori ģin ālu četr ām kopij ām vai 13 ori ģin ālu trij ām 
kopij ām.  
d) M ērījumu proced ūras  
Laika m ērīšanai var izmantot parasto hronometru ar vienas sekundes precizit āti. Visi skait ļi, kas attiecas uz 
ener ģiju, j āreģistr ē vatstund ās (Wh). Visi laiki j āreģistr ē sekund ēs vai min ūtēs. Nor āde “Iestatiet m ērier īci uz 
nulli” attiecas uz m ērier īces “Wh” nolas ījumu.  TEC  proced ūrā izpild ām ās darb ības aprakst ītas 6. un 7. tabul ā. 
Apkopes/uztur ēšanas rež īmi (tostarp kr āsu kalibr ēšana) parasti  TEC  m ērījumos nav j āietver. J āatz īm ē visi š ādi 
rež īmi, kas iesl ēdzas test ēšanas laik ā. Ja apkopes rež īms iesl ēdzas t āda darba laik ā, kas nav pirmais darbs, šo 
darbu no test ēšanas var izsl ēgt un papildin āt testu ar aizst ājošu darbu. Gad ījum ā, ja ir nepieciešams aizst ājošs 
darbs, nere ģistr ē ener ģijas v ērtības izsl ēgtajam darbam un pievieno aizst ājošo darbu t ūlīt p ēc 4. darba. Visu 
laiku j āsaglab ā 15 min ūšu interv āls starp darbiem, tostarp izsl ēgtajam darbam.  
Daudzfunkciju ier īces bez druk āšanas funkcijas vis ā š īs test ēšanas proced ūras kontekst ā jāuzskata par kop ē­
tājiem.  
i) Proced ūra printeriem, digit ālajiem pavairot ājiem un daudzfunkciju ier īcēm ar druk āšanas funkciju, k ā ar ī 
faksa apar ātiem  
6. tabula  
TEC  test ēšanas proced ūra printeriem, digit ālajiem pavairot ājiem un daudzfunkciju ier īcēm ar 
druk āšanas funkciju, k ā ar ī faksa apar ātiem  
Punkts  S ākuma st āvoklis  Darb ība  Re ģistr ēšana (punkta beig ās) Iesp ējamie m ērītie st āvok ļi 
1 Izsl ēgts  Savieno ier īci ar m ērie ­
rīci. Iestata m ērier īci uz 
nulli. Gaida, l īdz beidzas 
testa laiks (piecas 
min ūtes vai ilg āk).  Energopat ēriņš izsl ēgt ā 
stāvokl ī Izsl ēgts  
Test ēšanas interv āla 
ilgums  
2 Izsl ēgts  Iesl ēdz ier īci. Sagaida, 
līdz ier īce uzr āda, ka t ā 
atrodas gatav ības rež ī­
m ā. —  —  
3 Gatav ības 
rež īms  Izdruk ā darbu ar vismaz 
vienu izejas att ēlu, bet 
ne vair āk par vienu 
darbu uz katru darbu 
tabulu. 
Re ģistr ē laiku, l īdz 
pirm ā lapa tiek izvad īta 
no ier īces. Sagaida, l īdz 
m ērier īce uzr āda, ka 
ier īce ir p ārsl ēgusies t ās 
gal īgaj ā miega rež īm ā. Akt īvs0  laiks  —  
4 Miega rež īms  Iestata m ērier īci uz 
nulli; nogaida vienu 
stundu.  Energopat ēriņš miega 
rež īm ā Miega rež īms  
5 Miega rež īms  Iestata m ērier īci un 
hronometru uz nulli. 
Izdruk ā pa vienam 
darbam uz katru darbu 
tabulu. Re ģistr ē laiku, 
līdz pirm ā lapa tiek 
izvad īta no ier īces. 
Sagaida, l īdz hrono ­
metrs r āda, ka ir pag ā­
jušas 15 min ūtes.  Darbs1  energopat ēriņš Atkopšana, akt īvs, gata ­
vība, miega rež īms  Akt īvs1  laiks  
6 Gatav ības 
rež īms  Atk ārto 5. punktu.  Darbs2  energopat ēriņš Tas pats, kas iepriekš  
Akt īvs2  laiks  
7 Gatav ības 
rež īms  Atk ārto 5. punktu (bez 
akt īvā st āvok ļa laika 
m ērījuma).  Darbs3  energopat ēriņš Tas pats, kas iepriekšLV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/67
Punkts  S ākuma st āvoklis  Darb ība  Re ģistr ēšana (punkta beig ās) Iesp ējamie m ērītie st āvok ļi 
8 Gatav ības 
rež īms  Atk ārto 5. punktu (bez 
akt īvā st āvok ļa laika 
m ērījuma).  Darbs4  energopat ēriņš Tas pats, kas iepriekš  
9 Gatav ības 
rež īms  Iestata m ērier īci un 
hronometru uz nulli. 
Sagaida, l īdz m ērier īce 
un/vai ier īce uzr āda, ka 
ier īce ir p ārsl ēgusies t ās 
gal īgaj ā miega rež īm ā. Gal īgais laiks  Gatav ība, miega rež īms  
Gal īgais energopat ēriņš –  
Piez īmes  
— Pirms uzs ākt test ēšanu, ir lietder īgi p ārbaud īt barošanas p ārvald ības noklus ējuma aizkaves laikus, lai 
pārliecin ātos, ka tie ir t ādi paši, k ā ier īcē, kad to pieg ādā pat ērētājam, un lai p ārliecin ātos, vai ier īcē ir 
pietiekami daudz pap īra.  
— Nor ādi “Iestat īt m ērier īci uz nulli” var izpild īt, re ģistr ējot attiec īgaj ā laik ā pat ērētās ener ģijas 
daudzumu, nevis fiziski iestatot m ērier īci uz nulli.  
— 1. punkts – Ja vajadz īgs, m ērījuma ilgums izsl ēgt ā st āvokl ī var b ūt liel āks, lai samazin ātu m ērījuma 
kļūdu. J āņ em v ērā, ka ener ģijas pat ēriņu izsl ēgt ā st āvokl ī apr ēķ inos neizmanto.  
— 2. punkts – Ja ier īcei nav gatav ības st āvok ļa indikatora, izmanto laiku, kur ā ener ģijas pat ēriņa l īmenis 
stabiliz ējas gatav ības st āvok ļa l īmen ī. 
— 3. punkts – P ēc Active0  laika re ģistr ēšanas š ā darba atlikušo da ļu var atcelt.  
— 5. punkts – 15 min ūtes ir laiks no darba inici ēšanas. Ier īcei j āuzr āda palielin āts ener ģijas pat ēriņš 
piecu sekunžu laik ā p ēc tam, kad m ērier īce un hronometrs tiek iestat īts uz nulli. Lai to nodrošin ātu, 
pirms iestat īšanas uz nulli var b ūt nepieciešams inici ēt druk āšanu.  
— 6. punkts – Ier īču test ēšanu, kuras pieg ādā ar maziem noklus ējuma aizkaves laikiem, var s ākt ar 6. 
līdz 8. punktu no miega rež īma.  
— 9. punkts – Ier īcēm var b ūt vair āki miega rež īmi, t āpēc beigu period ā tiek ietverti visi miega rež īmi, 
izņemot p ēdējo.  
Katrs att ēls j āsūta atseviš ķi. Tie visi var b ūt da ļa no viena un t ā paša dokumenta, bet nedr īkst b ūt nor ādīti 
dokument ā k ā daudzas viena ori ģin āla att ēla kopijas (iz ņemot gad ījumu, kad ražojums ir digit ālais 
pavairot ājs, k ā specific ēts D.2. sada ļas b) apakšpunkt ā). 
Faksa apar ātiem, kam katr ā darb ā tiek izmantots tikai viens att ēls, lapa j āievada ier īces dokumentu 
padev ējā ērtai kop ēšanai, un to var ievietot dokumentu padev ējā pirms test ēšanas s ākuma. Ier īci nav 
nepieciešams pievienot t ālru ņa l īnijai, ja vien t ālru ņa l īnija nav nepieciešama test ēšanas veikšanai. Piem ē­
ram, ja faksa apar ātam nav ērtu kop ēšanas funkciju, tad 2. punkt ā veiktais darbs j āsūta pa t ālru ņa l īniju. 
Faksa apar ātiem bez dokumentu padev ēja lapa j ānovieto uz plates.  
ii) Proced ūra kop ētājiem, digit ālajiem pavairot ājiem un daudzfunkciju ier īcēm bez druk āšanas funkcijas  
7. tabula  
TEC  test ēšanas proced ūra kop ētājiem, digit ālajiem pavairot ājiem un daudzfunkciju ier īcēm bez 
druk āšanas funkcijas  
Punkts  Sākuma 
stāvoklis  Darb ība  Re ģistr ēšana (punkta beig ās) Iesp ējamie m ērītie 
stāvok ļi 
1 Izsl ēgts  Savieno ier īci ar m ērier īci. 
Iestata m ērier īci uz nulli. 
Gaida, l īdz beidzas testa 
laiks (piecas min ūtes vai 
ilg āk).  Energopat ēriņš izsl ēgt ā 
stāvokl ī Izsl ēgts  
Test ēšanas interv āla 
ilgums  
2 Izsl ēgts  Iesl ēdz ier īci. Sagaida, l īdz 
ier īce uzr āda, ka t ā atrodas 
gatav ības rež īm ā. – –LV  L 63/68 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
Punkts  Sākuma 
stāvoklis  Darb ība  Re ģistr ēšana (punkta beig ās) Iesp ējamie m ērītie 
stāvok ļi 
3 Gatav ības 
rež īms  Kop ē darbu ar vismaz vienu 
att ēlu, bet ne vair āk par 
vienu darbu uz katru darbu 
tabulu. Re ģistr ē laiku, l īdz 
pirm ā lapa tiek izvad īta no 
ier īces. Sagaida, l īdz m ērie ­
rīce uzr āda, ka ier īce ir 
pārsl ēgusies t ās gal īgaj ā 
miega rež īm ā. Akt īvs0  laiks  –  
4 Miega 
rež īms  Iestata m ērier īci uz nulli; 
nogaida vienu stundu. Ja 
ier īce izsl ēdzas ātrāk nek ā 
vienas stundas laik ā, re ģistr ē 
laiku un pat ērēto ener ģiju 
miega rež īm ā, bet pirms 
pāriet pie 5. punkta, nogaida 
līdz pag ājusi pilna stunda.  Energopat ēriņš miega 
rež īm ā Miega rež īms  
Test ēšanas interv āla 
ilgums  
5 Miega 
rež īms  Iestata m ērier īci un hrono ­
metru uz nulli. Nokop ē pa 
vienam darbam uz katru 
darbu tabulu. Re ģistr ē laiku, 
līdz pirm ā lapa tiek izvad īta 
no ier īces. Sagaida, l īdz 
hronometrs r āda, ka ir pag ā­
jušas 15 min ūtes.  Darbs1  energopat ēriņš Atkopšana, akt īvs, 
gatav ība, miega 
rež īms, autom ātisk ā 
izsl ēgšan ās Akt īvs1  laiks  
6 Gatav ības 
rež īms  Atk ārto 5. punktu.  Darbs2  energopat ēriņš Tas pats, kas iepriekš  
Akt īvs2  laiks  
7 Gatav ības 
rež īms  Atk ārto 5. punktu (bez 
akt īvā st āvok ļa laika m ērīju­
ma).  Darbs3  energopat ēriņš Tas pats, kas iepriekš  
8 Gatav ības 
rež īms  Atk ārto 5. punktu (bez 
akt īvā st āvok ļa laika m ērīju­
ma).  Darbs4  energopat ēriņš Tas pats, kas iepriekš  
9 Gatav ības 
rež īms  Iestata m ērier īci un hrono ­
metru uz nulli. Sagaida, l īdz 
m ērier īce un/vai ier īce 
uzr āda, ka ier īce ir p ārsl ēgu ­
sies t ās autom ātisk ās izsl ēg­ 
šan ās rež īm ā. Gal īgais energopat ēriņš Gatav ība, miega 
rež īms  Gal īgais laiks  
10  Autom ātisk ā 
izsl ēgšan ās Iestata m ērier īci uz nulli. 
Gaida, l īdz beidzas testa 
laiks (piecas min ūtes vai 
ilg āk).  Autom ātisk ās izsl ēg­ 
šan ās ener ģijas pat ēriņš Autom ātisk ā izsl ēgša ­
nās 
Piez īmes  
— Pirms uzs ākt test ēšanu, ir lietder īgi p ārbaud īt barošanas p ārvald ības noklus ējuma aizkaves laikus, lai 
pārliecin ātos, ka tie ir t ādi paši, k ā ier īcē, kad to pieg ādā pat ērētājam, un lai p ārliecin ātos, vai ier īcē ir 
pietiekami daudz pap īra.  
— Nor ādi “Iestat īt m ērier īci uz nulli” var izpild īt, re ģistr ējot attiec īgaj ā laik ā pat ērētās ener ģijas 
daudzumu, nevis fiziski iestatot m ērier īci uz nulli.  
— 1. punkts – Ja vajadz īgs, m ērījuma ilgums izsl ēgt ā st āvokl ī var b ūt liel āks, lai samazin ātu m ērījuma 
kļūdu. J āņ em v ērā, ka ener ģijas pat ēriņu izsl ēgt ā st āvokl ī apr ēķ inos neizmanto.  
— 2. punkts – Ja ier īcei nav gatav ības st āvok ļa indikatora, izmanto laiku, kur ā ener ģijas pat ēriņa l īmenis 
stabiliz ējas gatav ības st āvok ļa l īmen ī. 
— 3. punkts – P ēc Active0  laika re ģistr ēšanas š ā darba atlikušo da ļu var atcelt.  
— 4. punkts – Ja ier īce š īs stundas laik ā izsl ēdzas, re ģistr ē miega st āvok ļa energopat ēriņu un laiku, kad 
notikusi izsl ēgšan ās, bet, pirms 5. punkta uzs ākšanas nogaida, l īdz ir pag ājusi pilna stunda kopš gal īgā 
miega rež īma inici ēšanas. Iev ērojiet, ka miega st āvok ļa jaudas m ērījums apr ēķ inos netiek izmantots, 
un piln ās stundas laik ā ier īce var p āriet autom ātisk ās izsl ēgšan ās rež īm ā. 
— 5. punkts – 15 min ūtes ir laiks no darba inici ēšanas. Lai ražojumus var ētu nov ērtēt ar šo test ēšanas 
proced ūru, tiem j āsp ēj pabeigt vajadz īgais darbs uz katru darbu tabulu 15 min ūšu ilga darba interv āla 
laik ā.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/69
— 6. punkts – Ier īce, kas ir pieg ādāta ar maziem noklus ējuma aizkaves laikiem, var uzs ākt 6. l īdz 8. 
punktu no miega rež īma vai autom ātisk ās izsl ēgšan ās rež īma.  
— 9. punkts – Ja ier īce jau ir p ārsl ēgusies autom ātisk ās izsl ēgšan ās rež īm ā pirms 9. punkta uzs ākšanas, 
tad beigu perioda energopat ēriņa un beigu perioda ilguma v ērtības ir vien ādas ar nulli.  
— 10. punkts – Lai uzlabotu precizit āti, autom ātisk ās izsl ēgšan ās test ēšanas interv āls var b ūt ilg āks.  
Ori ģin ālus var novietot dokumentu padev ējā pirms test ēšanas s ākuma. Ražojumos bez dokumentu pade ­
vēja visi att ēli var tikt izgatavoti no viena uz plates novietota ori ģin āla.  
iii) Papildu m ērījumi ražojumiem ar priekšgala cipariek ārtu ( DFE ) 
Šis punkts attiecas tikai uz ražojumiem, kuriem ir priekšgala cipariek ārta atbilstoši A.32. sada ļas defin ī­
cijai.  
Ja priekšgala cipariek ārtai ir atseviš ķs mai ņstr āvas t īkla barošanas kabelis, neatkar īgi no t ā, vai šis baro ­ 
šanas kabelis un kontrolleris atrodas ārpus vai iekšpus att ēlveidošanas ier īces, ir j āveic tikai priekšgala 
cipariek ārtas piecu min ūšu energopat ēriņa m ērījums, kam ēr galvenais ražojums atrodas gatav ības st āvokl ī. 
Ier īcei j ābūt pievienotai t īklam, ja pieg ādātaj ā konfigur ācij ā tas ir iesp ējots.  
Ja priekšgala cipariek ārtai nav atseviš ķa mai ņstr āvas t īkla barošanas kabe ļa, ražot ājam j ādokument ē mai ņ­
str āvas jauda, kas nepieciešama priekšgala cipariek ārtai, kad visa ier īce kopum ā atrodas gatav ības rež īm ā. 
To liel ākaj ā da ļā gad ījumu var veikt, veicot l īdzstr āvas ieejas moment ānās jaudas m ērījumu priekšgala 
cipariek ārtai un palielinot šo jaudas l īmeni, lai ņemtu v ērā zudumus barošanas avot ā. 
e) Apr ēķ inu metodes  
TEC  v ērtība atspogu ļo pie ņē mumus par to, cik stundas dien ā ražojums parasti tiek lietots, par lietošanas 
rež īmu šo stundu laik ā, k ā ar ī noklus ējuma aizkaves laikiem, ko ražojums izmanto, lai p ārietu uz mazjaudas 
rež īmiem. Visi elektr ības m ērījumi tiek veikti k ā noteikt ā laik ā pat ērētā ener ģija, ko p ēc tam p ārrēķ ina jaud ā, 
dalot ar laika perioda ilgumu.  
Šie apr ēķ ini pamatojas uz to, ka att ēlveidošanas darbi katru dienu tiek veikti divos pieg ājienos, starp kuriem 
ier īce p ārsl ēdzas zem ākā energopat ēriņa rež īm ā (piem ēram pusdienas p ārtraukuma laik ā), k ā ilustr ēts 2. att ēlā 
(sk. turpin ājum ā). Tiek pie ņemts, ka ned ēļas nogal ēs ier īce netiek izmantota un netiek veikta manu āla 
izsl ēgšana.  
Nobeiguma laiks ir laika periods no p ēdējā darba inici ēšanas l īdz zem ākās jaudas rež īma s ākumam (auto ­
m ātisk ā izsl ēgšan ās kop ētājiem, digit ālajiem pavairot ājiem un daudzfunkciju ier īcēm bez druk āšanas sp ējas; 
un miega rež īms printeriem, digit ālajiem pavairot ājiem un daudzfunkciju ier īcēm ar druk āšanas sp ēju, k ā ar ī 
faksa apar ātiem), m īnus 15 min ūtes – interv āla starp darbiem laiks.  
Visiem ražojumu tipiem tiek izmantoti š ādi divi vien ādojumi:  
Vid ējais darba energopat ēriņš = ( Darbs2 + Darbs3 + Darbs4 )/3 
Dienas darbu energopat ēriņš = ( Darbs1 × 2 ) + [( darbu skaits dien ā – 2 ) ×  vid ējais darba energopat ēriņš] 
Apr ēķ inu metod ē printeriem, digit ālajiem pavairot ājiem un daudzfunkciju ier īcēm ar druk āšanas funkciju, k ā ar ī faksa 
apar ātiem  tiek izmantoti ar ī š ādi tr īs vien ādojumi:  
Dienas miega rež īma energopat ēriņš = [ 24 stundas  – (( darbu skaits dien ā / 4 ) + ( nobeiguma laiks × 2 ))] ×  miega 
rež īma jauda  
Dienas energopat ēriņš = dienas darbu energopat ēriņš +  (2 × beigu perioda energopat ēriņš) +  dienas miega rež īma 
energopat ēriņš 
TEC  = (dienas energopat ēriņš × 5) + (miega rež īma jauda × 48)  
Apr ēķ inu metod ē kop ētājiem, digit ālajiem pavairot ājiem un daudzfunkciju ier īcēm bez druk āšanas funkcijas 
tiek izmantoti ar ī š ādi tr īs vien ādojumi:  
Dienas autom ātisk ās izsl ēgšan ās rež īma energopat ēriņš = [24 stundas – ((darbu skaits dien ā / 4) + (nobei ­
guma laiks × 2))] × autom ātisk ās izsl ēgšan ās rež īma jauda  
Dienas energopat ēriņš = Dienas darbu energopat ēriņš + (2 × beigu perioda energopat ēriņš) + dienas auto ­
m ātisk ās izsl ēgšan ās rež īma energopat ēriņš 
TEC = (dienas energopat ēriņš × 5) + (autom ātisk ās izsl ēgšan ās rež īma jauda × 48)LV  L 63/70 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
Test ēšanas p ārskat ā j āiek ļauj m ērīšanas iek ārtu specifik ācijas un katr ā m ērījum ā izmantotos diapazonus. 
M ērījumi j āveic t ā, lai  TEC  v ērtības summ ārā k ļūda nep ārsniegtu 5 %. Precizit āti test ēšanas p ārskat ā nav 
nepieciešams iek ļaut gad ījumos, kad k ļūda ir maz āka par 5 %. Kad m ērījuma iesp ējam ā k ļūda ir tuva 5 %, 
ražot ājiem j āveic pas ākumi, lai apliecin ātu, ka t ā atrodas 5 % robež ās. 
f) Atsauces  
ISO/IEC 10561:1999. Inform ācijas tehnolo ģija – Biroju apr īkojums – Druk āšanas ier īces – Caurlaidsp ējas 
m ērīšanas metode – 1. un 2. kategorijas printeri.  
8. tabula  
Apr ēķ in ātā darbu tabula  
Ātrums  Darbi/dien ā Pagaidu att ēlu 
skaits/dien ā Pagaidu att ēlu 
skaits/darb ā Att ēli/darb ā Att ēli/dien ā 
1 8  1  0,06  1  8  
2 8  2  0,25  1  8  
3 8  5  0,56  1  8  
4 8  8  1,00  1  8  
5 8  13  1,56  1  8  
6 8  18  2,25  2  16  
7 8  25  3,06  3  24  
8 8  32  4,00  4  32  
9 9  41  4,50  4  36  
10  10  50  5,00  5  50  
11  11  61  5,50  5  55  
12  12  72  6,00  6  72  
13  13  85  6,50  6  78  
14  14  98  7,00  7  98  
15  15  113  7,50  7  105  
16  16  128  8,00  8  128  
17  17  145  8,50  8  136  
18  18  162  9,00  9  162  
19  19  181  9,50  9  171  
20  20  200  10,00  10  200  
21  21  221  10,50  10  210  
22  22  242  11,00  11  242  
23  23  265  11,50  11  253LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/71
Ātrums  Darbi/dien ā Pagaidu att ēlu 
skaits/dien ā Pagaidu att ēlu 
skaits/darb ā Att ēli/darb ā Att ēli/dien ā 
24  24  288  12,00  12  288  
25  25  313  12,50  12  300  
26  26  338  13,00  13  338  
27  27  365  13,50  13  351  
28  28  392  14,00  14  392  
29  29  421  14,50  14  406  
30  30  450  15,00  15  450  
31  31  481  15,50  15  465  
32  32  512  16,00  16  512  
33  32  545  17,02  17  544  
34  32  578  18,06  18  576  
35  32  613  19,14  19  608  
36  32  648  20,25  20  640  
37  32  685  21,39  21  672  
38  32  722  22,56  22  704  
39  32  761  23,77  23  736  
40  32  800  25,00  25  800  
41  32  841  26,27  26  832  
42  32  882  27,56  27  864  
43  32  925  28,89  28  896  
44  32  968  30,25  30  960  
45  32  1 013  31,64  31  992  
46  32  1 058  33,06  33  1 056  
47  32  1 105  34,52  34  1 088  
48  32  1 152  36,00  36  1 152  
49  32  1 201  37,52  37  1 184  
50  32  1 250  39,06  39  1 248  
51  32  1 301  40,64  40  1 280  
52  32  1 352  42,25  42  1 344  
53  32  1 405  43,89  43  1 376  
54  32  1 458  45,56  45  1 440  
55  32  1 513  47,27  47  1 504LV  L 63/72 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
Ātrums  Darbi/dien ā Pagaidu att ēlu 
skaits/dien ā Pagaidu att ēlu 
skaits/darb ā Att ēli/darb ā Att ēli/dien ā 
56  32  1 568  49,00  49  1 568  
57  32  1 625  50,77  50  1 600  
58  32  1 682  52,56  52  1 664  
59  32  1 741  54,39  54  1 728  
60  32  1 800  56,25  56  1 792  
61  32  1 861  58,14  58  1 856  
62  32  1 922  60,06  60  1 920  
63  32  1 985  62,02  62  1 984  
64  32  2 048  64,00  64  2 048  
65  32  2 113  66,02  66  2 112  
66  32  2 178  68,06  68  2 176  
67  32  2 245  70,14  70  2 240  
68  32  2 312  72,25  72  2 304  
69  32  2 381  74,39  74  2 368  
70  32  2 450  76,56  76  2 432  
71  32  2 521  78,77  78  2 496  
72  32  2 592  81,00  81  2 592  
73  32  2 665  83,27  83  2 656  
74  32  2 738  85,56  85  2 720  
75  32  2 813  87,89  87  2 784  
76  32  2 888  90,25  90  2 880  
77  32  2 965  92,64  92  2 944  
78  32  3 042  95,06  95  3 040  
79  32  3 121  97,52  97  3 104  
80  32  3 200  100,00  100  3 200  
81  32  3 281  102,52  102  3 264  
82  32  3 362  105,06  105  3 360  
83  32  3 445  107,64  107  3 424  
84  32  3 528  110,25  110  3 520  
85  32  3 613  112,89  112  3 584LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/73
Ātrums  Darbi/dien ā Pagaidu att ēlu 
skaits/dien ā Pagaidu att ēlu 
skaits/darb ā Att ēli/darb ā Att ēli/dien ā 
86  32  3 698  115,56  115  3 680  
87  32  3 785  118,27  118  3 776  
88  32  3 872  121,00  121  3 872  
89  32  3 961  123,77  123  3 936  
90  32  4 050  126,56  126  4 032  
91  32  4 141  129,39  129  4 128  
92  32  4232  132,25  132  4 224  
93  32  4 325  135,14  135  4 320  
94  32  4 418  138,06  138  4 416  
95  32  4 513  141,02  141  4 512  
96  32  4 608  144,00  144  4 608  
97  32  4 705  147,02  157  4 704  
98  32  4 802  150,06  150  4 800  
99  32  4 901  153,14  153  4 896  
100  32  5 000  156,25  156  4 992  
2. att ēls 
TEC  m ērījumu proced ūra
  
2. att ēlā ir grafiski par ādīta m ērījumu proced ūra. J āiev ēro, ka ražojumi ar nelieliem noklus ējuma aizkaves 
laikiem var ietvert miega rež īma periodus četru darbu m ērījumu laik ā vai autom ātisk ās izsl ēgšan ās rež īmu 
miega rež īma m ērījum ā 4. punkt ā. Turkl āt ražojumiem ar druk āšanas funkciju un tikai vienu miega rež īmu 
beigu period ā miega rež īma neb ūs. 10. punkts attiecas tikai uz kop ētājiem, digit ālajiem pavairot ājiem un 
daudzfunkciju ier īcēm bez druk āšanas funkcijas.LV  L 63/74 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
3. att ēls 
Tipiska diena
  
3. att ēlā par ādīts kop ētāja ar asto ņu att ēlu min ūtē (ipm ) ātrumu shematisks piem ērs, kas četrus darbus izpilda 
no r īta, četrus darbus p ēcpusdien ā, kam ir divi “nobeiguma” periodi un autom ātisk ās izsl ēgšan ās rež īms p ārējā 
darbdienas laik ā un vis ā ned ēļas nogal ē. Tiek pie ņemts, ka ir “pusdienlaiks”, tom ēr tas nav skaidri noteikts. 
Att ēls nav  uzz īm ēts m ērog ā. K ā redzams att ēlā, starp darbiem vienm ēr ir 15 min ūšu ilga pauze, un tie veido 
divus sakopojumus. Vienm ēr ir divi pilni “nobeiguma” periodi neatkar īgi no šo periodu ilguma. Printeriem, 
digit ālajiem pavairot ājiem un daudzfunkciju ier īcēm ar druk āšanas sp ēju, k ā ar ī faksa apar ātiem pamata 
rež īms ir miega rež īms, bet ne autom ātisk ās izsl ēgšan ās rež īms, bet cit ādi t ās tiek apl ūkotas t āpat k ā kop ētāji. 
3. Darba rež īma ( OM ) test ēšanas proced ūra  
a) Test ējamo ražojumu tipi.  
Darba rež īma test ēšanas proced ūra paredz ēta m ērījumu veikšanai tiem ražojumiem, kas defin ēti B sada ļas 2. 
tabul ā. 
b) Test ēšanas parametri  
Šaj ā sada ļā aprakst īti testa parametri, kas j āizmanto, m ērot ražojumu pat ērēto jaudu ar  OM  test ēšanas 
proced ūru.  
Tīkla piesl ēgumi  
Ražojumi, kurus pieg ādā ar t īkla savienojuma funkciju (  10 ), test ēšanas proced ūras laik ā jāpievieno vismaz 
vienam t īklam. Akt īvā t īkla savienojuma tipu ražot ājs izv ēlas p ēc saviem ieskatiem, un izmantotais tips 
ražot ājam j āietver test ēšanas p ārskat ā. 
Ražojums nedr īkst sa ņemt barošanu savai darb ībai no t īkla savienojuma (piem ēram, no t īkla  Ethernet , USB,  
USB PlusPower  vai IEEE 1394), ja vien tas nav ražojuma vien īgais barošanas avots (t. i., tam nav mai ņstr āvas 
barošanas avota).  
Ražojuma konfigur ācija  
Ražojumam j āiestata t āda konfigur ācija, ar k ādu to pieg ādā pat ērētājam un iesaka izmantot, īpaši attiec ībā uz 
galvenajiem parametriem, t ādiem k ā ener ģijas p ārvald ības noklus ējuma aizkaves laiki, druk āšanas kvalit āte un 
izš ķirtsp ēja. Turkl āt: 
jābūt pap īra avotam un p ēcapstr ādes aparat ūrai, kas konfigur ēta t ā, k ā to pieg ādā pat ērētājam; tom ēr šo 
funkciju izmantošana test ēšan ā notiek p ēc ražot āja ieskatiem (piem ēram, var izmantot jebk ādu pap īra avotu). 
Pirms š ā testa j āpievieno visa aparat ūra, kas ir mode ļa komplekt ācij ā, un ir paredz ēta, lai to uzst ādītu vai 
pievienotu lietot ājs (piem ēram, pap īra ier īces).  
Mitruma nov ēršanas funkcijas var b ūt izsl ēgtas, ja lietot ājs t ās var iesl ēgt/izsl ēgt.  
Faksa apar ātiem lapa j āievada ier īces dokumentu padev ē ērtai kop ēšanai, un to var ievietot dokumentu padev ē 
pirms test ēšanas uzs ākšanas. Ier īci nav nepieciešams pievienot t ālru ņa l īnijai, ja vien t ālru ņa l īnija nav 
nepieciešama test ēšanas veikšanai. Piem ēram, ja faksa apar ātam nav ērtu kop ēšanas funkciju, tad 2. punkt ā 
veiktais darbs j āsūta pa t ālru ņa l īniju. Faksa apar ātiem bez dokumentu padev ēja lapa j ānovieto uz plates.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/75  
( 10 ) T īkla piesl ēguma tips j āiek ļauj test ēšanas p ārskat ā. Parastie t īkla savienojumu tipi ir  Ethernet , WiFi  (802.11) un  Bluetooth . Parastie datu 
savienojumu tipi (kas nav saist īti ar t īklu) ir USB, seri ālais un paral ēlais piesl ēgums.
Ja ražojumam t ā pieg ādes konfigur ācij ā ir paredz ēts autom ātisk ās izsl ēgšan ās rež īms, pirms test ēšanas veik ­ 
šanas tas j āiesp ējo.  
Ātrums  
Veicot jaudas m ērījumus ar šo test ēšanas proced ūru, ražojumam j āizgatavo att ēli ātrum ā, kas atbilst t ā 
noklus ējuma iestat ījumiem pieg ādātaj ā konfigur ācij ā. Tom ēr test ēšanas p ārskata sast ādīšan ā jāizmanto ražo ­
tāja pazi ņotais maksim ālais ātrums vienpus ēju vienkr āsas att ēlu izgatavošan ā uz standarta izm ēra pap īra.  
c) Jaudas m ērīšanas metode  
Visi jaudas m ērījumi j āveic atbilstoši IEC 62301 ar š ādiem iz ņē mumiem.  
Kā noteikt test ēšanas laik ā izmantojam ās sprieguma/frekvences kombin ācijas, sk. D.4. sada ļu “Test ēšanas 
apst ākļi un apr īkojums att ēlveidošanas ier īcēm, kas atbilst  ENERGY STAR  pras ībām”.  
Test ēšanas laik ā pie ļaujamo sprieguma puls āciju pras ības ir stingr ākas, nek ā noteikts IEC 62301.  
Precizit ātes pras ības šaj ā OM  test ēšanas proced ūrā ir 2 % visiem m ērījumiem, iz ņemot gatav ības rež īma 
jaudas m ērījumu. Precizit ātes pras ība gatav ības rež īma jaudas m ērījumam ir 5 %, k ā noteikts D.4. sada ļā. 
2 % precizit āte atbilst IEC 62301, lai gan šaj ā IEC standart ā tā ir noteikta k ā ticam ības pak āpe.  
Ražojumiem, kas paredz ēti darb ībai ar akumulatoriem, kad tie nav pievienoti mai ņstr āvas t īklam, akumula ­
toram test ēšanas laik ā jāatrodas sav ā viet ā. Tom ēr m ērījums nedr īkst atspogu ļot akt īvu akumulatora uzl ādi, 
kas p ārsniedz uztur ēšanas uzl ādi (t. i., pirms uzs ākt test ēšanu, akumulatoram j ābūt piln ībā uzl ādētam).  
Ražojumus ar ārēju barošanas avotu test ē, kad tie ir pievienoti ārējam barošanas avotam.  
Ražojumiem, kas barošanu sa ņem no standarta zema sprieguma l īdzstr āvas avota (piem ēram, USB,  USB 
PlusPower , IEEE 1394 un no t īkla  Ethernet ), l īdzstr āvas ieg ūšanai j āizmanto piem ērots mai ņstr āvas avots. Š ī 
mai ņstr āvas avota ener ģijas pat ēriņš ir j ām ēra un j āietver test ējam ās ier īces test ēšanas p ārskat ā. Att ēlveido ­ 
šanas ier īcēm, kas barošanu sa ņem no USB savienojuma, j āizmanto ar barošanu apg ādāts centrmezgls, kas 
apkalpo tikai test ējamo att ēlveidošanas ier īci. Att ēlveidošanas ier īcēm, kas barošanu sa ņem no t īkla  Ethernet  
vai no  USB PlusPower , pie ļaujams m ērīt jaudas sadales ier īci ar tai pievienotu att ēlveidošanas ier īci un bez t ās, 
un jaudu starp ību izmantot k ā att ēlveidošanas ier īces pat ērēto jaudu. Ražot ājam j āapstiprina, ka tas pietiekami 
prec īzi atspogu ļo ier īces l īdzstr āvas pat ēriņu, ietverot zin āmu pielaidi barošanas avota un sadales neefektivi ­
tātei.  
d) M ērījumu proced ūra  
Laika m ērīšanai var izmantot parasto hronometru ar vienas sekundes precizit āti. Visi jaudas m ērījumu 
rezult āti j āre ģistr ē vatos (W). 9. tabul ā aprakst īti OM  test ēšanas proced ūrā izpild āmo darb ību punkti.  
Apkopes/uztur ēšanas rež īmi (tostarp kr āsu kalibr ēšana) parasti m ērījumos nav j āietver. J āfiks ē jebk āda proce ­
dūras piel āgošana, kas nepieciešama š ādu rež īmu izsl ēgšanai, ja tie iesl ēdzas test ēšanas laik ā. 
Kā noteikts iepriekš, visi jaudas m ērījumi j āveic atbilstoši IEC 62301. Atkar ībā no rež īma veida moment ānās 
jaudas m ērījumiem, piec ās min ūtēs pat ērētās ener ģijas m ērījumiem un pat ērētās ener ģijas m ērījumiem IEC 
62301 paredz pietiekami ilgus laika periodus, lai pareizi nov ērtētu cikliska pat ēriņa veidus. Neatkar īgi no 
izmantojam ās metodes test ēšanas p ārskat ā jāietver tikai jaudas v ērtības.  
9. tabula  
OM  test ēšanas proced ūra . 
Punkts  Sākuma st āvok ­
lis  Darb ība  P ārskats  
1 Izsl ēgts  Savieno ier īci ar m ērier īci. Iesl ēdz ier īci. Sagaida, 
līdz ier īce uzr āda, ka t ā atrodas gatav ības rež īm ā. —  
2 Gatav ības 
rež īms  Druk ā, kop ē vai sken ē atseviš ķu att ēlu.  —  
3 Gatav ības 
rež īms  Izm ēra ener ģijas pat ēriņu gatav ības rež īm ā. Ener ģijas pat ēriņš gatav ības 
rež īm āLV  L 63/76 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.
Punkts  Sākuma st āvok ­
lis  Darb ība  P ārskats  
4 Gatav ības 
rež īms  Nogaida noklus ējuma aizkaves laiku l īdz miega 
rež īmam.  Pārejas miega rež īm ā 
noklus ējuma aizkaves  laiks  
5 Miega rež īms  Izm ēra ener ģijas pat ēriņu miega rež īm ā. Ener ģijas pat ēriņš miega 
rež īm ā 
6 Miega rež īms  Nogaida noklus ējuma aizkaves laiku l īdz autom ā­
tisk ās izsl ēgšan ās rež īmam.  Autom ātisk ās izsl ēgšan ās 
noklus ējuma aizkaves  laiks  
7 Autom ātisk ā 
izsl ēgšan ās Izm ēra ener ģijas pat ēriņu autom ātisk ās izsl ēgšan ās 
rež īm ā. Ener ģijas pat ēriņš autom ā­
tisk ās izsl ēgšan ās rež īm ā 
8 Izsl ēgts  Manu āli izsl ēdz ier īci. Sagaida, l īdz t ā ir izsl ēgusies.  —  
9 Izsl ēgts  Izm ēra ener ģijas pat ēriņu izsl ēgt ā st āvokl ī. Ener ģijas pat ēriņš izsl ēgt ā 
stāvokl ī 
Piez īmes  
— Pirms uzs ākt test ēšanu, ir lietder īgi p ārbaud īt ener ģijas p ārvald ības noklus ējuma aizkaves laikus, lai 
nodrošin ātu, ka tie ir t ādi paši, k ā ier īci pieg ādājot pat ērētājam.  
— 1. punkts – Ja ier īcei nav gatav ības st āvok ļa indikatora, izmanto laiku, kur ā ener ģijas pat ēriņa l īmenis 
stabiliz ējas l īdz gatav ības st āvok ļa l īmenim, un atz īm ē to ražojuma test ēšanas datu p ārskat ā. 
— 4. un 5. punkts – Ražojumiem ar vair āk par vienu miega rež īma l īmeni atk ārto šos punktus tik reižu, cik 
nepieciešams, lai ieg ūtu visu sec īgo miega rež īmu datus, un ietver tos test ēšanas p ārskat ā. Divi miega 
rež īma l īme ņi parasti tiek izmantoti lielform āta att ēlu kop ētājos un daudzfunkciju ier īcēs, kur ās izmanto 
karst ās novilkumu izgatavošanas tehnolo ģijas. Ražojumiem, kuriem š ī rež īma nav, ignor ē 4. un 5. punktu.  
— 4. un 6. punkts – Noklus ējuma aizkaves laika m ērījumi j āveic paral ēlā veid ā, summ ējot tos no 4. punkta 
sākuma. Piem ēram, ražojumam, kas ir iestat īts p āriet miega l īmen ī p ēc 15 min ūtēm un p āriet otraj ā 
miega l īmen ī p ēc 30 min ūtēm p ēc p ārejas pirmaj ā miega l īmen ī, b ūs 15 min ūšu ilgs noklus ējuma 
aizkaves laiks p ārejai pirmaj ā līmen ī un 45 min ūšu ilgs noklus ējuma aizkaves laiks p ārejai otraj ā līmen ī. 
— 6. un 7. punkts – Liel ākajai da ļai OM  ražojumu nav atseviš ķa autom ātisk ās izsl ēgšan ās rež īma. Ražoju ­
miem, kuriem š ī rež īma nav, ignor ē 6. un 7. punktu.  
— 8. punkts – ja ier īcei nav barošanas sl ēdža, sagaida, l īdz ier īce p āriet zem ākaj ā ener ģijas pat ēriņa rež īm ā, 
un atz īm ē to ražojuma test ēšanas datu p ārskat ā. 
i) Papildu m ērījumi ražojumiem ar priekšgala cipariek ārtu ( DFE ) 
Šis punkts attiecas tikai uz ražojumiem, kuriem ir priekšgala cipariek ārta atbilstoši A.32. sada ļas defin ī­
cijai.  
Ja priekšgala cipariek ārtai ir atseviš ķs mai ņstr āvas t īkla barošanas kabelis, neatkar īgi no t ā, vai šis baro ­ 
šanas kabelis un kontrolleris atrodas ārpus vai iekšpus att ēlveidošanas ier īces, ir j āveic tikai priekšgala 
cipariek ārtas piecu min ūšu energopat ēriņa m ērījums, kam ēr galvenais ražojums atrodas gatav ības st āvokl ī. 
Ier īcei j ābūt pievienotai t īklam, ja pieg ādātaj ā konfigur ācij ā tas ir iesp ējots.  
Ja priekšgala cipariek ārtai nav atseviš ķa mai ņstr āvas t īkla barošanas kabe ļa, ražot ājam j ādokument ē mai ņ­
str āvas jauda, kas nepieciešama priekšgala cipariek ārtai, kad visa ier īce kopum ā atrodas gatav ības rež īm ā. 
To liel ākaj ā da ļā gad ījumu var veikt, veicot l īdzstr āvas ieejas moment ānās jaudas m ērījumu priekšgala 
cipariek ārtai un palielinot šo jaudas l īmeni, lai ņemtu v ērā zudumus barošanas avot ā. 
e) Atsauces  
IEC 62301:2005. M ājsaimniec ības elektroier īces – dež ūrjaudas m ērīšana  
4. Test ēšanas apst ākļi un apr īkojums att ēlveidošanas ier īcēm, kas atbilst  ENERGY STAR  pras ībām  
Turpm āk aprakst ītie test ēšanas apst ākļi attiecas uz  OM  un  TEC  test ēšanas proced ūrām. Tie attiecas uz kop ētā­
jiem, digit ālajiem pavairot ājiem, faksa apar ātiem, frank ēšanas apar ātiem, daudzfunkciju ier īcēm, printeriem un 
skeneriem.LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/77
Turpm āk nor ādīti test ēšanas vides apst ākļi, kas j ānodrošina, veicot ener ģijas vai jaudas m ērījumus. Tie nepiecie ­ 
šami, lai nodrošin ātu, ka vides apst ākļu izmai ņas neietekm ē test ēšanas rezult ātus un lai test ēšanas rezult āti b ūtu 
reproduc ējami. Test ēšanas apr īkojuma specifik ācijas nor ādītas p ēc test ēšanas apst ākļiem.  
a) Test ēšanas apst ākļi 
Visp ārējie krit ēriji 
Barošanas spriegums (  1 ): Zieme ļamerika/Taiv āna:  115 V (± 1 %) mai ņstr āva, 
60 Hz (± 1 %)  
Eiropa/Austr ālija/Jaunz ēlan ­
de:  230 V (± 1 %) mai ņstr āva, 
50 Hz (± 1 %)  
Jap āna:  100 V (± 1 %) mai ņstr āva, 
50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)  
Piez īme . Ražojumiem, kas 
paredz ēti maksim ālajai jaudai 
> 1,5 kW, pie ļaujam ās sprie ­
guma pielaides ir ± 4 %  
Summ ārie harmoniskie krop ļojumi ( THD – 
Total Harmonic Distortion ) (spriegumam):  < 2 % THD (< 5 % ražojumiem, kas ir paredz ēti maksim ā­
lajai jaudai > 1,5 kW)  
Vides temperat ūra:  23 °C ± 5 °C  
Relat īvais mitrums:  10–80 %  
(Atsauce IEC 62301: M ājsaimniec ības elektroier īces – dež ūrjaudas m ērīšana, 3.2., 3.3. ieda ļa) 
( 1 ) Barošanas spriegums: Ražot ājiem j ātest ē savi ražojumi atbilstoši tirgum, kur ā partneris paredz p ārdot šos ražojumus k ā 
atbilst īgus  ENERGY STAR  pras ībām. Apr īkojumam, kas tiek p ārdots daudzos starptautiskos tirgos un t āpēc paredz ēts 
vair ākiem ieejas spriegumiem, ražot ājam test ēšana j āveic pie visiem attiec īgajiem spriegumiem un jaudas pat ēriņa 
līme ņiem, un rezult āti j āietver p ārbaudes p ārskat ā. Piem ēram, ražot ājam, kas pieg ādā vienu un to pašu printera modeli 
ASV un Eiropai, j ām ēra un j āietver p ārbaudes p ārskat ā TEC  vai  OM  v ērtības gan pie 115 V/60 Hz, gan ar ī pie 230 V/ 
50 Hz. Ja ražojums konkr ētaj ā tirg ū ir paredz ēts darbam pie sprieguma/frekvences kombin ācijas, kas atš ķiras no 
sprieguma/frekvences kombin ācijas šaj ā tirg ū (piem ēram, 230 V, 60 Hz Zieme ļamerik ā), ražot ājam ražojums j ātest ē 
pie vis ām re ģion ālaj ām kombin ācij ām, kas vistuv āk atbilst ražojuma projekt ētaj ām iesp ējām, un šis fakts j āatz īm ē 
test ēšanas p ārskat ā. 
Pap īra specifik ācijas.  
Visiem  TEC  testiem un  OM  testiem, kuros j āizmanto pap īrs, pap īra izm ēriem un bl īvumam j ābūt atbilstošam 
paredz ētajam tirgum saska ņā  ar turpm āko tabulu.  
Pap īra izm ēri un svars  
Tirgus  Izm ērs Pap īra bl īvums  
Zieme ļamerika/Taiv āna:  8,5 ″ × 11 ″ 75 g/m  2 
Eiropa/Austr ālija/Jaunz ēlande:  A4  80 g/m  2 
Jap āna:  A4  64 g/m  2 
b) Test ēšanas apr īkojums  
Test ēšanas proced ūru m ērķis ir prec īzi izm ērīt ražojuma FAKTISKO pat ērēto jaudu (  11 ). Šaj ā nol ūkā nepie ­
ciešams izmantot faktisk ās vid ējās kvadr ātisk ās jaudas vai ener ģijas m ērier īci. Ir pieejamas daudzas š ādas 
m ērier īces, un ražot ājiem r ūpīgi j āizv ēlas piem ērots modelis. Izv ēloties m ērier īci un veicot test ēšanu, j āņ em 
vērā turpm āk apskat ītie faktori.  
Frekven ču raksturl īkne. Elektroniskais apr īkojums ar impulsu barošanas avotiem rada harmonikas (nep āra 
harmonikas parasti ir l īdz 21. harmonikai). Ja š īs harmonikas nav ņemtas v ērā jaudas m ērījumos, rezult āts 
būs neprec īzs. VAA rekomend ē ražot ājiem izmantot m ērier īces, kuru frekven ču raksturl īknes platums ir 
vismaz 3 kHz; t ādējādi tiks ņemts v ērā līdz pat 50. harmonikai, k ā rekomend ēts IEC 555.LV  L 63/78 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.  
( 11 ) Faktisko jaudu defin ē k ā (volti)x(amp ēri)x(jaudas koeficients), un to test ēšanas p ārskat ā parasti izsaka vatos (W). Š ķietamo jaudu defin ē 
kā (volti)x(amp ēri), un to parasti izsaka VA vai voltamp ēros. Jaudas koeficients apr īkojumam ar impulsu barošanas avotiem vienm ēr ir 
maz āks par 1,0, t āpēc akt īvā jauda vienm ēr ir maz āka par š ķietamo jaudu. Pat ērētās ener ģijas m ērījumos tiek summ ēti jaudas m ērījumi 
laika period ā, un t āpēc tiem ar ī jābūt b āzētiem uz faktisk ās jaudas m ērījumiem.
Izš ķirtsp ēja. Tiešos jaudas m ērījumos m ērīšanas aparat ūras izš ķirtsp ējai j āatbilst š ādām IEC 62301 pras ībām:  
“Jaudas m ērīšanas instrumenta jut ībai j ābūt: 
— 0,01 W vai lab ākai 10 W vai maz ākas jaudas m ērījumos,  
— 0,1 W vai lab āka, m ērot jaudu no 10 W l īdz 100 W,  
— 1 W vai lab ākai, m ērot jaudu, kas p ārsniedz 100 W.” (  12 ) 
Turkl āt m ērinstrumenta jut ībai, m ērot jaudu, kas p ārsniedz 1,5 kW j ābūt 10 W vai lab ākai. Pat ērētās ener ģijas 
m ērījumu jut ībai j āatbilst š īm v ērtībām, kad tie ir p ārveidoti vid ējā jaud ā. Summ ārās ener ģijas m ērījumiem 
krit ērijs nepieciešam ās jut ības noteikšanai ir maksim ālā jaudas v ērtība m ērīšanas perioda laik ā, bet ne vid ējā 
vērtība, jo m ērīšanas instruments un t ā iestat īšana ir atkar īga tieši no maksim ālās v ērtības.  
Precizit āte 
Ar š īm proced ūrām veikto m ērījumu precizit ātei visos gad ījumos j ābūt 5 % vai lab ākai, tom ēr ražot āji parasti 
sasniedz lab āku precizit āti par nor ādīto. Dažiem m ērījumiem test ēšanas proced ūrās var noteikt lab āku preci ­
zit āti par 5 %. Zinot pašreiz ējo att ēlveidošanas ier īču jaudas l īme ņus un pieejam ās m ērier īces, ražot āji var 
apr ēķ in āt maksim ālo k ļūdu, pamatojoties uz nolas ījumu un nolas ījumam izmantoto diapazonu. 0,50 W vai 
maz ākas jaudas m ērījumu precizit ātei j ābūt 0,02 W.  
Kalibr ēšana  
Lai nodrošin ātu vajadz īgo precizit āti, m ērier īcēm j ābūt kalibr ētiem p ēdējo 12 m ēnešu laik ā. 
E. Lietot āja saskarne  
Ražot ājiem stingri iesaka projekt ēt ražojumus saska ņā  ar IEEE 1621: Lietot āju saskarnes elementu standarts to 
elektronisko ier īču energopat ēriņa vad ībai, kuras izmanto biroju/pat ērētāju vid ē. Šis standarts tika izstr ādāts, lai 
jaudas vad ības ier īces k ļūtu viendab īgākas un intuit īvas vis ās elektroniskaj ās ier īcēs. S īkāku inform āciju par š ā 
standarta izstr ādi sk. t īmek ļa vietn ē http://eetd.lbl.gov/controls.  
F. Sp ēkā st āšan ās diena  
Diena, kad ražot āji dr īkst s ākt kvalific ēt ražojumus k ā ENERGY STAR  ražojumus saska ņā  ar pašreiz ējās versijas 1.1 
specifik ācij ām, tiks noteikta k ā nol īguma sp ēkā st āšan ās diena. Visi iepriekš ējie nol īgumi, kas attiecas uz att ēlvei ­
došanas ier īcēm, kuras kvalific ētas k ā ENERGY STAR  ier īces, zaud ē sp ēku 2009. gada 30. j ūnij ā. 
Ražojumu kvalific ēšana un mar ķē šana saska ņā  ar versiju 1.1. Versijas 1.1. specifik ācijas st ājas sp ēkā 2009. gada 
1. j ūlijā. Visiem ražojumiem, tostarp mode ļiem, kas s ākotn ēji kvalific ēti saska ņā  ar iepriekš piem ērojam ām att ēlvei ­
došanas ier īču specifik ācij ām, kuri izgatavoti 2009. gada 1. j ūlijā vai v ēlāk, j āatbilst versijas 1.1 specifik ācijai, lai tos 
var ētu kvalific ēt k ā ENERGY STAR  ražojumus (ieskaitot mode ļu papildu ražošanas izlaides, kas s ākotn ēji kvalific ēti 
saska ņā  ar iepriekš piem ērojam ām specifik ācij ām). Izgatavošanas diena attiecas uz katru vien ību, un t ā ir diena 
(piem ēram, m ēnesis un gads), kad vien ību uzskata par piln īgi samont ētu.  
Priekšg ājēja ties ību likvid ēšana. VAA un Eiropas Komisija ne ļaus saska ņā  ar pašreiz ējās versijas 1.1  ENERGY STAR  
specifik ācij ām izmantot iepriekš ieg ūtas ties ības.  ENERGY STAR  atbilst ības apstiprin ājums, kas pieš ķirts saska ņā  ar 
iepriekš ējām versij ām, netiek autom ātiski pieš ķirts uz visu mode ļa ražošanas laiku. T ādēļ katram ražojumam, ko 
ražošanas partneris p ārdod, tirgo vai identific ē k ā ENERGY STAR  atbilst īgu ražojumu, ir j āatbilst konkr ētaj ām 
specifik ācij ām, kas ir sp ēkā tā ražošanas br īdī. 
G.  Specifik āciju turpm ākā p ārskat īšana  
VAA un Eiropas Komisija patur ties ības groz īt š īs specifik ācijas, ja tehnolo ģiskas un/vai tirgus izmai ņas ietekm ē to 
lietder īgumu attiec ībā uz pat ērētājiem, r ūpniec ības nozari vai vidi. Iev ērojot pašreiz ējo politiku, par šo specifik āciju 
pārskat īšanu vienojas, apspriežoties ar ieinteres ētaj ām person ām, un sagaid āms, ka tas var ētu notikt 2–3 gadus p ēc 
versijas 1.1 st āšan ās sp ēkā. VAA un Eiropas Komisija periodiski veiks tirgus nov ērtējumu no ener ģijas efektivit ātes 
un jaunu tehnolo ģiju viedok ļa. Ieinteres ētaj ām person ām k ā vienm ēr b ūs iesp ēja dar īt zin āmus sav ā r īcībā esošos 
datus, iesniegt priekšlikumus un paust jebk ādas bažas. VAA un Eiropas Komisija cent īsies nodrošin āt to, ka ar š īm 
specifik ācij ām nosaka energoefekt īvākos mode ļus, k ādi ir pieejami tirg ū, un atbalsta tos ražot ājus, kas ir ieguld ījuši 
darbu, lai v ēl vair āk uzlabotu energoefektivit āti. Daži no jaut ājumiem, kuru risin āšana j āapsver n ākamaj ās specifi ­
kācij ās ir š ādi:LV  6.3.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 63/79  
( 12 ) IEC 62301 – M ājsaimniec ības elektroier īces – dež ūrjaudas m ērīšana. 2005.
a) Kr āsu test ēšana. Pamatojoties uz iesniegtajiem test ēšanas datiem, pat ērētāju turpm ākaj ām v ēlm ēm un sasniegu ­
miem inženiertehniskaj ā jom ā, VAA un Eiropas Komisija n ākotn ē var groz īt š īs specifik ācijas, lai test ēšanas 
metod ē iek ļautu kr āsainu att ēlu veidošanu.  
b) Atkopšanas laiks. VAA un Eiropas Komisija cieši uzraudz īs pieaugošo un absol ūto atkopšanas laiku, ko dar ījuši 
zin āmu partneri, kuri test ē atbilstoši  TEC  metodei, k ā ar ī partneru iesniegto dokument āciju par ieteicamajiem 
noklus ējuma aizkaves iestat ījumiem. VAA un Eiropas Komisija apsv ērs šo specifik āciju groz īšanu, lai taj ās 
iek ļautu atkopšanas laiku, ja k ļūs ac īmredzams, ka ražot āju piem ērot ās prakses d ēļ lietot ājs atsp ējo barošanas 
pārvald īšanas rež īmus.  
c) OM  ražojumu iek ļaušana atbilstoši  TEC . Pamatojoties uz iesniegtajiem test ēšanas datiem, iesp ējām nodrošin āt 
liel ākus ener ģijas ietaup ījumus un sasniegumiem inženiertehniskaj ā jom ā, VAA un Eiropas Komisija dr īkst 
nākotn ē groz īt š īs specifik ācijas, lai aptveru ražojumus, uz kuriem pašlaik attiecas  OM  pieeja saska ņā  ar  TEC  
pieeju, tostarp lielform āta un maza form āta ražojumus, k ā ar ī ražojumus, kuros izmanto tintes str ūklas tehno ­
lo ģiju.  
d) Papildu ietekme saist ībā ar ener ģijas pat ēriņu. VAA un Eiropas Komisija ir ieinteres ēta nodrošin āt pat ērētājiem 
izv ēles iesp ējas, kas iev ērojami samazina siltumn īcefekta g āzu emisijas sal īdzin ājum ā ar tipisk ām alternat īvām 
izv ēlēm. VAA un Eiropas Komisija l ūgs ieinteres ēto personu ieguld ījumu attiec ībā uz t ādām metod ēm ietekmes 
uz vidi dokument ēšanai un kvantitat īvai noteikšanai, saska ņā  ar kur ām ražošana, transport ēšana, ražojumu 
konstrukcijas vai izejvielu un materi ālu izmantošana var ļaut ieg ūt izstr ādājumu ar t ādu pašu vai pat lab āku 
visp ārējo siltumn īcefekta g āzu ietekmi k ā ražojumiem, kas ieguvuši  ENERGY STAR  mar ķē jumu, pamatojoties 
tikai uz siltumn īcefekta g āzu emisij ām, ko rada ener ģijas pat ēriņš. Tiek p ētīti veidi, k ā efekt īvi risin āt šos 
jaut ājumus un, iesp ējams, attiec īgi tiks groz ītas š īs specifik ācijas, pamatojoties uz pietiekamu papildu inform āciju. 
VAA un Eiropas Komisija cieši sadarbosies ar ieinteres ētaj ām person ām saist ībā ar jebk ādām specifik āciju 
pārskat īšan ām un nodrošin ās, lai p ārskat īšanas atbilst  ENERGY STAR  programmas pamatprincipiem.  
e) 230 V sprieguma datu zi ņošana. VAA un Eiropas Komisija var apsv ērt, vai ražojumiem, kurus laiž daž ādos tirgos, 
tostarp 230 V tirg ū, no test ēšanas ar 230 V spriegumu ieg ūtie dati ir pie ņemami k ā pietiekami ar ī p ārējiem 
tirgiem. Šis apsv ērums pamatojas uz nov ērojumu, ka, ja ražojums atbilst 230 V specifik ācij ām, tas atbilst ar ī 
standartiem, kas ir sp ēkā zem ākiem spriegumiem.  
f) Pras ību paplašin āšana abpus ējai drukai. VAA un Eiropas Komisija var no jauna izv ērtēt abpus ējās drukas esam ību 
pašreiz ējos mode ļos un apsv ērt, k ā padar īt neoblig ātās pras ības stingr ākas. Rezult āts abpus ējās drukas pras ību 
atk ārtotai izskat īšanai, lai nodrošin ātu t ās plaš āku izplat ību, var ētu b ūt samazin āts pap īra pat ēriņš, kam, k ā ticis 
noskaidrots, ir liel ākā ietekme printera kalpošanas laik ā. 
g) TEC test ēšanas proced ūras p ārskat īšana. VAA un Eiropas Komisija var no jauna izskat īt TEC  test ēšanas metodiku, 
lai dar ītu p ārskat ām ākus lietošanas pie ņē mumus vai pievienotu pras ības specifik ācijai, ka ener ģijas pat ēriņš 
jām ēra dažos konkr ētos rež īmos (un š ādi ieg ūtie dati j āiek ļauj test ēšanas p ārskat ā), kas ļautu ieg ūt v ērtības 
saist ībā ar faktiskiem lietošanas veidiem.  
h) Ener ģijas pat ēriņa rež īmi. VAA un Eiropas Komisija var apsv ērt p ārskat īt dažu ener ģijas pat ēriņa rež īmu terminu 
pārskat īšanu (piem ēram, nodroses rež īms) vai apsv ērt jaunu barošanas p ārvald ības pieeju pievienošanu (piem ē­
ram, miega rež īms ned ēļas nogal ē), lai saglab ātu konsekvenci ar starptautiskiem krit ērijiem un lai att ēlveidošanas 
iek ārtām nodrošin ātu augst ākos sasniedzamos ener ģijas pat ēriņa ietaup ījumus.LV  L 63/80 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 6.3.2013.