Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Kanādu par civilās aviācijas drošību



Oficiālais Vēstnesis L 153 , 17/06/2009 Lpp. 0011 - 0028



Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Kanādu par civilās aviācijas drošību EIROPAS KOPIENA un KANĀDA (turpmāk kopā "puses"), ŅEMOT VĒRĀ, ka, ilglaicīgi praktizējot tehniskās informācijas apmaiņu un divpusējus nolīgumus starp Eiropas Kopienas (EK) dalībvalstīm un Kanādu, katra puse ir atzinusi, ka otras puses standarti un sistēmas attiecībā uz civilās aeronavigācijas ražojumu lidojumderīguma un vides aizsardzības prasību atbilstības sertifikāciju vai atzīšanu ir pietiekami līdzvērtīgi šīs puses standartiem un sistēmām, lai šā nolīguma slēgšana būtu praktiski iespējama, ATZĪSTOT augošo tendenci konstruēt un ražot civilās aeronavigācijas ražojumus un apmainīties ar tiem starptautiskā mērogā, VĒLOTIES veicināt civilās aviācijas drošību, vides kvalitāti un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī sekmēt civilās aeronavigācijas ražojumu apmaiņu, VĒLOTIES sekmēt sadarbību un paaugstināt efektivitāti jautājumos, kas saistīti ar civilās aviācijas drošību, ŅEMOT VĒRĀ, ka pušu sadarbība var pozitīvi ietekmēt plašāku starptautiskās saskaņotības veicināšanu attiecībā uz standartiem un procesiem, ŅEMOT VĒRĀ iespējamo ekonomiskā sloga samazināšanos, ko aviācijas nozarei un ekspluatantiem uzliek nevajadzīgas tehniskās pārbaudes, novērtējumi un testēšana, ATZĪSTOT savstarpējo labumu, ko sniedz uzlabotas procedūras apstiprinājumu un testu abpusējā atzīšanā attiecībā uz lidojumderīgumu, vides aizsardzību, gaisakuģu tehniskās apkopes iekārtām un pastāvīgu lidojumderīgumu, ATZĪSTOT, ka jebkādai šādai abpusējai atzīšanai ir jāpiedāvā atbilstības nodrošinājums attiecībā uz piemērojamajiem tehniskajiem noteikumiem vai standartiem, kuri ir līdzvērtīgi nodrošinājumam, kādu piedāvā attiecīgās puses iekšējās procedūras, ATZĪSTOT, ka jebkādai šādai abpusējai atzīšanai ir nepieciešams arī, lai katra puse uzticētos otras puses veikto atbilstības novērtējumu pastāvīgai ticamībai, ATZĪSTOT attiecīgās pušu saistības, ko uzliek divpusējie, reģionālie un daudzpusējie nolīgumi attiecībā uz civilās aviācijas drošību un atbilstību vides aizsardzības prasībām, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Mērķi Šā nolīguma mērķi: a) atbilstīgi katras puses spēkā esošajiem tiesību aktiem iedibināt principus un kārtību, kas ļautu abpusēji atzīt apstiprinājumus, ko izsniegušas katras puses kompetentās iestādes šā nolīguma darbības jomās, kā noteikts 4. pantā; b) ļaut pusēm pielāgoties augošajai tendencei konstruēt un ražot civilās aeronavigācijas ražojumus, nodrošināt tiem tehnisko apkopi un apmainīties ar tiem starptautiskā mērogā, ievērojot pušu kopīgās intereses civilās aviācijas drošības un vides kvalitātes jomā; c) veicināt sadarbību, kas ļautu sasniegt izvirzītos mērķus drošības un vides kvalitātes jomā; d) veicināt un sekmēt pastāvīgu apmaiņu ar civilās aeronavigācijas ražojumiem un pakalpojumiem. 2. pants Definīcijas Uz nolīgumu attiecas šādi termini un definīcijas: a) "lidojumderīguma apstiprinājums" ir atzinums, ka civilās aeronavigācijas ražojuma konstrukcija vai konstrukcijas izmaiņas atbilst standartiem, ko nosaka katras puses spēkā esošie, piemērojamie tiesību akti, vai ka kāds atsevišķs ražojums atbilst projektam, kas atzīts par atbilstīgu šiem standartiem un ir drošas ekspluatācijas stāvoklī; b) "civilās aeronavigācijas ražojums" ir jebkāds civilās aviācijas gaisakuģis, gaisakuģa dzinējs, propelleris vai iekārta, ierīce, daļa vai sastāvdaļa, kas tajā uzstādīta vai ko paredzēts tajā uzstādīt; c) "kompetentā iestāde" ir valsts aģentūra vai organizācija, ko attiecīgā puse ir izraudzījusies par kompetento iestādi šā nolīguma izpratnē un kas izmanto likumīgas tiesības novērtēt civilās aeronavigācijas ražojumu vai pakalpojumu atbilstību, uzraudzīt un kontrolēt to lietošanu vai pārdošanu attiecīgās puses jurisdikcijā, un kas var veikt piespiedu darbības, lai nodrošinātu, ka šie ražojumi vai pakalpojumi, kas tiek laisti tirgū attiecīgās puses jurisdikcijā, atbilst piemērojamajām tiesiskajām prasībām; d) "ekspluatācijas prasības konstrukcijai" ir ekspluatācijas vai vides aizsardzības prasības, kas ietekmē vai nu ražojuma konstrukcijas īpašības, vai konstrukcijas datus, kuri saistīti ar attiecīgā ražojuma ekspluatāciju vai tehnisko apkopi un kas padara to piemērotu kādam īpašam ekspluatācijas veidam; e) "apstiprinājums par atbilstību vides aizsardzības prasībām" ir atzinums, ka civilās aeronavigācijas ražojums atbilst standartiem, ko katras puses teritorijā nosaka piemērojamie spēkā esošie tiesību akti attiecībā uz trokšņa līmeni un/vai izplūdes gāzu izmeti; f) "tehniskā apkope" ir civilā aeronavigācijas ražojuma pārbaude, kapitālais remonts, remonts, konservācija vai daļu, ierīču vai sastāvdaļu nomaiņa, izņemot pārbaudi pirms reisa, lai nodrošinātu šāda ražojuma nepārtrauktu lidojumderīgumu; tā ietver pārveidojumu veikšanu, bet neietver remontdarbu un pārveidojumu plānošanu; g) "uzraudzība" ir kompetentās iestādes veikta periodiska kontrole, lai noteiktu pastāvīgu atbilstību attiecīgiem piemērojamiem standartiem; h) "tehniskais aģents" attiecībā uz Kanādu ir Kanādas organizācija, kas atbild par civilo aviāciju; un attiecībā uz Eiropas Kopienu – Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA). 3. pants Vispārīgās saistības 1. Atbilstīgi šā nolikuma pielikumiem, kas ir tā sastāvdaļa, katra puse pieņem vai atzīst to īpašo procedūru rezultātus, kuras izmantotas, lai novērtētu atbilstību attiecīgās puses konkrētajiem normatīvajiem un administratīvajiem pasākumiem, ko īsteno otras puses kompetentās iestādes, izpratnei, ka izmantotās atbilstības novērtēšanas procedūras nodrošina atbilstību, kas apmierina saņēmēju pusi, piemērojamajiem normatīvajiem un administratīvajiem pasākumiem, ko īsteno attiecīgā puse un kas ir līdzvērtīgi nodrošinājumam, ko sniedz saņēmējas puses iekšējās procedūras. 2. Šā panta 1. punktu piemēro tikai tad, kad pārejas noteikumi, kas var būt iekļauti nolīguma pielikumos, izbeidz savu darbību. 3. Šo nolīgumu neinterpretē tā, ka tas paredz Pušu standartu vai tehnisko noteikumu abpusēju atzīšanu, un, ja vien šajā nolīgumā nav noteikts citādi, tas neparedz standartu vai tehnisko noteikumu līdzvērtības savstarpēju atzīšanu. 4. Neko šajā nolīgumā neinterpretē tā, ka ar šā nolīguma piemērojamo pielikumu tiek ierobežotas pušu tiesības – izmantojot normatīvos un administratīvos pasākumus – noteikt aizsardzības līmeni, kādu attiecīgā puse uzskata par piemērotu attiecībā uz drošību, vides aizsardzību un kā citādi saistībā ar risku. 5. Atzinumiem, ko sniedz pilnvarotas personas vai apstiprinātas organizācijas, kurām kādas puses piemērojamie tiesību akti dod tiesības sniegt tādus pašus atzinumus kā kompetentajai iestādei, šajā nolīgumā ir tāds pats spēks, kā kompetentās iestādes atzinumiem. Katras puses organizācija, kas ir atbildīga par šā nolīguma īstenošanu, atbilstīgi 7. pantam vajadzības gadījumā un iepriekš informējot savu otras puses sadarbības partneri, ir tiesīga tieši sadarboties ar šīs otras puses pilnvaroto personu vai apstiprināto organizāciju. 4. pants Vispārīgā piemērošanas joma 1. Šis nolīgums attiecas uz: a) civilo aeronavigācijas ražojumu lidojumderīguma apstiprināšanu un uzraudzību; b) ekspluatācijā esošo gaisakuģu pastāvīgo lidojumderīgumu; c) ražošanas un izstrādes iekārtu apstiprināšanu un uzraudzību; d) tehniskās apkopes iekārtu apstiprināšanu un uzraudzību; e) civilo aeronavigācijas ražojumu apstiprināšanu attiecībā uz atbilstību vides aizsardzības prasībām un vides testēšanu; un f) saistītajiem sadarbības pasākumiem. 2. Eiropas Kopienai īstenojot savu kompetenci attiecībā uz gaisa pārvadājumiem, gaisakuģa apkalpes locekļu licencēšanu un uzskates mācību ierīču apstiprināšanu, puses saskaņā ar 16. pantā noteikto procedūru var vienoties par papildu pielikumiem, tostarp par katrai jomai īpašiem pārejas noteikumiem. 5. pants Kompetentās iestādes 1. Ja saskaņā ar kādas puses tiesību aktiem iestāde ir piemērota, otra puse to atzīst par kompetento iestādi, kad attiecīgā puse ir veikusi tajā revīziju, lai noteiktu, ka: a) tā pilnībā atbilst attiecīgās puses tiesību aktu prasībām; b) tā zina otras puses prasības attiecībā uz piemērotās sertifikācijas tipu un apjomu, un c) tā spēj pildīt pielikumos noteiktos pienākumus. 2. Katra puse paziņo otrai pusei par savu kompetento iestādi, kad tā ir sekmīgi pabeigusi revīziju. Otra puse ir tiesīga apstrīdēt kompetentās iestādes tehnisko kompetenci vai atbilstību saskaņā ar šā panta 6. punktu. 3. Iestādes, kas norādītas 1. un 2. papildinājumā, tiek uzskatītas par atbilstīgām šā panta 1. punkta nosacījumiem, lai tās spētu īstenot attiecīgi A un B pielikumu laikā, kad šis nolīgums stājas spēkā. 4. Puses nodrošina, ka to kompetentās iestādes spēj un saglabā spēju pienācīgi novērtēt ražojumu vai organizāciju atbilstību, kā to paredz un nosaka šā nolīguma pielikumi. Tādēļ puses nodrošina, ka to kompetentajās iestādēs regulāri tiek veiktas revīzijas vai izvērtēšana. 5. Puses vajadzības gadījumā konsultējas, lai saglabātu uzticību jautājumā par atbilstības novērtējuma procedūrām. Šīs konsultācijas var ietvert vienas puses līdzdalību regulārajās revīzijās, kas saistītas ar atbilstības novērtējuma darbībām vai citiem izvērtējumiem, ko veic otras puses kompetentās iestādes. 6. Ja kāda puse apstrīd kompetentās iestādes tehnisko kompetenci vai atbilstību, apstrīdētāja puse rakstveidā informē otru pusi par šo attiecīgās kompetentās iestādes tehniskās kompetences vai atbilstības apstrīdēšanu un par savu nodomu pārtraukt attiecīgās kompetentās iestādes atzinumu atzīšanu. Minētā apstrīdēšana notiek objektīvi un pamatoti. 7. Jebkādu apstrīdējumu, kas paziņots saskaņā ar šā panta 6. punktu, apspriež Apvienotā komiteja, kas izveidota atbilstīgi 9. pantam, un tā var nolemt pārtraukt šīs kompetentās iestādes atzinumu atzīšanu vai ka ir nepieciešama tās tehniskās kompetences pārbaude. Parasti minēto pārbaudi laikus veic tā puse, kuras jurisdikcijā ir attiecīgā kompetentā iestāde, taču puses šo pārbaudi var veikt arī kopīgi, ja par to vienojas. 8. Ja 30 dienu laikā pēc paziņošanas Apvienotā komiteja nespēj atrisināt apstrīdējumu, kas paziņots saskaņā ar šā panta 6. punktu, apstrīdētāja puse ir tiesīga pārtraukt attiecīgās kompetentās iestādes atzinumu atzīšanu, taču tā atzīst atzinumus, kurus šī kompetentā iestāde sniegusi pirms paziņojuma datuma. Minētā pārtraukšana paliek spēkā, kamēr Apvienotā komiteja atrisina šo jautājumu. 6. pants Aizsargpasākumi 1. Neko šajā nolīgumā neinterpretē tā, ka tiek ierobežotas kādas puses tiesības izmantot visus atbilstīgos un tūlītējos līdzekļus, ja ir pamatots risks, ka kāds ražojums vai pakalpojums: a) apdraud personu veselību vai drošību; b) neatbilst attiecīgās puses piemērojamajiem normatīvajiem un administratīvajiem pasākumiem, kas ietilpst šā nolīguma piemērošanas jomā; vai c) kā citādi neatbilst prasībām, kādas ir paredzētas šā nolīguma spēkā esošajā pielikumā. 2. Ja kāda puse veic pasākumus atbilstīgi šā panta 1. punktam, tā rakstveidā informē otru pusi 15 darba dienas pirms attiecīgo pasākumu veikšanas, sniedzot arī pamatojumu. 7. pants Saziņa 1. Puses vienojas, ka to saziņa jautājumā par šā nolīguma ieviešanu notiek: a) attiecībā uz tehniskiem jautājumiem – ar tehnisko aģentu starpniecību; b) par visiem citiem jautājumiem: - Kanādā – ar Satiksmes ministrijas starpniecību, - Eiropas Kopienā – attiecīgā gadījumā ar Eiropas Komisijas un dalībvalstu kompetento iestāžu starpniecību. 2. Parakstot šo nolīgumu, puses viena otrai paziņo attiecīgos kontaktpunktus. 8. pants Savstarpējā sadarbība, palīdzība un pārredzamība 1. Katra puse informē otru pusi par visiem tās attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, standartiem un prasībām, un par tās sertifikācijas sistēmu. 2. Puses informē viena otru par piedāvātajiem būtiskajiem labojumiem savos attiecīgajos normatīvajos aktos, standartos un prasībās, kā arī sertifikācijas sistēmās, ciktāl šie labojumi var ietekmēt nolīgumu. Cik vien iespējams, tās piedāvā viena otrai iespēju izteikt piezīmes par šādiem labojumiem pienācīgi izskata šādas piezīmes. 3. Vajadzības gadījumā puses izstrādā procedūras reglamentējošai sadarbībai un attiecībā uz visu to savu darbību pārredzamību, kuras ietilpst šā nolīguma piemērošanas jomā. 4. Ievērojot savus piemērojamos tiesību aktus, puses vienojas pēc pieprasījuma un laicīgi sniegt viena otrai informāciju par nelaimes gadījumiem, starpgadījumiem vai atgadījumiem, kas attiecas uz šā nolīguma priekšmetu. 5. Lai izmeklētu un risinātu drošības jautājumus savstarpējā sadarbībā, puses izlases veidā ļauj viena otrai piedalīties otras puses veiktajās pārbaudēs un revīzijās vai rīko kopīgas pārbaudes un revīzijas, ja tas nepieciešams. 9. pants Pušu Apvienotā komiteja 1. Apvienoto komiteju veido abu pušu pārstāvji. Apvienotā komiteja ir atbildīga par šā nolīguma efektīvu darbību, un tā regulāri rīko sanāksmes, lai novērtētu nolīguma ieviešanas efektivitāti. 2. Apvienotā komiteja var izskatīt visus jautājumus, kas saistīti ar šā nolīguma darbību un īstenošanu. Proti, tā ir atbildīga par: a) atbilstīgu darbību izvērtēšanu un veikšanu attiecībā uz 5. punktā minētajiem apstrīdējumiem; b) jebkura jautājuma, kas saistīts ar šā nolīguma piemērošanu un īstenošanu, izšķiršanu, tostarp jautājumu, kurus citādi neizšķir nozares apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar attiecīgo pielikumu; c) paņēmienu izvērtēšanu, kā veicināt šā nolīguma darbību, un vajadzības gadījumā – par ieteikumu sniegšanu pusēm, lai grozītu nolīgumu; d) konkrētu pielikumu grozījumu izvērtēšanu; e) par papildu pielikumu izstrādes koordināciju, ja nepieciešams; f) ja nepieciešams – par darba procedūru apstiprināšanu reglamentējošajai sadarbībai un visu 4. pantā minēto darbību pārskatāmībai, ja tās nav citādi izstrādājusi kāda no nozares apvienotajām komitejām. 3. Apvienotā komiteja izstrādā savu reglamentu viena gada laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 10. pants Abpusējās atzīšanas pienākumu pārtraukšana 1. Puse var pilnībā vai daļēji pārtraukt šā nolīguma pielikumā noteikto pienākumu izpildi, ja: a) otra puse nepilda šā nolīguma pielikumā noteiktos pienākumus; vai b) viena vai vairākas šīs puses kompetentās iestādes nespēj izpildīt jaunās vai papildu prasības, kādas otra puse ir pieņēmusi jomā, uz kuru attiecas šā nolīguma attiecīgais pielikums; vai c) otrai pusei vairs nav tiesisku un normatīvu līdzekļu un pasākumu, kādi nepieciešami šā nolīguma noteikumu īstenošanai. 2. Pirms pienākumu izpildes pārtraukšanas katra puse pieprasa konsultācijas saskaņā ar 15. pantu. Ja konsultācijas neatrisina domstarpības par kādu no pielikumiem, jebkura puse var paziņot otrai pusei par savu nodomu pārtraukt saskaņā ar to pielikumu izsniegto atbilstības atzinumu un apstiprinājumu atzīšanu, par kuru ir domstarpības. Šāds paziņojums ir rakstveidā, un tajā ir sīki izklāstīti pārtraukšanas iemesli. 3. Šāda pārtraukšana stājas spēkā 30 dienas pēc paziņojuma dienas, ja vien pirms šā termiņa beigām puse, kura ierosināja pārtraukšanu, rakstveidā nepaziņo otrai pusei, ka tā atsauc savu paziņojumu. Šāda pārtraukšana nedrīkst ietekmēt to atbilstības atzinumu, sertifikātu un apstiprinājumu derīgumu, ko attiecīgās puses tehniskais aģents vai kompetentā iestāde sniegusi pirms pārtraukšanas stāšanās spēkā. Jebkādu šādu pārtraukšanu, kas stājusies spēkā, var tūlīt atcelt, ja puses šajā nolūkā veic attiecīgu saraksti. 11. pants Konfidencialitāte 1. Katra puse piekrīt tiesību aktos noteiktā mērā ievērot konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ko tā saņem no otras puses saskaņā ar šo nolīgumu. 2. Jo īpaši, ievērojot attiecīgos tiesību aktus, puses nenodod atklātībai un neļauj kompetentajai iestādei nodot atklātībai informāciju, ko tās saņem viena no otras saskaņā ar šo nolīgumu un kas uzskatāma par tirdzniecības noslēpumiem, konfidenciālu komerciālu un finanšu informāciju vai informāciju, kas saistīta ar nepabeigtu izmeklēšanu. Šādā izpratnē minētā informācija ir jāuzskata par patentētu, un tā ir attiecīgi jāmarķē. 3. Katra puse vai kompetentā iestāde, sniedzot par to informāciju otrai pusei vai otras puses kompetentajai iestādei, var izraudzīties to informācijas daļu, ko tā uzskata par neatklājamu. 4. Katra puse veic visus pamatotos preventīvos pasākumus, kādi nepieciešami, lai aizsargātu saskaņā ar šo nolīgumu saņemto informāciju no neatļautas atklāšanas. 12. pants Izmaksu segšana 1. Par šajā nolīgumā noteiktajiem un otras puses sniegtajiem atbilstības novērtēšanas pakalpojumiem Puses nenosaka nekādu maksu vai atlīdzību fiziskām vai juridiskām personām, kuru darbību reglamentē šis nolīgums. 2. Katra puse cenšas nodrošināt, ka jebkāda maksa vai atlīdzība, ko tās tehniskais aģents nosaka juridiskām vai fiziskām personām, kuru darbību reglamentē šis nolīgums, ir taisnīga, pamatota un atbilstīga sniegtajiem sertifikācijas un uzraudzības pakalpojumiem, un nerada šķēršļus tirdzniecībai. 3. Katras puses tehniskais aģents ir tiesīgs ar tās maksas un atlīdzības palīdzību, kas noteikta fiziskām vai juridiskām personām, kuru darbību reglamentē šis nolīgums, atgūt izmaksas, kas saistītas ar piemērojamā pielikuma īstenošanu un ar revīzijām un pārbaudēm, kas veiktas, piemērojot 5. panta 5. punktu un 8. panta 5. punktu. 13. pants Citi nolīgumi 1. Ja vien nolīguma pielikumos nav noteikts citādi, tiesības un pienākumi, kas noteikti nolīgumā, kuru kāda puse noslēgusi ar trešo personu, kas nav šā nolīguma dalībniece, nav spēkā attiecībā uz otru šā nolīguma pusi un neietekmē to jautājumā par trešā valstī izmantoto atbilstības novērtējuma procedūru rezultātu atzīšanu. 2. Stājoties spēkā, šis nolīgums aizstāj divpusējos aviācijas drošības nolīgumus, kas noslēgti starp Kanādu un Eiropas Savienības dalībvalstīm, attiecībā uz jebkuru jautājumu, kas ietverts šajā nolīgumā. 3. Šis nolīgums neietekmē pušu tiesības un pienākumus, kas paredzēti citos starptautiskos nolīgumos. 14. pants Teritoriālā piemērošana Ja vien nolīguma pielikumos nav noteikts citādi, šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, piemērojot to saskaņā ar minētā līguma noteikumiem, un, no otras puses, Kanādas teritorijā. 15. pants Apspriešanās un domstarpību izšķiršana 1. Katra puse var pieprasīt apspriešanos ar otru pusi par jebkādu ar šo nolīgumu saistītu jautājumu. Otra puse nekavējoties atbild uz šādu pieprasījumu un sāk apspriešanos laikā, par ko puses vienojas 45 dienu laikā. 2. Pusēm jādara viss iespējamais, lai pēc iespējas zemākā tehniskā līmenī mēģinātu atrisināt jebkādas savstarpējas domstarpības par šajā nolīgumā paredzēto sadarbību, rīkojot apspriešanos saskaņā ar šā nolīguma pielikumos iekļautajiem noteikumiem. 3. Ja domstarpības nav atrisinātas saskaņā ar šā panta 2. punktu, jebkurš tehniskais aģents šīs domstarpības var iesniegt izšķiršanai pušu Apvienotajā komitejā, kas izskata jautājumu. 16. pants Spēkā stāšanās, izbeigšanas un grozīšanas kārtība 1. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad puses apmainās ar diplomātiskām notām, informējot viena otru par to, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā. Šis nolīgums paliek spēkā līdz brīdim, kad kāda no pusēm to izbeidz. 2. Katra puse var izbeigt šo nolīgumu jebkurā laikā, sešus mēnešus iepriekš rakstveidā paziņojot par to otrai pusei, ja vien minētais paziņojums par izbeigšanu netiek atcelts, pusēm savstarpēji vienojoties pirms minētā laikposma beigām. 3. Ja kāda puse vēlas grozīt nolīgumu, izslēdzot vienu vai vairākus pielikumus, bet saglabājot pārējos pielikumus, pusēm ir jāmēģina grozīt šo nolīgumu, panākot vienošanos saskaņā ar šajā pantā noteikto kārtību. Ja vienošanās netiek panākta, nolīguma darbība beidzas pēc sešu mēnešu termiņa, skaitot no paziņojuma datuma, ja vien puses nevienojas citādi. 4. Puses var grozīt nolīgumu ar savstarpēju rakstveida piekrišanu. Grozījumi nolīgumā stājas spēkā dienā, kad puses ir apmainījušās ar rakstveida paziņojumiem, informējot viena otru par to, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā. 5. Neskarot šā panta 4. punktu, puses var vienoties grozīt esošos pielikumus vai pievienot jaunus pielikumus, savstarpēji apmainoties ar diplomātiskām notām. Minētie grozījumi stājas spēkā saskaņā ar noteikumiem, par kādiem ir panākta vienošanās, apmainoties ar diplomātiskajām notām. 6. Pēc šā nolīguma darbības izbeigšanas katra puse turpina atzīt par derīgiem jebkādus lidojumderīguma apstiprinājumus, apstiprinājumus par atbilstību vides aizsardzības prasībām vai sertifikātus, kas izsniegti saskaņā ar šo nolīgumu vēl pirms tā darbības izbeigšanas, ja tie joprojām atbilst šīs puses spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem. TO APLIECINOT, pienācīgi pilnvarotas, apakšā parakstījušās personas ir parakstījušas šo nolīgumu. Prāgā, divos eksemplāros, divi tūkstoši devītā gada sestajā maijā, angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, vācu, ungāru un zviedru valodā, visas versijas ir vienlīdz autentiskas. За Европейската общнoст Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vardu Az Európai Közösség részéről Għall-Komunità Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Pentru Comunitatea Europeană Za Európske spoločenstvo Za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ За Kанада Por Canadá Za Kanadu For Canada Für Kanada Kanada nimel Για τον Καναδά For Canada Pour le Canada Per il Canada Kanādas vārdā Kanados vardu Kanada részéről Għall-Kanada Voor Canada W imieniu Kanady Pelo Canadá Pentru Canada Za Kanadu Za Kanado Kanadan puolesta För Kanada +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- 1. papildinājums Kompetento iestāžu saraksts, kuras atzītas par atbilstīgām 5.1. panta noteikumiem attiecībā uz A pielikumu 1. Kompetentās iestādes attiecībā uz projektu apstiprinājumiem - Kanādā – Kanādas organizācija, kas atbild par civilo aviāciju. - Eiropas Kopienā – Eiropas Aviācijas drošības aģentūra. 2. Kompetentās iestādes attiecībā uz ražošanas uzraudzību - Kanādā – Kanādas organizācija, kas atbild par civilo aviāciju. - Eiropas Kopienā – Eiropas Aviācijas drošības aģentūra; dalībvalstu kompetentās iestādes. -------------------------------------------------- 2. papildinājums ES 27 dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras attiecībā uz B pielikumu atzītas par atbilstīgām 5.1. panta noteikumiem -------------------------------------------------- A PIELIKUMS CIVILĀS AERONAVIGĀCIJAS RAŽOJUMU SERTIFIKĀCIJAS KĀRTĪBA 1. Joma 1.1. Šī kārtība (turpmāk "kārtība") attiecas uz: 1.1.1. atzinumu abpusēju atzīšanu par civilās aeronavigācijas ražojumu atbilstību ekspluatācijas prasībām projektēšanas, vides aizsardzības un konstrukcijas jomā, ja tos sniedz kādas puses tehniskais aģents, kurš darbojas kā projekta valsts pilnvarots pārstāvis; 1.1.2. atzinumu abpusēju atzīšanu par to, ka jauni vai lietoti civilās aeronavigācijas ražojumi atbilst katras puses importa prasībām lidojumderīguma un vides aizsardzības jomā; 1.1.3. pēc kādas puses pilnvarojuma sniegto apstiprinājumu abpusēju atzīšanu par izmaiņām civilās aeronavigācijas ražojumu projektā un to remonta projektiem; 1.1.4. sadarbību un palīdzību attiecībā uz ekspluatācijā esošo gaisakuģu pastāvīgo lidojumderīgumu. 1.2. Šajā kārtībā turpmāk norādītie termini ir definēti šādi: a) "oficiālais izmantošanas sertifikāts" ir eksportētājas valsts jurisdikcijā esošas personas vai organizācijas deklarācija, ka attiecīgs civilās aeronavigācijas ražojums, kas nav vesels gaisakuģis, ir vai nu no jauna izgatavots ražojums, vai tāds, kurš izlaists pēc tehniskās apkopes veikšanas; b) "lidojumderīguma eksporta sertifikāts" ir eksporta deklarācija, ko izsniegusi eksportētājas puses jurisdikcijā esoša persona vai organizācija, ka gaisakuģis, kas arī ir eksportētājas puses jurisdikcijā, kopumā atbilst lidojumderīguma un vides aizsardzības prasībām, kuras paziņojusi importētāja puse; c) "eksportētāja puse" ir puse, kura eksportē attiecīgo civilās aeronavigācijas ražojumu; d) "importētāja puse" ir puse, kura importē attiecīgo civilās aeronavigācijas ražojumu. 2. Apvienotā nozares sertifikācijas komiteja 2.1. Struktūra 2.1.1. Ir izveidota Apvienotā nozares sertifikācijas komiteja. Šo komiteju veido to pušu pārstāvji, kuras vadības līmenī atbild par: 2.1.1.1. civilās aeronavigācijas ražojumu sertifikāciju; 2.1.1.2. ražošanu, ja tās nav personas, uz kurām attiecas 2.1.1.1. punkts; 2.1.1.3. sertifikācijas noteikumiem un standartiem; un 2.1.1.4. iekšējās standartizācijas pārbaudēm vai kvalitātes kontroles sistēmām. 2.1.2. Pēc pušu kopīga lēmuma šīs komitejas darbā var pieaicināt jebkuru citu personu, kura var sekmēt Apvienotās nozares sertifikācijas komitejas uzdevumu izpildi. 2.1.3. Apvienotā nozares sertifikācijas komiteja izstrādā savu reglamentu. 2.2. Uzdevumi 2.2.1. Apvienotā nozares sertifikācijas komiteja sanāk vismaz vienreiz gadā, lai nodrošinātu šīs kārtības efektīvu īstenošanu un ieviešanu, un inter alia tā: a) vajadzības gadījumā pieņem lēmumu par darba procedūrām, kas jāizmanto, lai veicinātu sertifikācijas procesu; b) vajadzības gadījumā pieņem lēmumu par tehnisko standartu rīkojumiem šīs kārtības 3.3.7. punktā; c) novērtē katras puses veiktās reglamentējošās izmaiņas, lai nodrošinātu sertifikācijas prasību aktualitāti; d) vajadzības gadījumā izstrādā Apvienotajai komitejai priekšlikumus par šīs kārtības grozījumiem, kas nav tie grozījumi, kuri minēti 2.2.1. punkta b) apakšpunktā; e) nodrošina, ka puses vienādi interpretē šo kārtību; f) nodrošina, ka puses konsekventi piemēro šo kārtību; g) izšķir jebkādas domstarpības par tehniskiem jautājumiem, kuras izriet no šīs kārtības interpretācijas vai īstenošanas, tostarp domstarpības, kas var rasties, nosakot sertifikācijas pamatu vai piemērojot kādus īpašus nosacījumus, atbrīvojumus un atkāpes; h) vajadzības gadījumā organizē katras puses līdzdalību otras puses iekšējā standartizācijā vai kvalitātes kontroles sistēmā; i) vajadzības gadījumā izraugās koordinācijas centrus, kas atbild par katra civilās aeronavigācijas ražojuma sertifikāciju, kas tiek importēts vai eksportēts starp pusēm; un j) izstrādā efektīvus līdzekļus sadarbībai, palīdzībai un informācijas apmaiņai attiecībā uz drošības un vides aizsardzības standartiem un sertifikācijas sistēmām, lai, cik vien iespējams, mazinātu pušu domstarpības. 2.2.2. Ja Apvienotā nozares sertifikācijas komiteja nespēj atrisināt domstarpības saskaņā ar 2.2.1. punkta g) apakšpunktu, tā nodod šo jautājumu Apvienotajai komitejai un nodrošina komitejas pieņemtā lēmuma īstenošanu. 3. Konstrukcijas apstiprinājumi 3.1. Vispārīgi noteikumi 3.1.1. Šī kārtība reglamentē konstrukcijas apstiprinājumus un izmaiņas tajos attiecībā uz: tipa sertifikātiem, papildu tipa sertifikātiem, remontdarbiem, daļām un ierīcēm. 3.1.2. Lai īstenotu šo kārtību, puses vienojas, ka projektēšanas organizācijas spēju demonstrācijai, kurai jāapliecina, ka katra puse pietiekami kontrolē tās atbildības sfēru, ir jānovērš jebkādas domstarpības attiecībā uz otras puses īpašajām prasībām. 3.1.3. Ja nepieciešams, pieteikumu par konstrukcijas apstiprinājumu iesniedz importētājai pusei ar eksportētājas puses starpniecību. 3.1.4. Par šīs 3. iedaļas īstenošanu attiecībā uz konstrukcijas apstiprinājumiem atbild tehniskie aģenti. 3.2. Sertifikācijas pamats 3.2.1. Izsniedzot tipa sertifikātus, importētāja puse izmanto standartus, ko piemēro savam līdzvērtīgam ražojumam un kas bijuši spēkā brīdī, kad pieteikums par sākotnējo tipa sertifikātu ticis iesniegts eksportētājai pusei. 3.2.2. Ievērojot 3.2.5. punktu un lai apstiprinātu konstrukcijas izmaiņas vai remonta projektu, importētāja puse precizē izmaiņas sertifikācijas pamatā, kas noteikts saskaņā ar 3.2.1. punktu, ja tā uzskata šīs izmaiņas par atbilstīgām attiecībā uz konstrukcijas izmaiņām vai remonta projektu. 3.2.3. Ievērojot 3.2.5. punktu, importētāja puse precizē jebkādus īpašus nosacījumus, kurus piemēro vai ir paredzēts piemērot jaunajām vai neparastajām īpašībām, kas nav iekļautas piemērojamajos lidojumderīguma vai vides aizsardzības standartos. 3.2.4. Ievērojot 3.2.5. punktu, importētāja puse precizē jebkādu atbrīvojumu vai atkāpi no piemērojamajiem standartiem. 3.2.5. Precizējot īpašos nosacījumus, atbrīvojumus, atkāpes vai izmaiņas sertifikācijas pamatā, importētāja puse pienācīgi izvērtē eksportētājas puses prasības un nenosaka eksportētājas puses ražojumiem lielākas prasības nekā līdzīgiem saviem ražojumiem. Importētāja puse informē eksportētāju pusi par jebkādiem šādiem īpašiem nosacījumiem, atbrīvojumiem, atkāpēm vai izmaiņām sertifikācijas pamatā. 3.3. Sertificēšanas kārtība 3.3.1. Eksportētāja puse nodrošina importētājai pusei visu nepieciešamo informāciju, lai tā varētu iepazīties un lai tai pastāvīgi būtu zināmi eksportētājas puses atsevišķie civilās aeronavigācijas ražojumi un to sertifikācijas informācija. 3.3.2. Attiecībā uz katru konstrukcijas apstiprinājumu puses izstrādā sertifikācijas programmu, pamatojoties uz darba procedūrām, kādas vajadzības gadījumā ir noteikusi Apvienotā nozares sertifikācijas komiteja. 3.3.3. Importētāja puse izsniedz tipa sertifikātu vai papildu tipa sertifikātu gaisakuģim, dzinējam vai propellerim, ja: a) eksportētāja puse ir izsniegusi savu sertifikātu; b) eksportētāja puse apliecina importētājai pusei, ka ražojuma konstrukcijas tips atbilst 3.2. punktā noteiktajam sertifikācijas pamatam; un c) ir atrisināti visi jautājumi, kas radušies sertifikācijas gaitā. 3.3.4. Izmaiņas civilās aeronavigācijas ražojuma konstrukcijas tipā, kuram importētāja puse ir izsniegusi tipa sertifikātu, tiek apstiprinātas šādā veidā: 3.3.4.1. eksportētāja puse klasificē konstrukcijas izmaiņas divās kategorijās saskaņā ar darba procedūrām, kuras noteikusi Apvienotā nozares sertifikācijas komiteja; 3.3.4.2. attiecībā uz konstrukcijas izmaiņu kategoriju, kurai ir nepieciešama importētājas puses iesaistīšanās, importētāja puse apstiprina konstrukcijas izmaiņas pēc eksportētājas puses rakstveida ziņojuma saņemšanas, ka minētās konstrukcijas izmaiņas atbilst sertifikācijas pamatam, kā noteikts 3.2. punktā. Lai izpildītu šajā apakšpunktā noteiktos pienākumus, eksportētāja puse var sniegt individuālus ziņojumus par katru konstrukcijas izmaiņu vai apvienotus ziņojumus par apstiprināto konstrukcijas izmaiņu sarakstiem; 3.3.4.3. attiecībā uz visām citām konstrukcijas izmaiņām eksportētājas puses apstiprinājums ir līdzvērtīgs importētājas puses derīgam apstiprinājumam bez papildu darbībām. 3.3.5. Izmaiņas civilās aeronavigācijas ražojuma konstrukcijas tipā, kuram importētāja puse ir izsniegusi papildu tipa sertifikātu, tiek apstiprinātas šādā veidā: 3.3.5.1. eksportētāja puse klasificē konstrukcijas izmaiņas divās kategorijās saskaņā ar darba procedūrām, kuras noteikusi Apvienotā nozares sertifikācijas komiteja; 3.3.5.2. attiecībā uz konstrukcijas izmaiņu kategoriju, kurai ir nepieciešama importētājas puses iesaistīšanās, importētāja puse apstiprina konstrukcijas izmaiņas pēc eksportētājas puses rakstveida ziņojuma saņemšanas, ka minētās konstrukcijas izmaiņas atbilst sertifikācijas pamatam, kā noteikts 3.2. punktā. Lai izpildītu šajā apakšpunktā paredzētos pienākumus, eksportētāja puse var sniegt individuālus ziņojumus par katru konstrukcijas izmaiņu vai apvienotus ziņojumus par apstiprināto konstrukcijas izmaiņu sarakstiem; 3.3.5.3. attiecībā uz visām citām konstrukcijas izmaiņām eksportētājas puses apstiprinājums bez papildu darbībām ir līdzvērtīgs importētājas puses derīgam apstiprinājumam. 3.3.6. Civilo aeronavigācijas ražojumu remonta projekti, kuriem importētāja puse ir izsniegusi tipa sertifikātu, tiek apstiprināti šādā veidā: 3.3.6.1. eksportētāja puse klasificē remonta projektus divās kategorijās saskaņā ar darba procedūrām, kuras noteikusi Apvienotā nozares sertifikācijas komiteja; 3.3.6.2. attiecībā uz remonta projektu kategoriju, kurai ir nepieciešama importētājas puses iesaistīšanās, importētāja puse apstiprina projektus pēc eksportētājas puses rakstveida ziņojuma saņemšanas, ka minētie remonta projekti atbilst 3.2. punktā noteiktajam sertifikācijas pamatam; lai izpildītu šajā apakšpunktā paredzētos pienākumus, eksportētāja puse var sniegt individuālus ziņojumus par katru būtiskāko remonta projektu vai apvienotus ziņojumus par apstiprināto remonta projektu sarakstiem; 3.3.6.3. attiecībā uz visiem citiem remonta projektiem eksportētājas puses apstiprinājums bez papildu darbībām ir līdzvērtīgs importētājas puses derīgam apstiprinājumam. 3.3.7. Attiecībā uz sastāvdaļām un ierīcēm, kuras apstiprinātas, pamatojoties uz tehnisko standartu rīkojumiem, ko saskaņā ar šīs kārtības 2.2. punktu ir izdevusi Apvienotā nozares sertifikācijas komiteja, eksportētājas puses sniegtos sastāvdaļu un ierīču apstiprinājumus importētāja puse atzīst par līdzvērtīgiem saviem apstiprinājumiem, kas izsniegti saskaņā ar tās tiesību aktiem un procedūrām. 3.4. Ekspluatācijas prasības attiecībā uz konstrukciju 3.4.1. Importētāja puse pēc eksportētājas puses lūguma konsultē eksportētāju pusi par savām pašreizējām ekspluatācijas prasībām attiecībā uz konstrukciju. 3.4.2. Importētāja puse vai nu katrā atsevišķā gadījumā, vai izstrādājot pašreizējo konkrēto ekspluatācijas prasību sarakstu attiecībā uz konstrukciju noteiktām ražojumu un/vai darbību kategorijām, kopā ar eksportētāju pusi nosaka ekspluatācijas prasības konstrukcijai, attiecībā uz kuru tā atzīst eksportētājas puses rakstveida sertifikāciju un atbilstības ziņojumu. 3.5. Pastāvīgais lidojumderīgums 3.5.1. Abas puses sadarbojas, analizējot nelaimes gadījumu un negadījumu lidojumderīguma aspektus, kas saistīti ar tiem civilajiem aeronavigācijas ražojumiem, kuriem piemēro šo nolīgumu un kuri radītu jautājumus par minēto ražojumu lidojumderīgumu. 3.5.2. Eksportētāja puse attiecībā uz tās jurisdikcijā projektētiem vai ražotiem civilās aeronavigācijas ražojumiem izraugās piemērotāko darbību, kas nepieciešama, lai izlabotu jebkādu nedrošu konstrukcijas tipa nepilnību, kuru varētu atklāt pēc civilās aeronavigācijas ražojuma nodošanas ekspluatācijā, tostarp jebkādas darbības, kas saistītas ar sastāvdaļām, kuras projektējis un/vai ražojis piegādātājs, kam ir noslēgts līgums ar galveno darbuzņēmēju teritorijā, kura ir eksportētājas puses jurisdikcijā. 3.5.3. Eksportētāja puse attiecībā uz tās jurisdikcijā projektētiem vai ražotiem civilās aeronavigācijas ražojumiem palīdz importētājai pusei izraudzīties jebkādas darbības, kuras importētāja puse atzīst par nepieciešamām šo ražojumu pastāvīgam lidojumderīgumam. 3.5.4. Katra puse informē otru pusi par visām obligātajām lidojumderīguma direktīvām vai citām darbībām, kuras tā izraugās kā nepieciešamas, lai nodrošinātu pastāvīgu to civilās aeronavigācijas ražojumu lidojumderīgumu, kas projektēti vai ražoti jebkuras puses jurisdikcijā un ko reglamentē šis nolīgums. 4. Ražošanas apstiprinājums 4.1. Lai īstenotu šo kārtību, puses vienojas, ka ražošanas organizācijas spēju demonstrācijai, kurai jāapliecina, ka katras puses kompetentā iestāde pietiekami kontrolē civilās aeronavigācijas ražojumu ražošanas kvalitātes nodrošināšanu un kontroli, veicot šīs organizācijas uzraudzību, ir jānovērš jebkādas domstarpības attiecībā uz otras puses īpašajām prasībām. 4.2. Ja ražošanas apstiprināšana, kas veikta kādas puses reglamentējošā uzraudzībā, attiecas arī uz ražotnēm un iekārtām otras puses teritorijā vai kādā trešā valstī, pirmā puse saglabā atbildību par šo ražotņu un iekārtu uzraudzību un pārraudzību. 4.3. Puses var meklēt palīdzību trešās valsts civilās aviācijas iestādē, lai īstenotu savas reglamentējošās uzraudzības un pārraudzības funkcijas, ja kādas puses apstiprinājums ir piešķirts vai attiecināts uz citu tipu, slēdzot oficiālu nolīgumu vai vienošanos ar šo trešo valsti. 4.4. Par 4. iedaļas īstenošanu attiecībā uz ražošanas apstiprinājumiem saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu atbild kompetentās iestādes. 5. Lidojumderīguma eksporta apstiprinājumi 5.1. Vispārīga informācija 5.1.1. Eksportētāja puse izsniedz lidojumderīguma eksporta apstiprinājumus civilās aeronavigācijas ražojumiem, kuri tiek eksportēti uz importētāju valsti saskaņā ar 5.2. un 5.3. punkta nosacījumiem. 5.1.2. Importētāja puse atzīst eksportētājas puses lidojumderīguma eksporta apstiprinājumus, ko tā izsniegusi saskaņā ar 5.2. un 5.3. punktu. 5.1.3. Sastāvdaļu un ierīču identifikāciju, kas veikta ar eksportētājas puses tiesību aktos paredzētu īpašu marķējumu, importētāja puse atzīst par atbilstīgu savu tiesību aktu prasībām. 5.2. Lidojumderīguma eksporta sertifikāti 5.2.1. Jauns gaisakuģis 5.2.1.1. Eksportētāja puse ar kompetentās iestādes starpniecību, kas atbild par šīs kārtības īstenošanu, izsniedz lidojumderīguma eksporta sertifikātus jaunam gaisakuģim, apliecinot, ka šis gaisakuģis: a) atbilst konstrukcijas tipam, kuru importētāja puse ir apstiprinājusi saskaņā ar šo kārtību; b) ir tādā stāvoklī, kas pieļauj drošu ekspluatāciju, tostarp atbilst importētājas puses piemērojamajām lidojumderīguma direktīvām, kuras šī puse ir paziņojusi; c) atbilst visām papildu prasībām, ko nosaka importētāja puse un ko šī puse ir paziņojusi. 5.2.2. Lietots gaisakuģis 5.2.2.1. Attiecībā uz lietotu gaisakuģi, kuram konstrukcijas apstiprinājumu ir piešķīrusi importētāja puse, eksportētāja puse ar kompetentās iestādes starpniecību, kas atbild par šā gaisakuģa lidojumderīguma sertifikāta pārraudzību, izsniedz lidojumderīguma eksporta sertifikātu, apliecinot, ka šis gaisakuģis: a) atbilst konstrukcijas tipam, kuru importētāja puse ir apstiprinājusi saskaņā ar šo kārtību; b) ir tādā stāvoklī, kas pieļauj drošu ekspluatāciju, tostarp atbilst visām importētājas puses piemērojamajām lidojumderīguma direktīvām, kuras šī puse ir paziņojusi; c) tā darbmūža laikā ir pienācīgi uzturēts atbilstīgi apstiprinātām procedūrām un metodēm, un to apliecina ieraksti gaisakuģa žurnālā un tehniskās apkopes žurnālā; un d) atbilst visām papildu prasībām, ko nosaka importētāja puse un ko šī puse ir paziņojusi. 5.2.2.2. Attiecībā uz lietotu gaisakuģi, kas ražots tās jurisdikcijā, katra puse piekrīt pēc otras puses lūguma sniegt palīdzību informācijas iegūšanā par: a) gaisakuģa konfigurāciju laikā, kad tas atstāja ražotāja rūpnīcu; un b) apliecinājumu, ka turpmākās gaisakuģa pārbūves ir apstiprinātas. 5.2.2.3. Puses arī savstarpēji atzīst izsniegtos lidojumderīguma eksporta sertifikātus lietotam gaisakuģim, kas ražots un/vai komplektēts trešā valstī, ja ir ievēroti 5.2.2.1. punkta a) līdz d) apakšpunkta nosacījumi. 5.2.2.4. Importētāja puse var pieprasīt pārbaužu un tehniskās apkopes ierakstus, tostarp, bet ne tikai: a) eksportētājas puses izsniegtā lidojumderīguma eksporta sertifikāta vai tam līdzvērtīga dokumenta oriģinālu vai apliecinātu kopiju; b) ierakstus, kas apliecina, ka visi kapitālie remonti, būtiskās pārbūves un remonta darbi ir veikti saskaņā ar prasībām, kuras apstiprinājusi vai atzinusi eksportētāja puse; un c) tehniskās apkopes un gaisakuģa žurnāla ierakstus, kuri pamato to, ka lietotais gaisakuģis tā darbmūža laikā ir pienācīgi uzturēts saskaņā ar apstiprinātās tehniskās apkopes programmas prasībām. 5.3. Oficiālais izmantošanas sertifikāts 5.3.1. Jauni dzinēji un propelleri 5.3.1.1. Importētāja puse atzīst eksportētājas puses izsniegtu oficiālo izmantošanas sertifikātu jaunam dzinējam vai propellerim tikai tad, ja šis sertifikāts apliecina, ka minētais dzinējs vai propelleris: a) atbilst konstrukcijas tipam, kuru importētāja puse ir apstiprinājusi saskaņā ar šo kārtību; b) ir tādā stāvoklī, kas pieļauj drošu ekspluatāciju, tostarp atbilst importētājas puses piemērojamajām lidojumderīguma direktīvām, kuras šī puse ir paziņojusi; un c) atbilst visām papildu prasībām, ko nosaka importētāja puse un ko šī puse ir paziņojusi. 5.3.1.2. Eksportētāja puse eksportē visus jaunos dzinējus un propellerus kopā ar oficiālu izmantošanas sertifikātu, kas izsniegts saskaņā ar tās tiesību aktiem un procedūrām. 5.3.2. Jauni montāžas mezgli, sastāvdaļas un ierīces 5.3.2.1. Importētāja puses atzīst eksportētājas puses izsniegto oficiālo izmantošanas sertifikātu attiecībā uz jauniem montāžas mezgliem, sastāvdaļām, tostarp modificētām un/vai aizstātām sastāvdaļām, vai ierīcēm tikai tad, ja šis sertifikāts apliecina, ka minētais montāžas mezgls vai sastāvdaļa: a) atbilst konstrukcijas datiem, kurus apstiprinājusi importētāja puse; b) ir drošas ekspluatācijas stāvoklī; un c) atbilst visām papildu prasībām, ko nosaka importētāja puse un ko šī puse ir paziņojusi. 5.3.2.2. Eksportētāja puse eksportē visas jaunās sastāvdaļas kopā ar oficiālu izmantošanas sertifikātu, kas izsniegts saskaņā ar tās tiesību aktiem un procedūrām. 6. Tehniskā palīdzība 6.1. Vajadzības gadījumā puses, saņemot attiecīgu pieprasījumu, ar kompetento iestāžu starpniecību sniedz viena otrai tehnisko palīdzību. 6.2. Šī palīdzība var ietvert, bet bez ierobežojumiem, šādus aspektus: 6.2.1. atbilstības noteikšana: a) apliecināt testus; b) veikt atbilstības pārbaudes; c) pārskatīt ziņojumus; un d) iegūt datus; 6.2.2. Uzraudzība un pārraudzība: a) apliecināt pirmajā pantā minēto sastāvdaļu pārbaudes; b) vadīt uzraudzību pār īpašajiem procesiem; c) veikt izlases veida pārbaudes attiecībā uz sastāvdaļu ražošanu; d) uzraudzīt nolīguma 3.5. pantā minēto pilnvaroto personu vai apstiprināto organizāciju darbības; e) veikt izmeklēšanu par grūtībām ekspluatācijas gaitā; un f) izvērtēt un pārraudzīt ražošanas kvalitātes sistēmas. -------------------------------------------------- B PIELIKUMS TEHNISKĀS APKOPES KĀRTĪBA 1. Joma Šī kārtība (turpmāk "kārtība") attiecas uz atzinumu abpusēju atzīšanu gaisakuģu tehniskās apkopes jomā attiecībā uz gaisakuģiem un to sastāvdaļām, kuras ir paredzēts uzstādīt uz tiem. 2. Piemērojamie tiesību akti Puses vienojas, ka šajā kārtībā atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem, kas attiecas uz katras puses tehnisko apkopi, un reglamentējošajām prasībām, kas precizētas šīs kārtības B1. papildinājumā, ir atbilstība otras puses piemērojamajiem tiesību aktiem. Puses vienojas, ka šajā kārtībā katras puses kompetento iestāžu sertifikācijas prakse un procedūras nodrošina līdzvērtīgu pamatu atbilstībai iepriekšējā punktā noteiktajām prasībām. Puses vienojas, ka šajā kārtībā attiecīgie abu pušu standarti, kas reglamentē tehniskās apkopes personāla licencēšanu, tiek uzskatīti par līdzvērtīgiem. 3. Definīcijas Šajā kārtībā turpmāk norādītie termini ir definēti šādi: a) "gaisakuģis" ir ikviens mehānisms, ko atmosfērā notur mijiedarbība ar gaisu, ja tā nav no zemes virsmas reflektēta mijiedarbība ar gaisu; b) "sastāvdaļa" ir ikviens dzinējs, propelleris, daļa vai ierīce; c) "liels gaisakuģis" ir gaisakuģis, kas klasificēts kā lidmašīna, kuras maksimālā pacelšanās masa pārsniedz 5700 kg, vai helikopters ar vairākiem dzinējiem; un d) "modifikācija" ir attiecīgā civilā aeronavigācijas ražojuma konstrukcijas, konfigurācijas, darbības un vidi aizsargājošo īpašību izmaiņas vai ekspluatācijas ierobežojumi. 4. Apvienotā nozares tehniskās apkopes komiteja 4.1. Struktūra 4.1.1. Ir izveidota Apvienotā nozares tehniskās apkopes komiteja. Šo komiteju veido katras puses pārstāvji, kas vadības līmenī atbild par: a) tehniskās apkopes organizāciju apstiprināšanu; b) to tiesību aktu un standartu ieviešanu, kuri attiecas uz tehniskās apkopes organizācijām; c) iekšējās standartizācijas pārbaudēm vai kvalitātes kontroles sistēmām. 4.1.2. Pēc pušu kopīga lēmuma šīs komitejas darbā var pieaicināt jebkuru citu personu, kura var sekmēt Apvienotās nozares tehniskās apkopes komitejas uzdevumu izpildi. 4.1.3. Apvienotā nozares tehniskās apkopes komiteja izstrādā savu reglamentu. 4.2. Uzdevumi 4.2.1. Apvienotā nozares tehniskās apkopes komiteja sanāk vismaz vienreiz gadā, lai nodrošinātu šīs kārtības efektīvu īstenošanu un ieviešanu, un inter alia tā: a) novērtē pušu veiktās reglamentējošās izmaiņas, lai nodrošinātu B1. papildinājumā noteikto prasību aktualitāti; b) nodrošina, ka puses vienādi interpretē šo kārtību; c) nodrošina, ka puses konsekventi piemēro šo kārtību; d) izšķir jebkādas domstarpības par tehniskiem jautājumiem, kas rodas saistībā ar šīs kārtības interpretāciju vai ieviešanu, tostarp domstarpības, kas var rasties no šīs kārtības interpretācijas vai ieviešanas; e) vajadzības gadījumā organizē abpusēju katras puses līdzdalību otras puses iekšējā standartizācijā vai kvalitātes kontroles sistēmā; un f) vajadzības gadījumā izstrādā Apvienotajai komitejai priekšlikumus par šīs kārtības grozīšanu. 4.2.2. Ja Apvienotā nozares tehniskās apkopes komiteja nespēj atrisināt domstarpības saskaņā ar šīs kārtības 4.2.1. punkta d) apakšpunktu, tā nodod šo jautājumu Apvienotajai komitejai un nodrošina šīs komitejas pieņemtā lēmuma īstenošanu. 5. Tehniskās apkopes organizāciju apstiprinājumi 5.1. Katras puses jebkurai tehniskās apkopes organizācijai, kuru ir apstiprinājusi šīs puses kompetentā iestāde tehniskās apkopes veikšanai, ir jāizstrādā papildinājums savai tehniskās apkopes rokasgrāmatai, lai tā atbilstu prasībām, kuras noteiktas šīs kārtības B1. papildinājumā. Kad kompetentā iestāde ir pārliecinājusies, ka minētais papildinājums atbilst B1. papildinājuma prasībām, šī kompetentā iestāde izsniedz apstiprinājumu, kas novērtē atbilstību otras puses piemērotajām prasībām un precizē tos uzdevumus, ko tehniskās apkopes organizācija var veikt šīs otras puses reģistrētā gaisakuģī. Šie novērtējumi un ierobežojumi nedrīkst pārsniegt to, kas iekļauts attiecīgās iestādes izsniegtajos sertifikātos. 5.2. Apstiprinājums, ko saskaņā ar 5.1. punktu izsniegusi kādas puses kompetentā iestāde, tiek paziņots otrai pusei, un otrai pusei šis apstiprinājums ir derīgs bez papildu darbības. 5.3. Apstiprinājuma sertifikāta atzīšana saskaņā ar 5.2. punktu attiecas uz tehniskās apkopes organizāciju tās pamatdarbības vietā, kā arī citās tās darbības vietās, kuras ir norādītas attiecīgajā šīs organizācijas rokasgrāmatā un ir pakļautas kompetentās iestādes pārraudzībai. 5.4. Puses var meklēt palīdzību trešās valsts civilās aviācijas iestādē, lai īstenotu savas reglamentējošās uzraudzības un pārraudzības funkcijas, ja abu pušu apstiprinājums ir piešķirts vai attiecināts uz citu tipu, slēdzot oficiālu nolīgumu vai vienošanos ar šo trešo valsti. 5.5. Katra puse ar kompetentās iestādes starpniecību nekavējoties informē otru pusi par jebkādām izmaiņām saskaņā ar 5.1. punktu izsniegto apstiprinājumu jomā, tostarp par apstiprinājuma atsaukšanu vai tā darbības apturēšanu. 6. Neatbilstība 6.1. Katra puse informē otru pusi par būtisku neatbilstību jebkādiem piemērojamajiem tiesību aktiem vai jebkādam nosacījumam, kas noteikts šajā kārtībā un kas mazina šīs otras puses apstiprinātas organizācijas spēju veikt tehnisko apkopi saskaņā ar šo kārtību. Pēc šādas informācijas saņemšanas otra puse 15 darba dienu laikā veic nepieciešamo izmeklēšanu un informē paziņotāju pusi par jebkādu veikto darbību. 6.2. Ja puses nevienojas par veikto darbību efektivitāti, paziņotāja puse var lūgt otru pusi nekavējoties rīkoties, lai atstādinātu šo organizāciju no tehniskās apkopes darba veikšanas tiem civilās aeronavigācijas ražojumiem, kuri ir tās reglamentējošajā pārraudzībā. Ja otra puse neveic šādas darbības 15 darba dienu laikā pēc paziņotājas puses pieprasījuma, pilnvaras, kas piešķirtas otras puses kompetentajai iestādei saskaņā ar šo kārtību, tiek apturētas līdz brīdim, kamēr jautājumu pienācīgi atrisina Apvienotā komiteja, ievērojot šā nolīguma noteikumus. Līdz brīdim, kamēr Apvienotā komiteja pieņem lēmumu par attiecīgo jautājumu, paziņotāja puse ir tiesīga veikt jebkādus pasākumus, ko tā atzīst par nepieciešamiem, lai neļautu šai organizācijai veikt tehnisko apkopi tiem civilās aeronavigācijas ražojumiem, kuri ir tās reglamentējošajā pārraudzībā. 6.3. Par saziņu saskaņā ar šo 6. iedaļu atbild tehniskie aģenti. 7. Tehniskā palīdzība 7.1. Vajadzības gadījumā puses, saņemot attiecīgu pieprasījumu, ar kompetento iestāžu starpniecību sniedz viena otrai tehnisko palīdzību novērtējuma jautājumos. 7.2. Šī palīdzība var ietvert, bet bez ierobežojumiem, šādus aspektus: a) uzraudzība un ziņošana par kādas puses jurisdikcijā esošu tehniskās apkopes organizāciju pastāvīgo atbilstību šajā kārtībā noteiktajām prasībām; b) izmeklēšanas veikšana un pārskata sniegšana par to; un c) tehniskā novērtēšana. -------------------------------------------------- B1. papildinājums Īpašās reglamentējošās prasības Katras puses veiktā otras puses jurisdikcijā esošas tehniskās apkopes organizācijas atzīšana saskaņā ar šīs kārtības 5. iedaļu ir atkarīga no tā, vai attiecīgā tehniskās apkopes organizācija pieņem papildinājumu savai tehniskās apkopes rokasgrāmatai, kurā apliecina vismaz šādus faktus: a) ar tajā brīdī atbildīgā vadītāja parakstu apstiprina apņemšanos, ka organizācija ievēros savas rokasgrāmatas un tās papildinājuma prasības; b) apliecina, ka organizācija ievēros klienta darba pasūtījumu, jo īpaši ņemot vērā tajā norādītās lidojumderīguma direktīvas, modifikācijas un remontdarbus, kā arī prasību, ka visas izmantotās sastāvdaļas ir jāražo vai tehniski jāapkopj otrai pusei pieņemamām organizācijām; c) apliecina, ka klients, kas devis darba pasūtījumu, ir ieguvis apstiprinājumu no attiecīgas kompetentās iestādes attiecībā uz jebkādiem konstrukcijas datiem, kas skar modifikācijas un remontdarbus; d) apliecina, ka civilās aeronavigācijas ražojuma nodošana atbilst piemērojamajām tiesiskajām un normatīvajām prasībām; e) apliecina, ka par jebkuru otras puses jurisdikcijā esošu civilās aeronavigācijas ražojumu, saistībā ar kuru ir atklāts kāds apstāklis, kas liek apšaubīt tā lidojumderīgumu, tiks informēta otra puse un klients. --------------------------------------------------