Oficiālais Vēstnesis L 215 , 20/08/1994 Lpp. 0010 - 0020

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 32 Lpp. 0129

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 32 Lpp. 0129

L 179/98 23/06/98 P. 115



Nolīgums, kas attiecas uz 1982. gada 10. decembrī pieņemtās Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas XI daļas ieviešanu VALSTIS, KAS IR ŠĀ NOLĪGUMA PUSES, ATZĪSTOT 1982. gada 10. decembrī pieņemtās Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (turpmāk tekstā "Konvencija"), svarīgo ieguldījumu, nodrošinot mieru, taisnīgumu un attīstību visiem zemeslodes iedzīvotājiem, PIEKRĪTOT, ka jūras gultne un okeāna pamatne, kā arī to zemaugsne, kas atrodas ārpus valsts jurisdikcijas (turpmāk tekstā "rajons"), kā arī konkrētā rajona resursi, ir cilvēces kopīgais mantojums, ŅEMOT VĒRĀ Konvencijas nozīmi jūras vides aizsardzībā un saglabāšanā, kā arī pieaugošās rūpes par ārvidi, ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra ziņojumu par neoficiālajām konsultācijām, kurās laikā no 1990. līdz 1994. gadam apsprieda neatrisinātos jautājumus, kas attiecas uz Konvencijas XI daļu un ar to saistītajām normām (turpmāk tekstā "XI daļa"), ŅEMOT VĒRĀ politiskās un ekonomiskās izmaiņas, to skaitā uz tirgu orientēto pieeju, kas ietekmē XI daļas ieviešanu, VĒLOTIES veicināt vispārēju dalību Konvencijā, ŅEMOT VĒRĀ, ka šo mērķi vislabāk ļautu sasniegt nolīgums par XI daļas ieviešanu, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants XI daļas ieviešana 1. Valstis, kas ir šā nolīguma puses, saskaņā ar šo nolīgumu apņemas ieviest Konvencijas XI daļu. 2. Pielikums ir būtiska šā nolīguma sastāvdaļa. 2. pants Šā nolīguma saistība ar XI daļu 1. Šā nolīguma un XI daļas normas tulko un piemēro kopā, kā vienotu dokumentu. Ja pastāv jebkādas pretrunas starp nolīgumu un XI daļu, dominē šā nolīguma normas. 2. Konvencijas 309. līdz 319. pantu šim nolīgumam piemēro tāpat kā Konvencijai. 3. pants Paraksts Šo nolīgumu, sākot no tā pieņemšanas dienas, Apvienoto Nāciju Organizācijas mītnesvietā var parakstīt tās valstis un tiesību subjekti, kas ir minēti Konvencijas 305. panta 1. punkta a), c), d), e) un f) apakšpunktā. 4. pants Piekrišana uzņemties saistības 1. Pēc šā nolīguma pieņemšanas jebkurš dokuments, kas attiecas uz šīs Konvencijas ratificēšanu vai oficiālu apstiprināšanu, vai pievienošanos tai, apliecina arī apņemšanos uzņemties šā nolīguma saistības. 2. Valsts vai tiesību subjekts drīkst apliecināt savu apņemšanos uzņemties šā nolīguma saistības tikai tad, ja tā iepriekš vai vienlaikus apliecina savu apņemšanos uzņemties Konvencijas saistības. 3. Valsts vai tiesību subjekti, kas ir minēti 3. pantā, var izteikt savu apņemšanos uzņemties šā nolīguma saistības ar: a) parakstu, kas nav jāratificē, oficiāli jāapstiprina vai arī jāpakļauj 5. pantā izklāstītajai kārtībai; b) parakstu, kas ir jāratificē vai oficiāli jāapstiprina un ko ratificē vai oficiāli apstiprina; c) parakstu, ko pakļauj 5. pantā izklāstītajai kārtībai; vai d) pievienojoties. 4. Konvencijas 305. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto tiesību subjektu oficiālajam apstiprinājuma jāatbilst Konvencijas IX pielikumam. 5. Ratifikācijas, oficiālas apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus deponē Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. 5. pants Vienkāršotā kārtība 1. Ja valsts vai tiesību subjekts pirms šā nolīguma pieņemšanas deponēja ratifikācijas vai oficiālas apstiprināšanas dokumentu, vai arī dokumentu par pievienošanos Konvencijai, kā arī saskaņā ar 4. panta 3. punkta c) apakšpunktu parakstīja šo nolīgumu, tad 12 mēnešus pēc nolīguma pieņemšanas uzskata, ka šī valsts vai tiesību subjekts ir apliecinājis savu apņemšanos uzņemties nolīguma saistības, izņemot, ja šī valsts vai tiesību subjekts pirms šā datuma rakstiski informē depozitāriju par nodomu neizmantot vienkāršoto kārtību. 2. Nosūtot šādu paziņojumu, apņemšanos uzņemties šā nolīguma saistības konstatē saskaņā ar 4. panta 3. punkta b) apakšpunktu. 6. pants Stāšanās spēkā 1. Šis nolīgums stājas spēkā 30 dienas pēc datuma, kurā 40 valstis saskaņā ar 4. un 5. pantu ir apliecinājušas savu apņemšanos uzņemties nolīguma saistības, ar noteikumu, ka šo valstu vidū ir vismaz septiņas valstis, kas minētas II rezolūcijā, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas konferences par Jūras tiesībām (turpmāk tekstā "II rezolūcija"), un ka vismaz piecas no šīm valstīm ir attīstītas valstis. Ja šos spēkā stāšanās nosacījumus izpilda līdz 1994. gada 16. novembrim, šis nolīgums stājas spēkā 1994. gada 16. novembrī. 2. Katrai valstij vai tiesību subjektam, kas apliecina savu apņemšanos uzņemties šā nolīguma saistības pēc tam, kad ir izpildītas šā panta 1. punktā minētās prasības, nolīgums stājas spēkā 30. dienā pēc tam, kad ir apliecināta apņemšanās uzņemties šā nolīguma saistības. 7. pants Pagaidu piemērošana 1. Ja šis nolīgums nav stājies spēkā 1994. gada 16. novembrī, to piemēro uz laiku, līdz brīdim, kad tas stājas spēkā: a) attiecībā uz valstīm, kas Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā Asamblejā ir piekritušas tam pievienoties, izņemot jebkuru tādu valsti, kas līdz 1994. gada 16. novembrim rakstiski informē depozitāriju par to, ka tā nepiemēros šo nolīgumu uz laiku vai arī piemēros tikai pēc parakstīšanas vai rakstiska paziņojuma; b) attiecībā uz valstīm un tiesību subjektiem, kas paraksta šo nolīgumu, izņemot jebkuras tādas valstis un tiesību subjektus, kas parakstīšanas brīdī rakstiski informē depozitāriju, ka nepiemēros šo nolīgumu uz laiku; c) attiecībā uz valstīm un tiesību subjektiem, kas piekrīt šo nolīgumu ieviest uz laiku, par to rakstiski informējot depozitāriju; d) attiecībā uz valstīm, kas pievienojas šim nolīgumam. 2. Visas šādas valstis un tiesību subjekti šo nolīgumu uz laiku piemēro saskaņā ar saviem vai starptautiskajiem normatīvajiem aktiem, kas ir spēkā 1994. gada 16. novembrī vai arī dienā, kad nolīgumu paraksta vai paziņo par piekrišanu vai pievienošanos, ja tas notiek vēlāk. 3. Pagaidu piemērošana beidzas dienā, kad šis nolīgums stājas spēkā. Pagaidu piemērošana jebkurā gadījumā beidzas 1988. gada 16. novembrī, ja līdz šim datumam nav izpildīta 6. panta 1. punkta prasība, ka savu apņemšanos uzņemties nolīguma saistības jāizsaka vismaz septiņām no II rezolūcijas 1. punkta a) apakšpunktā minētajām valstīm (no kurām vismaz piecām jābūt attīstītām valstīm). 8. pants Puses 1. Šajā nolīgumā "puses" ir valstis, kas apliecinājušas savu apņemšanos uzņemties šā nolīguma saistības un kurās šis nolīgums ir stājies spēkā. 2. Šis līgums mutatis mutandis attiecas uz Konvencijas 305. panta 1) punkta c), d) e) un f) apakšpunktā minētajiem tiesību subjektiem, kas pievienojas šim nolīgumam saskaņā ar noteikumiem, kuri ir izvirzīti katram no tiem, un tādā apjomā, kādā uz tiem attiecas jēdziens "puses". 9. pants Depozitārijs Līguma depozitārijs ir Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs. 10. pants Autentiskie teksti Šā nolīguma oriģinālu, kura teksti arābu, ķīniešu, angļu, franču, krievu un spāņu valodās ir vienlīdz autentiski, deponē Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu. Ņujorkā, tūkstoš deviņi simti deviņdesmit ceturtā gada 28. jūlijā. -------------------------------------------------- PIELIKUMS 1. IEDAĻA Pušu izmaksas un institucionālā kārtība 1. Starptautiskā jūras gultnes organizācija (turpmāk tekstā "Organizācija") ir organizācija, ar kuras palīdzību valstis, kas ir Konvencijas līgumslēdzējas puses, saskaņā ar režīmu, kas konkrētajam rajonam ir noteikts Konvencijas XI daļā un šajā nolīgumā, organizē un kontrolē darbību šajā rajonā, īpašu uzmanību pievēršot šā rajona resursu apsaimniekošanai. Šīs organizācijas pilnvaras un pienākumi ir skaidri izklāstīti Konvencijā. Organizācijai ir tādas ar Konvenciju saskaņotas ārkārtas pilnvaras, kādas ir vajadzīgas, lai īstenot pilnvaras un izpildītu pienākumus attiecībā uz darbību rajonā. 2. Lai samazinātu pušu izmaksas, visām iestādēm un pakļautajām struktūrām, ko veido saskaņā ar Konvenciju un šo nolīgumu, jābūt rentablām. Šis princips attiecas arī uz sanāksmju biežumu, ilgumu un plānošanu. 3. Organizācijas iestādes un tām pakļautās struktūras izveido un šo iestāžu darbību attīsta pakāpeniski, ņemot vērā attiecīgo iestāžu un tām pakļauto struktūru funkcionālās vajadzības, tā, lai attīstoties darbībai konkrētajā rajonā, tās spētu efektīvi veikt savus pienākumus. 4. Organizācijas pirmos uzdevumus pēc Konvencijas stāšanās spēkā pilda Asambleja, Padome, sekretariāts, Juridisko un tehnisko jautājumu komisija un Finanšu komiteja. Saimnieciskās plānošanas komisijas pienākumus, līdz brīdim, kad Padome lemj citādi, vai arī līdz brīdim, kad pieņem pirmo ekspluatācijas darba plānu, veic Juridisko un tehnisko jautājumu komisija. 5. Laikā no Konvencijas stāšanās spēkā līdz brīdim, kad pieņem pirmo darba plānu, Organizācija galvenokārt: a) saskaņā ar XI daļu un šo nolīgumu izskata pieteikumus izpētes darba plānu apstiprināšanai; b) ievieš Starptautiskās jūras gultnes organizācijas un Starptautiskā Jūras tiesību tribunāla izveides komisijas (turpmāk tekstā "Izveides komisija") sagatavotos lēmumus attiecībā uz reģistrētajiem pirmajiem investoriem, kā arī valstīm, kas ir atbildīgas par to sertificēšanu, iekļaujot to tiesības un pienākumus saskaņā ar Konvencijas 308. panta 5. punktu un II rezolūcijas 13. punktu; c) uzrauga, kā tiek ievēroti līgumu formā pieņemtie izpētes darba plāni; d) uzrauga un analizē darbības, kas ir saistītas ar jūras dziļūdens raktuvēm, to skaitā regulāri analizē pasaules metālu tirgus un metālu cenu stāvokli un to iespējamo attīstību; e) analizē, kā šo derīgo izrakteņu ieguve rajonā var ietekmēt tautsaimniecību jaunattīstības valstīs, kas šos izrakteņus iegūst uz sauszemes un ko tas skar visvairāk; ar mērķi mazināt šo valstu grūtības un palīdzēt tām pielāgot savu tautsaimniecību, ņemot vērā darbu, ko šajā jomā ir veikusi Izveides komisija; f) paredz noteikumus un procedūras, kas ir nepieciešamas, lai vadītu darbības rajonā, tām attīstoties. Neraugoties uz Konvencijas III pielikumu, kā arī 17. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu, šādos noteikumos un procedūrās ņem vērā šā nolīguma normas, ieilgušu darbības sākuma atlikšanu komerciālajās jūras dziļūdens raktuvēs, kā arī iespējamo darbību attīstību rajonā; g) paredz noteikumus un procedūras, kurās ietilpst standarti, ko piemēro jūras vides aizsardzībā un saglabāšanā; h) veicina darbu zinātniskajā jūras izpētē saistībā ar darbībām rajonā, kā arī veicina šādā izpētē un analīzē iegūto rezultātu apkopošanu un izplatīšanu, īpašu uzmanību pievēršot pētījumiem par to, kā darbības rajonā ietekmē vidi; i) iepazīstas ar zinātnes atziņām, kā arī uzrauga un vada to, kā attīstās jūras tehnoloģija, kas ir atbilstīga darbībām rajonā, jo īpaši tehnoloģija, kas ir saistīta ar jūras vides aizsardzību un saglabāšanu; j) izvērtē tās rīcībā esošos datus, kas ir saistīti ar plānošanu un izmantošanu; k) savlaicīgi attīsta ekspluatācijas noteikumus un procedūras, to skaitā tās, kas attiecas uz jūras vides aizsardzību un saglabāšanu. 6. a) pieteikumu izpētes darba plānu apstiprināšanai izskata Padome pēc tam, kad tā ir saņēmusi Juridisko un tehnisko jautājumu komisijas ieteikumu. Pieteikumu izpētes darba plānu apstiprināšanai izskata saskaņā ar Konvencijas, to skaitā tās III pielikuma, normām, kā arī šā nolīguma normām, ņemot vērā: i) izpētes darba plānu, ko iesniedz II rezolūcijas 1) punkta a) apakšpunkta ii) vai iii) daļās minētās valsts vai tiesību subjekta (vai arī kādas tiesību subjekta daļas) vārdā, kurš nav reģistrētais pirmais investors, kas rajonā jau ir veicis vērā ņemamu darba apjomu pirms Konvencijas stāšanās spēkā, nedz arī šāda investora tiesību mantinieks, uzskata par tādu plānu, kas ir izpildījis finansiālās un tehniskās prasības tā apstiprināšanai, ja sponsorējošā valsts vai valstis apliecina, ka pieteikuma iesniedzējs izpētei ir iztērējis summu, kura atbilst vismaz 30 miljoniem USD, un vismaz 10 % no šīs summas ir iztērējis, lai noteiktu, apsekotu un novērtētu darba plānā minēto rajonu. Ja darba plāns atbilst Konvencijas, kā arī to noteikumu un procedūru prasībām, kas ir pieņemtas saistībā ar šo Konvenciju, Padome to apstiprina līguma formā. Šā pielikuma trešās iedaļas 11. punktu tulko un piemēro atbilstīgi; iii) neraugoties uz II rezolūcijas 8. punkta a) apakšpunktu, reģistrēts pirmais investors var lūgt apstiprināt izpētes darba plānu 36 mēnešu laikā kopš Konvencijas stāšanās spēkā. Izpētes darba plāns sastāv no dokumentiem, ziņojumiem un citas informācijas, ko Izveides komisijai iesniedz gan pirms reģistrācijas, gan pēc reģistrācijas, un tam pievieno atbilstības sertifikātu, kas sastāv no informatīva ziņojuma par pirmā investora saistībām, ko nosaka Izveides komisija saskaņā ar II rezolūcijas 11. punkta a) apakšpunktu. Šādu darba plānu uzskata par apstiprinātu. Šāds apstiprināts darba plāns ir līgums, kas noslēgts starp Organizāciju un reģistrēto pirmo investoru saskaņā ar XI daļu un šo nolīgumu. Summa 205000 dolāru apmērā, ko iemaksā saskaņā ar II rezolūcijas 7. punkta a) apakšpunktu ir summa, kas attiecas uz izpētes fāzi saskaņā ar šā pielikuma 8. sadaļas 3. punktu. Šā pielikuma 3. iedaļas 11. punktu tulko un piemēro atbilstīgi; iii) saskaņā ar nediskriminācijas principu, līgumos ar kādu no a) apakšpunkta i) daļā minētajām valstīm vai tiesību subjektiem, vai arī šādu tiesību subjektu daļām iekļauj noteikumus, kas atbilst noteikumiem, kurus izvirza a) apakšpunkta ii) daļā minētajiem pirmajiem investoriem, un kas nav mazāk labvēlīgi par šiem noteikumiem. Ja kādai no šīm valstīm, tiesību subjektiem vai tiesību subjektu daļām piešķirtais režīms ir mazāk labvēlīgs, Padome vienojas par atbilstīgu un ne mazāk labvēlīgu režīmu, ņemot vērā tiesības un pienākumus, kas attiecas uz a) apakšpunkta ii) daļā minētajiem pirmajiem investoriem, ar noteikumu, ka šāds režīms neietekmē un neierobežo Organizācijas intereses; iv) darba plāna pieteikumu saskaņā ar a) apakšpunkta i) vai ii) daļu var sponsorēt puse vai arī valsts, kas saskaņā ar 7. pantu šo nolīgumu piemēro uz laiku, kā arī valsts, kas saskaņā ar 12. punktu Organizācijā darbojas pagaidu statusā; v) II rezolūcijas 8. punkta c) apakšpunktu tulko un piemēro saskaņā ar a) apakšpunkta iv) daļu. b) izpētes darba plānu apstiprina saskaņā ar Konvencijas 153. panta 3. punktu. 7. Pieteikumam darba plāna apstiprināšanai pievieno vērtējumu par ierosināto darbību iespējamo ietekmi uz vidi, kā arī okeanogrāfisko un vides bāzes līniju izpētes programmu aprakstus saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko ir pieņēmusi organizācija. 8. Pieteikumu izpētes darba plāna apstiprināšanai saskaņā ar 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļu izskata šā pielikuma 3. iedaļas 11. punktā izklāstītajā kārtībā. 9. Izpētes darba plānu apstiprina uz 15 gadiem. Beidzoties izpētes darba plāna termiņam, līgumslēdzējs var pieprasīt ekspluatācijas darba plānu, izņemot gadījumus, kad līgumslēdzējs šo plānu jau ir pieprasījis vai arī ieguvis pagarinājumu izpētes darba plānam. Līgumslēdzēji šādus pagarinājumus var pieprasīt uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus vienam pagarinājumam. Šādus pagarinājumus atļauj, ja līgumslēdzējs ir godprātīgi mēģinājis izpildīt darba plānu, taču no sevis neatkarīgu iemeslu dēļ nav spējis pabeigt nepieciešamo darbu, lai sagatavotos ekspluatācijas fāzei, kā arī gadījumos, ja dominējošie ekonomiskie apstākļi neattaisno pāreju uz ekspluatācijas fāzi. 10. Organizācijai rezervēto rajonu saskaņā ar Konvencijas III pielikumu un 8. pantu norāda pēc tam, kad ir apstiprināts pieteikums izpētes darba plāna apstiprināšanai vai pieteikums izpētes darba plāna un ieguves darba plāna apstiprināšanai. 11. Neraugoties uz 9. punktu, apstiprināts izpētes darba plāns, ko sponsorē vismaz viena valsts, kurā šis nolīgums darbojas uz laiku, beidz darboties, ja šāda valsts pārtrauc šā nolīguma pagaidu darbību un nepievienojas Organizācijai pagaidu statusā saskaņā ar 12. punktu vai arī nekļūst par pusi. 12. Stājoties spēkā šim nolīgumam, 3. punktā minētās valstis un tiesību subjekti, kuri šo nolīgumu piemēroja uz laiku saskaņā ar 7. pantu un attiecībā uz kuriem šis nolīgums vairs nav spēkā, var turpināt piedalīties Organizācijā pagaidu statusā, līdz šis nolīgums stājas spēkā, ievērojot šādus noteikumus: a) ja šis nolīgums stājas spēkā pirms 1996. gada 16. novembra, šādas valstis vai tiesību subjekti var turpināt darboties Organizācijā pagaidu statusā, informējot nolīguma depozitāriju par savu nodomu darboties pagaidu statusā. Šāda dalība beidzas vai nu 1996. gada 17. novembrī, vai arī brīdī, kad šajās valstīs vai tiesību subjektos stājas spēkā šis nolīgums un Konvencija, lai arī kurš stātos spēkā pirmais. Padome pēc attiecīgās valsts vai tiesību subjekta lūguma šādu dalību var pagarināt pēc 1996. gada 16. novembra uz laikposmu vai laikposmiem, kas kopā nepārsniedz divus gadus, ja Padome ir pārliecinājusies, ka attiecīgā valsts vai tiesību subjekts ir godprātīgi mēģinājuši pievienoties šim nolīgumam un Konvencijai; b) ja šis nolīgums stājas spēkā pēc 1996. gada 15. novembra, šīs valstis un tiesību subjekti var lūgt Padomi pagarināt dalību organizācijā pagaidu statusā uz laikposmu vai laikposmiem, kas beidzas ne vēlāk kā 1998. gada 16. novembrī. Padome šādu dalību piešķir, sākot ar lūguma dienu, ja tā ir pārliecinājusies, ka valsts vai tiesību subjekts ir godprātīgi mēģinājis pievienoties šim nolīgumam vai Konvencijai; c) valstis un tiesību subjekti, kas Organizācijā darbojas pagaidu statusā, saskaņā ar a) un b) apakšpunktu XI daļas un šā nolīguma normas piemēro saskaņā ar saviem vai starptautiskajiem normatīvajiem aktiem un budžeta piešķīrumiem, un šīm valstīm un tiesību subjektiem ir tādas pašas tiesības un pienākumi, kā citiem locekļiem, to skaitā: i) pienākums veikt iemaksas organizācijas administratīvajā budžetā saskaņā ar izstrādāto maksājumu shēmu; ii) tiesības sponsorēt pieteikumu izpētes darba plāna apstiprināšanai. Ja tiesību subjektos ietilpst fiziskas vai juridiskas personas, kam ir dažāda valstiskā piederība, šādu tiesību subjektu izpētes darba plānu apstiprina tikai tad, ja visas valstis, kuru fiziskās vai juridiskās personas ietilpst šajos tiesību subjektos, ir Organizācijas dalībnieces vai arī darbojas tajā pagaidu statusā; d) neraugoties uz 9. punktu, ja apstiprinātu darba plānu izpētes līguma formā saskaņā ar c) apakšpunkta ii) daļu sponsorēja valsts, kas Organizācijā darbojas pagaidu statusā, tad šis līgums beidzas, pārtraucot darbību pagaidu statusā, ja valsts vai tiesību subjekts nav kļuvis par Organizācijas dalībnieku; e) ja šāds dalībnieks nav spējis veikt paredzētās iemaksas vai arī izpildīt citas saistības saskaņā ar šo punktu, tā dalību pagaidu statusā pārtrauc. 13. Atsauce Konvencijas III pielikuma 10. pantā uz sniegumu, kas nav bijis apmierinošs, nozīmē, ka līgumslēdzējs nav izpildījis apstiprinātā darba plāna prasības, lai gan Organizācija ir rakstiski brīdinājusi līgumslēdzēju par to, ka šīs prasības ir jāizpilda. 14. Organizācijai ir savs budžets. Apvienoto Nāciju Organizācijas budžets sedz Organizācijas izmaksas līdz tā gada beigām, kas seko pēc gada, kurā stājās spēkā šis nolīgums. Pēc tam Organizācijas administratīvās izmaksas sedz maksājumi, kuri tās dalībniekiem, to skaitā arī tiem, kas Organizācijā darbojas pagaidu statusā, uzlikti saskaņā ar Konvencijas 171. panta a) punktu un 173. pantu un šo nolīgumu, līdz Organizācijas rīcībā ir pietiekami līdzekļi no citiem avotiem, lai segtu šīs izmaksas. Organizācija neizmanto 174. panta 1. punktā minēto varu, lai aizņemtos līdzekļus, ar kuriem finansēt savu administratīvo budžetu. 15. Organizācija saskaņā ar Konvencijas 162. panta 2. punkta o) apakšpunkta ii) daļu izstrādā noteikumus un procedūras, kas balstītas uz šā pielikuma 2., 5., 6., 7., un 8. sadaļā iekļautajiem principiem, kā arī jebkādus papildu noteikumus un procedūras, kas vajadzīgas, lai veicinātu izpētes un ekspluatācijas darba plānu apstiprināšanu saskaņā ar šādiem apakšpunktiem: a) Padome var veikt šādas izstrādes katru reizi, kad tā uzskata, ka kāds no šiem noteikumiem vai procedūrām vai arī visi noteikumi un procedūras ir nepieciešamas, lai darbotos rajonā, kā arī tad, ja Padome uzskata, ka komerciālā ekspluatācija ir nenovēršama, vai arī pēc tās valsts pieprasījuma, kuras pilsonis vēlas lūgt apstiprināt ekspluatācijas darba plānu; b) saņemot kādas a) apakšpunktā minētas valsts pieprasījumu, Padome saskaņā ar Konvencijas 162. panta 2) punkta o) apakšpunktu šādus noteikumus un procedūras pieņem divu gadu laikā pēc pieprasījuma. Ja Padome noteiktajā laikā nav pabeigusi ar ekspluatāciju saistīto noteikumu un procedūru izstrādi un ir saņēmusi pieteikumu apstiprināt ekspluatācijas darba plānu, tā tomēr izskata un uz laiku apstiprina šādu darba plānu, balstoties uz Konvenciju, kā arī uz jebkādiem noteikumiem un procedūrām, ko Padome ir pieņēmusi uz laiku, vai arī balstoties uz Konvencijas normām un noteikumiem un principiem, kas ir iekļauti šajā pielikumā, kā arī uz līgumslēdzēju nediskriminācijas principu. 16. Organizācija, pieņemot noteikumus un procedūras saskaņā ar XI daļu un šo nolīgumu, ņem vērā noteikumu un procedūru projektus un jebkādus ieteikumus, kas attiecas uz XI daļu un ir iekļauti Izveides komisijas ziņojumos un ieteikumos. 17. XI daļas 4. sadaļas attiecīgās normas tulko un piemēro saskaņā ar šo nolīgumu. 2. IEDAĻA Uzņēmums 1. Organizācijas sekretariāts pilda uzņēmuma pienākumus līdz brīdim, kad uzņēmums sāk darboties neatkarīgi no sekretariāta. Organizācijas ģenerālsekretārs norīko kādu no organizācijas darbiniekiem par pagaidu ģenerāldirektoru, kura uzdevums ir uzraudzīt, kā sekretariāts pilda šos pienākumus. Šie pienākumi ir šādi: a) uzraudzīt, vadīt un analizēt norises jūras dziļūdens raktuvēs un to attīstību, to skaitā regulāri analizēt pasaules metālu tirgus stāvokli un metālu cenas, to attīstību un perspektīvas; b) novērtēt jūras zinātniskās izpētes rezultātus saistībā ar darbību šajā rajonā, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā šī darbība ietekmē vidi; c) novērtēt esošos datus par izpēti un ieguvi, to skaitā šo darbību kritērijus; d) novērtēt tehnoloģisko attīstību, kas ir būtiska darbībai rajonā, īpašu uzmanību pievēršot tehnoloģijām, kas ir saistītas ar jūras vides aizsardzību un saglabāšanu; e) novērtēt informāciju un datus par Organizācijai rezervētajiem rajoniem; f) novērtēt iespēju izveidot kopuzņēmumus; g) vākt informāciju par kvalificēta darbaspēka pieejamību; h) pētīt iespējas pārvaldīt uzņēmumu dažādās tā darbības fāzēs. 2. Uzņēmums uzsāk ieguvi jūras dziļūdens raktuvēs, izmantojot kopuzņēmumu. Ja ekspluatācijas darba plānu apstiprina citam tiesību subjektam, kas nav uzņēmums, vai arī, ja Padome saņem iesniegumu par darbu kopuzņēmumā ar uzņēmumu, Padome izskata jautājumu par uzņēmuma darbību neatkarīgi no Organizācijas sekretariāta. Ja darbs kopuzņēmumā ar uzņēmumu saskan ar saprātīgiem komerciāliem principiem, Padome saskaņā ar Konvencijas 170. panta 2. punktu izsludina direktīvu, kas atļauj šādu neatkarīgu darbību. 3. Pušu saistību finansēt vienas uzņēmuma raktuves, kā paredzēts Konvencijas IV pielikuma 11. panta 3. punktā, nepiemēro, un pusēm nav obligāti jāfinansē darbība kādā no uzņēmuma vai tā kopuzņēmuma raktuvēs. 4. Saistības, ko piemēro līgumslēdzējiem, attiecas uz uzņēmumu. Neraugoties uz Konvencijas 153. panta 3. punktu un tās III pielikuma 3. panta 5. punktu, uzņēmuma darba plāns apstiprināšanas brīdī ir līgums, kas noslēgts starp Organizāciju un uzņēmumu. 5. Līgumslēdzējam, kas Organizācijai ir nodevis konkrētu rajonu kā rezervētu rajonu, pieder pirmatteikuma tiesības dibināt kopuzņēmumu ar uzņēmumu šā rajona izpētei un ekspluatācijai. Ja uzņēmums 15 gadu laikā kopš savas darbības uzsākšanas neatkarīgi no Organizācijas vai arī 15 gadu laikā kopš brīža, kad konkrētais rajons ir rezervēts Organizācijai, neiesniedz darba plāna pieteikumu, līgumslēdzējs, kas ir devis šo rajonu, ir tiesīgs lūgt darba plānu šim rajonam ar noteikumu, ka tas godprātīgi piedāvā iekļaut uzņēmumu kā kopuzņēmuma partneri. 6. Konvencijas 170. panta 4. punktu, VI pielikumu, kā arī citas normas, kas attiecas uz uzņēmumu, tulko un piemēro saskaņā ar šo iedaļu. 3. IEDAĻA Lēmumu pieņemšana 1. Organizācijas vispārējo politiku nosaka Asambleja sadarbībā ar Padomi. 2. Lēmumus Organizācijas iestādēs būtu jāpieņem vienojoties. 3. Ja visas iespējas pieņemt lēmumu vienojoties ir izsmeltas, Asambleja saskaņā ar Konvencijas 159. panta 8) punktu lēmumus reglamenta jautājumos pieņem ar to dalībnieku balsu vairākumu, kas ir klāt balsošanas brīdī, un lēmumus darba kārtības jautājumos pieņem ar divām trešdaļām to dalībnieku balsu, kas ir klāt balsošanas brīdī. 4. Asamblejas lēmumiem jebkurā no jautājumiem, kas ir arī Padomes kompetencē, kā arī lēmumiem jebkurā administratīvā, budžeta vai finansu jautājumā jābūt balstītiem uz Padomes ieteikumiem. Ja asambleja neakceptē Padomes ieteikumus kādā no jautājumiem, tā nosūta jautājumu Padomei atkārtotai izskatīšanai. Padome atkārtoti izskata jautājumu, ņemot vērā Asamblejā izteiktos viedokļus. 5. Ja visas iespējas vienoties ir izsmeltas, Padome lēmumus reglamenta jautājumos pieņem ar to locekļu balsu vairākumu, kas ir klāt balsošanas brīdī, bet darba kārtības jautājumos, izņemot, ja Konvencija nosaka, ka lēmums Padomei jāpieņem vienojoties, Padome lēmumus pieņem ar to locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu, kas ir klāt balsošanas brīdī, ar noteikumu, ka pret šādiem lēmumiem neiebilst vairākums nevienā no 9. punktā minētajām palātām. Pieņemot lēmumus, Padomei jācenšas pārstāvēt visu Organizācijas biedru intereses. 6. Padome var atlikt lēmuma pieņemšanu, lai veicinātu turpmākas sarunas, ja tā uzskata, ka visas iespējas vienoties konkrētajā jautājumā vēl nav izsmeltas. 7. Asamblejas vai Padomes lēmumi, kam ir ietekme uz finansēm vai budžetu, ir balstīti uz Finanšu komitejas ieteikumiem. 8. Konvencijas 161. panta 8. punkta b) un c) apakšpunktu nepiemēro. 9. a) Katru to valstu grupu, kas ir ievēlētas saskaņā ar 15 punkta a) līdz c) apakšpunktu, balsošanā Padomē uzskata par palātu. Jaunattīstības valstis, ko ievēl saskaņā ar 15. punkta d) un e) apakšpunktu, balsošanā Padomē uzskata par vienu palātu. b) Pirms Padomes locekļu vēlēšanām Asambleja izveido to valstu sarakstu, kas atbilst dalības kritērijiem dalībai 15. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajās valstu grupās. Ja valsts atbilst dalības kritērijiem vairāk nekā vienā grupā, to Padomes vēlēšanām drīkst ieteikt tikai viena grupa, un šī valsts, balsojot Padomē, pārstāvēs tikai šo grupu. 10. Katru valstu grupu saskaņā ar 15. panta a) līdz d) apakšpunktu Padomē pārstāv locekļi, ko ir izvirzījusi šī grupa. Katra grupa izvirza tikai tādu kandidātu skaitu, kas atbilst šai grupai piešķirto vietu skaitam. Ja potenciālo kandidātu skaits kādā no 15. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētajām grupām pārsniedz vietu skaitu, kas ir katras grupas rīcībā, parasti piemēro rotācijas principu. Valstis, kas ietilpst katrā no šīm grupām, nosaka, kā šo principu piemēros šajās grupās. 11. a) Padome apstiprina Juridisko un tehnisko jautājumu komisijas ieteikumu apstiprināt darba plānu, ja vien Padome ar divām trešdaļām tās klātesošo locekļu balsu vairākumu, ieskaitot to locekļu balsu vairākumu, kas ir klātesoši un piedalās balsošanā katrā no Padomes palātām, nenolemj neapstiprināt darba plānu. Ja Padome paredzētajā termiņā nepieņem lēmumu par ieteikumu apstiprināt darba plānu, šo ieteikumu uzskata par apstiprinātu pēc šā termiņa beigām. Parasti noteiktais termiņš ir 60 dienas, ja vien Padome nenolemj noteikt garāku termiņu. Ja Komisija iesaka neapstiprināt darba plānu vai arī nesniedz ieteikumu, Padome darba plānu tomēr var apstiprināt saskaņā ar tās reglamentu par lēmumu pieņemšanu darba kārtības jautājumos. b) Konvencijas 162. panta 2. punkta j) apakšpunktu nepiemēro. 12. Ja rodas strīds saistībā ar darba plāna neapstiprināšanu, šādu strīdu risina saskaņā ar Konvencijā izklāstītajām strīdu atrisināšanas kārtību. 13. Juridisko un tehnisko jautājumu komisija lēmumus balsojot pieņem ar to dalībnieku balsu vairākumu, kas ir klāt balsošanas brīdī. 14. XI daļas 4. iedaļas B un C nodalījumu tulko un piemēro saskaņā ar šo iedaļu. 15. Padomi veido 36 Organizācijas locekļi, ko Asambleja ievēl šādā kārtībā: a) četrus locekļus izvēlas no tām līgumslēdzējām pusēm, kas to pēdējo piecu gadu laikā, par kuriem ir pieejama statistika, vērības izteiksmē ir patērējušas vairāk nekā 2 % no to produktu kopējā patēriņa pasaulē, ko ražo no rajonā iegūstamajiem minerāliem, vai arī vērtības izteiksmē ir importējušas vairāk nekā 2 % no to produktu kopējā importa pasaulē, ko ražo no rajonā iegūstamajiem minerāliem, ar noteikumu, ka šo valstu vidū ir viena Austrumeiropas valsts ar vislielāko iekšzemes kopproduktu un valsts, kam Konvencijas spēkā stāšanās brīdī ir vislielākais iekšzemes kopprodukts, ja šādas valstis vēlas tikt pārstāvētas šajā grupā. b) četrus locekļus izvēlas no astoņām līgumslēdzējām pusēm, kas ir veikušas vislielākos ieguldījumus, lai sagatavotu un īstenotu darbības rajonā, vai nu tieši, vai arī ar savu pilsoņu starpniecību; c) četrus locekļus izvēlas no tām pusēm, kas, balstoties uz ražošanu rajonos, kuri atrodas to jurisdikcijā, ir galvenās to derīgo izrakteņu eksportētājas, ko iegūst rajonā, iekļaujot vismaz divas jaunattīstības valstis, kurās šādu derīgo izrakteņu eksportam ir būtiska loma šo valstu tautsaimniecībā. d) sešus locekļus izvēlas no jaunattīstības valstīm, kas pārstāv īpašas intereses. Šīs īpašās intereses attiecas uz valstīm ar lielu iedzīvotāju skaitu, uz valstīm, kam nav jūras robežas, kā arī uz valstīm, kas atrodas ģeogrāfiski neizdevīgā stāvoklī, salu valstīm, valstīm, kas ir galvenās šajā rajonā iegūstamo derīgo izrakteņu importētājas, valstīm, kas ir potenciālas šādu derīgo izrakteņu ieguvējas, kā arī vismazāk attīstītajām valstīm; e) 18 locekļus ievēl, lai nodrošinātu taisnīgu Padomes mandātu ģeogrāfisko sadalījumu kopumā, ar noteikumu, ka saskaņā ar šo apakšpunktu katru ģeogrāfisko rajonu pārstāvēs vismaz viens loceklis. Šie ģeogrāfiskie rajoni ir Āfrika, Āzija, Austrumeiropa, Latīņamerika un Karību jūras apgabals, Rietumeiropa un citi. 16. Konvencijas 161. panta 1. punktu nepiemēro. 4. IEDAĻA Pārskata konference Konvencijas 155. panta 1., 3. un 4. punktā izklāstītās normas, kas attiecas uz pārskata konferenci, nepiemēro. Neraugoties uz Konvencijas 314. panta 2. punktu, Asambleja pēc Padomes ieteikuma var jebkurā laikā pārskatīt jautājumus, kas ir minēti Konvencijas 155. panta 1. punktā. Grozījumus, kas attiecas uz šo līgumu un Konvencijas XI daļu, pakļauj Konvencijas 314., 315. un 316. pantā minētajām procedūrām ar noteikumu, ka tiek saglabāti principi, režīms un citi noteikumus, kas minēti Konvencijas 155. panta 2. punktā, un netiek ietekmētas tiesības, kas izklāstītas minētā panta 5. punktā. 5. IEDAĻA Tehnoloģijas nodošana 1. Tehnoloģijas nodošanu XI daļas mērķiem reglamentē Konvencijas 144. pants, kā arī šādi principi: a) uzņēmums un jaunattīstības valstis, kas vēlas iegūt jūras dziļūdens raktuvju tehnoloģiju, mēģina to iegūt ar taisnīgiem un saprātīgiem komerciāliem noteikumiem brīvajā tirgū, vai arī izmantojot kopuzņēmuma režīmu; b) ja uzņēmums vai jaunattīstības valstis nespēj iegūt jūras dziļūdens raktuvju tehnoloģiju, Organizācija jebkuram līgumslēdzējam vai visiem līgumslēdzējiem, kā arī valstīm, kas tos sponsorē, var pieprasīt sadarboties, lai atvieglotu jūras dziļūdens raktuvju tehnoloģijas iegādi uzņēmumam vai tā kopuzņēmumam, kā arī jaunattīstības valstij vai valstīm, kas vēlas iegūt šādu tehnoloģiju ar taisnīgiem un saprātīgiem noteikumiem, kuri saskan ar efektīvas intelektuālā īpašuma aizsardzības principiem. Puses šajā nolūkā apņemas efektīvi un pilnībā sadarboties ar Organizāciju, kā arī nodrošināt, lai līgumslēdzēji, ko tās sponsorē, arī pilnībā sadarbotos ar Organizāciju; c) parasti puses veicina starptautisko tehnisko un zinātnisko sadarbību attiecībā uz darbību rajonā vai nu starp konkrētajām pusēm, vai arī attīstot izglītības, tehniskās palīdzības un zinātniskās sadarbības programmas jūras zinātnē un tehnoloģijā, kā arī jūras vides aizsardzībā un saglabāšanā. 2. Konvencijas III pielikuma 5. pantu nepiemēro. 6. IEDAĻA Ražošanas politika 1. Organizācijas ražošanas politika balstās uz šādiem principiem: a) resursus šajā rajonā apgūst saskaņā ar saprātīgiem komerciāliem principiem; b) Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību, tās attiecīgos kodus, kā arī nolīgumus, kas to papildina vai aizstāj, piemēro, ņemot vērā darbības šajā rajonā; c) jo īpaši nesubsidē darbību šajā rajonā, izņemot, ja to atļauj b) apakšpunktā minētie nolīgumi. Subsidēšanu attiecībā uz šiem principiem definē saskaņā ar b) apakšpunktā minētajiem nolīgumiem; d) derīgos izrakteņus, kas ir iegūti šajā rajonā, vērtē tieši tāpat kā derīgos izrakteņus, kas ir iegūti citur. Šādiem derīgajiem izrakteņiem, kā arī importētajiem produktiem, kas ir ražoti no šiem izrakteņiem, nepiemēro īpašas labvēlība režīmu, jo īpaši: i) izmantojot tarifu un beztarifu barjeras, kā arī: ii) režīmu, ko puses piešķir šādiem derīgajiem izrakteņiem vai produktiem, ko ražo to valsts uzņēmumi, kā arī fiziskās un juridiskās personas, kuras ir šo valstu pilsoņi vai kurām ir šo valstu valstspiederība, vai arī kuras kontrolē šīs valstis vai to pilsoņi; e) katrā ekspluatācijas darba plānā, ko Organizācija apstiprina attiecībā uz katru raktuvju rajonu, jānorāda paredzamās ražošanas grafiks, tajā iekļaujot maksimālo apjomu, ko saskaņā ar darba plānu gatavojas iegūt gada laikā; f) strīdus par b) apakšpunktā minētajiem nolīgumiem izskata, ņemot vērā: i) ja attiecīgās puses ir šādu nolīgumu dalībnieces, tās var izmantot strīdu izšķiršanas kārtību, kas ir noteikta šajos nolīgumos; ii) ja viena vai vairākas puses nav šādu nolīgumu puses, tās var izmantot strīdu izšķiršanas kārtību, kas ir izklāstīta Konvencijā; g) apstākļos, kuros lēmumu pieņem b) apakšpunktā minētajā kārtībā, kad puse piedalās subsidēšanā, kas ir aizliegta vai arī negatīvi ietekmējusi citu pusi, un attiecīgā puse vai puses nav veikušas vajadzīgos pasākumus, puse var pieprasīt Padomei veikt attiecīgus pasākumus. 2. Pirmajā punktā iekļautie principi neietekmē tiesības un pienākumus, ko uzliek jebkurš no 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem nolīgumiem, kā arī attiecīgie brīvās tirdzniecības un muitas ūnijas nolīgumi starp valstīm, kas ir šādu nolīgumu puses. 3. Ja līgumslēdzējs pieņem subsīdijas, kas nav atļautas saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem nolīgumiem, uzskata, ka līgumslēdzējs ir pārkāpis tā līguma pamatprincipus, kas veido darba plānu darbībām rajonā. 4. Jebkura puse, kam ir pamats uzskatīt, ka ir pārkāptas 1. punkta b) līdz d) apakšpunkta prasības vai arī 3. punkta prasības, var ierosināt izšķirt strīdu saskaņā ar 1. punkta f) vai g) apakšpunktu. 5. Puse var pievērst Padomes uzmanību darbībām, kas pēc tās domām neatbilst 1. punkta b) līdz d) apakšpunkta prasībām. 6. Organizācija izstrādā noteikumus un procedūras, kas nodrošina šīs iedaļas ieviešanu, to skaitā atbilstīgus noteikumus un procedūras, kas reglamentē darba plānu pieņemšanu. 7. Konvencijas 151. panta 1. līdz 7. punktu, kā arī 9. punktu, 162. panta 2. punkta q) apakšpunktu, 165. panta 2. punkta n) apakšpunktu un III pielikuma 6. panta 5. punktu un 7. pantu nepiemēro. 7. IEDAĻA Saimnieciskā palīdzība 1. Jaunattīstības valstīm, kuru ienākumus no eksporta vai arī tautsaimniecību izteikti negatīvi ietekmē konkrētā derīgā izrakteņa cenu kritums vai arī šā minerāla eksporta apjomu kritums, Organizācija palīdz, balstoties uz šādiem principiem: a) Organizācija izveido ekonomiskās palīdzības fondu, izmantojot to daļu savu līdzekļu, kas pārsniedz tās administratīvo izdevumu segšanai vajadzīgo apjomu. Šim nolūkam atlikto apjomu Padome nosaka periodiski, vadoties no Finanšu komitejas ieteikumiem. Ekonomiskās palīdzības fonda izveidē izmanto tikai tos maksājumus, kas ir saņemti no līgumslēdzējiem, to skaitā no uzņēmuma, kā arī brīvprātīgās iemaksas; b) jaunattīstības valstis, kuras derīgos izrakteņus iegūst uz sauszemes un kuru tautsaimniecības, saskaņā ar novērtējumu, nopietni ietekmē derīgo izrakteņu ieguve jūras dziļūdens raktuvēs, saņem palīdzību no Organizācijas ekonomiskās palīdzības fonda; c) Organizācija ietekmētajām jaunattīstības valstīm piešķir līdzekļus no fonda, ja vajadzīgs, sadarbojoties ar globālajām vai reģionālajām attīstības institūcijām, kam ir šādu palīdzības programmu īstenošanai vajadzīgā infrastruktūra un pieredze; d) šādas palīdzības apjomu nosaka katram atsevišķam gadījumam. To darot, jāņem vērā to ietekmēto jaunattīstības valstu problēmu raksturs un apjoms, kurās ieguve notiek uz sauszemes. 2. Konvencijas 151. panta 10. punktu ievieš, izmantojot tās ekonomiskās palīdzības pasākumus, kas ir minēta 1. punktā. Konvencijas 160. panta 2. punkta 1) apakšpunktu, 162. panta 2. punkta n) apakšpunktu, 164. panta 2. punkta d) apakšpunktu, 171. panta f) apakšpunktu un 173. panta 2. punkta c) apakšpunktu tulko atbilstīgi. 8. IEDAĻA Līgumu finanšu noteikumi 1. Nosakot līgumu finanšu noteikumus un procedūras, ņem vērā šādus principus: a) sistēmai, kādā veic maksājumus Organizācijai, jābūt taisnīgai gan attiecībā pret līgumslēdzēju, gan pret Organizāciju, un tai jāsniedz adekvātas iespējas noteikt, kā līgumslēdzējs ievēro šo sistēmu; b) maksājumu likmēm šajā sistēmā jāatbilst tām, ko piemēro to pašu vai līdzīgu derīgo izrakteņu ieguvei uz sauszemes, lai personas, kas derīgos izrakteņus iegūst jūras dziļūdens raktuvēs, nesaņemtu mākslīgi radītas priekšrocības vai arī nenonāktu no konkurences viedokļa neizdevīgā stāvoklī; c) sistēmai nevajadzētu būt komplicētai, un tai nebūtu jārada lielas administratīvas izmaksas Organizācijai vai arī līgumslēdzējam. Īpaši svarīgi būtu izveidot atlīdzības sistēmu vai arī atlīdzības un ienākumu dalīšanas sistēmas kombināciju. Ja lemj par alternatīvām sistēmām, līgumslēdzējam ir tiesības izvēlēties sistēmu, kas ir piemērojama tā līgumam. Lai izvēlētos citu alternatīvo sistēmu, līgumslēdzējs vienojas ar Organizāciju; d) fiksēto ikgadējo maksājumu veic, sākot ar dienu, kurā ir uzsākta rūpnieciskā ražošana. Šo maksājumu var kreditēt pret citiem maksājumiem, ko aprēķina, ievērojot saskaņā ar c) apakšpunktu pieņemto sistēmu. Šā maksājuma apjomu nosaka Padome; e) maksājumu sistēmu var periodiski pārskatīt, ņemot vērā izmaiņas situācijā. Jebkuras izmaiņas īsteno nediskriminējošā veidā. Šādas izmaiņas esošajos līgumos var veikt tikai pēc līgumslēdzēja izvēles. Lai turpmāk izvēlētos citu alternatīvo sistēmu, līgumslēdzējs vienojas ar Organizāciju; f) strīdus par to noteikumu tulkošanu, kas ir balstīti uz šiem principiem, izskata, ievērojot Konvencijā noteikto kārtību. 2. Konvencijas III pielikuma 13. panta 3. līdz 10. punktu nepiemēro. 3. Ņemot vērā Konvencijas III pielikuma 13. panta 2. punkta ieviešanu, maksa par pieteikumu darba plānu apstiprināšanai izskatīšanu ir USD 250000, un to uzliek tikai vienā fāzē, vai nu izpētes fāzē, vai ekspluatācijas fāzē. 9. IEDAĻA Finanšu komiteja 1. Ar šo nodibina Finanšu komiteju. Finanšu komitejā ir 15 locekļi ar atbilstīgu kvalifikāciju finanšu jautājumos. Puses izvirza kandidātus, kas atbilst visaugstākajiem kompetences un integritātes standartiem. 2. Finanšu komitejā nedrīkst darboties divi vienas puses pilsoņi. 3. Finanšu komitejas locekļus ievēl Asambleja, pienācīgi ņemot vērā vajadzību pēc taisnīga ģeogrāfiskā sadalījuma un īpašo interešu pārstāvības. Katru no tām valstu grupām, kas ir minētās šā pielikuma 3. iedaļas 15. punkta a), b) c) un d) apakšpunktā, Komitejā pārstāv vismaz viens loceklis. Līdz brīdim, kad Organizācijas rīcībā administratīvo izmaksu segšanai ir pietiekami lieli līdzekļi, kas ir iegūti citādi, nevis no dalībniekiem uzliktajiem maksājumiem, Komitejā ir pārstāvēti pieci vislielākie finanšu ieguldītāji Organizācijas budžetā. Pēc tam no katras grupas ievēl vienu locekli, ko izvirza attiecīgā grupa, neierobežojot iespēju turpmāk no katras grupas ievēlēt arī citus locekļus. 4. Finanšu komitejas locekļus ievēl uz pieciem gadiem. Tos var pārvēlēt. 5. Ja kāds no Finanšu komitejas locekļiem pirms termiņa beigām nomirst, vairs nespēj pildīt savus pienākumus vai arī atkāpjas, Asambleja uz atlikušo termiņa laiku ievēl locekli no tās pašas valstu ģeogrāfiskās grupas. 6. Finanšu komitejas locekļi nedrīkst būt finansiāli ieinteresēti kādā no darbībām, kas ir saistīta ar jautājumiem, attiecībā uz kuriem Komisijai ir pienākums sniegt ieteikumus. Komisijas locekļi pat pēc savas darbības beigām neatklāj jebkādu konfidenciālu informāciju, ko ir ieguvuši, pildot pienākumus Organizācijā. 7. Asambleja un Padome ņem vērā Finanšu komitejas ieteikumus, lemjot par šādiem jautājumiem: a) par Organizācijas finanšu noteikumu un procedūru projektiem, kā arī par Organizācijas finanšu vadību un iekšējo finanšu pārvaldi; b) par dalībnieku ieguldījumu Organizācijas administratīvajā budžetā saskaņā ar Konvencijas 160. panta 2. punkta e) apakšpunktu; c) par visiem būtiskiem finanšu jautājumiem, ieskaitot ikgadējo budžetu, ko iesaka Organizācijas ģenerālsekretārs saskaņā ar Konvencijas 172. pantu, kā arī sekretariāta darba programmu ieviešanas finanšu aspektiem; d) par administratīvo budžetu; e) par pušu finanšu saistībām, kas izriet no šā nolīguma un XI daļas, kā arī par to ieteikumu un rekomendāciju ietekmi uz pārvaldi un budžetu, kas ir saistītas ar izdevumiem no Organizācijas fondiem; f) par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu finanšu un citu ekonomisko labumu sadali, kas ir iegūti no darbībām rajonā, kā arī par šajā sakarā pieņemtajiem lēmumiem. 8. Lēmumus reglamenta jautājumos Finanšu komiteja pieņem ar balsošanas brīdī klātesošo locekļu balsu vairākumu. Lēmumus darba kārtības jautājumos pieņem vienojoties. 9. Konvencijas 162. panta 2. punkta y) apakšpunkta prasība izveidot pakļauto struktūru darbam ar finanšu jautājumiem uzskata par izpildītu, tiklīdz saskaņā ar šo iedaļu ir izveidota Finanšu komiteja. --------------------------------------------------