Protokols ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2013–2018)



Oficiālais Vēstnesis L 170 , 22/06/2013 Lpp. 0002 - 0020



Protokols ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2013–2018) 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Zvejas iespējas, kas no 2013. gada 1. jūlija uz pieciem (5) gadiem piešķirtas saskaņā ar nolīguma 5. pantu, ir šādas. Tālu migrējošajām sugām (sugām, kas minētas ANO 1982. gada konvencijas 1. pielikumā): - tunzivju saldētājseineri: 28 kuģi, - kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām: 10 kuģi. 2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 5. un 6. pantu. 3. Kuģi, kas peld ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu (turpmāk "Eiropas kuģi"), zvejas darbības Kotdivuāras zvejas zonā drīkst veikt tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas licence, kuru Kotdivuāra izdevusi saskaņā ar šo protokolu. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums, kas noteikts 1. pantā minētajam laikposmam, ir EUR 680000. 2. Finansiālo ieguldījumu veido: a) EUR 422500 liela ikgadēja summa par piekļuves tiesībām Kotdivuāras zvejas zonai; šī summa gadā atbilst 6500 tonnu lielam atskaites daudzumam; un b) īpaša ikgadēja summa EUR 257500 apmērā, kas paredzēta Kotdivuāras zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai. 3. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 3., 5., 6. un 9. pantam un zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 12. un 13. pantam. 4. Ja kopējais daudzums, kuru Eiropas kuģi nozvejojuši Kotdivuāras zvejas zonās, pārsniedz atskaites daudzumu, ikgadējā finansiālā ieguldījuma apmērs palielinās par EUR 65 par katru papildus nozvejoto tonnu. Tomēr gadā Eiropas Savienības samaksātā kopējā summa nedrīkst pārsniegt divkāršotu 2. punkta a) apakšpunktā norādīto summu (EUR 422500). Ja Savienības kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā. 5. Šā panta 1. punktā noteikto finansiālo ieguldījumu par pirmo gadu izmaksā ne vēlāk kā 90 dienās kopš protokola pagaidu piemērošanas sākuma dienas, bet par nākamajiem gadiem – ne vēlāk kā protokola spēkā stāšanās gadadienā. 6. Kotdivuāras iestādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu. 7. Finansiālo ieguldījumu pārskaita tikai vienā Kotdivuāras Valsts kases kontā, kura rekvizītus Kotdivuāras iestādes paziņo reizi gadā. 3. pants Atbildīgas zvejniecības veicināšana Kotdivuāras ūdeņos 1. Eiropas Savienība un Kotdivuāra ne vēlāk kā līdz 2013. gada 1. oktobrim nolīguma 9. pantā noteiktajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par šādiem jautājumiem: a) gada un daudzgadu vadlīnijas 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma summas izmantošanai; b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai ar laiku nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu zvejniecību, ņemot vērā Kotdivuāras zivsaimniecības politikas prioritātes, jo īpaši tādās jomās kā uzraudzība, kontrole un cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju; c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras. 2. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā vai konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlēto summu izmantojumā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā. 3. Puses katru gadu Apvienotajā komitejā veic nozares daudzgadu programmas īstenošanas rezultātu novērtējumu. Ja vajadzīgs, Puses turpina šo uzraudzību arī pēc šā protokola darbības termiņa beigām, līdz 2. panta 2 punkta b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma īpašā summa ir pilnībā izmantota. 4. pants Zinātniskā un tehniskā sadarbība atbildīgas zvejniecības veicināšanā 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Kotdivuāras ūdeņos, pamatojoties uz nediskriminēšanas principu attiecībā pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos. 2. Šā protokola piemērošanas laikā Eiropas Savienība un Kotdivuāras iestādes sadarbojas, lai sekotu līdzi resursu stāvokļa izmaiņām Kotdivuāras zvejas zonā. 3. Puses apņemas veicināt sadarbību, kas atbildīgas zvejniecības jomā notiek apakšreģiona mērogā un īpaši Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā (ICCAT) vai jebkurā citā kompetentā apakšreģionālā vai starptautiskā organizācijā. Puses apņemas ievērot visus ICCAT ieteikumus. 4. Saskaņā ar nolīguma 4. pantu un pamatojoties uz ICCAT pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām, un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos atzinumus, Puses apspriežas (iepriekš 3. pantā aprakstītajā) Apvienotajā komitejā, lai attiecīgā gadījumā pēc zinātniskas apspriedes (iespējams, apakšreģiona mērogā), savstarpēji vienojoties, pieņemtu tādus pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, kas ietekmē Eiropas kuģu darbību. 5. Puses sadarbojas, lai stiprinātu zvejas kontroles un inspekcijas mehānismus Kotdivuāras Republikā. 5. pants Zvejas iespēju pārskatīšana pēc vienošanās 1. Šā protokola 1. pantā minētās zvejas iespējas pēc 4. panta 4. punktā minētajām apspriedēm un pēc savstarpējas vienošanās var palielināt ar nosacījumu, ka šāds palielinājums neapdraud Kotdivuāras Republikas resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina. 2. Ja turpretim Puses vienojas samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina. 3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu dažādu tipu kuģiem, ja Puses par to ir apspriedušās un vienojušās, ievērojot 4. panta 4. punktā minētās zinātniskās apspriedes ieteikumus par to krājumu pārvaldību, kurus šāda pārdale var ietekmēt. Puses vienojas par attiecīgu finansiālā ieguldījuma korekciju, ja tā vajadzīga pārskatītā zvejas iespēju sadalījuma dēļ. 6. pants Jaunas zvejas iespējas un izpētes zveja 1. Ja Eiropas zvejas kuģi vēlas izmantot 1. pantā neminētas zvejas iespējas, Eiropas Savienība apspriežas ar Kotdivuāras Republiku par iespējām saņemt atļauju veikt šādas jaunas darbības. Šajās apspriedēs Puses ievēro attiecīgos zinātniskos atzinumus, it īpaši tos, ko sniegušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas, piemēram, Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komiteja (CECAF). Attiecīgā gadījumā Puses vienojas par jauno zvejas iespēju iedalīšanas nosacījumiem un daudzgadu pārvaldības plānu ieviešanu. Ja vajadzīgs, Puses izdara grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā. 2. Pēc 4. panta 4. punktā paredzētajām apspriedēm Puses var atļaut veikt izpētes zvejas reisus Kotdivuāras zvejas zonā, lai noskaidrotu jaunas zvejas tehnisko iespējamību un jaunu zvejniecību ekonomisko rentabilitāti. 2.1. Šim nolūkam Eiropas Savienība paziņo Kotdivuāras iestādēm par izpētes zvejas licenču pieprasījumiem, pamatojoties uz tehnisku dokumentāciju un norādot: - kuģa tehniskos parametrus, - kuģa apkalpes pieredzi attiecīgā zvejā, - priekšlikumu reisa tehniskajiem parametriem (ilgums, zvejas rīki, izpētes reģioni utt.). 2.2. Izpētes zvejas reisu ilgums nepārsniedz sešus mēnešus. Par šiem reisiem jāsamaksā Kotdivuāras iestāžu noteikta maksa. 2.3. Visu reisa laiku uz kuģa ir karoga valsts zinātniskais novērotājs un Kotdivuāras iestāžu izraudzīts novērotājs. 2.4. Nozveja, kas gūta saskaņā ar izpētes zveju un tās reisa laikā, pieder kuģa īpašniekam. 2.5. Sīki izklāstītus reisa rezultātus analizēšanai paziņo Apvienotajai komitejai. 7. pants Piemērojamie valsts tiesību akti 1. Savienības zvejas kuģu darbības Kotdivuāras ūdeņos reglamentē Kotdivuāras Republikā piemērojamie tiesību akti, izņemot tad, ja nolīgumā un šajā protokolā ir noteikts citādi. 2. Kotdivuāras iestādes nekavējoties informē Eiropas Savienību par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības nozari. 3. Eiropas Savienība informē Kotdivuāras iestādes par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar Eiropas Savienības tālbraucēju kuģu flotes zvejas darbībām. 8. pants Protokola darbības apturēšana 1. Šā protokola īstenošanu pēc vienas Puses iniciatīvas un pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā aptur, ja ir izpildīts viens vai vairāki šādi nosacījumi: a) radušies tādi ārkārtas apstākļi, kas noteikti zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā un kas traucē zvejas darbību norisi Kotdivuāras zvejas zonā; b) tādas būtiskas izmaiņas vienas vai otras Puses zvejniecības politikas veidošanā un īstenošanā, kuras ietekmē šā protokola noteikumus; c) ja iedarbināti apspriešanās mehānismi, kas ir paredzēti Kotonū nolīguma 96. pantā attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas paredzēti minētā nolīguma 9. pantā; d) Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos finansiālā ieguldījuma maksājumus šā protokola 9. pantā neparedzētu iemeslu dēļ; e) starp Pusēm radušās nopietnas un neatrisinātas domstarpības par šā protokola piemērošanu vai interpretāciju. 2. Ja protokola piemērošanu aptur 1. punkta c) apakšpunktā neparedzētu iemeslu dēļ, apturēšanā ieinteresētā Puse attiecīgu rakstisku paziņojumu par šādu nodomu iesniedz vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad šāda apturēšana stājas spēkā. Protokola apturēšanu 1. punkta c) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ piemēro nekavējoties pēc apturēšanas lēmuma pieņemšanas. 3. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bija apturēta. 9. pants Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana 1. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā var pārskatīt vai apturēt, ja ir izpildīts viens vai vairāki šādi nosacījumi: a) radušies tādi ārkārtas apstākļi, kas noteikti zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā un kas traucē zvejas darbību norisi Kotdivuāras zvejas zonā; b) notikušas tādas būtiskas izmaiņas vienas vai otras Puses zvejniecības politikas veidošanā un īstenošanā, kuras ietekmē šā protokola noteikumus; c) ja iedarbināti apspriešanās mehānismi, kas ir paredzēti Kotonū nolīguma 96. pantā attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas paredzēti minētā nolīguma 9. pantā. 2. Eiropas Savienība var pilnībā vai daļēji pārskatīt vai apturēt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus, ja finansiālais ieguldījums nav izmantots vai pēc Apvienotās komitejas veikta novērtējuma tiek konstatēts, ka gūtie rezultāti neatbilst programmā paredzētajiem. 3. Finansiālā ieguldījuma maksājumus var atsākt pēc tam, kad Puses apspriežas un vienojas, tiklīdz ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms 1. punktā minēto apstākļu rašanās, un/vai ja 2. punktā minētie finansiālās izpildes rezultāti to pamato. Tomēr 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus vairs nedrīkst izdarīt, kad pagājuši seši mēneši pēc protokola darbības termiņa beigām. 4. Eiropas Savienības kuģiem piešķirtās zvejas licences var tikt apturētas, kamēr ir apturēta finansiālā ieguldījuma maksāšana saskaņā ar 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Zvejas darbību atsākšanas gadījumā šo zvejas licenču derīguma termiņu pagarina par laikposmu, kas atbilst zvejas darbību apturēšanas ilgumam. 5. Ievērojot šā panta 1. punktā paredzētos noteikumus, ja Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos maksājumus, Kotdivuāras iestādes oficiāli informē Eiropas Savienību par maksājumu neveikšanu. Pēdējā veic nepieciešamo pārbaudi un, ja vajadzīgs, veic maksājumu ne vēlāk kā sešdesmit darbdienās pēc oficiālā paziņojuma saņemšanas dienas. Ja, beidzoties šim termiņam, maksājums nav veikts vai ja nav attiecīga pamatojuma, Kotdivuāras iestādes var apturēt protokola piemērošanu saskaņā ar 8. pantā paredzētajiem noteikumiem. Protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums. 10. pants Pāreja uz elektronisku datu apmaiņu 1. Kotdivuāras Republika un Eiropas Savienība apņemas bez kavēšanās ieviest vajadzīgās datorsistēmas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar nolīguma īstenošanu. 2. Dokumentu elektroniskā formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formā. 3. Kotdivuāras Republika un Eiropas Savienība nekavējoties informē viena otru par visiem datorsistēmas darbības traucējumiem. Ar nolīguma īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus šādā gadījumā automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formā. 11. pants Datu konfidencialitāte Kotdivuāras Republika un Eiropas Savienība apņemas visus atbilstoši nolīgumam iegūtos datus par Eiropas Savienības kuģiem un to zvejas darbībām vienmēr stingri aizsargāt saskaņā ar konfidencialitātes un datu aizsardzības principiem. 12. pants Denonsēšana 1. Protokola denonsēšanas gadījumā ieinteresētā Puse vismaz sešus (6) mēnešus pirms dienas, kad šai denonsēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu denonsēt protokolu. 2. Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos. 13. pants Provizoriska piemērošana Šo protokolu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. jūlija. 14. pants Stāšanās spēkā Šis protokols stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. Eiropas Savienības vārdā Kotdivuāras Republikas vārdā -------------------------------------------------- PIELIKUMS Eiropas Savienības kuģu zvejošanas nosacījumi Kotdivuāras zvejas zonā I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. Kompetentās iestādes norādīšana Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces uz Eiropas Savienības (ES) vai Kotdivuāras Republikas kompetento iestādi šajā pielikumā ir: - attiecībā uz ES – atsauces uz Eiropas Komisiju, kas vajadzības gadījumā rīkojas ar Kotdivuārā atrodošās ES delegācijas starpniecību, - attiecībā uz Kotdivuāras Republiku – atsauces uz Zivsaimniecības ministriju. 2. Zvejas zona Eiropas Savienības kuģi zvejas darbības drīkst veikt ūdeņos, kas atrodas tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām, ievērojot 3. punktā izklāstītos noteikumus. 3. Kuģošanai un zvejai aizliegtās zonas Kuģošanai un zvejai aizliegto zonu robežas Kotdivuāras Republikas Zivsaimniecības ministrija paziņo kuģu īpašniekiem zvejas licenču izdošanas brīdī. Informēta tiek arī ES delegācija. 4. Bankas konts Pirms protokola stāšanās spēkā Kotdivuāras Republika paziņo ES tā bankas konta rekvizītus, uz kuru saskaņā ar nolīgumu jāpārskaita naudas summas, kuras maksā ES kuģi. Maksu par bankas pārskaitījuma veikšanu sedz kuģu īpašnieki. II NODAĻA ZVEJAS LICENČU PIEPRASĪŠANAS UN IZDOŠANAS KĀRTĪBA Šā pielikuma noteikumu piemērošanai termins "licence" ir ekvivalents terminam "zvejas atļauja", kā tas definēts Eiropas Savienības tiesību aktos. 1. Zvejas licences saņemšanas priekšnosacījumi un zvejottiesīgie kuģi Tikai uz zvejottiesīgi kuģi var saņemt zvejas licenci Kotdivuāras zvejas zonā. Tādēļ tiem jābūt reģistrētiem ES zvejas kuģu reģistrā. Kuģis ir zvejottiesīgs, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts veikt zvejas darbības Kotdivuārā. To saistībām pret Kotdivuāras iestādēm jābūt nokārtotām tādā nozīmē, ka tiem jābūt izpildījušiem visas agrākās saistības, kuras izriet no zvejas darbībām, ko tie Kotdivuārā veic saskaņā ar šīs valsts un ES noslēgtajiem zivsaimniecības nolīgumiem. 2. Licences pieprasījumi ES kompetentās iestādes vismaz 30 darbdienas pirms vēlamā licences derīguma termiņa sākuma elektroniskā vai jebkādā citā ātrā veidā iesniedz Kotdivuāras par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu. Par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai pieprasījumus iesniedz saskaņā ar veidlapu, kuras paraugs pievienots šā pielikuma 1. papildinājumā. Katram licences pieprasījumam pievieno šādus dokumentus: - pierādījumu par vienotas likmes avansa maksājuma nokārtošanu uz licences derīguma termiņa laiku, - vienu krāsainu kuģa (sānskata), zvejas palīgkuģu un antenas tipa zivju lokācijas palīgierīces fotoattēlu, - izmantoto zvejas rīku attēlu un sīku aprakstu. Lai saskaņā ar spēkā esošo protokolu atjaunotu licenci kuģim, kura tehniskie parametri nav mainījušies, atjaunošanas pieprasījumam pievieno tikai pierādījumu par maksājuma nokārtošanu. 3. Vienotas likmes maksa Maksu par licenci iemaksā kontā, kuru Kotdivuāras iestādes norāda saskaņā ar šā pielikuma 1. panta 4. punktu. Licences maksā ietilpst visi valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem. 4. Provizorisks zvejas licenču saņēmušo kuģu saraksts Saņemot zvejas licenču pieprasījumus un paziņojumu par avansa maksājumu, Kotdivuāra sagatavo provizorisku zvejas licenču pieprasītāju kuģu sarakstu. Šo sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un ES. ES nosūta provizorisko sarakstu kuģa īpašniekam vai līdzparakstītājam. ES pārstāvniecības slēgšanas gadījumā Kotdivuāra var izdot provizoriskā saraksta kopiju tieši kuģa īpašniekam vai līdzparakstītājam. Kuģiem atļauts zvejot, tiklīdz tie ir iekļauti provizoriskajā sarakstā. Uz šādiem kuģiem līdz zvejas atļaujas izdošanai pastāvīgi jāglabā provizoriskā saraksta kopija. 5. Licenču izdošana Visiem kuģiem licences izdod 21 darbdienā pēc tam, kad Kotdivuāras par zivsaimniecību atbildīgā ministrija ir saņēmusi visus 2. punktā minētos dokumentus, un kuģu īpašnieki vai viņu aģenti licences saņem ar Kotdivuārā atrodošās Eiropas Savienības delegācijas starpniecību. Licences ir derīgas vienu gadu un ir atjaunojamas. Tās izdod laikposmam no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam. 6. Zvejas licenci saņēmušo kuģu saraksts Tūlīt pēc licences izdošanas Kotdivuāras Republika sagatavo to kuģu galīgo sarakstu, kuriem atļauts zvejot Kotdivuāras zvejas zonā. Šo sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un ES, un šis saraksts aizstāj iepriekš minēto provizorisko sarakstu. 7. Licences nodošana Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis. Tomēr pēc ES pieprasījuma un ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, piemēram, kuģa zaudējums vai dīkstāve smagas tehniskas avārijas dēļ, licenci bez papildu maksas aizstāj ar jaunu licenci, ko izdod citam tāda paša tipa kuģim kā aizstājamais, kas minēts protokola 1. pantā. Šādā gadījumā, aprēķinot nozvejotos daudzumus, lai noteiktu, vai nav jāveic papildu maksājums, ņem vērā abu kuģu kopējo nozveju summu. Aizstājamā kuģa īpašnieks vai aģents ar ES delegācijas starpniecību nodod anulēto licenci atpakaļ Kotdivuāras par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai. Jaunā licence kļūst derīga dienā, kad kuģa īpašnieks anulēto licenci nodod atpakaļ Kotdivuāras par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai. ES delegācija Kotdivuārā tiek informēta par licences nodošanu. 8. Licences turēšana uz kuģa Licencei vienmēr jāatrodas uz kuģa. Tomēr kuģiem atļauts zvejot, tiklīdz tie tiek ierakstīti šīs nodaļas 4. punktā minētajā provizoriskajā sarakstā. III NODAĻA LICENCES IZDOŠANAS NOSACĪJUMI – MAKSAS UN AVANSA MAKSĀJUMI 1. Maksa tunzivju seineriem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām ir EUR 35 par Kotdivuāras zvejas zonā nozvejotu tonnu zivju. 2. Licences izdod pēc tam, kad veikti šādi vienotas likmes maksājumi kompetentajām valsts iestādēm: - EUR 5390 par katru tunzivju seineri; šī summa atbilst maksai par vienā gadā nozvejotām 154 tonnām zivju, - EUR 1960 par katru kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām; šī summa atbilst maksai par vienā gadā nozvejotām 56 tonnām zivju. 3. Dalībvalstis ik gadu vēlākais 15. jūnijā paziņo Eiropas Komisijai iepriekšējā gadā nozvejotos daudzumus (tonnās), kurus apstiprinājuši 6. punktā minētie zinātniskie institūti. 4. Pamatojoties uz kuģu īpašnieku sagatavotiem nozvejas ziņojumiem, ko apstiprinājuši kompetentie zinātniskie institūti, Eiropas Komisija ne vēlāk kā n + 1 gada 31. jūlijā pieņem galīgo paziņojumu par maksām, kuras par kuģi jānomaksā saistībā ar n gada zvejas sezonu. 5. Minēto paziņojumu vienlaikus nosūta Kotdivuāras par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai un – ar dalībvalstu starpniecību – kuģu īpašniekiem. 6. Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir lielāka par vienotas likmes maksu, kas nokārtota par zvejas atļaujas saņemšanu, kuģa īpašnieks 45 dienu laikā, ja viņam nav iebildumu, atlikumu pārskaita Kotdivuāras Republikai. 7. Tomēr, ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka par šīs iedaļas 2. punktā noteikto avansa maksājumu, starpību kuģu īpašniekiem neatlīdzina. IV NODAĻA NOZVEJAS DEKLARĒŠANAS KĀRTĪBA 1. Zvejas žurnāls Saskaņā ar nolīgumu zvejojoša ES kuģa kapteinis kārto zvejas žurnālu, kura paraugs katrai zvejas kategorijai ir dots šā pielikuma 3. papildinājumā. Kapteinis aizpilda zvejas žurnālu par katru dienu, kurā kuģis atrodas Kotdivuāras zvejas zonā. Kapteinis katru dienu ieraksta zvejas žurnālā nozvejoto un uz kuģa paturēto katras sugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaitu. Par katru galveno sugu kapteinis norāda arī nulles apjoma nozveju. Attiecīgā gadījumā kapteinis katru dienu ieraksta zvejas žurnālā arī katras sugas izmetumu apjomu, norādot dzīvsvara kilogramus vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaitu. Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar drukātajiem burtiem, un to paraksta kapteinis. Par zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis. 2. Nozvejas datu paziņošana Kapteinis ziņo par kuģa nozveju, iesniedzot par zivsaimniecību atildīgajai ministrijai zvejas žurnālus par laikposmu, kurā kuģis ir atradies Kotdivuāras zvejas zonā. Vienlaikus viņš nosūta kopiju Kotdivuāras Okeāna pētniecības centram (Centre de recherche océanologique de Côte d'Ivoire (CRO)) un vienam no šādiem zinātniskajiem institūtiem: i) IRD (Institut de recherche pour le développement); ii) IEO (Instituto Español de Oceanografia); iii) INIAP (Instituto Nacional de Investigação Agrària é das Pescas). Zvejas žurnālus iesniedz, ievērojot šādu kārtību: i) ieejot Kotdivuāras ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nodod vietējam Kotdivuāras pārstāvim, kas savukārt nodod to Kotdivuāras iestādēm, kuras rakstveidā apstiprina tā saņemšanu; ii) izejot no Kotdivuāras zvejas zonas bez iepriekšējas ienākšanas Kotdivuāras ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu 30 dienu laikā pēc iziešanas no Kotdivuāras zvejas zonas nosūta pa: a) elektronisko pastu (ieteicamais variants); b) pastu; vai c) faksu. Zvejas licences izsniegšanas brīdī kuģiem paziņo faksa un telefona numurus, kā arī elektroniskā pasta adresi. Kotdivuāra nekavējoties paziņo attiecīgajiem kuģiem un ES par izmaiņām nosūtīšanai izmantojamajā elektroniskā pasta adresē, tālruņa numurā vai frekvencē. Ja netiek ievēroti šīs nodaļas noteikumi, Kotdivuāras valdībai ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu nokārtošanai apturēt pārkāpēja kuģa licences darbību un uzlikt kuģa īpašniekam sodu, ko paredz Kotdivuārā spēkā esošie tiesību akti. Par to informē Eiropas Savienību un karoga dalībvalsti. 3. Pāreja uz elektronisku sistēmu Puses apliecina kopīgu vēlmi nodrošināt pāreju uz elektronisku sistēmu nozvejas deklarēšanai, pamatojoties uz 5. papildinājumā definētajiem tehniskajiem parametriem. Puses piekrīt Apvienotajā komitejā kopīgi noteikt šīs pārejas kārtību, lai sistēma sāktu darboties no 2014. gada 31. decembra. V NODAĻA JŪRNIEKU NODARBINĀŠANA 1. Eiropas Savienības kuģu īpašnieki apņemas nodarbināt ĀKK valstu pilsoņus, ievērojot šādus nosacījumus un ierobežojumus: - no jūrniekiem, kurus nodarbina uz tunzivju seineriem trešās valsts zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki, - no jūrniekiem, kurus nodarbina uz kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām trešās valsts zvejas zonā zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki. 2. Kuģu īpašniekiem jācenšas prioritāri uzņemt uz kuģa Kotdivuāras jūrniekus. 3. Uz Eiropas Savienības kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kādas noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. ĀKK valstu jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. 5. ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru vienojas kuģu īpašnieki vai viņu pārstāvji un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji. Tomēr ĀKK valstu jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par attiecīgo valstu kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un nekādā ziņā neizdevīgāki par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem. 6. Uz Eiropas Savienības kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku. 7. Informāciju attiecībā uz nodarbinātajiem jūrniekiem kuģu īpašnieki paziņo reizi gadā. Informācijā ietilpst nodarbināto jūrnieku skaits no: - Eiropas Savienības, - ĀKK valsts, Kotdivuāras jūrnieku skaitu uzrādot atsevišķi no pārējo ĀKK valstu jūrnieku skaita, - valsts, kas nav ĀKK valsts un ES dalībvalsts. VI NODAĻA TEHNISKIE PASĀKUMI Tehniskie pasākumi, kurus piemēro zvejas licenču saņēmušiem kuģiem un saistībā ar zvejas zonu, zvejas rīkiem un piezveju, ir noteikti tehnisko datu lapās šā pielikuma 2. papildinājumā. Kuģiem jāievēro attiecībā uz konkrēto reģionu pieņemtie ICCAT pasākumi un ieteikumi par zvejas rīkiem un to tehniskajām specifikācijām, kā arī visi pārējie tehniskie pasākumi, kas piemērojami šo kuģu veiktajām zvejas darbībām. VII NODAĻA NOVĒROTĀJI 1. Kuģi, kuriem atļauts zvejot Kotdivuāras ūdeņos saskaņā ar nolīgumu, uzņem kompetentās reģionālās zvejniecības organizācijas (ORP) izraudzītus novērotājus, ievērojot šādus noteikumus: 1.1. Pēc kompetentās iestādes pieprasījuma Eiropas Savienības kuģi uzņem šīs iestādes izraudzītu novērotāju, kura uzdevums ir pārbaudīt Kotdivuāras ūdeņos gūtās nozvejas. 1.2. Kompetentā iestāde izveido to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotāji, un izraudzīto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tiklīdz saraksti ir gatavi, tos nosūta Eiropas Savienībai, un turpmāk šādus sūtījumus veic ik pēc trim mēnešiem, ja saraksti šajā laikā ir tikuši atjaunināti. 1.3. Kompetentā iestāde paziņo attiecīgajam kuģa īpašniekam vai viņa aģentam tā novērotāja vārdu, kas izraudzīts uzņemšanai uz kuģa, šo paziņojumu veicot licences izsniegšanas brīdī vai vēlākais 15 dienas pirms plānotās novērotāja uzņemšanas. 2. Novērotājs pavada kuģi vienā zvejas reisā. Tomēr pēc skaidra Kotdivuāras kompetento iestāžu pieprasījuma uz kuģa pavadāmo laiku var sadalīt vairākiem zvejas reisiem atkarībā no reisa vidējā ilguma konkrētam kuģim. Šādu pieprasījumu kompetentā iestāde veic tad, kad paziņo, kurš novērotājs izraudzīts darbam uz konkrētā kuģa. 3. Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un kompetentās iestādes savstarpēji vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa. 4. Novērotājus uz kuģa uzņem kuģa īpašnieka izvēlētā ostā, pirms sācies pirmais reiss, kuru Kotdivuāras zvejas ūdeņos veic pēc izraudzīto kuģu saraksta paziņošanas. 5. Attiecīgie kuģu īpašnieki divu nedēļu laikā un desmit dienas iepriekš paziņo, kurā apakšreģiona ostā un kurā datumā plānots uzņemt novērotājus. 6. Ja novērotājus uz kuģa uzņem valstī, kas neatrodas apakšreģionā, kuģa īpašnieks sedz viņu ceļa izdevumus. Ja kuģis, uz kura ir reģionālais novērotājs, iziet no reģionā esošās zvejas zonas, jāveic visi attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu iespējami drīzu novērotāja atgriešanos, kā izmaksas sedz kuģa īpašnieks. 7. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turpmākajās divpadsmit stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju uz kuģa. 8. Novērotājam uz kuģa ir apkalpes locekļa statuss. Kamēr kuģis atrodas Kotdivuāras ūdeņos, viņa uzdevumi ir šādi: 8.1. novērot kuģu zvejas darbības; 8.2. pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātas; 8.3. ņemt bioloģiskos paraugus zinātniskajām programmām; 8.4. atzīmēt izmantotos zvejas rīkus; 8.5. pārbaudīt zvejas žurnālā reģistrētos datus attiecībā uz Kotdivuāras ūdeņos gūto nozveju; 8.6. pārbaudīt piezvejas procentuālo apmēru un novērtēt komerciālo sugu zivju izmetumu daudzumu; 8.7. paziņot nozvejas datus (arī uz kuģa esošo nozvejas un piezvejas daudzumu) novērotāja kompetentajai iestādei, izmantojot jebkādus piemērotus sakaru līdzekļus. 9. Kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā. 10. Novērotāja rīcībā nodod visus līdzekļus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi novērotāja pienākumu izpildei, dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veikto zvejas darbību, tostarp zvejas žurnālam un kuģa žurnālam, kā arī kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi. 11. Atrazdamies uz kuģa, novērotājs: 11.1. veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības; 11.2. saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti. 12. Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko nosūta kompetentajām iestādēm, un šā ziņojuma eksemplāru nosūta Eiropas Savienībai. Novērotājs ziņojumu paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis var ziņojumam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras viņš paraksta. Kad zinātniskais novērotājs atstāj kuģi, viņš nodod kapteinim vienu ziņojuma eksemplāru. 13. Kuģa īpašnieks sedz izmaksas par novērotāja izmitināšanu un ēdināšanu tādos pašos sadzīves apstākļos, kādos uzturas kuģa apkalpes locekļi, un ievērojot praktiskās iespējas, kas ir pieejamas uz kuģa. 14. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic kompetentā iestāde. 15. Puses savstarpēji un ar citām ieinteresētajām valstīm iespējami drīz apspriežas par reģionālo novērotāju sistēmas izveidošanu un par kompetentās reģionālās zvejniecības organizācijas izvēli. Kamēr reģionālo novērotāju sistēma vēl nav ieviesta, kuģi, kam atļauts zvejot Kotdivuāras zvejas zonā saskaņā ar nolīgumu, reģionālo novērotāju vietā uzņem novērotājus, kurus Kotdivuāras kompetentās iestādes izraudzījušās, ievērojot iepriekš paredzētos noteikumus. VIII NODAĻA KONTROLE UN INSPEKCIJA 1. Kuģa ieiešana zonā un iziešana no tās 1.1. Eiropas Savienības kuģi vismaz trīs stundas iepriekš paziņo par zvejas kontroli atbildīgajām Kotdivuāras kompetentajām iestādēm savu nodomu ieiet Kotdivuāras zvejas zonā vai iziet no tās. Paziņojumā par ieiešanu vai iziešanu kuģis jo īpaši norāda: i) plānoto ieiešanas/iziešanas datumu, laiku un vietu; ii) katras uz kuģa paturētās sugas īpatņu daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaitu; iii) produkcijas veidu un tās sagatavošanas veidu. 1.2. Sniedzot šos paziņojumus, priekšroka dodama elektroniskajam pastam, bet, ja tādas iespējas nav, tad faksam. Kotdivuāras Republika nekavējoties apstiprina saņemšanu, nosūtot atbildes e-pastu. 1.3. Kuģi, kuru pārsteidz zvejojam bez paziņošanas kompetentajai Kotdivuāras iestādei, uzskata par noteikumu pārkāpēju. 2. Inspekcijas kārtība 2.1. To Eiropas Savienības kuģu kapteiņi, kuri iesaistīti zvejas darbībās Kotdivuāras zvejas ūdeņos, pakļaujas katram tādam Kotdivuāras ierēdnim viņa uzdevumu veikšanas laikā, kuram ir pienācīgas pilnvaras un pierādījumi par to, ka viņš ir norīkots zvejas darbību kontrolei. 2.2. Minētās amatpersonas paliek uz kuģa tikai tik ilgi, cik vajadzīgs viņu pienākumu izpildei. 2.3. Pēc katras inspekcijas Kotdivuāras inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un ES kuģa kapteinis. Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā nenozīmē, ka kuģa īpašnieks atsakās no tiesībām uz aizstāvību procesā par pārkāpumu. Ja kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls un inspektors protokolā pievieno norādi "Paraksts atteikts". Pirms nokāpšanas no kuģa Kotdivuāras inspektori izdod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma eksemplāru. 2.4. Eiropas Savienības kuģu kapteiņi, kas veic izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī kādā Kotdivuāras ostā, pakļaujas šo darbību kontrolei, ko veic Kotdivuāras inspektori, kuriem ir pienācīgas pilnvaras un ir identificējami kā tādi. Pēc katras veiktās inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecinājumu. 2.5. Kotdivuāra var atļaut ES piedalīties pārbaudēs novērotāja statusā. 3. Pārkraušana citā kuģī 3.1. Visi Eiropas Savienības kuģi, kuri nozvejas pārkraušanu citā kuģī vēlas veikt Kotdivuāras ūdeņos, to dara Kotdivuāras ostās un/vai to ārējā reidā. 3.2. Šo kuģu īpašniekiem vismaz divdesmit četras stundas iepriekš jāpaziņo kompetentajām Kotdivuāras iestādēm šāda informācija: - pārkraušanā iesaistīto zvejas kuģu vārdi, - kravas kuģa vārds, SJO numurs un karoga valsts, - pārkraujamo nozveju daudzums tonnās pa sugām, - pārkraušanas datums un vieta. 3.3. Pārkraušanu citā kuģī uzskata par iziešanu no Kotdivuāras zvejas zonas. Kuģa kapteinim jāiesniedz Kotdivuāras kompetentajām iestādēm nozvejas deklarācija un jāpaziņo, vai kuģis turpinās zveju Kotdivuāras zvejas zonā vai izies no tās. 3.4. Nozvejas pārkraušana citā kuģī, ja to veic jebkādā iepriekš neminētā veidā, Kotdivuāras zvejas zonā ir aizliegta. Personas, kas pārkāpj šo noteikumu, soda saskaņā ar Kotdivuārā spēkā esošajiem tiesību aktiem. IX NODAĻA KUĢU SATELĪTNOVĒROŠANAS SISTĒMA (VMS) 1. Kuģa atrašanās vietas ziņojumi un VMS sistēma Atrodoties Kotdivuārā zvejas zonā, licenci saņēmušiem ES kuģiem jābūt aprīkotiem ar satelītnovērošanas sistēmu (Vessel Monitoring System – VMS), kas nodrošina automātisku un pastāvīgu to atrašanās vietas paziņošanu reizi stundā kuģa karoga valsts zvejas uzraudzības centram (Fisheries Monitoring Center – FMC). Katrā atrašanās vietas ziņojumā ietver: a) kuģa identifikācijas datus; b) nesenāko kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %; c) atrašanās vietas reģistrēšanas datumu un laiku; d) kuģa ātrumu un kursu. Katru ziņojumu sagatavo šā pielikuma 4. papildinājumā norādītajā formātā. Pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc ieiešanas Kotdivuāras zvejas zonā apzīmē ar kodu "ENT". Visas turpmākās atrašanās vietas apzīmē ar kodu "POS", izņemot pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc iziešanas no Kotdivuāras zvejas zonas, kuru apzīmē ar kodu "EXI". Karoga valsts FMC nodrošina atrašanās vietas ziņojumu automātisku apstrādi un vajadzības gadījumā to elektronisku pārsūtīšanu. Atrašanās vietas ziņojumus reģistrē drošā veidā un glabā trīs gadus. 2. Kuģa datu nosūtīšana gadījumā, ja nedarbojas VMS sistēma Kapteinim ir pienākums vienmēr nodrošināt viņa kuģa VMS sistēmas uzturēšanu pilnā darba kārtībā un atrašanās vietas ziņojumu pareizu nosūtīšanu karoga valsts FMC. Ja kuģa VMS sistēma nedarbojas, to salabo vai nomaina mēneša laikā. Ja tas nav izdarīts iepriekš minētajā termiņā, kuģim vairs nav atļauts zvejot Kotdivuāras zvejas zonā. Kuģi, kuri zvejo Kotdivuāras zvejas zonā un kuru VMS sistēma ir bojāta, savus atrašanās vietas ziņojumus nosūta karoga valsts FMC pa elektronisko pastu, radio vai faksu vismaz reizi četrās stundās, norādot visus 1. punktā minētos obligātos datus. 3. Atrašanās vietas ziņojumu droša nosūtīšana Kotdivuāras FMC Karoga valsts FMC attiecīgo kuģu atrašanās vietas ziņojumus automātiski nosūta Kotdivuāras FMC, tiklīdz tas spēj ziņojumus saņemt. Karoga valsts un Kotdivuāras Republikas FMC apmainās ar savām elektroniskā pasta adresēm, ko izmanto saziņai, un nekavējoties informē par visām šo adrešu izmaiņām. Atrašanās vietas ziņojumus starp karoga valsts un Kotdivuāras Republikas FMC pārsūta elektroniski, izmantojot drošu sakaru sistēmu. Kotdivuāras Republikas FMC nekavējoties informē karoga valsts FMC un ES par jebkādiem atkārtotiem traucējumiem zvejas licenci saņēmuša kuģa atrašanās vietas ziņojumu saņemšanā, kā arī par to, ka attiecīgais kuģis nav paziņojis par iziešanu no zvejas zonas. 4. Sakaru sistēmas traucējumi Kotdivuāras Republika nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC un nekavējoties informē ES par visiem sakaru un atrašanās vietas ziņojumu saņemšanas traucējumiem, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. Visu iespējamo domstarpību atrisināšanai sasauc Apvienoto komiteju. Kapteinis ir atbildīgs par visām kuģa VMS sistēmas manipulācijām, kuras veic ar nolūku traucēt tās darbību vai viltot atrašanās vietas ziņojumus. Par visiem pārkāpumiem piemēro Kotdivuāras spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās sankcijas. 5. Atrašanās vietas ziņojumu biežuma pārskatīšana Ja pastāv pamatoti pierādījumi par iespējamu pārkāpumu, Kotdivuāras Republika var pieprasīt karoga valsts FMC (nosūtot šāda pieprasījuma kopiju arī ES) uz noteiktu izmeklēšanas laiku samazināt kuģa atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanas intervālu līdz trīsdesmit minūtēm. Kotdivuāras Republikai šāds dokumentārais pierādījums ir jānosūta karoga valsts FMC un ES. Karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Kotdivuāras Republikai atrašanās vietas ziņojumus, ievērojot jauno nosūtīšanas biežumu. Kad noteiktais izmeklēšanas laiks beidzas, Kotdivuāras Republika par to nekavējoties informē karoga valsts FMC un ES; turpmāk Kotdivuāra tos informē par iespējamiem šīs izmeklēšanas turpinājuma pasākumiem. X NODAĻA PĀRKĀPUMI 1. Pārkāpumu noformēšana Saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem visus licenci saņēmuša ES kuģa izdarītos pārkāpumus norāda inspekcijas ziņojumā. Šo ziņojumu nosūta ES un karoga valstij septiņu darbdienu laikā. 2. Kuģa aizturēšana un informatīva sanāksme Pārkāpumu izdarījušam ES kuģim var pieprasīt pārtraukt zvejas darbības un – ja kuģis atrodas jūrā – atgriezties Kotdivuāras ostā. Kotdivuāras Republika ne vēlāk kā 24 stundu laikā paziņo ES par zvejas licenču saņēmuša ES kuģa aizturēšanu. Šim paziņojumam pievieno pierādījumus par konstatēto pārkāpumu. Pirms jebkādu pasākumu veikšanas attiecībā uz kuģi, kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai nepieciešamos pasākumus, Kotdivuāras Republika izraugās izmeklētāju un pēc ES pieprasījuma vienas darbdienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu organizē informatīvu sanāksmi, lai noskaidrotu apstākļus, kuru dēļ kuģis tika aizturēts, un informētu par iespējamiem turpmākiem pasākumiem. Šajā informatīvajā sanāksmē var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis. 3. Sankcijas par pārkāpumu un izlīguma procedūra Sankcijas par konstatēto pārkāpumu nosaka Kotdivuāras Republika saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem. Ja par izdarīto pārkāpumu ir jāierosina tiesvedība, pirms tās uzsākšanas un ja vien pārkāpums nav uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, Kotdivuāras Republika un kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis uzsāk izlīguma procedūru, lai noteiktu sankciju nosacījumus un apmēru. Šajā izlīguma procedūrā var piedalīties kuģa karoga valsts un ES pārstāvji. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk kā triju dienu laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu. 4. Tiesvedība un bankas garantija Ja izlīgumu nav izdevies panākt un pārkāpums ir nodots izskatīšanai kompetentā tiesu iestādē, pārkāpumu izdarījušā kuģa īpašnieks iemaksā bankas garantiju Kotdivuāras Republikas norādītā bankā, un šādas bankas garantijas summa, kuru nosaka Kotdivuāras Republika, sedz visas ar kuģa aizturēšanu saistītās izmaksas, iespējamo naudas sodu un iespējamās zaudējumu atlīdzības summu. Bankas garantija nav atbrīvojama pirms tiesvedības beigām. Bankas garantiju atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam pēc sprieduma pasludināšanas: a) pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas; b) starpības apmērā, ja sankcija ir naudas sods, kas ir mazāks par bankas garantijas summu. Kotdivuāras Republika informē ES par tiesvedības rezultātiem septiņu darbdienu laikā pēc sprieduma pasludināšanas. 5. Kuģa un apkalpes atbrīvošana Kuģis un tā apkalpe drīkst atstāt ostu: - tiklīdz ir izpildītas izlīguma procedūras rezultātā noteiktie pienākumi vai - tiklīdz ir iemaksāta bankas garantija. -------------------------------------------------- Papildinājumi 1. Licences pieprasījuma veidlapa 2. Tehnisko datu lapa 3. ICCAT zvejas žurnāls 4. VMS atrašanās vietas ziņojuma formāts 5. Zvejas darbību elektroniska paziņošana (ERS) -------------------------------------------------- 1. papildinājums Licences pieprasījuma veidlapa ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMS STARP KOTDIVUĀRU UN EIROPAS SAVIENĪBU ZVEJAS LICENCES PIEPRASĪJUMS I – IESNIEDZĒJS 1. Kuģa īpašnieks: … Valstspiederība: … 2. Kuģa īpašnieka asociācija vai pārstāvis: … 3. Kuģa īpašnieka asociācijas vai pārstāvja adrese: … 4. Tālrunis: … Fakss: … 5. Kapteinis: … Valstspiederība: … II – KUĢA IDENTIFIKĀCIJA 1. Kuģa vārds: … 2. Karoga valsts: … 3. Iepriekšējais karogs (ja tāds ir): … 4. Datums, kurā kuģis ieguvis pašreizējo valstspiederību: … 5. Ārējais reģistrācijas numurs: … 6. Reģistrācijas osta: … MMSI: … 7. Kuģa būves gads un vieta: … 8. Radio izsaukuma signāls: … Radio izsaukuma frekvence: … 9. Korpusa materiāls: Tērauds Koks Poliesteris Cits III – KUĢA TEHNISKIE PARAMETRI UN IEKĀRTAS 1. Lielākais garums: … Platums: … 2. Tilpība (izteikta GT London (saskaņā ar Londonas konvenciju)): … 3. Galvenā dzinēja jauda kilovatos: … Modelis: … Tips: … 4. Kuģa tips: … Zvejas kategorija: … 5. Zvejas rīki: … 6. Zvejas zonas: … Mērķsugas: … 7. Apkalpes locekļu skaits: … 8. Nozveju glabāšanas veids uz kuģa: Svaigā Atdzesētā Jauktā Sasaldētā 9. Saldēšanas jauda diennaktī (tonnās): … 10. Kravas telpu tilpība: … Skaits: … Sagatavots (vieta) …, (datums) … Iesniedzēja paraksts … +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- 2. papildinājums Tehnisko datu lapa TUNZIVJU SALDĒTĀJSEINERI UN KUĢI ZVEJAI AR DREIFĒJOŠĀM ĀĶU JEDĀM 1.Zvejas zona | Tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas. | 2.Atļautie zvejas rīki | Zvejas vadi Dreifējošas āķu jedas | 3.Zvejai aizliegtās sugas | Saskaņā ar Konvenciju par migrējošām sugām un ar ICCAT rezolūcijām milzu haizivi (Cetorhinus maximus), balto haizivi (Carcharodon carcharias), lielacu lapshaizivi (Alopias superciliosus), Sphyrnidae dzimtas āmurhaizivis (izņemot āmurhaizivi Sphyrna tiburo), okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis) zvejot ir aizliegts. Smilšhaizivi (Carcharias taurus) un bara haizivi (Galeorhinus galeus) zvejot ir aizliegts. Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai šo sarakstu atjauninātu, pamatojoties uz zinātnieku ieteikumiem. | 4.Atļautā tilpība/maksas | 4.1.Papildmaksa par nozvejas tonnu | EUR 35 par tonnu | 4.2.Ikgadējā vienotās likmes maksa | Seineriem – EUR 5390 par 154 tonnām Kuģiem zvejai ar āķu jedām – EUR 1960 par 56 tonnām | 4.3.Zvejottiesīgo kuģu skaits | 28 seineri 10 kuģi zvejai ar āķu jedām | -------------------------------------------------- 3. papildinājums Zvejas žurnāls ICCAT TUNZIVJU ZVEJAS ŽURNĀLS Āķu jeda Dzīvā ēsma Kuģa vārds: … Reģistrētā bruto tilpība: … Kuģis IZGĀJA: Kuģis ATGRIEZĀS: Mēnesis Diena Gads Osta Riņķvads Karoga valsts: … Tilpība tonnās: … Tralis Reģistrācijas numurs: … Kapteinis: … Outros (cits) Kuģa īpašnieks: … Apkalpes locekļu skaits: … Adrese: … Ziņojuma datums: … (Ziņojuma sniedzējs) … Dienu skaits jūrā: Zvejas dienu skaits: Zvejas rīku iemetienu skaits: Zvejas reiss Nr.: Datums Rajons Ūdens virsmas temperatūra (°C) Zvejas piepūle Izmantoto āķu skaits Capturas (nozvejas) Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) Mēnesis Diena Z/D platums A/R garums Zilā tunzivs jeb dienvidu tunzivs Thunnus thynnus vai maccoyi Dzeltenspuru tunzivs Thunnus albacares (Lielacu tunzivs) Thunnus obesus (Garspuru tunzivs) Thunnus alalunga (Zobenzivs) Xiphias gladius (Svītrainais marlīns) (Baltais marlīns) Tetraptunus audax vai albidus (Melnais marlīns) Makaira indica (Buriniekzivis) Istiophorus albicane vai platypterus Svītrainā tunzivs Katsuwonus pelamis (Jaukta nozveja) Dienas kopējā nozveja (svaru norād tikai kg) Saira Dienvidatlantijas kalmārs Dzīvā ēsma (Cita) Daudzums Svars, kg Daudzums kg Daudzums kg Daudzums kg Daudzums kg Daudzums kg Daudzums kg Daudzums kg Daudzums kg Daudzums kg Daudzums kg IZKRĀVUMI (KG) Piezīmes 1 — Aizpilda vienu žurnāla lapu mēnesī, vienu rindu dienā. 2 — Pēc katra reisa šā zvejas žurnāla kopiju nosūta savam korespondentam vai ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Spānija 3 — “Diena” ir tā diena, kad tiek iemestas āķu jedas. 4 — Ar zvejas rajonu apzīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļo minūtes un ieraksta platuma un garuma grādus. Norāda Z/D un A/R. 5 — Apakšējo rindu (izkrāvumi) aizpilda tikai reisa beigās. Norāda faktisko svaru izkraušanas laikā. 6 — Visa šeit norādītā informācija ir konfidenciāla. +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- 4. papildinājums VMS atrašanās vietas ziņojuma formāts VMS ZIŅOJUMI KOTDIVUĀRAI ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU Datu elements | Lauka kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu | Adresāts | AD | O | Ziņojuma dati: informācijas saņēmējas valsts ISO trīsburtu kods | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma dati: informācijas sūtītājas valsts ISO trīsburtu kods | Numurs | RN | F | Ziņojuma dati: ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā | Ziņojuma tips | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma tips – "ENT", "POS" vai "EXI" | Kuģa vārds | NA | F | Kuģa vārds | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Kuģa dati: kuģa borta numurs | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls | ES flotes reģistra numurs | IR | F | Kuģa dati: unikāls kuģa numurs – karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs | Ģeogrāfiskais platums | LT | O | Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta ± 99 999 (WGS-84) | Ģeogrāfiskais garums | LG | O | Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta ± 999 999 (WGS-84) | Ātrums | SP | O | Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa ātrums mezglos ar desmitdaļām | Kurss | CO | O | Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa kurss 360° skalā | Datums | DA | O | Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (GGGGMMDD) | Laiks | TI | O | Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (HHMM) | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas | Formatējums Datus pārraida pēc šāda parauga: - divas diagonālas svītras (//) un burti "SR" norāda ziņojuma sākumu, - datu elementa sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un attiecīgo kodu, - datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/), - datu elementus atdala ar atstarpi, - burti "ER" un divas diagonālas svītras (//) norāda ieraksta beigas. -------------------------------------------------- 5. papildinājums Zvejas darbību elektroniska paziņošana Elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas 1. Visiem ES kuģiem, kas zvejo saskaņā ar šo protokolu, jābūt aprīkotiem ar elektronisku reģistrācijas un ziņošanas sistēmu, kas turpmāk saukta par ERS (ERS – Electronic Reporting System) un kas visu laiku, kamēr kuģis atrodas Kotdivuāras ūdeņos, darbojas un spēj reģistrēt un pārsūtīt datus par zvejas darbībām. Eiropas Savienības kuģim, kas nav aprīkots ar ERS sistēmu vai kuram ERS sistēma nedarbojas, nav atļauts uzsākt zvejas darbības Kotdivuāras ūdeņos. 2. Karoga dalībvalsts un Kotdivuāra nodrošina, ka to zvejas uzraudzības centra (FMC) rīcībā ir datoraprīkojums un vajadzīgā programmatūra ERS datu automātiskai pārraidei XML formātā, kas pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm, un ERS datu elektroniskai uzglabāšanai vismaz trīs gadus. Jebkāds minētā formāta grozījums vai atjauninājums ir jāidentificē un jādatē, un tas stāsies spēkā pēc sešiem mēnešiem. 3. ERS datu pārraidīšanai izmanto elektroniskus saziņas līdzekļus, ko ES vārdā pārvalda Eiropas Komisija. 4. Puses nodrošina, ka ERS dati tiek reģistrēti secīgā veidā. 5. Karoga dalībvalsts un Kotdivuāra nodrošina, ka to FMC paziņo viens otram noderīgus kontaktpersonu vārdus, elektroniskās adreses, kā arī tālruņa un faksa numurus. Turpmākus šo datu grozījumus paziņo nekavējoties. ERS datu nosūtīšana 6. Visi ES kuģi, kas zvejo saskaņā ar šo protokolu: a) kārto elektronisku zvejas žurnālu par katru dienu, kad tie uzturas Kotdivuāras ūdeņos. Katras sugas identificēšanai izmanto FAO trīsburtu kodu un norāda dzīvsvara kilogramus vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaitu; b) neskarot VII nodaļā paredzētos noteikumus, ik reizi, kad tie ieiet Kotdivuāras ūdeņos vai iziet no tiem, nosūta datus par nozvejotiem daudzumiem, kas atrodas uz kuģa, atsevišķi par katru zvejas licencē norādīto sugu; c) reģistrē Kotdivuāras ūdeņos veikto nozveju pa sugām un par katru zvejas rīku iemetienu, norādot nozvejotos daudzumus un izmetumus. Par sugām, kas uzskaitītas zvejas atļaujā, kapteinis norāda arī nulles apjoma nozveju; d) neskarot V nodaļā paredzētos noteikumus, reģistrē pa sugām pārkrautos un/vai izkrautos daudzumus; e) elektroniski pārraida ERS datus savas karoga valsts FMC līdz plkst. 23.59 pēc UTC. 7. Kapteinis atbild par reģistrēto un pārraidīto ERS datu pareizību. 8. Karoga dalībvalsts nodrošina, ka tās FMC nekavējoties pārraida ERS datus Kotdivuāras FMC saskaņā ar 2. punktā noteiktajām procedūrām un noteiktajā formātā. 9. Kotdivuāras FMC: a) ievēro konfidencialitāti attiecībā pret visiem ERS datiem; b) pārraida ERS datus kuģa karoga valsts FMC ne vēlāk kā 48 stundas pēc katras pārkraušanas un/vai izkraušanas darbības beigām. Tehniskas kļūmes 10. ES kuģa karoga valsts nodrošina, ka kapteinis, īpašnieks vai tā pārstāvis tiek nekavējoties informēts par katru tehnisku kļūmi, kas atgadās tās ERS sistēmas darbībā, ar kuru aprīkots kuģis. 11. Ja ERS sistēmas darbībā atgadījusies tehniska kļūme, kuģa kapteinis un/vai īpašnieks nodrošina, ka ERS sistēma tiek salabota vai aizstāta ar citu viena mēneša laikā pēc atgadījušās kļūmes. 12. Katrs ES kuģis, kas veic zvejas darbības un kam ERS sistēmā ir kļūme, katru dienu līdz plkst. 23.59 pēc UTC pārraida ERS datus savas karoga valsts FMC, izmantojot jebkuru citu pieejamu elektronisku saziņas līdzekli. ERS datu nesaņemšana 13. Kotdivuāras FMC nekavējoties paziņo kompetentajai karoga valsts FMC un ES par jebkādu pārtraukumu tāda ES kuģa ERS datu pārraidē, kurš zvejo saskaņā ar šo protokolu. 14. Tiklīdz šis paziņojums ir saņemts, karoga valsts FMC nekavējoties noskaidro iemeslus, kuru dēļ ERS dati nav tikuši pārraidīti, un veic attiecīgus pasākumus problēmas atrisināšanai. Karoga valsts FMC nekavējoties informē Kotdivuāras FMC un ES par noskaidrotajiem cēloņiem un attiecīgajiem pasākumiem stāvokļa labošanai. 15. Trūkstošos ERS datus karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Kotdivuāras FMC. 16. Ja Kotdivuāras FMC nedarbojas, ES paziņo Kotdivuāras iestādēm apstiprinātos ikmēneša ERS datus par Eiropas Savienības kuģiem, kas zvejojuši Kotdivuāras ūdeņos. --------------------------------------------------