TULKOJUMS
NOL ĪGUMS
starp Eiropas Kopienu un Meksikas Savienotaj ām Valst īm par sadarb ību zin ātnes un tehnolo ģiju jom ā
EIROPAS KOPIENA, turpm āk“Kopiena ”,
no vienas puses, un
MEKSIKAS SAVIENOT ĀS VALSTIS, turpm āk“Meksika ”,
no otras puses,
turpm āk“Puses ”,
ŅEMOT V ĒRĀEkonomisko partnerattiec ību, politikas saska ņošanas un sadarb ības nol īgumu starp Meksikas Savienotaj ām
Valst īm un Eiropas Kopienu un t ās dal ībvalst īm, kas nosl ēgts 1997. gada 8. decembr ī,
ŅEMOT V ĒRĀzinātnes un tehnolo ģiju noz īmīgumu to ekonomikas un soci ālajāattīstībā,
ŅEMOT V ĒRĀpašreizējo sadarb ību zin ātnes un tehnolo ģiju jom āstarp Kopienu un Meksiku,
ŅEMOT V ĒRĀ, ka Kopiena un Meksika pa šreiz veic zin ātnisk ās izp ētes un tehnolo ģiskās att īstības pas ākumus, tostarp
projektu īsteno šanu, kas min ēti 2. panta e) apak špunkt ā, kop ēju intere šu jom ās un ka vienai Pusei piedaloties otras Puses
zinātnisk ās izp ētes un att īstības pas ākumos var g ūt abpus ēju labumu, balstoties uz savstarp īgumu,
VĒLOTIES izveidot stingru pamatu sadarb ībai zin ātnisk ās un tehnolo ģiskās izp ētes jom ā, kas papla šinās un nostiprin ās
kopīgus sadarb ības pas ākumus kop ēju intere šus fērās un veicin āsšādas sadarb ības rezult ātu izmanto šanu abu Pu šu
ekonomiskajiem un soci ālajiem ieguvumiem,
ŅEMOT V ĒRĀ,k ašis nol īgums par sadarb ību zin ātnes un tehnolo ģiju jom āir da ļa no visp ārējās sadarb ības starp Meksiku
un Kopienu,
IR VIENOJU ŠĀS PAR TURPM ĀKO.
1. pants
Mērķis
Puses veicina, att īsta un sekm ēKopienas un Meksikas zin ātnis-
kās izp ētes un att īstības sadarb ības pas ākumus kop ēju zin ātnes
un tehnolo ģiju intere šu jom ās.
2. pants
Defin īcijas
Šajānolīgum ā:
a)“sadarb ības pas ākums ”ir jebkur špasākums, ko Puses īsteno
vai atbalsta saska ņāaršo nol īgumu un kas ietver kop īgas
izpētes veik šanu un cilv ēkresursu kvalifik ācijas cel šanu;
b)“inform ācija”ir zin ātniskie vai tehniskie dati, zin ātnisk ās
izpētes un att īstības rezult āti vai metodes, kas ieg ūti, veicot
kopīgu izp ēti, un jebkuri citi dati, kas nepiecie šami p ēc
sadarb ības pas ākumu dal ībnieku, tostarp vajadz ības gad ījumā
pēcp ašuP u šu ieskatiem;c)“intelektu ālais īpašums”defin ēts 2. pant āPasaules Intelek-
tuālāīpašuma organiz ācijas dibin āšanas konvencij ā, kas
parakst īta Stokholm ā1967. gada 14. j ūlijā;
d)“kopīga izp ēte”ir zin ātnisk āizpēte, tehnolo ģiskās att īstības
un/vai demonstr ējumu projekti, ko īsteno ar vienas vai abu
Pušu finansi ālu atbalstu vai bez t āun kas ietver gan
Kopienas, gan Meksikas dal ībnieku sadarb ību;
e)“demonstr ējumu projekti ”ir projekti, kuru m ērķis ir demon-
strēttādu jaunu tehnolo ģiju dz īvotsp ēju, kas pied āvāpoten-
ciālas ekonomiskas priek šrocības, bet kuras nevar laist tirg ū
bez iepriek šējas izp ētes veik šanas. Puses regul āri inform ē
viena otru par kop īgas izp ētes pas ākumiem sadarb ības pas ā-
kumu koordin ēšanas un veicin āšanas kontekst ā(6. pants);
f)“dalībnieks ”vai“zinātnisk ās izp ētes iest ādes”ir jebkura
fiziska vai juridiska persona, zin ātnisk ās izp ētes instit ūts vai
jebkura cita firma vai juridiska vien ība, kas veic uz ņēmējdar-
bību Kopien āvai Meksik āun kas ir iesaist īta sadarb ības
pasākumos, tostarp pa šas Puses.LV 4.11.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 290/17
3. pants
Principi
Sadarb ības pas ākumus veic, balstoties uz šādiem principiem:
a) abpus ējs izdev īgums, kas balst īts uz priek šrocību attiec īgu
līdzsvaru;
b) abpus ējas iesp ējas piedal īties zin ātnisk ās izp ētes un tehnolo-
ģiju att īstības pas ākumos, ko veic katra Puse;
c) savlaic īga inform ācijas apmai ņa, kas var ietekm ēt sadarb ības
pasākumus;
d) efekt īva intelektu ālāīpašuma aizsardz ība un taisn īga dal ī-
šanās intelektu ālāīpašuma ties ībās saska ņāar piem ēroja-
miem normat īviem aktiem un saska ņāar pielikumu par inte-
lektu ālāīpašuma ties ībām, kas ir šānolīguma neat ņemama
sastāvdaļa.
4. pants
Sadarb ības jomas
a) Sadarb ība saska ņāaršo nol īgumu var aptvert visus pas ā-
kumus, kas saist īti ar zin ātnisko izp ēti, tehnolo ģisko att īstību,
demonstr ējumiem un augsta l īmeņa zin ātnisku un tehnolo ģisku
apmācību, turpm āk ZITA, kas ietverti Eiropas Kopienas ZITA
pamatprogramm ā, tostarp pamatizp ēti. Iepriek šminētajiem pas ā-
kumiem j āveicina zin ātnes progress, r ūpniec ības konkur ētspēja,
kāarīekonomisk āun soci ālāattīstība, jo īpašišādās jom ās:
—vide un klimats, tostarp Zemes nov ērošana,
—biomedic īna un vesel ība,
—lauksaimniec ība, me žsaimniec ība un zivsaimniec ība,
—rūpniec ības un ra žošanas tehnolo ģijas,
—elektronika, materi āli un metrolo ģija,
—enerģija, kas nav kodolener ģija,
—transports,
—inform ācijas sabiedr ības tehnolo ģijas,
—ekonomika un soci ālāattīstība,
—biotehnolo ģijas,—aeronautika un kosmosa izp ēte un lieti šķāizpēte, un
—zinātnes un tehnolo ģiju politika.
b) Šim sarakstam var pievienot citas sadarb ības jomas, ko
iepriek špārbaud ījusi un ieteikusi Apvienot ākomiteja saska ņā
ar 6. panta c) punkta 7. apak špunktu un saska ņāar katras.
Puses sp ēkāesošajām proced ūrām, kop āar visiem l īdzīgiem
Meksik āveiktajiem ZITA pas ākumiem attiec īgajās jom ās.
Šis nol īgums neietekm ēMeksikas k ājaunatt īstības valsts l īdzda-
lību Kopienas pas ākumos att īstībai paredz ētās zin ātnisk ās
izpētes jom ā.
5. pants
Sadarb ības pas ākumu veidi
a) Puses veicina augst ākās izgl ītības iest āžu, zin ātnisk ās
izpētes un att īstības centru, k āarīzinātnisk ās izp ētes un att īs-
tības organiz āciju l īdzdal ību sadarb ības pas ākumos saska ņāar
šo nol īgumu un atbilst īgi to iek šējai politikai un noteikumiem,
lai dotu t ām iesp ēju piedal īties savos zin ātnisk ās un tehnolo ģi-
skās izp ētes un att īstības pas ākumos.
b) Sadarb ības pas ākumi var b ūtšādi:
—sadarb ības t īklu un ilgtermi ņa institucion ālo savien ību
izveide starp zin ātnisk ās izp ētes centriem un zin ātnisk ās
izpētes un tehnolo ģiju instit ūtiem, k āarīkopēju intere šu
projektu kop īgaīsteno šana,
—Meksikas un Eiropas zin ātnisk ās izp ētes un komercdarb ības
centru, tostarp uz tehnolo ģijām balst ītu uz ņēmumu, ZITA
projektu īsteno šana,
—Meksikas zin ātnisk ās izp ētes instit ūtu piedal īšanās ZITA
projektos saska ņāar past āvošo pamatprogrammu, un abpu-
sēja Kopien āizveidoto zin ātnisk ās izp ētes instit ūtu piedal ī-
šanās Meksikas projektos ZITA l īdzīgās nozar ēs.Šāda pieda-
līšanās notiek saska ņāar noteikumiem un proced ūrām, ko
piem ēro katras Puses ZITA programm ās,
—vizītes un zin ātnieku, ZITA politikas veidot āju un tehnisko
speci ālistu apmai ņa, ietverot zin ātnisku apm ācību caur zin āt-
nisko izp ēti,
—zinātnisku semin āru, konferen ču, simpoziju un semin āru
kopīga organiz ēšana, k āarīekspertu piedal īšanāsšādos pas ā-
kumos,LV L 290/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.11.2005.
—iekārtu un materi ālu apmai ņa un to koplieto šana, tostarp
laboratoriju infrastrukt ūras un iek ārtu kop īga izmanto šana
un/vai to aizdo šana,
—inform ācijas apmai ņa par proced ūrām, normat īvajiem
aktiem un programm ām attiec ībāuz sadarb ību saska ņāar
šo nol īgumu, pieredzes apmai ņa un paraugprakses izp ēte
zinātnes un tehnolo ģijas politikas jom ā,
—jebkuri citi Koordin ācijas komitejas ieteikti darb ības veidi, k ā
tas noteikts 6. panta b) apak špunkt ā, kas ir uzskat āmi par
atbilst īgiem abu Pu šu politisk ām nost ādnēm un proced ūrām.
Kopīgus ZITA projektus īsteno, kad dal ībnieki ir izstr ādājuši
tehnolo ģiju p ārvald ības pl ānu, k ānorādītsšānolīguma pieli-
kum ā.
6. pants
Sadarb ības pas ākumu saska ņošana un veicin āšana
a) Šānolīguma izpratn ēsadarb ības pas ākumu saska ņošanai
un veicin āšanai Meksikas Savienoto Valstu v ārdāPuses iece ļel
Consejo Nacional de Ciencia y Tecnologia [Nacion ālo zin ātnes un
tehnolo ģijas padomi] un Kopienas v ārdā–Eiropas Komisijas
pārstāvjus, kuri r īkojas k āizpild ītāji.
b) Šānolīguma p ārvald ībai abu Pu šu izpild ītāji izveido divpu-
sēju ZITA sadarb ības koordin ācijas komiteju, turpm āk tekst ā–
“Koordin ācijas komiteja ”;šo komiteju veido vien āds skaits katras
Puses ofici ālo pārstāvju; t āizstrādāsavu reglamentu.
c) Koordin ācijas komitejas uzdevumi ir:
1) veicin ātu np ārraudz ītd ažādus sadarb ības pas ākumus, kas
minētišānolīguma 4. pant ā,kāarītos, kurus var ētuīstenot
saska ņā ar ZITA sadarb ību att īstības veicin āšanai, un
daudzus citus, kuri var ētu rasties n ākotn ē;
2) saska ņāar 5. panta b) apak špunkta pirmo ievilkumu identi-
ficēt potenci ālo ZITA sadarb ības sektoru vid ūtos priorit āros
savstarp ēju intere šu sektorus vai apak šsektorus, kuros tiek
mekl ēta sadarb ība;
3) saska ņāar 5. panta b) apak špunkta otro ievilkumu kop āar
abu Pu šu zin ātnieku kopien ām veicin āttādu projektu iden-tificēšanu, kuri var ētu dot savstarp ēju izdev īgumu, b ūtu
papildino ši un/vai priorit āri;
4) sniegt ieteikumus saska ņāar 5. panta b) apak špunkta piekto
ievilkumu;
5) dot padomus Pus ēm, k āveicin āt un uzlabot sadarb ību un t ās
rezult ātu izplat īšanu atbilst īgišajānolīgum ānorādītajiem
principiem;
6) p ārraudz ītu np ārskat ītšānolīguma efekt īvu darb ību un
īsteno šanu;
7) sniegt Pus ēm gada p ārskatu par šajānolīgum āparedz ētās
sadarb ības st āvokli, sasniegumiem un efektivit āti.Šopārskatu
iesniedz Apvienotajai komitejai, kas izveidota saska ņāar
1997. gada 8. decembra Asoci ācijas nol īgumu.
d) Koordin ācijas komiteja parasti san āk reizi gad ā,vēlams,
pirms san āk Apvienot ākomiteja, saska ņāar kop īgi pie ņemto
grafiku, un t āatskait ās Apvienotajai komitejai; san āksmes
pārmai ņus rīko Kopien āun Meksik ā.Ārkārtas san āksmes var
rīkot p ēc jebkuras Puses l ūguma.
e) Katra Puse sedz izdevumus, kas saist īti ar t āslīdzdal ību
Koordin ācijas komitejas san āksmēs. Izdevumus, kas tie ši saist īti
ar Koordin ācijas komitejas san āksmēm, iz ņemot ce ļa un uztu-
rēšanās izdevumus, sedz uz ņēmēja Puse.
7. pants
Finans ējums
a) Sadarb ības pas ākumi ir atkar īgi no atv ēlētāfinans ējuma
pieejam ības un no Pu šu piem ērojamiem normat īvajiem aktiem,
politiskaj ām nost ādnēm un programm ām. Izmaksas, kas rodas
sadarb ības pas ākumu dal ībniekiem, nav par pamatu naudas
līdzek ļupārnešanai no vienas Puses otrai.
b) Ja vienas Puses sadarb ības meh ānismi nodro šina finansi ālu
atbalstu otras Puses dal ībniekiem, tad šādas subs īdijas, finan-
siālus vai cit ādus ieguld ījumus pie šķir, neapliekot tos ar nodok-
ļiem un muitas nodok ļiem saska ņāar katras Puses teritorij ā
spēkāesošajiem normat īvajiem aktiem.LV 4.11.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 290/19
8. pants
Person āla iebrauk šana un iek ārtu ieve šana
Katra Puse veic visus vajadz īgos pas ākumus un nodro šina visas
nepiecie šamās iesp ējas, lai šānolīguma sadarb ības pas ākumos
oficiāli iesaist ītie dal ībnieki var ētu iebraukt t ās teritorij ā, uztur ē-
ties taj āun izbraukt no t ās. Puses veic visus nepiecie šamos
pasākumus, lai saska ņāar sa ņēmējvalst īspēkāesošajiem valsts
migr ācijas, nodok ļu, muitas, vesel ības un dro šības noteikumiem
nodro šinātu tādu materi ālu, datu un iek ārtu uzglab āšanu, ko
izmanto šajānolīgum āparedz ētiem pas ākumiem.
9. pants
Inform ācijas izplat īšana un izmanto šana
Meksik āizveidot ās zin ātnisk ās izp ētes iest ādes, kas iesaist ītas
Kopienas ZITA projektos, attiec ībāuz inform ācijas īpašuma
tiesībām, tās izplat īšanu un izmanto šanu, un attiec ībāuz inte-
lektu āloīpašumu, kas rodas no šīslīdzdal ības, iev ēro no īpašām
Kopienas ZITA programm ām izrieto šopētījumu rezult ātu izpla-
tīšanas noteikumus, k āarīš ā nolīguma pielikum āminētos
noteikumus. Kopien āizveidot ām zin ātnisk ās izp ētes iest ādēm,
kas iesaist ītas Meksikas ZITA projektos, attiec ībāuz inform ācijas
īpašuma ties ībām, t ās izplat īšanu un izmanto šanu un attiec ībā
uz intelektu āloīpašumu, kas rodas no šīslīdzdal ības, ir t ādas
pašas ties ības un t ādi pa ši pien ākumi k āMeksikas zin ātnisk ās
izpētes iest ādēm, un uz t ām attiecas šānolīguma pielikum ā
iekļautie noteikumi.
10. pants
Teritori ālāpiem ērošana
Šo nol īgumu piem ēro, no vienas puses, teritorij ās, kur ās
piem ēro Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgumu, saska ņāar min ē-
tajāLīgum āizklāstītajiem nosac ījumiem, un, no otras puses,
Meksikas teritorij ā.
11. pants
Stāšanāss pēkā, izbeig šana un domstarp ību iz šķiršana
a) Šis nol īgums st ājas sp ēkādienā, kad abas Puses ir viena
otrai rakstiski pazi ņojušas, ka ir pabeigtas attiec īgās iek šējāsproced ūras, kas ir nepiecie šamas, lai nol īgums var ētu st āties
spēkā.
b) Šo nol īgumu s ākotn ēji nosl ēdz uz pieciem gadiem, un to
var autom ātiski pagarin ātpēc piln īgas nov ērtēšanas veik šanas,
pamatojoties uz rezult ātiem, kas g ūti katra n ākamāpiecu gadu
laikposma priek špēdējāgadā.
c) Šo nol īgumu var groz ītpēcP ušulēmuma. Groz ījumi st ājas
spēkāsaska ņā ar tiem pa šiem nosac ījumiem, kas min ēti
a) punkt ā.
d) Šo nol īgumu Puses var izbeigt jebkur ābrīdī, par to
rakstiski inform ējot otru Pusi se šus m ēnešus iepriek š, izman-
tojot diplom ātiskos kan ālus. Šānolīguma termi ņa beig šanās
vaišānolīguma izbeig šana neietekm ēne ar šo nol īgumu saist ītu
vieno šanos sp ēkāesam ību vai darb ības laiku, ne īpašas ties ības
un saist ības, kas radu šās saska ņāaršānolīguma pielikumu.
e) Visus jaut ājumus vai str īdus saist ībāaršānolīguma inter-
pretāciju vai īsteno šanu risina, Pus ēm savstarp ēji vienojoties.
TO APLIECINOT , attiec īgi pilnvarotie ir parakst ījušišo nol īgumu.
Sagatavots Brisel ē, 2004. gada 3. febru ārīdivos ori ģināleksem-
plāros ang ļu, dāņu, fran ču, grie ķu, holandie šu, itāļu, portug āļu,
somu, sp āņu, vācu un zviedru valod ā, visi teksti ir vienl īdz
autentiski. Šo tekstu at šķirīgas interpret ācijas gad ījumāangļu
valodas versija vienm ērbūs noteico šā.
Meksikas Savienoto Valstu v ārdā Eiropas Kopienas v ārdāLV L 290/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.11.2005.

PIELIKUMS
INTELEKTU ĀLĀĪPAŠUMA TIES ĪBAS
Šis pielikums ir Nol īguma starp Eiropas Kopienu un Meksikas Savienotaj ām Valst īm par sadarb ību zin ātnes un tehnolo ģiju
jomāsastāvdaļa, turpm āk“nolīgums ”.
Tiesības uz intelektu āloīpašumu, kas rad īts vai nodots lieto šanāsaska ņāaršo nol īgumu, pie šķiršajāpielikum ānoteiktaj ā
kārtībā.
I. PIEM ĒROŠANA
Šo pielikumu piem ēro kop īgai zin ātniskajai izp ētei, ko veic saska ņāaršo nol īgumu, ja vien Puses nav vienoju šās
citādi.
II.ĪPAŠUMTIES ĪBAS, TIES ĪBU PIE ŠĶIRŠANA UN IZMANTO ŠANA
1.Šajāpielikum āizklāstīta ties ību pie šķiršana un Pu šu un to dal ībnieku intereses. Katra Puse un t ās dal ībnieki
nodro šina, ka otra Puse un t ās dal ībnieki var ieg ūt ties ības uz intelektu āloīpašumu, kas tai pie šķirts saska ņāar
šo pielikumu. Šis pielikums cit ādi neietekm ēvai neskar ties ību, intere šu un intelektu ālāīpašuma sadali starp Pusi
un tās valsts pieder īgajiem vai dal ībniekiem, kuru nosaka saska ņāar katras Puses sp ēkāesošajiem ties ību aktiem un
piem ērojamo praksi.
2. Puses ar īievērošādus nol īguma principus un paredz tos l īgumu noteikumos:
a) efekt īva intelektu ālāīpašuma aizsardz ība. Puses nodro šina, ka t ās un/vai to dal ībnieki savlaic īgi pazi ņo viena
otrai par jebkura intelektu ālāīpašuma rad īšanu saist ībāaršo nol īgumu vai t āīsteno šanas pas ākumiem un laikus
nodro šina aizsardz ībušādam intelektu ālam īpašumam;
b) efekt īva rezult ātu izmanto šana, ņemot v ērāPušu un to dal ībnieku ieguld ījumu un šānolīguma 9. panta
noteikumus;
c) nediskrimin ējoša attieksme pret otras Puses dal ībniekiem sal īdzinājumāar attieksmi pret saviem dal ībniekiem,
neskarot šānolīguma 9. pantu;
d) komercdarb ības nosl ēpuma aizsardz ība.
3. Puses vai dal ībnieki kop īgi izstr ādāTehnolo ģiju p ārvald ības pl ānu (TPP) saist ībāar kop īgas izp ētes laik āiegūtās
inform ācijas un rad ītāintelektu ālāīpašuma īpašumties ībām un izmanto šanu, tostarp public ēšanu. TPP apstiprina
atbild īgāfinans ēšanas iest āde vai citas attiec īgas instit ūcijas, kas iesaist ītas tehnolo ģiju finans ēšanā,ņemot v ērā
Koordin ācijas komitejas viedokli pirms attiec īgo konkr ēto sadarb ības l īgumu nosl ēgšanas zin ātnisk ās izp ētes un
attīstības jom ā. TPP izstr ādāsaska ņāar katras Puses sp ēkāesošajiem noteikumiem un normat īvajiem aktiem un
ņemot v ērākopīgās izp ētes m ērķus, Pu šu un dal ībnieku finansi ālo un cita veida ieguld ījumu, priek šrocības un
trūkumus, izsniedzot licences p ēc teritori ālāprincipa vai p ēc izmanto šanas jomas, pras ības attiec ībāuz datu, pre ču
un pakalpojumu nodo šanu, ja to eksports ir pak ļauts kontrolei, sp ēkāesošo ties ību aktu pras ības un citus faktorus,
kurus dal ībnieki uzskata par atbilst īgiem. Ties ības un pien ākumus attiec ībāuz intelektu āloīpašumu, ko p ētījumu
laikāradījuši viesp ētnieki, ar īnosaka kop īgajos tehnolo ģiju p ārvald ības pl ānos.
Attiec ībāuz intelektu āloīpašumu TPP cita starp ātiek atspogu ļoti jaut ājumi par īpašumties ībām, to aizsardz ību,
lietot āja ties ībām uz zin ātnisk ās izp ētes un att īstības m ērķiem, izmanto šanu un izplat īšanu, ietverot pas ākumus
kopīgām publik ācijām, viesp ētnieku ties ības un pien ākumus, un str īdu iz šķiršanas k ārtību. TPP var iek ļaut ar ī
vispārēju un specifisku inform āciju, licenc ēšanu un ieg ūtos rezult ātus.
4. Inform āciju vai intelektu āloīpašumu, kas rad īts kop īgas izp ētes laik āun kas nav iek ļauts TPP, sadala p ēcP u šu
vieno šanās saska ņāar TPP izkl āstītajiem principiem. Ja rodas domstarp ības, visi dal ībnieki, kas iesaist īti kop īgā
izpētē, kuras gait āiegūta inform ācija vai intelektu ālais īpašums, k ļūst par šādas inform ācijas vai intelektu ālā
īpašuma l īdzīpašniekiem. Visiem dal ībniekiem, uz kuriem attiecas šis noteikums, ir ties ības izmantot šādu infor-
māciju vai intelektu āloīpašumu person īgiem komerci āliem m ērķiem bez ģeogrāfiskiem ierobe žojumiem.
5. Katra Puse nodro šina to, ka otrai Pusei un t ās dal ībniekiem ir ties ības uz intelektu āloīpašumu, kas tiem pie šķirts
saska ņāaršiem principiem.LV L 290/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.11.2005.
6. Saglab ājot konkurences apst ākļus jom ās, ko ietekm ēšis nol īgums, katra Puse cen šas nodro šināt, lai saska ņāaršo
nolīgumu ieg ūtās ties ības un pan āktās vieno šanās tiktu īstenotas t ā, lai jo īpaši veicin ātu:
i) rad ītās, atkl ātās vai cit ādi pieejam ās inform ācijas izplat īšanu un izmanto šanu saska ņāaršo nol īgumu, un
ii) starptautisku standartu pie ņemšanu un īsteno šanu.
7.Šānolīguma izbeig šana vai termi ņa beig šanās neietekm ētiesības un pien ākumus saska ņāaršo pielikumu.
III. AUTORTIES ĪBU DARBI UN ZIN ĀTNISKIE RAKSTI
Rīkošanās ar autorties ībām, kas pieder Pus ēm vai to dal ībniekiem, notiek saska ņāar Bernes konvenciju (1971. gada
Parīzes Akts). Autorties ības aizsarg āizteiksmes veidus, bet ne idejas, proced ūras, darb ības metodes vai matem ātiskas
koncepcijas k ātādas. Ierobe žojumus vai iz ņēmumus var attiecin āt uz ekskluz īvām ties ībām tikai da žosīpašos
gadījumos, kas netrauc ērezult ātu norm ālu izmanto šanu vai p ārmērīgi neapdraud ties ību subjekta likum īgās intereses.
Neskarot II sada ļu, un ja TPP nav paredz ēta cit āda vieno šanās, Puses vai to dal ībnieki kop īgi public ēpētījumu
rezult ātus. Saska ņāar iepriek šminēto visp ārējo noteikumu, piem ēro turpm āk nor ādītās proced ūras.
1. Ja Puse vai šīs Puses valsts iest ādes public ēzinātniskus vai tehniskus žurnālus, rakstus, p ārskatus, gr āmatas, tostarp
video ierakstus un programmat ūru, kas rad īta kop īgas izp ētes rezult ātāsaska ņāaršo nol īgumu, otrai Pusei ir
tiesības uz pasaules m ēroga neekskluz īvu, neatsaucamu, bezmaksas licenci tulkot, reproduc ēt, adopt ēt, pārraid ītu n
publiski izplat ītšādus darbus.
2. Puses nodro šina, ka zin ātniska rakstura liter ārus darbus, kuri rad īti kop īgas izp ētes rezult ātāsaska ņāaršo
nolīgumu un kurus public ējuši neatkar īgi izdev ēji, izplata cik iesp ējams pla ši.
3. Visos autorties ību darbu eksempl āros, kas tiks publiski izplat īti un sagatavoti saska ņāaršo noteikumu, nor āda
darba autora(-u) v ārdu(-us), ja vien autors nav skaidri noteicis to nedar īt. Visos eksempl āros ir skaidri redzams Pu šu
kopējāatbalsta apliecin ājums.
IV. IZGUDROJUMI, ATKL ĀJUMI UN CITI SASNIEGUMI ZIN ĀTNES UN TEHNOLO ĢIJU JOM Ā
Izgudrojumi, atkl ājumi un citi sasniegumi zin ātnes un tehnolo ģiju jom ā, kuru pamat āir Pu šu sadarb ības pas ākumi,
pieder Pus ēm, ja vien t ās nav vienoju šās citādi.
V. NEIZPAU ŽAMĀINFORM ĀCIJA
A.Dokument āra neizpau žamāinform ācija
1. Katra Puse vai attiec īgi tās iest ādes vai dal ībnieki p ēc iesp ējasātri, v ēlams TPP, identific ēinform āciju, ko t ā
nevēlas izpaust saist ībāaršo nol īgumu, inter alia ,ņemot v ērāš ādus krit ērijus:
a) inform ācijas slepen ība t ādānozīmē,k at ānedz kopum ā, nedz k ādākonkr ētāsastāvdaļu salikum āvai
izkārtojum āparasti nav zin āma vai likum īgiem l īdzek ļiem nav viegli pieejama konkr ēto jomu speci ālistiem;
b) inform ācijas faktisk āvai iesp ējamākomerci ālāvērtība tās slepen ības d ēļ;
c) inform ācijas iepriek šēja aizsardz ība tādānozīmē, ka persona, kam ir attiec īgas likum īgas ties ības, konkr ētajos
apstākļos ir veikusi pamatotus pas ākumus, lai saglab ātu tās slepen ību.
Ja nav nor ādīts cit ādi, Puses un to dal ībnieki konkr ētos gad ījumos var vienoties par to, ka nedr īkst piln ībāvai
daļēji izpaust nodoto, apmai ņas ce ļāiegūto vai no jauna rad īto inform āciju, kas ieg ūta izp ētes gait ā, kura veikta
saska ņāaršo nol īgumu.LV 4.11.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 290/23
2. Katra Puse nodro šina, ka t āun t ās dal ībnieki skaidri identific ēinform āciju, ko nedr īkst izpaust, piem ēram,
izmantojot attiec īgu mar ķējumu vai ierobe žojošu paskaidrojumu. Tas attiecas ar īuz min ētās inform ācijas
jebkādu piln īgu vai da ļēju reproduc ēšanu.
Puse, kas saska ņāaršo nol īgumu sa ņem neizpau žamo inform āciju, iev ēro tāsīpašo statusu. Šie ierobe žojumi
autom ātiski beidzas, tikl īdzšīs inform ācijas īpašnieks to publiski atkl āj.
3. Neizpau žamo inform āciju, kas dar īta zin āma saist ībāaršo nol īgumu, sa ņēmēja Puse dr īkst izplat īt person ām,
kas ar to ir saist ītas vai ko t ānodarbina, un cit āms a ņēmējas Puses attiec īgām strukt ūrvien ībām vai a ģentūrām,
kuras pilnvarotas kop īgi veicam ās izp ētesīpašiem m ērķiem, ar noteikumu, ka uz jebk ādušādi izplat ītu neiz-
paužamo inform āciju attiecas vieno šanās par konfidencialit āti un to var viegli at šķirt, k ānorādīts iepriek š.
4. Ja Puse, kas sniedz neizpau žamo inform āciju, iepriek šrakstiski piekr īt, tad sa ņēmēja Puse var izplat ītšādu
neizpau žamo inform āciju daudz pla šāk, nek ātas at ļauts iepriek šminētajā3. punkt ā. Puses sadarbojas, izstr ādājot
proced ūras, kas nepiecie šamas, lai piepras ītu un ieg ūtu iepriek šēju rakstisku piekri šanu šādai pla šākai inform ā-
cijas izplat īšanai, un katra Puse sniedz šādu apstiprin ājumu t ādāapjom ā,kādu pie ļauj t ās iek špolitika un
normat īvie akti.
B.Nedokument āra neizpau žamāinform ācija
Pušu vai to dal ībnieku r īkošanās ar nedokument āru neizpau žamu vai cita veida konfidenci ālu inform āciju, kuru
sniedz semin āros un cit ās san āksmēs, ko r īko saska ņāaršo nol īgumu, vai ar inform āciju, kas saist īta ar person āla
nodarbin āšanu, iek ārtu izmanto šanu vai l īdzdal ību kop īgos projektos, atbilst principiem, kas šajānolīgum ānoteikti
attiec ībāuz dokument āru inform āciju, tom ēr ar noteikumu, ka šādas neizpau žamas vai citas konfidenci ālas vai
īpašas inform ācijas sa ņēmējs ir iepriek šinform ēts par šīs inform ācijas konfidenci ālo raksturu.
C.Kontrole
Katra Puse cen šas nodro šināt, lai neizpau žamāinform ācija, ko t āsaņem saska ņāaršo nol īgumu, tiktu aizsarg āta,
kānorādītsšajānolīgum ā. Ja viena no Pus ēm apzin ās, ka t ānesp ēs vai, p ēc visa sprie žot, iesp ējams, nesp ēs iev ērot
A un B sada ļāiekļautos neizplat īšanas noteikumus, t ānekav ējoties inform ēpar to otru Pusi. Tad Puses apsprie žas,
lai noteiktu vispiem ērotāko rīcības pl ānu.LV L 290/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.11.2005.