NOL ĪGUMS,  
ar ko atjauno Nol īgumu par sadarb ību zin ātnes un tehnolo ģijas jaut ājumos starp Eiropas Kopienu un 
Indijas Republikas vald ību 
EIROPAS KOPIENA, turpm āk “Kopiena”,  
no vienas puses, un  
INDIJAS REPUBLIKAS VALD ĪBA, turpm āk “Indija”,  
no otras puses,  
turpm āk “Puses”,  
ŅEMOT V ĒRĀ zin ātnes un tehnolo ģiju noz īmi to ekonomiskaj ā un soci ālaj ā att īstībā, 
ATZ ĪSTOT, ka Kopiena un Indija īsteno kop īgus, ar p ētniec ību un tehnolo ģiju saist ītus m ērķus vair ākās abas Puses 
interes ējoš ās jom ās un ka, Pus ēm veicinot turpm āku sadarb ību, var rasties abpus ējs izdev īgums,  
ATZ ĪM ĒJOT, ka ir notikusi akt īva sadarb ība un inform ācijas apmai ņa vair ākās zin ātnes un tehnolo ģijas jom ās saska ņā ar 
Sadarb ības nol īgumu starp Kopienu un Indiju par partner ību un att īstību, kas tika parakst īts 1993. gada 20. decembr ī, 
ŅEMOT V ĒRĀ 2006. gada oktobr ī Helsinkos notikuš ā ES un Indijas samita secin ājumus, kuros teikts, ka vad ītāji v ēlas 
2007. gad ā atjaunot ES un Indijas nol īgumu zin ātnes un tehnolo ģijas jom ā, 
TIECOTIES paplašin āt sadarb ību zin ātnisk ās un tehnolo ģisk ās p ētniec ības jom ā, lai pastiprin ātu sadarb ības pas ākumus 
kop ēju interešu jom ās un veicin ātu š ādas sadarb ības rezult ātu izmantošanu Pušu ekonomiskaj ās un soci ālaj ās interes ēs, 
IR VIENOJUŠ ĀS Š ĀDI. 
1. pants  
M ērķis 
Puses veicina un sekm ē ar p ētniec ību un att īstību saist ītos sadar ­
bības pas ākumus gan Kopienai, gan Indijai interes ējoš ās zin ātnes 
un tehnolo ģijas jom ās. 
2. pants  
Defin īcijas  
Šaj ā nol īgum ā: 
a) “sadarb ības pas ākums” ir jebkurš pas ākums, ko Puses veic vai 
atbalsta saska ņā ar šo nol īgumu, to skait ā kop īga p ētniec ība; 
b) “inform ācija” ir zin ātniskie vai tehniskie dati, p ētniec ības un 
att īstības rezult āti vai metodes, ko ieg ūst, veicot kop īgu pētniec ību saska ņā ar šo nol īgumu, k ā ar ī jebkuri citi dati, ko 
sadarb ības pas ākumu dal ībnieki, vajadz ības gad ījum ā ar ī 
pašas Puses, uzskata par nepieciešamiem;  
c) “intelektu ālais īpašums” atbilst defin īcijai, kas min ēta Stok ­
holm ā 1967. gada 14. j ūlijā parakst ītās Konvencijas par 
Pasaules Intelektu ālā īpašuma organiz ācijas izveidi 2. pant ā; 
d) “kop īga p ētniec ība” ir p ētniec ības, tehnolo ģijas att īstības vai 
demonstr ējumu projekts, kas īstenots ar vienas Puses vai abu 
Pušu finansi ālu atbalstu un ietver sadarb ību gan starp 
Kopienas, gan Indijas dal ībniekiem un ko Puses vai izpild ītāji 
rakstveid ā atzinuši par kop īgu p ētniec ību. Ja finans ējumu 
nodrošina tikai viena Puse, tad pietiek ar š īs Puses un 
projekta dal ībnieka sniegto atzinumu;LV 1.7.2009. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 171/19
e) “dal ībnieks” vai “p ētniec ības iest āde” ir jebkura persona, 
akad ēmiska iest āde, p ētniec ības instit ūts vai jebkura cita juri ­
diska vien ība vai uz ņēmums, vai firma, kas dibin āta Kopien ā 
vai Indij ā un ir iesaist īta sadarb ības pas ākumos, to skait ā 
pašas Puses.  
3. pants  
Principi  
Sadarb ība notiek, balstoties uz turpm āk min ētajiem principiem:  
a) partner ība, lai g ūtu l īdzsvarotu savstarp ēju izdev īgumu;  
b) abpus ēja piek ļuve katras Puses veiktajiem p ētniec ības un 
tehnolo ģijas att īstības pas ākumiem;  
c) savlaic īga apmai ņa ar inform āciju, kas var ētu ietekm ēt sadar ­
bības pas ākumus,  
d) pien ācīga intelektu ālā īpašuma ties ību aizsardz ība. 
4. pants  
Sadarb ības joma  
Sadarb ība saska ņā ar šo nol īgumu var aptvert jebkurus p ētnie ­
cības, tehnolo ģijas att īstības un demonstr ējumu pas ākumus, 
turpm āk “PTD”, kas iek ļauti pamatprogramm ā atbilst īgi Eiropas 
Kopienas dibin āšanas l īguma 164. pantam, un analo ģiskus PTD 
pas ākumus Indij ā attiec īgaj ās zin ātnes un tehnolo ģijas jom ās. 
Šis nol īgums neietekm ē Indijas l īdzdal ību citos Kopienas pas ā­
kumos.  
5. pants  
Sadarb ības veidi  
Sadarb ības pas ākumi var b ūt š āda veida:  
— Indijas p ētniec ības iest āžu l īdzdal ība PTD projektos, kas 
iek ļauti pamatprogramm ā, un l īdzv ērtīga Kopien ā dibin ātu 
pētniec ības iest āžu l īdzdal ība Indijas projektos l īdz īgās PTD 
jom ās. Šo l īdzdal ību reglament ē katras Puses sp ēkā esošie 
noteikumi un proced ūras, 
— kop īgi PTD projekti; kop īgos PTD projektus īsteno p ēc 
dal ībnieku izstr ādāta tehnolo ģijas p ārvald ības pl āna (par 
zin āšanu izplat īšanu un izmantošanu, k ā ar ī ties ībām piek ļūt 
zin āšan ām), k ā nor ādīts pielikum ā, 
— jau īstenotu PTD projektu apvienošana saska ņā ar proce ­
dūrām, ko piem ēro katras Puses PTD programm ās, — zin ātnieku un tehnisko ekspertu savstarp ējās tikšan ās un 
apmai ņa, 
— zin ātnisko semin āru, konferen ču, simpoziju un praktisko 
semin āru kop īga r īkošana un ekspertu l īdzdal ība šajos pas ā­
kumos,  
— saska ņoti pas ākumi, lai izplat ītu finans ējumu ieguvušo 
kop īgo PTD projektu rezult ātus/apmain ītos ar tajos g ūto 
pieredzi,  
— iek ārtu un materi ālu apmai ņa un kop īga izmantošana, 
tostarp modernu p ētniec ības iek ārtu kop īga izmantošana,  
— inform ācijas apmai ņa par praksi, ties ību aktiem, noteiku ­
miem un programm ām saist ībā ar šaj ā nol īgum ā paredz ēto 
sadarb ību, 
— jebkurš cits veids, ko iesaka Koordin ācijas komiteja un kas 
uzskat āms par atbilst īgu abu Pušu politikai un izmantotaj ām 
proced ūrām. 
6. pants  
Sadarb ības pas ākumu koordin ēšana un veicin āšana  
a) Saska ņā ar šo nol īgumu veiktos sadarb ības pas ākumus 
Indijas v ārd ā koordin ē un veicina Zin ātnes un tehnolo ģijas 
ministrija (Zin ātnes un tehnolo ģiju departaments) un 
Kopienas v ārd ā – Eiropas Kopienu Komisijas dienesti, kas 
darbojas k ā izpild ītāji. 
b) Izpild ītāji nodibina Zin ātniski tehnisk ās sadarb ības koordi ­
nācijas komiteju, turpm āk “Koordin ācijas komiteja”, kas vada 
šā nol īguma izpildi; š ī komiteja sast āv no abu Pušu pilnva ­
rotajiem p ārst āvjiem vien ādā skait ā, un tai ir divi l īdzpriekš ­
sēdētāji, kas p ārst āv abas Puses; t ā izstr ādā savu reglamentu.  
c) Koordin ācijas komitejas uzdevums ir:  
i) veicin āt un p ārraudz īt daž ādos sadarb ības pas ākumus, 
kas min ēti 4. pant ā, k ā ar ī sadarb ības pas ākumus, ko 
īstenotu, izmantojot citus Kopienas pas ākumus, kas nav 
iek ļauti pamatprogramm ā, bet kas var ētu ietekm ēt un 
paplašin āt šaj ā nol īgum ā paredz ēto sadarb ību; 
ii) veicin āt t ādu kop īgu PTD projektu att īstību, kurus 
Puses finans ē uz dal ītu izmaksu pamata un par kuriem 
priekšlikumi sa ņemti, atsaucoties uz apstiprin ātu 
kop īgu uzaicin ājumu iesniegt priekšlikumus, ko vienlai ­
cīgi izsludin ājuši izpild ītāji. Kop īgus projektus katra 
Puse izv ēlas saska ņā ar š īs Puses attiec īgo atlases proce ­
dūru, p ēc iesp ējas iesaistot abu Pušu ekspertus;LV L 171/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 1.7.2009.
iii) atbilst īgi 5. panta pirmajam un otrajam ievilkumam no 
potenci ālaj ām PTD sadarb ības nozar ēm izv ēlēties un 
ieteikt n ākamajam gadam t ās abas Puses interes ējoš ās 
priorit āšu nozares vai apakšnozares, kur ās b ūtu v ēlama 
sadarb ība; 
iv) saska ņā ar 5. panta trešo ievilkumu sniegt ierosin ā­
jumus abu Pušu dal ībniekiem par to projektu apvieno ­ 
šanu, kas ir abpus ēji izdev īgi un savstarp ēji papildina 
cits citu;  
v) sniegt ieteikumus saska ņā ar 5. panta ceturto l īdz 
astoto ievilkumu;  
vi) konsult ēt Puses, k ā pastiprin āt un uzlabot sadarb ību 
saska ņā ar šaj ā nol īgum ā noteiktajiem principiem;  
vii) p ārskat īt š ā nol īguma, tostarp taj ā ietverto pas ākumu, 
efektivit āti un īstenošanu;  
viii) reizi gad ā sagatavot Pus ēm zi ņojumu par šaj ā nol īgum ā 
paredz ētās sadarb ības apst ākļiem, sasniegumiem un 
efektivit āti. Šo zi ņojumu nodod Apvienotajai komisijai, 
kas izveidota saska ņā ar Sadarb ības nol īgumu starp 
Kopienu un Indiju par partner ību un att īstību. 
d) Koordin ācijas komiteja parasti r īko san āksmes reizi gad ā, 
vēlams – pirms san āksmes, kuru organiz ē Apvienot ā komi ­
sija, kas izveidota saska ņā ar Sadarb ības nol īgumu starp 
Kopienu un Indiju par partner ību un att īstību, un atbilst īgi 
norun ātam grafikam; san āksmes notiek p ārmai ņus Kopien ā 
un Indij ā. P ēc jebkuras Puses piepras ījuma var sar īkot 
ārk ārtas san āksmes.  
e) Koordin ācijas komiteja pie ņem l ēmumus vienpr ātīgi. Katr ā 
san āksm ē tiek gatavots protokols, iek ļaujot taj ā pie ņemtos 
lēmumus un galvenos apspriestos punktus. Šo protokolu 
apstiprina Koordin ācijas komitejas l īdzpriekšs ēdētāji. 
f) Koordin ācijas komitejas san āksm ēs katra Puse sedz savu 
dal ībnieku ce ļa un uztur ēšan ās izdevumus. Visas p ārējās 
izmaksas, kas saist ītas ar Koordin ācijas komitejas san āksmi, 
sedz r īkot āja Puse.  
7. pants  
Finans ējums  
a) Sadarb ības pas ākumi tiek veikti atkar ībā no attiec īgu l īdzek ļu 
pieejam ības un saska ņā ar normat īvajiem aktiem (tostarp par neaplikšanu ar nodok ļiem un muitas maks ājumiem), kas ir 
sp ēkā katras Puses teritorij ā, un saska ņā ar Pušu politiku un 
programm ām. 
b) Izmaksas, kas raduš ās izraudz ītajos sadarb ības pas ākumos, 
dal ībnieki sedz kop īgi, un finans ējums netiek nodots otrai 
Pusei.  
c) Sadarb ības pas ākumu konkr ētus administrat īvos un finanšu 
noteikumus s īkāk izkl āsta, nosakot izpildes rež īmu.  
d) Uz PTD projektiem, kuros piedal ās Indija un kuri tiek finan ­
sēti no Kopienas pas ākumiem, bet nav iek ļauti pamat ­
programm ā, neattiecas b) un c) punkta noteikumi.  
8. pants  
Person āla iece ļošana un iek ārtu ievešana  
Abas Puses, pamatojoties uz to teritorij ā sp ēkā esošajiem 
normat īvajiem aktiem, veic vajadz īgos pas ākumus un dara visu 
iesp ējamo, lai to teritorij ā atvieglotu t ādu personu iece ļošanu, 
uztur ēšanos un izce ļošanu, k ā ar ī tādu iek ārtu ievešanu, uzgla ­
bāšanu un izvešanu, kuras iesaist ītas vai kuras izmanto sadar ­
bības pas ākumos, ko Puses nor ādījušas saska ņā ar šo nol īgumu.  
9. pants  
Inform ācijas izplat īšana un izmantošana  
Tādas inform ācijas izplat īšana un izmantošana, k ā ar ī to inte ­
lektu ālā īpašuma ties ību p ārvalde, pieš ķiršana un izmantošana, 
kas rodas saska ņā ar šo nol īgumu veiktas kop īgas p ētniec ības 
rezult ātā, notiek saska ņā ar pielikuma pras ībām. Šis pielikums ir 
šā nol īguma sast āvda ļa. 
10. pants  
Teritori āla piem ērošana  
Šo nol īgumu piem ēro, no vienas puses, teritorij ās, kur ās 
piem ēro Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgumu, un saska ņā ar 
nosac ījumiem, kas paredz ēti min ētaj ā l īgum ā, un, no otras 
puses, Indijas teritorij ā. Tas neliedz veikt sadarb ības pas ākumus 
starptautiskajos ūde ņos, izplat ījum ā vai trešo valstu teritorij ā 
saska ņā ar starptautiskaj ām ties ībām. 
11. pants  
St āšan ās sp ēkā, izbeigšana un domstarp ību izš ķiršana  
a) Šis nol īgums st ājas sp ēkā dien ā, kad Puses viena otrai 
rakstiski pazi ņojušas, ka ir pabeigtas to attiec īgās iekš ējās 
proced ūras, kas vajadz īgas, lai nol īgums st ātos sp ēkā.LV 1.7.2009. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 171/21
b) Šo nol īgumu nosl ēdz uz pieciem gadiem, un to var atjaunot, 
Pus ēm savstarp ēji vienojoties, p ēc nov ērtējuma, ko veic 
iepriekš min ētā laikposma p ēdējā gad ā. 
c) Šo nol īgumu var groz īt, Pus ēm vienojoties. Groz ījumi st ājas 
sp ēkā dien ā, kad Puses viena otrai rakstiski pazi ņojušas, ka ir 
pabeigtas to attiec īgās iekš ējās proced ūras, kas vajadz īgas š ā 
nol īguma groz īšanai.  
d) Abas Puses var jebkur ā br īdī lauzt šo nol īgumu, par to 
rakstiski br īdinot sešus m ēnešus iepriekš. Nol īguma termi ņa 
izbeigšan ās vai t ā darb ības izbeigšana neskar no t ā izrietošo 
vienošanos sp ēkā esam ību vai ilgumu, k ā ar ī konkr ētas 
ties ības un pien ākumus, kas radušies saska ņā ar pielikumu.  e) Visus jaut ājumus vai domstarp ības, kas saist ītas ar š ā nol ī­
guma interpret ēšanu vai īstenošanu, risina, Pus ēm savstarp ēji 
vienojoties.  
12. pants  
Šis nol īgums ir sagatavots divos eksempl āros ang ļu, bulg āru, 
čehu, d āņu, fran ču, grie ķu, holandiešu, igau ņu, it āļu, latviešu, 
lietuviešu, maltiešu, po ļu, portug āļu, rum āņu, slov āku, slov ēņu, 
somu, sp āņu, ung āru, v ācu, zviedru un hindu valod ā, un visi šie 
teksti ir vienl īdz autentiski.  
To apliecinot, šo nol īgumu ir parakst ījušas attiec īgi pilnvarotas 
personas.  
Съставено  в Ню Делхи  на тридесети  ноември  две хиляди  и седма  година . 
Hecho en Nueva Delhi, el treinta de noviembre de dos mil siete.  
V Dillí dne t řicátého listopadu dva tisíce sedm.  
Udfærdiget i New Delhi den tredivte november to tusind og syv.  
Geschehen zu New Delhi am dreißigsten November zweitausendsieben.  
Kahe tuhande seitsmenda aasta novembrikuu kolmekümnendal päeval New Delhis.  
Έγινε  στo N έο Δελχί , στις τριάντα  Νοεμβρίου  δύο χιλιάδες  επτά . 
Done at New Delhi on the thirtieth day of November in the year two thousand and seven.  
Fait à New Delhi, le trente novembre deux mille sept.  
Fatto a Nuova Delhi, addì trenta novembre duemilasette.  
Ņūdeli, divt ūkstoš sept ītā gada tr īsdesmitaj ā novembr ī. 
Priimta du t ūkstan čiai septint ųjų met ų lapkri čio trisdešimt ą dien ą Naujajame Delyje.  
Kelt Újdelhiben, a kétezer-hetedik év november harmincadik napján.  
Mag ħmul fi New Delhi, fit-tletin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u sebg ħa. 
Gedaan te New Delhi, de dertigste november tweeduizend zeven.  
Sporz ądzono w Nowym Delhi, dnia trzydziestego listopada roku dwa tysi ące siódmego.  
Feito em Nova Delhi, em trinta de Novembro de dois mil e sete.  
Întocmit la New Delhi, la treizeci noiembrie dou ă mii șapte.  
V Dillí tridsiateho novembra dvetisícsedem.  
V New Delhiju, dne tridesetega novembra leta dva tiso č sedem.  
Tehty New Delhissä kolmantenakymmenentenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.  
Som skedde i New Delhi den trettionde november țjugohundrasju.
LV L 171/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 1.7.2009.
За Европейската  общност  
Por la Comunidad Europea  
Za Evropské spolecenství  
På vegne af Det Europæiske Fællesskab  
Für die Europäische Gemeinschaft  
Euroopa Ühenduse nimel  
Για την Ευρωπα ïκή Κοινότητα  
For the European Community  
Pour la Communauté européenne  
Per la Comunità europea  
Eiropas Kopienas v ārd ā 
Europos Bendrijos vardu  
Az Európai Közösség részér ől 
Gћall-Komunità Ewropea  
Voor de Europese Gemeenschap  
W imieniu Wspólnoty Europejskiej  
Pela Comunidade Europeia  
Pentru Comunitatea European ă 
Za Európske spolo čenstvo  
Za Evropsko skupnost  
Euroopan yhteisön puolesta  
För Europeiska gemenskapen
  
За правителството  на Република  Индия  
Por el Gobierno de la República de la India  
Za vládu Indické republiky  
På vegne af regeringen for Republikken Indien  
Für die Regierung der Republik Indien  
India Vabariigi valitsuse nimel  
Για την κυβέρνηση  της Δημοκρατίας  της Ινδίας  
For the Government of the Republic of India  
Pour le gouvernement de la République de l'Inde  
Per il governo della Republica dell'India  
Indijas Republikas vald ības v ārd ā 
Indijos Respublikos Vyriausyb ės vardu  
Az Indiai Köztársaság kormánya részér ől 
Għall-Gvern tar-Repubblika ta' l-Indja  
Voor de Regering van de Republiek India  
W imieniu Rz ądu Republiki Indii  
Pelo Governo da República Índia  
Pentru Guvernul Republicii India  
Za vládu Indickej republiky  
Za Vlado Republike Indije  
Intian tasavallan hallituksen puolesta  
För Republiken Indiens regering
LV 1.7.2009. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 171/23
PIELIKUMS  
INTELEKTU ĀLĀ ĪPAŠUMA TIES ĪBAS  
Ties ības uz intelektu ālo īpašumu, kas rad īts vai nodots lietošan ā saska ņā ar nol īgumu, pieš ķir t ā, k ā paredz ēts šaj ā 
pielikum ā. 
PIEM ĒROŠANA  
Šo pielikumu piem ēro kop īgai p ētniec ībai, ko veic saska ņā ar nol īgumu, ja vien Puses nav vienojuš ās cit ādi. 
I. Īpašuma ties ību tur ēšana, pieš ķiršana un izmantošana  
1. Šaj ā pielikum ā termina “intelektu ālais īpašums” defin īcija atbilst nol īguma 2. panta c) punkt ā min ētajai defin īcijai.  
2. Šaj ā pielikum ā apl ūkota īpašuma ties ību pieš ķiršana Pus ēm un to dal ībniekiem un sadale to starp ā. Katra Puse un 
tās dal ībnieki nodrošina, lai otra Puse un t ās dal ībnieki var ētu ieg ūt ties ības uz intelektu ālo īpašumu, kas tai 
pieš ķirts saska ņā ar šo pielikumu. Cit ādi pielikums nemaina vai neskar ties ību pieš ķiršanas vai sadales un auto ­
ratl īdz ību jaut ājumus starp k ādu Pusi un t ās valstspieder īgajiem vai dal ībniekiem, k ā ar ī inform ācijas izplat īšanas un 
izmantošanas noteikumus, ko izstr ādā atbilst īgi katras Puses ties ību aktiem un pie ņemtajai praksei.  
3. Puses turkl āt vad ās p ēc š ādiem principiem, kas b ūtu j āparedz ar ī līgumsaist ībās: 
a) intelektu ālā īpašuma efekt īva aizsardz ība. Puses nodrošina, lai t ās un/vai to dal ībnieki savlaic īgi cits citam 
pazi ņotu par jebk āda intelektu ālā īpašuma rašanos saist ībā ar nol īgumu vai izpildes rež īmu un laikus nodro ­ 
šin ātu š āda intelektu ālā īpašuma aizsardz ību; 
b) efekt īva rezult ātu izmantošana, ņemot v ērā Pušu un to dal ībnieku ieguld ījumu;  
c) nediskrimin ējoša attieksme pret otras Puses dal ībniekiem sal īdzin ājum ā ar attieksmi pret Puses pašas dal ībnie ­
kiem attiec ībā uz īpašumties ībām uz inform āciju, inform ācijas izmantošanu un izplat īšanu un intelektu ālā 
īpašuma ties ību tur ēšanu, pieš ķiršanu un izmantošanu;  
d) uz ņēm ējdarb ības nosl ēpumu aizsardz ība. 
4. Dal ībnieki kop īgi izstr ādā tehnolo ģiju p ārraudz ības pl ānu (TPP). TPP ir īpaša vienošan ās, kuru nosl ēdz kop īgas 
pētniec ības dal ībnieki un kur ā ir noteiktas to attiec īgās ties ības un pien ākumi, tostarp ar ī saist ībā ar īpašumties ībām 
uz kop īgas p ētniec ības gait ā radušos inform āciju un intelektu ālo īpašumu un to izmantošanu, to skait ā public ē­ 
šanu. Attiec ībā uz intelektu ālo īpašumu TPP cita starp ā parasti apl ūkotas īpašumties ības uz intelektu ālo īpašumu, 
īpašumties ību aizsardz ība, t ā lietošanas ties ības p ētniec ības un att īstības m ērķiem, t ā izmantošana un izplat īšana, 
tostarp noteikumi par kop īgām publik ācij ām, vieszin ātnieku ties ības un pien ākumi un domstarp ību izš ķiršanas 
kārtība. TPP nosaka ar ī to, k āda inform ācija ir visp ārēja un k āda specifiska, k ā ar ī jaut ājumus par licenc ēšanu un 
rezult ātiem. TPP izstr ādā saska ņā ar katras Puses sp ēkā esošajiem normat īvajiem aktiem, ņemot v ērā kop īgas 
pētniec ības m ērķus, Pušu un dal ībnieku attiec īgo finansi ālo vai cita veida ieguld ījumu, priekšroc ības un tr ūkumus, 
veicot licenc ēšanu atkar ībā no teritorijas vai izmantošanas jom ām, piem ērojamo ties ību aktu pras ības, vajadz ību 
pēc domstarp ību izš ķiršanas proced ūrām un citus faktorus, ko dal ībnieki uzskata par nepieciešamiem. Kop īgaj ā TPP 
apkopo ar ī ties ības un pien ākumus saist ībā ar intelektu ālo īpašumu, ko rad ījuši vieszin ātnieki (proti, p ētnieki, kas 
nav saist īti ar k ādu no Pus ēm vai k ādu dal ībnieku). TPP apstiprina t ās Puses atbild īgā finans ējuma a ģent ūra vai 
strukt ūra, kas ir iesaist īta p ētniec ības finans ēšan ā, pirms tiek nosl ēgti konkr ēti p ētniec ības un att īstības sadarb ības 
līgumi, ar ko tie saist īti. 
5. Inform āciju vai intelektu ālo īpašumu, kas radies kop īgas p ētniec ības gait ā un nav apl ūkots TPP, sadala saska ņā ar 
TPP noteiktajiem principiem. Past āvot nesaska ņām, ko nav iesp ējams atrisin āt ar pie ņemto domstarp ību izš ķiršanas 
proced ūru, š āda inform ācija vai intelektu ālais īpašums pieder kop īgi visiem dal ībniekiem, kas iesaist īti kop īgaj ā 
pētniec ībā, kuras rezult ātā ieg ūta attiec īgā inform ācija vai intelektu ālais īpašums. Visiem dal ībniekiem, uz kuriem 
attiecas šis noteikums, ir ties ības izmantot š ādu inform āciju vai intelektu ālo īpašumu saviem komerci ālajiem 
m ērķiem bez ģeogr āfiskiem ierobežojumiem.LV L 171/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 1.7.2009.
6. Katra Puse saska ņā ar piem ērojamiem ties ību aktiem nodrošina, lai otrai Pusei un t ās dal ībniekiem b ūtu ties ības uz 
intelektu ālo īpašumu, kas tiem pieš ķirts. 
7. Saglab ājot konkurenci jom ās, ko skar nol īgums, katra Puse cenšas nodrošin āt, lai ties ības, kuras ieg ūtas atbilst īgi 
nol īgumam, un saska ņā ar to izstr ādātie noteikumi tiktu izmantoti, lai jo īpaši veicin ātu: 
i) rad ītās, izpaust ās vai cit ādi pieejam ās inform ācijas izplat īšanu un izmantošanu saska ņā ar nol īgumu; un  
ii) starptautisku standartu pie ņemšanu un īstenošanu.  
8. Ja k āda Puse izbeidz nol īgumu vai ja beidzas t ā termi ņš, tas neietekm ē dal ībnieku ties ības vai pien ākumus attiec ībā 
uz intelektu ālo īpašumu jau apstiprin ātos ies āktos projektos atbilst īgi šim pielikumam.  
II. Autorties ības un zin ātniskas publik ācijas  
Autorties ības, kas pieder Pus ēm vai to dal ībniekiem, tiek izmantotas saska ņā ar Bernes konvenciju (1971. gada Par īzes 
akts) un L īgumu par intelektu ālā īpašuma ties ībām, kas saist ītas ar tirdzniec ību. Neskarot III ieda ļas noteikumus un ja 
TPP nav paredz ēts kas cits, p ētniec ības rezult ātus Puses vai dal ībnieki public ē kop ā. Attiec ībā uz iepriekš min ēto 
visp ārējo noteikumu tiek piem ērota turpm āk izkl āstītā proced ūra: 
1. Ja Puse vai t ās valsts iest ādes public ē zin ātniskus un tehniskus žurn ālus, rakstus, p ārskatus, gr āmatas, to skait ā 
publisko video ierakstus un programmat ūru, kas rad īta kop īgā p ētniec ībā saska ņā ar nol īgumu, otrai Pusei ir 
ties ības uz vispasaules, neekskluz īvu, neatsaucamu bezmaksas licenci tulkot, reproduc ēt, adapt ēt, p ārraid īt un 
publiski izplat īt š ādus darbus.  
2. Puses cenšas iesp ējami plaš āk izplat īt zin ātniskas publik ācijas, kas rad ītas kop īgā p ētniec ībā saska ņā ar nol īgumu un 
ko public ējuši neatkar īgi izdev ēji. 
3. Visos autorties ību darbu eksempl āros, ko paredz ēts izplat īt publiski un kas sagatavoti saska ņā ar šo noteikumu, 
nor āda autora(-u) v ārdu un uzv ārdu, ja vien autors nav skaidri noteicis to nedar īt. Uz eksempl āriem ir ar ī skaidri 
redzams Pušu kop ējā atbalsta apliecin ājums.  
III. Nepieejama inform ācija 
A. Dokument āra nepieejama inform ācija 
1. Abas Puses, to a ģent ūras vai dal ībnieki attiec īgā gad ījum ā p ēc iesp ējas ātrāk, v ēlams TPP, nosaka inform āciju, 
kurai p ēc to ieskatiem vajadz ētu b ūt nepieejamai saska ņā ar nol īgumu,  inter alia  ņemot v ērā š ādus krit ērijus:  
a) inform ācijas slepen ība t ādā noz īm ē, ka t ā kopum ā vai k ādā noteikt ā t ās da ļu salikum ā vai izk ārtojum ā 
parasti nav zin āma un likum īgā veid ā nav viegli pieejama lietprat ējiem šaj ā jom ā; 
b) inform ācijas faktisk ā vai iesp ējam ā komerci ālā v ērtība t ās slepen ības d ēļ; 
c) iepriekš veikta inform ācijas aizsardz ība t ādā izpratn ē, ka persona, kas to likum īgi kontrol ē, ir veikusi 
pien ācīgus pas ākumus, lai attiec īgos apst ākļos nodrošin ātu t ās slepen ību. Ja nav nor ādīts cit ādi, Puses un 
to dal ībnieki var atseviš ķos gad ījumos vienoties par to, ka kop īgaj ā p ētniec ībā, ko veic saska ņā ar nol īgumu, 
nedr īkst ne piln ībā, ne da ļēji izpaust nodoto, apmai ņas ce ļā ieg ūto vai no jauna rad īto inform āciju.  
2. Katra Puse nodrošina, ka t ā un t ās dal ībnieki skaidri nor āda nepieejamu inform āciju, piem ēram, izmantojot 
attiec īgus mar ķējumus vai apz īm ējumus, kas nor āda uz ierobežojumiem. Tas attiecas ar ī uz min ētās inform ācijas 
piln īgu vai da ļēju reproduc ēšanu. Puse, kas sa ņem nepieejamu inform āciju saska ņā ar nol īgumu, iev ēro t ās īpašo 
statusu. Šie ierobežojumi vairs nav j āiev ēro, tikl īdz īpašnieks publiski atkl āj šo inform āciju.LV 1.7.2009. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 171/25
3. Nepieejamu inform āciju, kas dar īta zin āma saska ņā ar nol īgumu, sa ņēm ēja Puse dr īkst izplat īt tai pieder īgām vai 
tās nodarbin ātām person ām un cit ām sa ņēm ējas Puses strukt ūrvien ībām vai a ģent ūrām, kuras īpašam nol ūkam 
pilnvarotas saist ībā ar veicamo kop īgo p ētniec ību, ja š āda nepieejama inform ācija tiek izplat īta saska ņā ar 
rakstisku vienošanos par slepen ību un to var viegli atpaz īt, k ā nor ādīts iepriekš.  
4. Ja iepriekš ir sa ņemta rakstiska at ļauja no inform ācijas sniedz ējas Puses, tad sa ņēm ēja Puse nepieejamu infor ­
m āciju saska ņā ar nol īgumu dr īkst izplat īt plaš āk, nek ā cit ādi at ļauts 3. punkt ā. Puses sadarbojas, lai izstr ādātu 
proced ūras, atbilst īgi kur ām pieprasa un sniedz iepriekš ēju rakstisku at ļauju š ādai inform ācijas plaš ākai izpla ­
tīšanai, un katra Puse pieš ķir š ādu at ļauju, cikt āl to pie ļauj t ās iekšpolitika un normat īvie akti.  
B. Nedokument āra nepieejama inform ācija 
Ar nedokument āru nepieejamu vai cit ādā zi ņā konfidenci ālu inform āciju, kas sniegta semin āros un cit ās 
san āksm ēs, kuras r īkotas saska ņā ar nol īgumu, vai inform āciju, kas ieg ūta, nodarbinot person ālu, izmantojot 
iek ārtas vai kop īgu projektu gait ā, Puses vai to dal ībnieki r īkojas atbilst īgi principiem, kuri nol īgum ā noteikti 
dokument ārai inform ācijai; tom ēr š ādas nepieejamas vai cit ādā zi ņā konfidenci ālas vai iekš ējas inform ācijas sa ņē ­
m ējs iepriekš rakstiski tiek br īdin āts par sniegt ās inform ācijas konfidencialit āti. 
C. Kontrole  
Katra Puse cenšas nodrošin āt, lai nepieejama inform ācija, kas sa ņemta saska ņā ar nol īgumu, tiktu kontrol ēta 
atbilst īgi t ā noteikumiem. Ja viena no Pus ēm apzin ās, ka t ā nesp ēs vai ka tai ir pamats dom āt, ka var nesp ēt 
nodrošin āt A un B ieda ļā ietvertos inform ācijas neizplat īšanas noteikumus, t ā nekav ējoties par to pazi ņo otrai 
Pusei. Tad Puses apspriežas, lai noteiktu, k ā rīkoties t ālāk.LV L 171/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 1.7.2009.