Oficiālais Vēstnesis L 378 , 31/12/1982 Lpp. 0025 - 0031

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 4 Sējums 1 Lpp. 0066

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 4 Sējums 1 Lpp. 0066

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 04 Sējums 2 Lpp. 0045

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 04 Sējums 2 Lpp. 0045



Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencija Šīs konvencijas LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, ATZĪSTOT, ka laši, kuru izcelsme ir dažādu valstu upēs, noteiktās Ziemeļatlantijas daļās savstarpēji sajaucas, ŅEMOT VĒRĀ starptautisko tiesību aktus, Apvienoto Nāciju Organizācijas Trešās jūras tiesību konferences konvencijas projekta noteikumus par andromo zivju krājumiem un citas izstrādnes starptautiskajos forumos, kas attiecas uz andromo zivju krājumiem, VĒLOTIES veicināt tādas zinātniskās informācijas iegūšanu, analīzi un izplatīšanu, kas attiecas uz Ziemeļatlantijas lašu krājumiem, VĒLOTIES veicināt Ziemeļatlantijas lašu krājumu saglabāšanu, atjaunošanu, pavairošanu un racionālu pārvaldību, starptautiski sadarbojoties, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants 1. Šī konvencija attiecas uz lašu krājumiem, kuru migrēšanas diapazons pārsniedz Ziemeļatlantijas piekrastes valstu zvejas jurisdikcijai pakļauto zonu robežas uz ziemeļiem no 36o Z paralēles. 2. Šīs konvencijas noteikumi nekādi neietekmē nevienas līgumslēdzējas puses tiesības, prasības vai viedokli attiecībā uz zvejas jurisdikcijas robežām vai piekritības apjomu, kā arī tie neietekmē nevienas līgumslēdzējas puses viedokli vai nostāju attiecībā uz jūras tiesībām. 2. pants 1. Ir aizliegts zvejot lašus ārpus piekrastes valstu zvejas jurisdikcijai pakļautajām zonām. 2. Piekrastes valstu zvejas jurisdikcijai pakļautajās zonās lašus ir aizliegts zvejot tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām, no kurām mēra teritoriālo ūdeņu platumu, izņemot šādas zonas: a) Rietumgrenlandes komisijas piekritības zonā — līdz 40 jūras jūdzēm no bāzes līnijām; b) Ziemeļaustrumu Atlantijas komisijas piekritības zonā — Farēru salu zvejas jurisdikcijai pakļautajā zonā. 3. Līgumslēdzējas puses vērš to valstu uzmanību, kas nav līgumslēdzējas puses, uz jebkuru jautājumu par šādas valsts kuģu darbību, kura nelabvēlīgi ietekmē tādu lašu krājumu saglabāšanu, atjaunošanu, pavairošanu vai racionālu pārvaldību, uz ko attiecas šī konvencija, vai konvencijas īstenošanu. 3. pants 1. Ar šo nodibina starptautisku organizāciju Ziemeļatlantijas Lašu saudzēšanas organizācija, še turpmāk "organizācija". 2. Organizācijas mērķis ir ar konsultāciju un sadarbības palīdzību, ņemot vērā labākos tai pieejamos zinātnes datus, veicināt tādu lašu krājumu saglabāšanu, atjaunošanu, pavairošanu un racionālu pārvaldību, uz kuriem attiecas šī konvencija. 3. Organizāciju veido: a) padome; b) trīs reģionālās komisijas: - Ziemeļamerikas komisija, - Rietumgrenlandes komisija, - Ziemeļaustrumu Atlantijas komisija; c) sekretārs. 4. Komisijas pārzina šādas zonas: a) Ziemeļamerikas komisija: jūras ūdeņi piekrastes valstu zvejas juridikcijai pakļautajās zonās Ziemeļamerikas austrumu krasta robežās; b) Rietumgrenlandes komisija: jūras ūdeņi zvejas jurisdikcijas zonā Rietumgrenlandes krasta uz rietumiem no līnijas, ko velk pa 44o R meridiānu uz dienvidiem līdz 59o Z paralēlei, robežās no turienes uz austrumiem līdz 42o R meridiānam un no turienes uz dienvidiem; c) Ziemeļaustrumu Atlantijas komisija: jūras ūdeņi austrumos no b) apakšpunktā minētās līnijas. 5. Organizācija ir juridiska persona, un līgumslēdzēju pušu teritorijās un savās attiecībās ar citām starptautiskām organizācijām tai ir tāda rīcībspēja, kāda nepieciešama savu pienākumu pildīšanai un mērķu sasniegšanai. Organizācijai, tās ierēdņiem, personālam un līgumslēdzēju pušu pārstāvjiem kādas valsts teritorijā ir tāda imunitāte un privilēģijas, kā to nosaka nolīgums starp organizāciju un attiecīgo valsti. 6. Organizācijas oficiālās valodas ir angļu un franču valoda. 7. Organizācijas birojs atrodas Edinburgā vai kādā citā vietā, kā to nolemj padome. 4. pants 1. Padomei ir šādas funkcijas: a) nodrošināt forumu izpētei, analīzei un apmaiņai ar informāciju pušu starpā par jautājumiem attiecībā uz lašu krājumiem, uz kuriem attiecas šī konvencija, un par konvencijas mērķa sasniegšanu; b) nodrošināt apspriežu un sadarbības forumu jautājumos attiecībā uz Ziemeļatlantijas lašu krājumiem ārpus Komisijas zonām; c) atvieglot komisiju darbību koordinēšanu un koordinēt pušu iniciatīvas saskaņā ar 2. panta 3. punktu; d) izveidot sadarbības noteikumus ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi un citām attiecīgām zvejniecības un zinātniskajām organizācijām; e) sniegt ieteikumus attiecīgajām pusēm, Starptautiskajai Jūras pētniecības padomei vai citām attiecīgām zvejniecības un zinātniskajām organizācijām attiecībā uz zinātniskajiem pētījumiem; f) pārraudzīt un koordinēt organizācijas administratīvo, finansiālo darbību un citas iekšējās lietas, tostarp attiecības starp tās struktūrvienībām; g) koordinēt organizācijas ārējos sakarus; h) veikt citas tādas funkcijas, kas tai uzticētas ar šo konvenciju. 2. Padome ir pilnvarota sniegt līgumslēdzējām pusēm un komisijām ieteikumus jautājumos attiecībā uz lašu krājumiem, uz kuriem attiecas šī konvencija, tostarp normatīvo aktu piemērošanu, ar nosacījumu, ka nesniedz ieteikumus attiecībā uz lašu nozvejas pārvaldību kādas līgumslēdzējas puses zvejas jurisdikcijai pakļautā zonā. 3. Neatkarīgi no 2. punkta, padome pēc īpaša kādas komisijas pieprasījuma ir pilnvarota sniegt šai komisijai ieteikumus par reglamentējošiem pasākumiem, ko komisija ierosina saskaņā ar šo konvenciju. 5. pants 1. Katra līgumslēdzēja puse ir padomes locekle un var iecelt padomē ne vairāk par trim pārstāvjiem, ko sanāksmēs var pavadīt eksperti un padomdevēji. 2. Padome ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku, kuru amata pilnvaru laiks ir divi gadi. Viņus var ievēlēt atkārtoti, ar nosacījumu, lai pilnvaru laiks katrā amatā nepārsniegtu četrus gadus pēc kārtas. Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks nav vienas un tās pašas līgumslēdzējas puses pārstāvji. 3. Padomes priekšsēdētājs ir organizācijas galvenais pārstāvis. 4. Priekšsēdētājs sasauc kārtējās ikgadējās padomes un komisiju sanāksmes, kuru norises vietu un laiku noteikusi padome. 5. Priekšsēdētājs pēc kādas līgumslēdzējas puses pieprasījuma ar citas līgumslēdzējas puses piekrišanu sasauc padomes sanāksmes, kas nav ikgadējās sanāksmes, un to norises vietu un laiku nosaka priekšsēdētājs. 6. Padome sniedz līgumslēdzējām pusēm organizācijas darbības gada pārskatu. 6. pants 1. Padome pieņem savu reglamentu. 2. Lēmumu pieņemšanā katram padomes loceklim ir viena balss. 3. Ja nav noteikts citādi, padomes lēmumus pieņem ar balsu vairākumu trīs ceturtdaļas dalībnieku, kas piedalās un balso par vai pret. Balso tikai tad, ja klāt ir vismaz divas trešdaļas dalībnieku. 7. pants 1. Ziemeļamerikas komisijai attiecībā uz tās zonu ir šādas funkcijas: a) nodrošināt apspriežu un sadarbības forumu starp dalībniekiem: i) jautājumos attiecībā uz tādu lašu nozvejas samazināšanu kāda dalībnieka zvejas jurisdikcijai pakļautā zonā, kuru izcelsme ir citas līgumslēdzējas puses upēs; ii) gadījumos, kad kāda dalībnieka veiktās vai ierosinātās darbības ietekmē lašus, kuru izcelsme ir cita dalībnieka upēs, piemēram, sakarā ar bioloģisko mijiedarbību; b) ierosināt reglamentējošus pasākumus lašu zvejai tāda dalībnieka jurisdikcijā, kurā nozvejo tādus lašu daudzumus, kas ir nozīmīgi otram dalībniekam, kura upēs ir šo lašu izcelsme, lai samazinātu šādu ieguvi; c) ierosināt reglamentējošus pasākumus lašu zvejai tāda dalībnieka jurisdikcijā, kurā nozvejo tādus lašu daudzumus, kas ir nozīmīgi citai līgumslēdzējai pusei, kuras upēs ir šo lašu izcelsme; d) sniegt padomei ieteikumus attiecībā uz zinātniskajiem pētījumiem. 2. Katrs dalībnieks attiecībā uz saviem kuģiem un tā jurisdikcijai pakļauto zonu veic vajadzīgos pasākumus, lai samazinātu tādu lašu piezveju, kuru izcelsme ir pārējo dalībnieku upēs. 3. Lašu zvejas veidus Ziemeļamerikas komisijas piekritības zonā nemaina tā, lai sāktos zveja vai pieaugtu nozveja tādiem lašiem, kuru izcelsme ir citas līgumslēdzējas puses upēs, izņemot gadījumus, kad tam piekrīt pēdējā še minētā puse. 8. pants Rietumgrenlandes komisijai un Ziemeļaustrumu Atlantijas komisijai attiecībā uz to zonām ir šādas funkcijas: a) nodrošināt apspriežu un sadarbības forumu starp dalībniekiem par to lašu krājumu saglabāšanu, atjaunošanu, pavairošanu un racionālu pārvaldību, uz kuriem attiecas šī konvencija; b) ierosināt reglamentējošus pasākumus tādu lašu zvejai kāda dalībnieka zvejas jurisdikcijai pakļautā zonā, kuru izcelsme ir citas līgumslēdzējas puses upēs; c) sniegt padomei ieteikumus attiecībā uz zinātniskajiem pētījumiem. 9. pants Pildot 7. un 8. pantā noteiktās funkcijas, komisija ņem vērā: a) labāko pieejamo informāciju, tostarp Starptautiskās Jūras pētniecības padomes un citu attiecīgo zinātnisko organizāciju konsultācijas; b) veiktos pasākumus un citus faktorus gan komisijas pārziņā esošā zonā, gan ārpus tās, kas ietekmē attiecīgos lašu krājumus; c) izcelsmes valstu centienus ieviest un īstenot pasākumus, lai saglabātu, atjaunotu, pavairotu un racionāli pārvaldītu lašu krājumus to upēs un zvejas jurisdikcijai pakļautajās zonās, tostarp pasākumus, kas minēti 15. panta 5. punkta b) apakšpunktā; d) to, kādā mērā lašu krājumi barojas attiecīgo līgumslēdzēju pušu zvejas jurisdikcijai pakļautajās zonās; e) salīdzinošo iedarbību, kāda ir lašu zvejai dažādos to migrācijas ceļu posmos; f) to, kādu ieguldījumu līgumslēdzējas puses, kas nav lašu izcelsmes valstis, ierobežojot savu nozveju vai ar citādiem pasākumiem, sniedz to lašu krājumu saglabāšanai, kuri migrē to zvejas jurisdikcijai pakļautajās zonās; g) tādu kopienu intereses, kas ir jo īpaši atkarīgas no lašu zvejas. 10. pants 1. Līgumslēdzējas puses ir šādu komisiju locekles: a) Ziemeļamerikas komisija: Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis; b) Rietumgrenlandes komisija: Kanāda, Eiropas Ekonomikas kopiena un Amerikas Savienotās Valstis; c) Ziemeļaustrumu Atlantijas komisija: Dānija attiecībā uz Farēru salām, Eiropas Ekonomikas kopiena, Islande, Norvēģija un Zviedrija. 2. Padome savā pirmajā sanāksmē pārskata dalību Rietumgrenlandes komisijā un var to grozīt ar vienprātīgu lēmumu. 3. Līgumslēdzēja puse, kas nav minēta 1. punkta b) apakšpunktā, var pēc tās pieprasījuma un pēc padomes vienprātīga lēmuma kļūt par Rietumgrenlandes komisijas locekli vai Ziemeļaustrumu Atlantijas komisijas locekli, ja tā ir izcelsmes valsts ievērojamiem lašu daudzumiem, kas sastopami attiecīgās komisijas pārziņā esošajā zonā, vai šī zona atrodas tās zvejas jurisdikcijā. 4. Līgumslēdzējas puses var piedalīties kā novērotājas tādas komisijas apspriedēs, kuras locekles tās nav. 5. Katra līgumslēdzēja puse var iecelt komisijā ne vairāk par trim pārstāvjiem, ko sanāksmēs var pavadīt eksperti un padomdevēji. 6. Katra komisija ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku, kuru amata pilnvaru laiks ir divi gadi. Viņus var ievēlēt atkārtoti, ar nosacījumu, lai pilnvaru laiks katrā amatā nepārsniedz četrus gadus pēc kārtas. Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks nav viena un tā paša dalībnieka pārstāvji. 7. Priekšsēdētājs pēc komisijas dalībnieces pieprasījuma, piekrītot citai dalībniecei, sasauc komisijas sanāksmes, kas nav ikgadējās sanāksmes, tādā laikā un vietā, kā noteicis priekšsēdētājs. 8. Katra komisija savlaicīgi sniedz padomei ziņojumu par savu darbību. 11. pants 1. Katra komisija pieņem savu reglamentu. 2. Lēmumu pieņemšanā katram komisijas loceklim ir viena balss. Bez tam attiecībā uz Ziemeļamerikas komisiju Eiropas Ekonomikas kopienai ir tiesības iesniegt un balsot par priekšlikumiem attiecībā uz reglamentējošiem pasākumiem, kas ietekmē lašu krājumus, kuru izcelsme ir 18. pantā minētajās teritorijās. Attiecībā uz Ziemeļaustrumu Atlantijas komisiju gan Kanādai, gan Amerikas Savienotajām Valstīm ir tiesības iesniegt un balsot par priekšlikumiem attiecībā uz reglamentējošiem pasākumiem, kas ietekmē lašu krājumus, kuru izcelsme attiecīgi ir Kanādas vai Amerikas Savienoto Valstu upēs un kuri sastopami austrumos no Grenlandes. 3. Komisijas lēmumus pieņem ar klātesošo vienprātīgu lēmumu, kuri balso par vai pret. Balso tikai tad, ja ir vismaz divas trešdaļas to balsstiesīgo, kam ir tiesības balsot attiecīgajā jautājumā. 12. pants 1. Padome ieceļ sekretāru, kas ir organizācijas galvenais pārvaldes ierēdnis. 2. Sekretāra funkcijas ir šādas: a) sniegt organizācijai administratīvos pakalpojumus; b) apkopot un izplatīt statistikas datus un ziņojumus par lašu krājumiem, uz kuriem attiecas šī konvencija; c) veikt tādus uzdevumus, kas izriet no citiem šīs konvencijas punktiem, vai saskaņā ar padomes lēmumu. 3. Padome nosaka sekretāra un personāla nodarbināšanas kārtību. 4. Sekretārs ieceļ personālu saskaņā ar personāla komplektēšanas prasībām, ko apstiprinājusi padome. Padomes vispārējā uzraudzībā personāls ir pakļauts sekretāram. 13. pants 1. Sekretārs bez nepamatotas kavēšanās paziņo komisijas locekļiem par visiem komisijas ierosinātajiem reglamentējošajiem pasākumiem. 2. Saskaņā ar 3. punkta noteikumiem tāds reglamentējošs pasākums, ko komisija ierosinājusi atbilstoši 7. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktam vai 8. panta b) apakšpunktam, kļūst saistošs tās dalībniekiem 60 dienas pēc datuma, kas norādīts sekretāra paziņojumos, vai vēlāk, ja šādu datumu noteikusi komisija. 3. Jebkurš dalībnieks, uz kura zvejas jurisdikcijai pakļauto zonu attiektos reglamentējošais pasākums, var iesniegt iebildumu 60 dienu laikā pēc datuma, kas noteikts sekretāra paziņojumā. Šajā gadījumā reglamentējošais pasākums nekļūst saistošs nevienam dalībniekam. Dalībnieks, kurš ir iesniedzis iebildumu, var to jebkurā laikā atsaukt. Pēc 30 dienām pēc iebildumu atsaukšanas reglamentējošais pasākums kļūst saistošs saskaņā ar 2. punkta noteikumiem. 4. Kad pagājis viens gads kopš dienas, kurā reglamentējošs pasākums kļuvis saistošs, jebkurš dalībnieks, kā zvejas jurisdikcijai pakļautajā zonā ir spēkā reglamentējošais pasākums, var to denonsēt, rakstiski paziņojot to sekretāram. Sekretārs par šādu denonsēšanu tūlīt informē pārējos dalībniekus. Reglamentējošais pasākums nav saistošs visiem dalībniekiem 60 dienas pēc datuma, kurā sekretārs saņēmis denonsēšanas paziņojumu, vai vēlāk, ja šādu datumu norādījis dalībnieks. 5. Komisija var ierosināt steidzamo reglamentējošo pasākumu, kas stājas spēkā agrāk, nekā 2. punktā noteiktajā 60 dienu termiņā. Dalībnieki velta visas pūles, lai īstenotu pasākumu, ja vien dalībnieks nav iesniedzis iebildumu 30 dienu laikā pēc tam, kad komisija ierosinājusi pasākumu. 14. pants 1. Katra līgumslēdzēja puse rūpējas par to, lai tiktu veikti tādi pasākumi, tostarp attiecīgo sankciju piemērošana par pārkāpumiem, kas ir vajadzīgi, lai stātos spēkā šīs konvencijas noteikumi un lai īstenotu reglamentējošos pasākumus, kuri līgumslēdzējai pusei kļūst saistoši saskaņā ar 13. pantu. 2. Katra līgumslēdzēja puse nosūta padomei gada pārskatu par pasākumiem, ko tā veikusi, ievērojot 1. punktu. Šādu pārskatu nosūta sekretāram ne vēlāk kā 60 dienas pirms padomes ikgadējās sanāksmes. 15. pants 1. Katra līgumslēdzēja puse sniedz padomei pieejamos statistikas datus par tiem lašu krājumiem, uz ko attiecas šī konvencija, kuri iegūti tās upēs un zvejas jurisdikcijai pakļautajā zonā ar tādiem intervāliem, kā noteikusi padome. 2. Katra līgumslēdzēja puse apkopo un sniedz padomei pārējos statistikas datus par lašu krājumiem, uz ko attiecas šī konvencija, kuri iegūti tās upēs un zvejas jurisdikcijai pakļautajā zonā, kā to pieprasa padome. Komisija vienprātīgi lemj par to, kādā apjomā un veidā, kā arī ar kādu laika intervālu šie statistikas dati jāsniedz. 3. Katra līgumslēdzēja puse sniedz padomei jebkādu citu pieejamo zinātnisko un statistisko informāciju, ko tā pieprasa šīs konvencijas mērķiem. 4. Katra līgumslēdzēja puse pēc padomes pieprasījuma nodod padomei spēkā esošo tiesību aktu un programmu norakstus vai, attiecīgā gadījumā, to kopsavilkumus, kas attiecas uz tādu lašu krājumu saglabāšanu, atjaunošanu, pavairošanu un racionālu pārvaldību to upēs un zvejas jurisdikcijai pakļautajā zonā, uz kuriem attiecas šī konvencija. 5. Katra līgumslēdzējas puse katru gadu paziņo padomei šādu informāciju: a) to normatīvo aktu un programmu pieņemšana vai atcelšana kopš pēdējā paziņojuma, kuri attiecas uz lašu krājumu saglabāšanu, atjaunošanu, pavairošanu un racionālu pārvaldību tās upēs un zvejas jurisdikcijai pakļautajā zonā, uz kuriem attiecas šī konvencija; b) jebkādas atbildīgo iestāžu saistības attiecībā uz pasākumiem noteiktos laikposmos tās teritorijā vai zvejas jurisdikcijai pakļautajā zonā, kas saistīti ar to lašu krājumu saglabāšanu, atjaunošanu, pavairošanu un racionālu pārvaldību, uz kuriem attiecas šī konvencija; c) tās teritorijā un zvejas jurisdikcijai pakļautajā zonā esošie faktori, kas var ievērojami ietekmēt to lašu krājumu apmēru, uz kuriem attiecas šī konvencija. 6. Paziņojumu, kas minēts 5. punkta a) apakšpunktā, nosūta sekretāram ne vēlāk kā 60 dienas pirms padomes ikgadējās sanāksmes. Paziņojumu, kas minēts 5. punkta b) un c) apakšpunktā, nosūta sekretāram, cik drīz vien iespējams. 16. pants 1. Padome pieņem organizācijas gada budžetu. Sekretārs nosūta līgumslēdzējām pusēm budžeta projektu un iemaksu grafiku ne vēlāk kā 60 dienas pirms padomes sanāksmes, kurā jālemj par budžetu. 2. Padome nosaka katrai līgumslēdzējai pusei ikgadējo iemaksu pēc šādas formulas: a) 30 % budžeta sadala vienādi starp līgumslēdzējām pusēm; b) 70 % budžeta sadala starp līgumslēdzējām pusēm proporcionāli to nominālajai lašu nozvejai, uz kuriem attiecas šī konvencija, tajā kalendāra gadā, kas beidzas ne vairāk kā 18 mēnešus un ne mazāk kā sešus mēnešus pirms finanšu gada sākuma. 3. Sekretārs paziņo katrai līgumslēdzējai pusei tās iemaksas. Iemaksas veic ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc šāda paziņojuma dienas. 4. Iemaksas jāveic tās valsts valūtā, kurā atrodas organizācijas birojs, ja padome nav nolēmusi citādi. 5. Tādas līgumslēdzējas puses iemaksa par esošo gadu, kura pievienojusies konvencijai esošajā finanšu gadā, no spēkā stāšanās dienas attiecībā uz šo līgumslēdzēju pusi ir gada atlikušo pilno mēnešu skaitam proporcionāla daļa no ikgadējās iemaksas. 6. Līgumslēdzēja puse, kas nav samaksājusi iemaksas divus gadus pēc kārtas, nevar balsot atbilstoši šai konvencijai līdz savu saistību izpildei, izņemot, ja padome lemj citādi. 7. Organizācijas finanšu lietas katru gadu revidē ārējie revidenti, kas jāizvēlas padomei. 17. pants 1. Šī konvencija ir atvērta parakstīšanai laikā no 1982. gada 2. marta līdz 31. augustam Kanādai, Dānijai attiecībā uz Farēru salām, Eiropas Ekonomikas kopienai, Islandei, Norvēģijai, Zviedrijai un Amerikas Savienotajām Valstīm. 2. Konvenciju ratificē vai apstiprina. 3. Šai konvencijai var pievienoties 1. punktā minētās līgumslēdzējas puses un, ja to apstiprina padome, jebkura cita valsts, kuras zvejas jurisdikcijas zona atrodas Ziemeļatlantijā, vai tāda valsts, kurā ir izcelsme lašu krājumiem, uz ko attiecas šī konvencija. 4. Ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus iesniedz depozitāram. 5. Šī konvencija stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad četras līgumslēdzējas puses ir deponējušas ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus, ar nosacījumu, ka starp šīm līgumslēdzējām pusēm ir divi katras komisijas locekļi un ka vismaz viens no katras komisijas diviem locekļiem izmanto zvejas jurisdikciju komisijas piekritībā esošajā zonā. 6. Attiecībā uz katru tādu līgumslēdzēju pusi, kas ratificē, apstiprina šo konvenciju vai tai pievienojas pēc prasīto ratifikācijas, apstiprinājuma vai pievienošanās dokumentu deponēšanas saskaņā ar 5. punktu, tā stājas spēkā konvencijas spēkā stāšanās dienā vai dienā, kad deponēts ratifikācijas, apstiprinājuma vai pievienošanās dokuments — vēlākajā no abiem datumiem. 7. Depozitārs informē parakstītājus un līgumslēdzējas puses, kas pievienojas, par visiem deponētajiem ratifikācijas, apstiprināšanas un pievienošanās dokumentiem un paziņo parakstītājiem un līgumslēdzējām pusēm, kas pievienojas, datumu un tās līgumslēdzējas puses, attiecībā uz kurām šī konvencija stājas spēkā. 8. Depozitārs sasauc pirmo padomes sanāksmi, cik drīz vien iespējams pēc šīs konvencijas spēkā stāšanās. 18. pants Šī konvencija, ciktāl tās ietekmē Eiropas Ekonomikas kopienu, attiecas uz teritorijām, uz kurām attiecas Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgums, kā arī saskaņā ar Līgumā paredzētajiem nosacījumiem. 19. pants 1. Jebkura līgumslēdzēja puse var ierosināt šīs konvencijas grozījumus, par ko jālemj padomei. Ierosināto grozījumu nosūta sekretāram ne vēlāk kā 90 dienas pirms sanāksmes, kurā šis ierosinājums jāizskata. Sekretārs tūlīt nosūta grozījumu ierosinājumu līgumslēdzējām pusēm. 2. Padomes lēmumus pieņem ar klātesošo līgumslēdzēju pušu vienprātīgu lēmumu, kas balso par vai pret. Jebkura šādi pieņemta grozījuma tekstu sekretārs nosūta depozitāram, kas to tūlīt paziņo līgumslēdzējām pusēm. 3. Grozījums stājas spēkā attiecībā uz visām līgumslēdzējām pusēm 30 dienas pēc datuma, kuru depozitārs norādījis paziņojumā par ratifikācijas vai apstiprinājuma dokumenta saņemšanu no visām līgumslēdzējām pusēm. 4. Tāda līgumslēdzēja puses, kam šī konvencija kļūst saistoša pēc tam, kad grozījums ir stājies spēkā saskaņā ar 3. punktu, ir uzskatāma par konvencijas līgumslēdzēju pusi tās grozītajā redakcijā. 5. Depozitārs tūlīt paziņo visām līgumslēdzējām pusēm par to, ka ir saņemti ratifikācijas vai apstiprinājuma dokumenti, un par grozījumu spēkā stāšanos. 20. pants 1. Jebkura līgumslēdzēja puse var denonsēt šo konvenciju, lai šāda denonsēšana stātos spēkā no jebkura gada 31. decembra, iepriekš paziņojot par to depozitāram līdz 30. jūnijam. Depozitārs par šādu denonsēšanu tūlīt informē pārējās līgumslēdzējas puses. 2. Jebkura cita līgumslēdzēja puse var denonsēt šo konvenciju, lai šāda denonsēšana stātos spēkā no tā paša 31. decembra, paziņojot depozitāram 30 dienu laikā pēc dienas, kad depozitārs ir informējis līgumslēdzējas puses par denonsēšanu saskaņā ar 1. punktu. 21. pants 1. Šīs konvencijas oriģinālu deponē Eiropas Kopienu Padomei, šajā konvencijā minēts kā "depozitārs", kas nodod apliecinātus norakstus visiem parakstītājiem un līgumslēdzējām pusēm, kas pievienojas. 2. Depozitārs reģistrē šo konvenciju saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. panta noteikumiem. --------------------------------------------------