Oficiālais Vēstnesis L 342 , 27/12/2001 Lpp. 0050 - 0054



II PIELIKUMS Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli 1. pants Mērķi 1. Ar šo Līgumslēdzējas puses saskaņā ar principiem, kas nepieļauj diskrimināciju, un savstarpīguma principiem vienojas par tādu vīnu nosaukumu atzīšanu, aizsardzību un kontroli, kuru izcelsme ir to teritorijā, ar noteikumiem, kas izklāstīti še turpmāk. 2. Līgumslēdzējas puses veic visus vispārīgos un īpašos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šajā nolīgumā paredzēto saistību izpildi un šajā nolīgumā izklāstīto mērķu sasniegšanu. 2. pants Darbības un piemērošanas joma Šis nolīgums attiecas uz vīniem, kas ietilpst pozīcijā Nr. 2204 Starptautiskajā preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas konvencijā ("Harmonizētajā sistēmā"), kas pieņemta Briselē, 1983. gada 14. jūnijā. 3. pants Definīcijas Šajā nolīgumā, izņemot, ja šeit ir paredzēts citādi, ir spēkā šādas definīcijas: a) frāze "izcelsmes vīns", pirms kuras norādīta viena no Līgumslēdzējām pusēm, nozīmē vīnu, kas ražots minētās Līgumslēdzējas puses teritorijā no vīnogām, kuras pilnībā novāktas šajā teritorijā; b) "ģeogrāfiskās izcelsmes norāde" ir jebkāda norāde, ietverot "izcelsmes apzīmējumu vai nosaukumu", kā definēts 22. panta 1. punktā Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (še turpmāk – "TRIPs līgums"), kuru Līgumslēdzējas puses atzīst ar likumu vai noteikumiem, lai aprakstītu un noformētu vīnu, kura izcelsme ir attiecīgās Līgumslēdzējas puses teritorijā; c) "tradicionāls apzīmējums" ir tradicionāli izmantots nosaukums, kā sīkāk norādīts pielikumā, kas attiecas tieši uz ražošanas metodi vai uz kvalitāti, krāsu vai vīna tipu, kas ir pietiekami atšķirīgs un/vai ar izveidojušos reputāciju, un to atzīst ar Līgumslēdzējas puses likumu vai noteikumiem, lai aprakstītu un noformētu tādu vīnu, kura izcelsme ir šīs Līgumslēdzējas puses teritorijā; d) "aizsargāts nosaukums" ir ģeogrāfiskās izcelsmes norāde vai tradicionāls apzīmējums, kas definēts attiecīgi b) un c) punktos, kurš ir aizsargāts ar šo nolīgumu; e) "homonīms" ir tāds pats aizsargāts nosaukums vai aizsargāts nosaukums, kas ir tik līdzīgs citam, ka tos varētu sajaukt, un kas apzīmē dažādas izcelsmes vietas vai dažādus vīnus, kuru izcelsme ir attiecīgajās Līgumslēdzēju pušu teritorijās; f) "apraksts" ir vārdi, ko izmanto, lai aprakstītu vīnu uz etiķetes vai vīna pārvadāšanas pavaddokumentos, tirdzniecības dokumentos, jo īpaši rēķinos un pavadzīmēs, un reklāmā; g) "marķējums" ir visi apraksti un citas norādes, zīmes, dizainparaugi vai preču zīmes, kas raksturo vīnu un atrodas uz taras, ieskaitot tās noslēgšanas ierīci, vai uz tarai piestiprinātas birkas un uz apvalka, kas nosedz pudeles kaklu; h) "noformējums" ir vārdi vai simboli, kas izmantoti uz taras, ieskaitot aizkorķējumu, kā arī uz marķējuma un uz iepakojuma; i) "iepakojums" ir tādi aizsargājoši iesaiņojamie materiāli kā papīrs, visa veida salmu apvalki, kartona kārbas un kastes, ko izmanto, pārvadājot vienu vai vairākus traukus vai noformējot tos pārdošanai galapatērētājam; j) "preču zīme" ir: - preču zīme, kas reģistrēta saskaņā ar Līgumslēdzējas puses tiesību aktiem, - vispārējo tiesību preču zīme, kas atzīta saskaņā ar Līgumslēdzējas puses tiesību aktiem, un - plaši pazīstama preču zīme, kas minēta 6.bis pantā 1967. gada Parīzes Konvencijā par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību. I SADAĻA SAVSTARPĒJA VĪNU NOSAUKUMU AIZSARDZĪBA 4. pants Principi 1. Neskarot TRIPs līguma 22. un 23. pantu, kas izklāstīti Pasaules tirdzniecības organizācijas dibināšanas līguma 1.C pielikumā, saskaņā ar minēto pielikumu Līgumslēdzējas puses veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu savstarpēju aizsardzību 5. pantā norādītajiem nosaukumiem, kurus izmanto tādu vīnu aprakstīšanai un noformēšanai, kuru izcelsme ir Līgumslēdzēju pušu teritorijā. Šajā sakarā katra Līgumslēdzēja puse nodrošina ieinteresētās personas ar atbilstošiem tiesiskiem līdzekļiem, lai garantētu efektīvu aizsardzību un novērstu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālu apzīmējumu izmantošanu tādu vīnu apzīmēšanai, uz kuriem minētās norādes vai apzīmējumi neattiecas. 2. Aizsargātos Kopienas nosaukumus Horvātijā: a) lieto tikai Kopienas izcelsmes vīniem, uz kuriem šie nosaukumi attiecas, un b) drīkst izmantot tikai tā, kā noteikts Kopienas normatīvajos aktos. 3. Aizsargātos Horvātijas nosaukumus Kopienā: a) izmanto tikai Horvātijas izcelsmes vīniem, uz kuriem tie attiecas; b) drīkst izmantot tikai tā, kā noteikts Horvātijas normatīvajos aktos. 4. Aizsardzība, kas paredzēta ar šo nolīgumu, jo īpaši, aizliedz jebkādu aizsargāto nosaukumu izmantošanu attiecībā uz vīniem, kuru izcelsme nav norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā vai vietā, kurā apzīmējums tiek tradicionāli lietots, un to piemēro arī tad, ja: - ir norādīta vīna patiesā izcelsme, - attiecīgā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir tulkota, - nosaukumam ir pievienoti tādi vārdi kā "veids", "tips", "stils", "atdarinājums", "metode" vai tamlīdzīgi. 5. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu homonīmiem, a) ja tādas norādes, kas aizsargātas saskaņā ar šo nolīgumu, ir homonīmi, aizsardzību piešķir katrai norādei ar noteikumu, ka to izmanto tradicionāli un konsekventi un ka patērētājs netiek maldināts attiecībā uz vīna patieso izcelsmi; b) ja tādas norādes, kas aizsargātas saskaņā ar šo nolīgumu, ir tā ģeogrāfiskā apgabala nosaukuma homonīms, kurš atrodas ārpus pušu teritorijas, tad ģeogrāfiskā apgabala nosaukumu var izmantot, lai aprakstītu un noformētu vīnu, kas ražots ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas nosaukums, ar noteikumu, ka nosaukumu izmanto tradicionāli un konsekventi, ka tā izmantošanu tādā nolūkā reglamentē izcelsmes valsts un ka patērētāji netiek maldināti ar domu, ka vīna izcelsme ir attiecīgās Līgumslēdzējas puses teritorijā. 6. Attiecībā uz tradicionālo apzīmējumu homonīmiem, a) ja tādi apzīmējumi, kas aizsargāti saskaņā ar šo nolīgumu, ir homonīmi, aizsardzību piešķir katram apzīmējumam ar noteikumu, ka to izmanto tradicionāli un konsekventi un ka patērētājs netiek maldināts attiecībā uz vīna patieso izcelsmi; b) ja tādi apzīmējumi, kas aizsargāti saskaņā ar šo nolīgumu, ir tāda vīna apzīmējuma homonīms, kura izcelsme ir ārpus pušu teritorijas, minēto apzīmējumu var izmantot, lai aprakstītu un noformētu vīnu, ar noteikumu, ka apzīmējumu izmanto tradicionāli un konsekventi, ka tā izmantošanu tādā nolūkā reglamentē izcelsmes valsts un ka patērētāji netiek maldināti ar domu, ka vīna izcelsme ir attiecīgās Līgumslēdzējas puses teritorijā. 7. Stabilizācijas un asociācijas komiteja ar lēmumu var noteikt praktiskos nosacījumus, lai varētu atšķirt norāžu un apzīmējumu homonīmus, kas minēti 5. un 6. punktā, ņemot vērā nepieciešamību godīgi attiekties pret ražotājiem un nodrošināt, ka netiek maldināti patērētāji. 8. Šā nolīguma noteikumi nekādi neierobežo personas tiesības tirdzniecības gaitā izmantot savu vārdu vai savu priekšgājēju vārdu uzņēmējdarbībā ar nosacījumu, ka šis vārds netiek izmantots patērētāju maldināšanai. 9. Šis nolīgums neuzliek nevienai no Līgumslēdzējām pusēm pienākumu aizsargāt otras Līgumslēdzējas puses ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai tradicionālu apzīmējumu, kas nav aizsargāts vai vairs nav aizsargāts tā izcelsmes valstī vai ko minētajā valstī vairs nelieto. 10. Ar šo Līgumslēdzējas puses atsakās no tiesībām izmantot TRIPs līguma 24. panta 4. līdz 7. punktu, lai atteiktos piešķirt aizsardzību otras Līgumslēdzējas puses nosaukumam attiecībā uz produktiem, uz kuriem attiecas šis nolīgums. 5. pants Aizsargātie nosaukumi Attiecībā uz vīniem tiek aizsargāti šādi nosaukumi, a) kuru izcelsme ir Kopienā: - atsauces uz tās dalībvalsts nosaukumu, kurā ir vīna izcelsme, - ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un tradicionālie apzīmējumi, kas minēti šim nolūkam sastādītajos sarakstos; b) kuru izcelsme ir Horvātijā: - nosaukums "Horvātija" vai jebkāds cits nosaukums, kas apzīmē šo valsti, - ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un tradicionālie apzīmējumi, kas minēti šim nolūkam sastādītajos sarakstos. 6. pants Preču zīmes 1. Tādas vīna preču zīmes reģistrāciju, kura ietver aizsargātu nosaukumu vai sastāv no tā šā nolīguma izpratnē, atsaka vai pēc attiecīgās puses pieprasījuma atzīst par spēkā neesošu, ja - attiecīgā vīna izcelsme nav tajā apgabalā, kas norādīts ģeogrāfiskās izcelsmes norādē, vai - attiecīgais vīns nav vīns, uz kuru attiecas tradicionālais apzīmējums. 2. Tomēr preču zīmes, kas labticīgi reģistrētas līdz 1995. gada 31. decembrim, var izmantot līdz 2005. gada 31. decembrim, ar noteikumu, ka izmantošana faktiski bijusi nepārtraukta kopš reģistrācijas brīža. 7. pants Eksports Līgumslēdzējas puses veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad tādus vīnus, kuru izcelsme ir Līgumslēdzēju pušu teritorijā, eksportē un tirgo ārpus to teritorijas, vienas Līgumslēdzējas puses aizsargātos nosaukumus, kas norādīti 5. pantā, nelieto to vīnu aprakstā un noformējumā, kuru izcelsme ir otras Līgumslēdzējas puses teritorijā. 8. pants Aizsardzības paplašināšana Tiktāl, cik Līgumslēdzēju pušu atbilstošie tiesību akti to pieļauj, šajā nolīgumā norādītās aizsardzības priekšrocības attiecas arī uz fiziskām un juridiskām personām, ražotāju, tirgotāju vai patērētāju federācijām, apvienībām un organizācijām, kuru galvenie biroji atrodas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā. 9. pants Izpilde 1. Ja attiecīgā kompetentā iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar 11. pantu, uzzina, ka vīna apraksts vai noformējums, jo īpaši uz etiķetēm vai oficiālajos vai tirdzniecības dokumentos vai reklāmā, ir pretrunā šā nolīguma noteikumiem, tad Līgumslēdzējas puses piemēro vajadzīgos administratīvos pasākumus un/vai uzsāk tiesvedību ar mērķi novērst negodīgu konkurenci vai jebkurā citā veidā novērst aizsargāta nosaukuma nepienācīgu izmantošanu. 2. Pasākumus un tiesvedību, kas minēti 1. punktā, jo īpaši piemēro šādos gadījumos: a) ja Kopienas vai Horvātijas tiesību aktos paredzētu aprakstu tulkojumā otras Līgumslēdzējas puses valodā vai valodās ir vārds, kas var radīt nepareizu priekšstatu par šādi aprakstīta vai noformēta vīna izcelsmi, veidu vai kvalitāti; b) ja apraksti, preču zīmes, apzīmējumi, uzraksti vai ilustrācijas, kas tieši vai netieši sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju par vīna izcelsmi, veidu, vīnogu šķirni vai vīna īpašībām, ir uz trauka vai iepakojuma, reklāmā vai oficiālos vai tirdzniecības dokumentos, kas attiecas uz vīniem, kuru nosaukumi ir aizsargāti saskaņā ar šo nolīgumu; c) ja iepakojumam izmanto taru, kas rada maldinošu priekšstatu par vīna izcelsmi. 3. Šā panta 1. un 2. punkts neierobežo 8. pantā minēto personu un uzņēmumu iespējas veikt atbilstošus pasākumus Līgumslēdzējās pusēs, ieskaitot prasības iesniegšanu tiesā. 10. pants Citi iekšējie tiesību akti un starptautiskie nolīgumi Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, šis nolīgums neierobežo plašāku aizsardzību, ko Līgumslēdzējas puses saskaņā ar saviem iekšējiem tiesību aktiem vai arī citiem starptautiskiem nolīgumiem tagad vai nākotnē piemēro nosaukumiem, kuri aizsargāti ar šo nolīgumu. II SADAĻA KONTROLE UN PALĪDZĪBA KOMPETENTO IESTĀŽU STARPĀ 11. pants Izpildiestādes 1. Katra Līgumslēdzēja puse izraugās iestādes, kas ir atbildīgas par šā nolīguma piemērošanu. Ja Līgumslēdzēja puse izraugās vairākas kompetentās iestādes, tā nodrošina šādu iestāžu saskaņotu darbu. Šim nolūkam izraugās vienu iestādi. 2. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai minēto institūciju nosaukumus un adreses ne vēlāk kā divus mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Minēto iestāžu starpā ir cieša un tieša sadarbība. 12. pants Pārkāpumi 1. Ja vienai no 11. pantā norādītajām iestādēm ir pamats domāt, ka a) vīns, ko savā starpā tirgo vai tirgoja Horvātija un Kopiena, neatbilst šim nolīgumam vai noteikumiem, kuri paredzēti Līgumslēdzēju pušu normatīvajos aktos, un b) šī neatbilstība ir īpašās otras Līgumslēdzējas puses interesēs un varētu izraisīt administratīvus pasākumus un/vai tiesvedības uzsākšanu, tā nekavējoties informē Komisiju un otras puses atbilstošo iestādi vai iestādes. 2. Informācijai, kas jāsniedz saskaņā ar 1. punktu, pievieno oficiālus, tirdzniecības vai citus atbilstošus dokumentus, sīki norādot, kādi administratīvi pasākumi vai tiesvedība iespējami. Informācijā par attiecīgo vīnu, jo īpaši, norāda šādas ziņas: a) ražotājs un persona, kam ir tiesības vīnu realizēt; b) vīna sastāvs un organoleptiskās īpašības; c) tā apraksts un noformējums; d) sīki dati par neatbilstību ražošanas un tirdzniecības noteikumiem. III SADAĻA NOLĪGUMA PĀRVALDĪBA 13. pants Darba grupa 1. Izveido darba grupu, kas strādā īpašas Lauksaimniecības komitejas aizgādnībā, kuru izveido saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 115. pantu. 2. Darba grupa nodrošina šā nolīguma pienācīgu darbību un pēta visus jautājumus, kas var rasties, to izpildot. Jo īpaši darba grupa var sniegt ieteikumus, kuri sekmētu šā nolīguma mērķu sasniegšanu. 14. pants Līgumslēdzēju pušu uzdevumi 1. Līgumslēdzējas puses tieši vai ar darba grupas starpniecību, kas izveidota saskaņā ar 13. pantu, sazinās par visiem jautājumiem, kuri attiecas uz šā nolīguma īstenošanu un darbību. 2. Līgumslēdzējas puses, jo īpaši: a) izveido un ar Stabilizācijas un asociācijas komitejas lēmumu izdara grozījumus sarakstos, kas minēti šā nolīguma 5. pantā un protokolā, lai ņemtu vērā visus grozījumus Līgumslēdzēju pušu tiesību aktos; b) informē viena otru par nodomu pieņemt jaunus noteikumus vai esošo noteikumu grozījumus par tādiem sabiedriskās kārtības jautājumiem, kā veselības vai patērētāju aizsardzība, kam ir ietekme uz vīnu nozari; c) paziņo viena otrai par tiesas lēmumiem attiecībā uz šā nolīguma piemērošanu un informē viena otru par pasākumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz šādiem lēmumiem. 3. Šā nolīguma ietvaros jebkura no Līgumslēdzējām pusēm var sniegt ierosinājumus savas sadarbības jomas paplašināšanai attiecībā uz vīna tirgu, ņemot vērā tā piemērošanas laikā gūto pieredzi. 4. Lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu, ir saistoši pusēm; tām jāveic pasākumi, kas vajadzīgi pieņemto lēmumu īstenošanai. IV SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 15. pants Tranzīts – nelieli daudzumi Šis nolīgums neattiecas uz vīniem, a) kurus pārvadā tranzītā caur vienas Līgumslēdzējas puses teritoriju vai b) kuru izcelsme ir vienas Līgumslēdzējas puses teritorijā un kurus mazos daudzumos sūta no vienas puses otrai saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzētas protokolā. 16. pants Teritoriālā piemērošana Šis nolīgums attiecas uz teritorijām, kurās piemēro Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar līgumā noteiktajiem nosacījumiem, no vienas puses, un Horvātijas Republikas teritorijā, no otras puses. 17. pants Nolīguma neizpilde 1. Ja kāda no Līgumslēdzējām pusēm uzskata, ka otra nav pildījusi savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu, tad Puses apspriežas. 2. Līgumslēdzēja puse, kas pieprasa uzsākt apspriešanos, sniedz otrai Pusei visu vajadzīgo informāciju sīkai attiecīgā jautājuma izpētei. 3. Gadījumos, kad kavēšanās var apdraudēt cilvēku veselību vai mazināt krāpšanas uzraudzības pasākumu efektivitāti, pagaidu aizsardzības pasākumus var veikt bez iepriekšējām sarunām ar nosacījumu, ka sarunas tiek uzsāktas tūlīt pēc šo pasākumu veikšanas. 4. Ja pēc 1. un 3. punktā paredzētās apspriešanās Līgumslēdzējas puses nav vienojušās, tā Puse, kas pieprasījusi apspriešanos vai veikusi 3. punktā minētos pasākumus, drīkst veikt attiecīgus aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu šā nolīguma pareizu piemērošanu. 18. pants Iepriekš izveidoto krājumu realizācija 1. Vīnus, kas šā nolīguma spēkā stāšanās brīdī ir saražoti, sagatavoti, aprakstīti un noformēti saskaņā ar iekšējiem Līgumslēdzēju pušu tiesību aktiem, bet ir pretrunā šim nolīgumam, var pārdot, kamēr beidzas krājumi. 2. Izņemot gadījumus, kad Līgumslēdzējas puses pieņem noteikumus, kas paredz pretējo, vīnus, kuri ir ražoti, sagatavoti, aprakstīti un noformēti saskaņā ar šo nolīgumu, bet kuru ražošana, sagatavošana, aprakstīšana un noformēšana vairs neatbilst minētajiem noteikumiem šeit minēto veikto grozījumu dēļ, var turpināt pārdot, kamēr beidzas krājumi. -------------------------------------------------- Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES VIENOJAS ŠĀDI. Ievērojot Nolīguma 15. panta b) apakšpunktu, par nelieliem daudzumiem uzskata šādus vīna daudzumus: 1) vīnu, kas ir marķētā, ne vairāk kā piecus litrus lielā traukā ar vienreiz lietojamu korķi, ja kopējais pārvadājamais daudzums, ko veido vai neveido atsevišķi sūtījumi, nepārsniedz 50 litrus; 2) a) vīnu, ko pārvadā ceļotāju personīgajā bagāžā, kas nepārsniedz 30 litrus; b) vīnu, ko viena privātpersona sūta citai, ja viena sūtījuma daudzums nepārsniedz 30 litrus; c) vīnu, kas ir daļa no to privātpersonu iedzīves, kuras maina dzīvesvietu; d) vīna daudzumus, kurus ieved zinātniskiem vai tehniskiem eksperimentiem un kuru daudzums nepārsniedz 1 hektolitru; e) vīnu diplomātiskām, konsulārām un līdzīgām iestādēm, ko ieved kā daļu no tām atļautā beznodokļu daudzuma; f) vīnu, kas atrodas starptautiskajos transportlīdzekļos kā pārtikas krājumi. Protokola 1. punktā minēto atbrīvojumu nedrīkst piemērot vienlaikus ar vienu no 2. punktā minētajiem atbrīvojumiem vai vairākiem no tiem. --------------------------------------------------