Oficiālais Vēstnesis L 042 , 14/02/1998 Lpp. 0043 - 0057



Nolīgums par starptautiskiem humānas medību rīku lietošanas standartiem starp Eiropas Kopienu, Kanādu un Krievijas Federāciju EIROPAS KOPIENA, KANĀDAS VALDĪBA, un KRIEVIJAS FEDERĀCIJAS VALDĪBA, šī nolīguma puses (še turpmāk "Puses"), ATCEROTIES savu apņemšanos izstrādāt starptautiskus humānas medību rīku lietošanas standartus, kas balstīti uz zinātnisko pētniecību, kā arī empīriskiem un praktiskiem pierādījumiem; APSTIPRINOT, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem un starptautisko tiesību principiem katrai Pusei ir suverēnas tiesības izmantot savus resursus atbilstoši tās vides un attīstības politikai un katra Puse ir atbildīga par tās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un bioloģisko resursu noturīgu izmantošanu; ATZĪSTOT, ka savvaļas dzīvnieku noturīga izmantošana cilvēku vajadzībām atbilst Pasaules saglabāšanas stratēģijas, Pasaules vides un attīstības komisijas un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par vidi un attīstību principiem; IEVĒROJOT saistības iespējami ātrāk pārtraukt nehumānu medību rīku lietošanu, ko apņēmušās arī Starptautiskās dabas un dabas resursu saglabāšanas savienības (IUCN) dalībvalstis tās 18. Ģenerālajā asamblejā rezolūcijā 18.25; ATZĪSTOT, ka starptautisku humānu standartu izstrādes process zīdītāju ķeršanai ar medību rīkiem, ko 1987. gadā uzsāka ISO (Starptautiskā standartizācijas organizācija), vēl nav pabeigts; APLIECINOT, ka jebkuru starptautisku tehnoloģisku standartu primārais mērķis ir cita starpā uzlabot sakarus un veicināt tirdzniecību; APLIECINOT, ka ir veikta ievērojama zinātniskā izpēte, īpaši Kanādā, Amerikas Savienotajās Valstīs, Krievijas Federācijā un Eiropas Kopienā, lai attīstītu humānākas un praktiskākas medību rīku lietošanas metodes; UZSVEROT ievērojamo darbu, ko paveikusi darba grupa starptautisku humānas medību rīku lietošanas standartu izstrādāšanai, kuras sastāvā bija eksperti no Kanādas, Amerikas Savienotajām Valstīm, Krievijas Federācijas un Eiropas Kopienas; NOVĒRTĒJOT, ka, neskatoties uz starptautisku humānas medību rīku lietošanas standartu neesamību, vairākas jurisdikcijas ir izmantojušas dažādas pieejas un ieviesušas tiesību aktus, lai uzlabotu medību rīku lietošanas metodes un savvaļas dzīvnieku labturību; ATZĪSTOT, ka katras Puses iekšējie konstitucionālie un institucionālie likumi nosaka galveno iestādi humānas medību rīku lietošanas standartu ieviešanai tās jurisdikcijā, VIENOJAS ŠĀDI. 1. pants Definīcijas Šajā nolīgumā: Lamatas ir mehāniski medību rīki, kas attiecīgā gadījumā vai nu nodrošina dzīvnieku nonāvēšanu, vai ierobežo to kustību. Medību rīku lietošanas metodes ir lamatas un to lietošanas noteikumi (piemēram, mērķsugas, novietojums, pievilinātājs, ēsma un dabīgie vides apstākļi). Humānas medību rīku lietošanas metodes ir kompetentu iestāžu sertificētas lamatas, kas atbilst humānas medību rīku lietošanas standartiem (standarti, kas noteikti šā nolīguma I pielikumā) un ko izmanto saskaņā ar ražotāju noteiktajiem lietošanas noteikumiem. 2. pants Mērķi Šī nolīguma mērķi ir: a) noteikt humānas medību rīku lietošanas standartus; b) uzlabot komunikāciju un sadarbību pušu starpā, lai ieviestu un izstrādātu šos standartus; c) veicinātu tirdzniecību Pušu starpā. 3. pants Darbības joma Šis nolīgums attiecas uz medību rīku lietošanas metodēm un medību rīku sertificēšanu, kas paredzēti I pielikumā minēto sauszemes savvaļas zīdītāju un amfībisko zīdītāju ķeršanai: a) savvaļas dzīvnieku pārzināšanas, tai skaitā kaitēkļu apkarošanas nolūkos; b) lai iegūtu kažokādas, ādas vai gaļu; c) lai notvertu zīdītājus to saglabāšanas nolūkos. 4. pants Saistības, kas izriet no citiem starptautiskajiem nolīgumiem 1. Šis nolīgums neskar to Pušu tiesības un pienākumus, kuras ir Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībnieces saskaņā Marakešas līgumu par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu. 2. Šis nolīgums neskar Pušu, kuras nav PTO dalībnieces, tiesības un pienākumus, kas izriet no II pielikumā minētajiem Pušu divpusējiem nolīgumiem. 5. pants Esošie pasākumi Visas Puses var turpināt savā teritorijā aizliegt lamatu izmantošanu, kas bija aizliegtas šī nolīguma spēkā stāšanās dienā. 6. pants Starptautiskā sadarbība Neierobežojot 9. pantu, Puses vienojas: a) sadarboties savā starpā tieši vai ar kompetentu starptautisku organizāciju starpniecību savstarpēji interesējošos jautājumos, kas saistīti ar šo nolīgumu; b) attīstīt un veicināt daudzpusēju sadarbību humānu medību rīku lietošanas metožu jomā, balstoties uz savstarpējiem labumiem un vēlmi veicināt tirdzniecību. 7. pants Pušu saistības Katra Puse saskaņā ar I pielikumā noteikto grafiku veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās attiecīgās kompetentās iestādes: a) nosaka atbilstošu kārtību medību rīku sertificēšanai saskaņā ar standartiem; b) nodrošina, ka medību rīku lietošanas metodes, ko izmanto to attiecīgajās teritorijās, atbilst standartiem; c) aizliedz izmantot medību rīkus, kas nav sertificēti saskaņā ar standartiem [1]; d) pieprasa ražotājiem marķēt ar atšķirības zīmi sertificētos medību rīkus un nodrošināt instrukcijas par to pareizu uzstādīšanu, drošu ekspluatāciju un apkopi. 8. pants Standartu ieviešana Ieviešot standartus, katra Pušu kompetentā iestāde pieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka: a) ir noteikta atbilstoša kārtība: i) lamatu lietošanas atļauju piešķiršanai un atņemšanai; ii) tiesību aktu par humānām medību rīku lietošanas metodēm piemērošanai; b) slazdu licēji tiek apmācīti medību rīku lietošanas metožu humānā, drošā un efektīvā izmantošanā, tai skaitā jaunu metožu izmantošanā, kad tādas tiek izstrādātas; c) nosakot iekšzemes sertificēšanas kārtību, tiek ņemtas vērā medību rīku pārbaužu pamatnostādnes, kas noteiktas I pielikumā. 9. pants Standartu tālāka attīstība Puses: a) veicina un sekmē pētniecību, kuras mērķis ir standartu tālāka attīstīšana; b) trīs gadus pēc šī nolīguma spēkā stāšanās pirmo reizi atkārtoti izvērtē un aktualizē I pielikumu, izmantojot a) apakšpunktā minēto pētījumu rezultātus. 10. pants Atkāpes 1. Atkāpes no 7. pantā minētajām saistībām kompetentā iestāde atsevišķos gadījumos var piešķirt šādā nolūkā ar nosacījumu, ka tās netiek piemērotas veidā, kas apdraud šī nolīguma mērķus: a) iedzīvotāju veselības aizsardzības un drošības interesēs; b) valsts un privātā īpašuma aizsardzībai; c) izpētei, izglītībai, populācijas atjaunošanai, reintrodukcijai, audzēšanai vai aizsardzībai; d) tradicionālo koka lamatu izmantošanai, kas ir būtiska iedzimto kopienu kultūras mantojuma saglabāšanai. 2. Atkāpes, kas piešķirtas saskaņā ar 1. punktu, rakstiski jāpamato un jānosaka to nosacījumi. 3. Par atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar 1. punktu, un 2. punktā minēto rakstisko pamatojumu un nosacījumiem Puses rakstiski paziņo Apvienotajai pārvaldības komitejai. 11. pants Paziņošana un informācijas apmaiņa 1. Puses regulāri apmainās ar informāciju saistībā ar visiem jautājumiem, kas attiecas uz šā nolīguma izpildi. Tās viena otru informē par panākumiem darbā saistībā ar medību rīku novērtēšanu, kas veikta saskaņā ar I pielikumā noteikto grafiku, par saistītiem pētījumiem un par sertificētām lamatām. 2. Puses viena otru informē par kompetentajām iestādēm, kas atbild par šā nolīguma izpildi. 12. pants Savstarpēja atzīšana 1. Jebkura Puse var atļaut savā teritorijā lietot medību rīkus, ko sertificējusi cita Puse. Jebkurš atteikums ir rakstiski jāpamato. 2. Katra Puse atzīst jebkuras citas Puses medību rīku lietošanas metodes par līdzvērtīgām, ja šīs Puses medību rīku lietošanas metodes atbilst standartiem. 13. pants Kažokādu un kažokādu izstrādājumu tirdzniecība Pušu starpā 1. Neierobežojot 15. pantu un šī panta 2. punktu, kā arī 1973. gada 3. martā Vašingtonā noslēgtās Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) attiecīgos noteikumus, neviena Puse nedrīkst noteikt ierobežojošus pasākumus attiecībā uz tirdzniecību ar kažokādām un kažokādu izstrādājumiem, kuru izcelsmes valsts ir kāda no Pusēm. 2. Ievešanas vietā tās muitas teritorijā Puse var pieprasīt izcelsmes apliecību, kas: a) apliecina, ka ievedamās kažokādas vai izstrādājumos iestrādātās kažokādas ir iegūtas no dzīvniekiem, kas noķerti vai audzēti jebkuras citas Puses teritorijā; b) ietver atsauci uz izcelsmes dokumentāciju, ko izdevušas kompetentas iestādes. 14. pants Apvienotā pārvaldības komiteja 1. Puses izveido Apvienoto pārvaldības komiteju (še turpmāk "Komiteja"), kuras sastāvā ir Pušu pārstāvji. Komiteja var izskatīt jebkurus jautājumus saistībā ar šo nolīgumu. 2. Komiteja sanāk 12 mēnešu laikā pēc šī nolīguma spēkā stāšanās dienas. Pēc tam Komiteja sanāk periodiski vai pēc jebkuras Puses lūguma. Sanāksmju starplaikā Komiteja var risināt jautājumus arī sarakstes veidā. Pirmās sanāksmes laikā Komiteja pieņem savu reglamentu. 3. Komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi. 4. Laiku pa laikam Komiteja var izveidot ad hoc zinātniskās un tehniskās ekspertu darba grupas, lai izstrādātu ieteikumus Komitejai par: a) jebkuriem zinātniskiem un tehniskiem jautājumiem; b) Pušu ierosinātiem interpretējamiem jautājumiem; c) ieteikumiem attiecībā uz domstarpību atrisināšanu. 5. Komiteja var Pusēm ierosināt grozījumus šajā nolīgumā, pēc vajadzības ņemot vērā ekspertu darba grupu ieteikumus. 15. pants Strīdu izšķiršana 1. Puses sarunu ceļā cenšas panākt savstarpēji apmierinošu atrisinājumu jebkuriem jautājumiem, kas varētu ietekmēt šā nolīguma darbību. Ja iesaistītās Puses nespēj atrisināt savas domstarpības, pēc vienas Puses pieprasījuma tiek sasaukta Komiteja jautājuma apspriešanai un atrisināšanai. Apsverot jautājumu, kas nodots tās izskatīšanai, ja nepieciešams, Komiteja var izveidot ad hoc zinātnisku un/vai tehnisku darba grupu saskaņā ar šā nolīguma 14. panta 4. punktu. 2. Ja Komiteja nespēj atrisināt strīdu 90 dienu laikā, pēc sūdzības iesniedzējas Puses pieprasījuma tiek izveidota šķīrējtiesa atbilstoši III pielikumam. 3. Šķīrējtiesa var izdot nolēmumus attiecībā uz jebkuru strīdu par apsūdzētās Puses veikto nolīguma interpretāciju un piemērošanu. 4. Šķīrējtiesa nepārsniedz kompetenci, par kuru Puses vienojušās, un neizdod nolēmumus, kas atrodas ārpus šajā pantā paredzētās darbības jomas. 5. Šo pantu mutatis mutandis piemēro gadījumiem, kad ir vairāk nekā viena sūdzības iesniedzēja vai atbildētāja Puse. 16. pants Pievienošanās Šim nolīgumam var pievienoties jebkura valsts atbilstoši noteikumiem, par kuriem vienojusies šī valsts un Puses. 17. pants Nobeiguma noteikumi 1. Pielikumi ir šā nolīguma sastāvdaļa. 2. Šis nolīgums stājas spēkā 60 dienas pēc pēdējā ratifikācijas, noslēgšanas vai pieņemšanas dokumenta nodošanas glabāšanā atbilstoši noteikumiem, kas attiecas uz katru Pusi. 3. Šis nolīgums nav tieši piemērojams. Katra Puse pilda saistības un pienākumus, kas izriet no šā nolīguma, saskaņā ar tās iekšējām procedūrām. 4. Grozījumus šajā nolīgumā var ierosināt Komiteja vai jebkura Puse jebkurā laikā. Visi grozījumi, par ko Puses vienojušās, stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas, noslēgšanas vai pieņemšanas dokumenta nodošanas glabāšanā atbilstoši noteikumiem, kas attiecas uz katru Pusi. 5. Ikviena Puse var atkāpties no šā nolīguma, par to rakstveidā paziņojot vismaz sešus mēnešus iepriekš. Šādā gadījumā atkāpušās Puses pienākumi saskaņā ar šo nolīgumu izbeidzas, beidzoties paziņošanas termiņam. 6. Šis nolīgums ir sagatavots angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu, zviedru un krievu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Šo nolīgumu nodod glabāšanā Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretariāta arhīvos, kas katrai Pusei piegādā tā apliecinātu kopiju. [1] Puses vienojas, ka 7. pants neaizliedz privātpersonām būvēt un izmantot lamatas ar nosacījumu, ka šādas lamatas atbilst projektiem, ko apstiprinājusi attiecīgā kompetentā iestāde. -------------------------------------------------- PIELIKUMI NOLĪGUMAM PAR STARPTAUTISKIEM HUMĀNAS MEDĪBU RĪKU LIETOŠANAS STANDARTIEM I PIELIKUMS I DAĻA: STANDARTI 1. STANDARTU MĒRĶI, PRINCIPI UN VISPĀRĪGI APSVĒRUMI 1.1. Mērķi Šo standartu mērķis ir nodrošināt medību rīkos noķerto dzīvnieku pietiekamu labturību un vēl uzlabot šo labturību. 1.2. Principi 1.2.1. Novērtējot, vai medību rīku lietošanas metode ir humāna, jāizvērtē medību rīkos noķertā dzīvnieka labturība. 1.2.2. Princips, kas ļauj noteikt, ka medību rīku lietošanas metode ir humāna, ir šīs metodes atbilstība 2. un 3. punktā noteiktajām robežvērtību prasībām. 1.2.3. Nosakot standartus tiek pieņemts, ka medību rīkiem jābūt selektīviem, efektīviem un tiem jāatbilst attiecīgajām katras Puses prasībām attiecībā uz cilvēku drošību. 1.3. Vispārīgi apsvērumi 1.3.1. Dzīvnieku labturība tiek noteikta, veicot mērījumus, cik viegli vai grūti tie pielāgojas videi un kādā mērā tie nespēj piemēroties videi. Tā kā atšķiras dzīvnieku izmantotie paņēmieni, lai pielāgotos videi, izvērtējot viņu labturību, jāizmanto virkne mērījumu rezultātu. Rādītāji, kas liecina par medību rīkos noķerto dzīvnieku labturību, ietver fizioloģiskos, ievainojumu un uzvedības rādītājus. Tā kā daudzām sugām šie rādītāji vēl nav izpētīti, ir nepieciešami turpmāki zinātniskie pētījumi, lai noteiktu to robežvērtības šo standartu ietvaros. Lai gan labturība var ievērojami atšķirties, termins "humāns" tiek lietots tikai attiecībā uz tām medību rīku lietošanas metodēm, kas nodrošina pietiekamu attiecīgo dzīvnieku labturības līmeni, lai gan jāatzīst, ka atsevišķos gadījumos, kad tiek izmantoti medību rīki, kas nodrošina dzīvnieka nonāvēšanu, īsu brīdi labturības līmenis var būt zems. 1.3.2. Standartos noteiktās robežvērtības medību rīku sertificēšanai ietver: a) medību rīkiem, kas nenonāvē dzīvnieku: rādītāju līmeni, kuru pārsniedzot medību rīkos noķerto dzīvnieku labturību uzskata par nepietiekamu; b) medību rīkiem, kas nodrošina dzīvnieku nonāvēšanu: bezsamaņas un bezjūtības laiku un šī stāvokļa saglabāšanu līdz dzīvnieka nāvei. 1.3.3. Neatkarīgi no tā, ka medību rīku lietošanas metodēm jāatbilst 2.4. un 3.4. punkta prasībām, jāpievērš uzmanība medību rīku konstrukcijas un uzstādīšanas turpmākai uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar: a) dzīvnieku, kuri noķerti medību rīkos, kas nenonāvē dzīvnieku, labturības uzlabošanu laikā, kamēr tie atrodas lamatās; b) ātras bezsamaņas un bezjūtības iestāšanās nodrošinājumu dzīvniekiem, kas notverti medību rīkos, kuri nodrošina dzīvnieku nonāvēšanu; c) dzīvnieku, kas nav mērķa dzīvnieki, notveršanas samazināšanu. 2. PRASĪBAS MEDĪBU RĪKU LIETOŠANAS METODĒM, KAS NENONĀVĒ DZĪVNIEKUS 2.1. Definīcija "Medību rīku lietošanas metodes, kas nenonāvē dzīvniekus" ir medību rīki, kas konstruēti un uzstādīti ar mērķi nevis nonāvēt noķerto dzīvnieku, bet gan ierobežot tā kustības tā, lai tas vairs nevar aizbēgt no cilvēka. 2.2. Parametri 2.2.1. Novērtējot, vai medību rīku lietošanas metode, kas nenonāvē dzīvniekus, atbilst šiem standartiem, jāizvērtē medību rīkos noķertā dzīvnieka labturība. 2.2.2. Parametriem jāietver uzvedības un ievainojumu rādītāji, kas uzskaitīti 2.3.1. un 2.3.2. punktā. 2.2.3. Jāizvērtē reakcijas apjoms katram šim parametram. 2.3. Rādītāji 2.3.1. Uzvedības rādītāji, kas ir atzīti par medību rīkos noķerto savvaļas dzīvnieku nepietiekamas labturības rādītājiem, ir šādi: a) pret sevi vērsta agresīva darbība, kas izraisa nopietnus ievainojumus (pašsakropļošanās); b) pārmērīgs kustību un reakcijas trūkums. 2.3.2. Ievainojumi, kas atzīti par medību rīkos noķerto savvaļas dzīvnieku nepietiekamas labturības rādītājiem ir šādi: a) kaulu lūzums; b) proksimāls plaukstas vai pēdas pamata locītavu izmežģījums; c) cīpslas vai saites plīsums; d) ievērojams kaulu plēves bojājums; e) smaga ārējā vai iekšējā asiņošana; f) ievērojama kustību muskuļa deģenerācija; g) locekļa išēmija; h) īstā zoba lūzums, kas atsedz pulpas caurumu; i) acu, tai skaitā radzenes, bojājums; j) muguras smadzeņu bojājums; k) nopietns iekšējā orgāna bojājums; l) sirds muskuļa bojājums; m) amputācija; n) nāve. 2.4. Robežvērtības Medību rīku lietošanas metode, kas nenonāvē dzīvnieku, atbilst standartiem, ja: a) dati iegūti no vismaz 20 vienas un tās pašas mērķsugas īpatņiem; b) vismaz 80 % šo dzīvnieku neuzrāda nevienu no 2.3.1. un 2.3.2. punktā minētajiem rādītājiem. 3. PRASĪBAS MEDĪBU RĪKU LIETOŠANAS METODĒM, KAS NODROŠINA DZĪVNIEKA NONĀVĒŠANU 3.1. Definīcija "Medību rīku lietošanas metodes, kas nodrošina dzīvnieka nonāvēšanu" ir medību rīki, kas konstruēti un uzstādīti ar mērķi nonāvēt medību rīkos noķerto mērķsugas dzīvnieku. 3.2. Parametri 3.2.1. Jānosaka laiks, kas paiet, līdz iestājas nonāvēšanas mehānisma izraisītā bezsamaņa un bezjūtība, un jāpārbauda, vai šis stāvoklis saglabājas līdz nāvei (t.i., līdz sirdsdarbības neatgriezeniskai apstājai). 3.2.2. Bezsamaņa un bezjūtība jāuzrauga, pārbaudot radzenes un plakstiņa refleksus vai citus zinātniski pierādītus piemērotus aizstājējparametrus [1]. 3.3. Rādītāji un maksimālais laiks Maksimālais laiks līdz radzenes un plakstiņu refleksa zudumam | Suga | 45 sekundes | Mustela erminea | 120 sekundes | Martes americana, Martes zibellina, Martes martes | 300 sekundes | Visas citas 4.1. punktā minētās sugas | 3.4. Robežvērtības Medību rīku lietošanas metode, kas nodrošina dzīvnieka nonāvēšanu, atbilst standartiem, ja: a) dati iegūti no vismaz 12 vienas un tās pašas mērķsugas eksemplāriem; b) vismaz 80 % šo dzīvnieku ir bezsamaņā un bezjūtīgi maksimālo laiku un paliek šādā stāvoklī līdz nāvei. II DAĻA SUGU SARAKSTS UN IEVIEŠANAS GRAFIKS 4. NOLĪGUMA 3. PANTĀ MINĒTO SUGU SARAKSTS UN IEVIEŠANAS GRAFIKS 4.1. Sugu saraksts Standarti attiecas uz šādām sugām: Plaši pazīstams nosaukums: | Suga | Koijots | Canis latrans | Vilks | Cants lupus | Ziemeļamerikas bebrs | Castor canadensis | Bebrs | Castor fiber | Rūsganais lūsis | Felix rufus | Ziemeļamerikas ūdrs | Lutra canadensis | Ūdrs | Lutra lutra | Ziemeļamerikas lūsis | Lynx canadensis | Lūsis | Lynx lynx | Cauna | Martes americana | Sibīrijas sabuļa ekoloģiskais vikariāts | Martes pennanti | Sabulis | Martes zibellina | Meža cauna | Martes martes | Āpsis | Meles meles | Sermulis | Mustela erminea | Jenotsuns | Nyctereutes procyonoides | Bizamžurka | Ondatra zibetbicus | Jenots | Procyon lotor | Ziemeļamerikas āpsis | Taxidea taxus | Papildu sugas tiks iekļautas turpmāk pēc vajadzības. 4.2. Ieviešanas grafiks 4.2.1. Kā minēts nolīguma 7. pantā, medību rīku lietošanas metodes ir jāpārbauda, lai pierādītu to atbilstību šiem standartiem, un to atbilstība jāsertificē Pušu kompetentajām iestādēm: a) medību rīku lietošanas metodēm, kas nenonāvē dzīvnieku – trīs līdz piecu gadu laikā pēc šī nolīguma stāšanās spēkā atkarībā no pārbaudes prioritātēm un pārbaudes ierīču pieejamības; b) medību rīku lietošanas metodēm, kas nodrošina dzīvnieka nonāvēšanu – piecu gadu laikā pēc šī nolīguma stāšanās spēkā. 4.2.2. Saskaņā ar šī nolīguma 7. pantu trīs gadus pēc 4.2.1. punktā minētajiem termiņiem attiecīgajām Pušu kompetentajām iestādēm ir jāaizliedz tādu lamatu lietošana, kas nav sertificētas saskaņā ar šiem standartiem. 4.2.3. Ja kompetentā iestāde konstatē, ka medību rīka pārbaudes rezultāti neļauj veikt medību rīku sertificēšanu atsevišķām sugām vai īpašos vides apstākļos, kompetentā iestāde var turpināt atļaut medību rīku lietošanu uz laiku, kamēr turpinās pētījumi, kuru mērķis ir atrast aizstājējus medību rīkus. Kompetentā iestāde pārējām nolīguma Pusēm iepriekš paziņo par medību rīkiem, kuru lietošana ir atļauta uz laiku, un par pētniecības programmas norisi. III DAĻA: NORĀDES 5. NORĀDES MEDĪBU RĪKU PĀRBAUDEI UN MEDĪBU RĪKU LIETOŠANAS METOŽU TĀLĀKAS ATTĪSTĪBAS IZPĒTE Lai nodrošinātu precizitāti un ticamību un pierādītu, ka medību rīku lietošanas metodes atbilst standartos noteiktajām prasībām, pētījumos saistībā ar šo medību rīku lietošanas metožu pārbaudi jāievēro vispārējie labas izmēģinājumu prakses principi. Ja pārbaudes procedūras ir noteiktas ISO (Starptautiskā standartizācijas organizācija) ietvaros un ja šādas procedūras ir būtiskas, lai izvērtētu medību rīku lietošanas metožu atbilstību dažām vai visām standartu prasībām, ISO procedūras piemēro pēc vajadzības. 5.1. Vispārīgas norādes 5.1.1. Pārbaudes jāveic atbilstoši visaptverošiem pētījumu protokoliem. 5.1.2. Jāpārbauda medību rīka mehānisma darbība. 5.1.3. Medību rīku pārbaude uz vietas jāveic, lai jo īpaši novērtētu selektivitāti. Šo pārbaudi var arī izmantot, lai iegūtu datus par notveršanas efektivitāti un lietotāja drošību. 5.1.4. Medību rīki, kas nenonāvē dzīvnieku, jāpārbauda iežogotā teritorijā galvenokārt, lai novērtētu uzvedības un fizioloģiskos parametrus. Medību rīki, kas nodrošina dzīvnieka nonāvēšanu, jāpārbauda nožogotā teritorijā galvenokārt, lai varētu noteikt dzīvnieka bezsamaņu. 5.1.5. Pārbaudēs uz vietas medību rīki jāpārbauda katru dienu. 5.1.6. Medību rīku, kas nodrošina dzīvnieku nonāvēšanu, efektivitāte mērķdzīvnieka bezsamaņas izraisīšanā un tā nonāvēšanā jāpārbauda ar pie samaņas esošiem, kustēties spējīgiem dzīvniekiem, veicot laboratoriskus mērījumus vai mērījumus iežogotā teritorijā un uz vietas. Jāpārbauda medību rīka spēja skart mērķdzīvnieka vitālos orgānus. 5.1.7. Pārbaudes procedūru kārtību var mainīt, lai nodrošinātu visefektīvāko pārbaudāmo medību rīku novērtēšanu. 5.1.8. Normāli lietojot, medību rīkiem nevajadzētu pakļaut to lietotāju neparedzamām briesmām. 5.1.9. Ja nepieciešams, veicot medību rīku pārbaudes, jāpārbauda plašāks parametru klāsts. Pārbaudēm uz vietas jāietver pētījumi par medību rīku lietošanas ietekmi gan uz mērķsugām, gan blakussugām. 5.2. Pētījuma apstākļi 5.2.1. Medību rīks jāuzstāda un jāizmanto atbilstoši ražotāju vai citu atbildīgu personu sniegtajiem norādījumiem. 5.2.2. Pārbaudēm ierobežotā teritorijā jāizmanto iežogota teritorija, kas nodrošina mērķsugas dzīvniekiem piemērotu vidi, lai tie varētu brīvi pārvietoties, slēpties un demonstrēt normālu uzvedību. Jāparedz iespēja uzstādīt medību rīkus un uzraudzīt noķertos dzīvniekus. Medību rīks jāuzstāda tā, lai varētu veikt pilnīgu dzīvnieka noķeršanas procesa audiovizuālo ierakstu. 5.2.3. Pārbaudēm uz vietas jāizvēlas vietas, kas raksturīgas tām, ko izmantos praksē. Tā kā medību rīka selektivitāte un jebkura medību rīka iespējamā kaitīgā ietekme uz blakussugām ir svarīgi iemesli pārbaudes veikšanai uz vietas, vietas šādas pārbaudes veikšanai var nākties izvēlēties dažādās dzīvotnēs, kur iespējams sastapt dažādas blakussugas. Katrs medību rīks, tā novietojums un apkārtējā vide ir jānofotografē. Fotogrāfijā jābūt redzamam medību rīka identifikācijas numuram pirms un pēc medību rīka aizciršanās. 5.3. Pētījuma personāls 5.3.1. Pārbaužu personālam jābūt pienācīgi kvalificētam un apmācītam. 5.3.2. Pārbaužu personāla vidū jābūt vismaz vienam cilvēkam, kam ir pieredze medību rīku lietošanā, un kas spēj medību rīkā noķert pārbaudē izmantojamos dzīvniekus, un vismaz vienam cilvēkam, kam ir pieredze medību rīku, kas nenonāvē dzīvniekus, labturības novērtēšanas metodēs un bezsamaņas novērtēšanas metodēs medību rīkiem, kas nodrošina dzīvnieku nonāvēšanu. Piemēram, uzvedības reakcija uz noķeršanu medību rīkā un bailes no medību rīka būtu jāizvērtē apmācītai personai, kas prot interpretēt šādus datus. 5.4. Medību rīku pārbaudēs izmantojamie dzīvnieki 5.4.1. Dzīvniekiem, kurus izmanto pārbaudēs iežogotā teritorijā, jābūt veseliem un tiem jāpārstāv dzīvnieki, kas visticamāk tiks notverti savvaļā. Izmantotie dzīvnieki nedrīkst būt iepriekš saskārušies ar pārbaudāmo medību rīku. 5.4.2. Pirms medību rīku pārbaudes dzīvnieki jātur piemērotos apstākļos un jānodrošina ar piemērotu barību un ūdeni. Dzīvniekus nedrīkst turēt veidā, kas pats par sevi var izraisīt nepietiekamu labturību. 5.4.3. Pirms pārbaudes sākuma dzīvniekiem jāaklimatizējas pārbaudei paredzētajā iežogotajā teritorijā. 5.5. Novērojumi 5.5.1. Uzvedība 5.5.1.1. Uzvedības novērojumi jāveic apmācītai personai, kurai ir zināšanas sugu etoloģijā. 5.5.1.2. Dzīvnieka bailes no medību rīka var izvērtēt, noķerot medību rīkā dzīvnieku viegli atpazīstamā situācijā, tad attiecīgajā situācijā atkārtoti konfrontējot dzīvnieku ar medību rīku un novērtējot viņa uzvedību. 5.5.1.3. Jāpievērš uzmanība tam, lai nošķirtu reakciju uz papildu stimuliem un reakciju uz medību rīku vai situāciju. 5.5.2. Fizioloģija 5.5.2.1. Dažiem dzīvniekiem pirms pārbaudes veikšanas jāpiestiprina telemetriski reģistrētāji (piemēram, lai reģistrētu sirds frekvenci, elpošanas frekvenci). Šādas ierīces jāpiestiprina labu laiku pirms medību rīka lietošanas, lai dzīvnieki varētu atgūties no nemiera, ko radījusi šādu reģistrētāju piestiprināšana. 5.5.2.2. Jāveic visi piesardzības pasākumi, lai ierobežotu neadekvātus vai neobjektīvus novērojumus un parametrus, īpaši tos, kas, ņemot paraugus, rodas cilvēku darbības rezultātā. 5.5.2.3. Ja tiek veikta bioloģisko paraugu ņemšana (piemēram, asins, urīna, siekalu paraugi), tas jādara atbilstošajos medību rīku lietošanas procesa laikos, un novērtējumā jāņem vērā parametra apsvērumi, kas atkarīgi no laika. Jāapkopo arī kontroles dati par dzīvniekiem, kas tiek turēti citviet labos apstākļos un citiem mērķiem, bāzes dati pirms noķeršanas un daži uzziņu dati pēc ārkārtējas stimulācijas (piemēram, speciālas saslimdināšanas tests ar adrenokortikotropiem hormoniem). 5.5.2.4. Visi bioloģiskie paraugi jānoņem un jāuzglabā pēc labākās apziņas, lai nodrošinātu to saglabāšanu līdz analīžu veikšanai. 5.5.2.5. Izmantotās analīžu metodes ir jāapstiprina. 5.5.2.6. Medību rīkiem, kas nodrošina dzīvnieku nonāvēšanu, ja neiroloģisko refleksu (piemēram, sāpes vai acis) pārbaudes tiek veiktas kopā ar elektroencefalogrammas (EEG) un/vai vizuālas reakcijas (VER) vai reakcijas uz skaņu (SER) mērījumiem, tās jāveic ekspertam, lai nodrošinātu atbilstošu informāciju par dzīvnieka apzināšanos par nonāvēšanas mehānisma efektivitāti. 5.5.2.7. Ja pārbaužu protokolā noteiktajā laikā dzīvnieka bezsamaņa un bezjūtība nav iestājusies, dzīvnieki jānogalina humānā veidā. 5.5.3. Ievainojumi un patoloģijas 5.5.3.1. Katrs pārbaudes dzīvnieks ir rūpīgi jāizmeklē, lai novērtētu jebkurus ievainojumus. Lai apstiprinātu iespējamos lūzumus, jāveic rentgenoloģiska izmeklēšana. 5.5.3.2. Jāveic sīkāka beigto dzīvnieku patoloģiska izmeklēšana. Pēcnāves apskate jāveic pieredzējušam veterinārārstam saskaņā ar pieņemto veterinārijas izmeklēšanas praksi. 5.5.3.3. Skartie orgāni un/vai ķermeņa daļas jāizmeklē makroskopiski un, ja nepieciešams, histoloģiski. 5.6. Ziņojums 5.6.1. Pētījuma ziņojumā jāietver visa būtiskā informācija par eksperimenta apstākļiem, materiāliem un metodiku, kā arī rezultātiem, jo īpaši: a) lamatu konstrukcijas, tai skaitā būvniecības materiālu, tehniskais apraksts; b) ražotāja sniegtā lietošanas instrukcija; c) pārbaudes apstākļu apraksts; d) laika apstākļi, jo īpaši temperatūra un sniega segas biezums; e) pārbaudes personāls; f) dzīvnieku un pārbaudīto medību rīku skaits; g) medību rīkos noķerto katras sugas mērķa un blakus dzīvnieku kopskaits un to relatīvais daudzums, kas izteikts kā attiecīgajā apgabalā reti, parasti un bieži sastopams; h) selektivitāte; i) sīkākas ziņas, kas liecina, ka medību rīks tika iedarbināts un ievainoja dzīvnieku, kas netika notverts; j) novērojumi par uzvedību; k) katra izmērītā fizioloģiskā parametra vērtības un metodoloģija; l) ievainojumu un pēcnāves apskates apraksts; m) laiks līdz samaņas un jutīguma zaudēšanai; n) statistikas analīzes. IV DAĻA: ZINĀTNISKĀ IZPĒTE 6. PĒTNIECĪBAS PROGRAMMAS STANDARTU DARBĪBAS JOMAS UZLABOŠANAI Pārbaudot medību rīku sistēmas, jāizvērtē pietiekami plašs medību rīkos noķerto dzīvnieku labturības mērījumu spektrs. Lai gan virknei sugu šādi mērījumi, jo īpaši, papildu uzvedības un fizioloģiskie mērījumi, nav izstrādāti un piemēroti, to piemērošana konkrētām sugām šo standartu ietvaros ir jāpārbauda, veicot zinātniskus pētījumus, kuros nosaka bāzes līmeņus, reakciju spektru un citus būtiskus lielumus. 6.1. Mērķi Zinātniskās izpētes, ko Puses veicina un sekmē atbilstoši 9. pantam, mērķis ir bāzes un uzziņu datu noteikšana, kas nepieciešami, lai noteiktu robežvērtības papildu parametriem vai novērtētu citu labturības mērījumu nozīmību, kas nav ietverti pašreizējā šo standartu 2.3. punkta darbības jomā, tai skaitā virkni uzvedības un fizioloģisko rādītāju. 6.2. Konkrētu sugu pētniecības programmas Lai pilnveidotu zinātnes atziņas medību rīkos noķerto dzīvnieku labturības novērtēšanas jomā, katra Puse veicina tālākus pētījumus attiecībā uz šajā tabulā minētajām sugām, kas jāpabeidz noteiktajā termiņā pēc šī nolīguma spēkā stāšanās. Suga | Atbildīgā Puse | Termiņš | Ondatra zibethicus | Eiropas Kopiena | 3 gadi | Procyon lotor | Kanāda | 3 gadi | Martes zibellina | Krievija | 3 gadi | 6.3. Īpaši pētāmie mērījumi 6.3.1. Pētāmiem parametriem īpaši jāietver: a) uzvedības reakcijas pēc noķeršanas medību rīkos, tai skaitā kliedzieni, ārkārtēja panika, aizture pirms atgriešanās normālā uzvedības stāvoklī pēc atbrīvošanas no medību rīka un bailes no tā. Pārbaudot bailes, jānovērtē, cik ļoti dzīvnieks izvairās vai pretojas tuvoties iepriekš piedzīvotajai noķeršanas situācijai; b) fizioloģiskie parametri, tai skaitā sirds frekvence un aritmija un bioķīmiskie parametri (asins, urīna vai siekalu mērījumi) atkarībā no sugas, tai skaitā glikokortikoīda koncentrācijas, prolaktīna koncentrācijas, kreatīnkināzes darbība, aktātdehidrogenāzes (un ja iespējams izoenzīma–5) un beta–endorfīna līmeņi (ja pārbaudes iespējamas). 6.3.2. Fizioloģisko parametru reakciju apjoms jānovērtē saistībā ar bāzes un galējiem līmeņiem un ņemot vērā atkarību no laika. 6.3.3. Bāzes līmeņi nozīmē fizioloģiskā radītāja lielumu, koncentrāciju vai pakāpi brīdī, kad dzīvnieku nesatrauc vides apstākļi. Fizioloģiskajiem rādītājiem, kas mainās dažu sekunžu vai minūšu laikā, šim bāzes līmenim jāattiecas uz konkrētu darbību, piemēram, gulēšanu, stāvēšanu, staigāšanu vai skriešanu un lekšanu. Galējie līmeņi ir līmeņi, kas ir tuvu šādu dzīvnieku maksimālajiem vai minimālajiem līmeņiem. Augstāk minētās fizioloģiskās reakcijas mēdz piemist visiem zīdītājiem, bet precīzi bāzes un galējie līmeņi un šo līmeņu izmaiņu modelis jānosaka katrai pārbaudāmajai sugai. 6.3.4. Par nepietiekamu labturību liecina šādi fizioloģisko reakciju mērījumu aspekti – noteiktais līmenis ļoti atšķiras no normālā līmeņa un šī pārveidotā līmeņa ilgums ir būtisks. 6.4. Pētniecības programmu uzraudzība Komiteja uzrauga un koordinē pētījumus, ko Puses veicina un sekmē atbilstoši 9. pantam. [1] Gadījumos, kad nepieciešamas turpmākas pārbaudes, lai noteiktu, vai medību rīku lietošanas metode atbilst standartiem, var veikt papildu elektroencefalogrammas (EEG), vizuālās reakcijas (VER) un reakcijas uz skaņu (SER) mērījumus. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS 1. Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Ekonomikas kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, kas noslēgts Briselē 1995. gada 17. jūlijā un stājās spēkā 1996. gada 1. februārī. 2. Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, kas noslēgts Korfu 1994. gada 24. jūnijā. 3. Nolīgums par tirdzniecības un komercattiecībām starp Krievijas Federāciju un Kanādu, kas stājās spēkā 1992. gada 29. decembrī. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS ŠĶĪRĒJTIESA 1. pants Strīdus Puse paziņo Komitejai, ka tā vēlas nodot strīdu izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar nolīguma 15. pantu. Paziņojumā jānorāda arbitrāžas priekšmets un, jo īpaši, nolīguma noteikumi, kuru interpretācija vai piemērošana ir strīda pamatā. 2. pants 1. Šķīrējtiesa sastāv no trim locekļiem. 2. Strīdos starp divām pusēm katra strīdus Puse ieceļ šķīrējtiesnesi. Strīdos starp vairākām Pusēm Puses ar vienādām interesēm kopīgi ieceļ vienu šķīrējtiesnesi savstarpēji vienojoties. Jebkurā gadījumā abi šādi ieceltie šķīrējtiesneši kopīgi vienojoties ieceļ trešo šķīrējtiesnesi par šķīrējtiesas priekšsēdētāju. 3. Šķīrējtiesas priekšsēdētājs nedrīkst: a) būt strīdā iesaistīto Pušu pilsonis; b) būt saistīts ar strīdus Pusēm; c) būt bijis iesaistīts strīda izskatīšanā jebkurā citā statusā. 4. Jebkura vakance šķīrējtiesā jāaizpilda saskaņā ar kārtību, kas noteikta sākotnējai iecelšanai. 3. pants Ja 60 dienu laikā pēc Pušu veiktās šķīrējtiesnešu iecelšanas nav iecelts šķīrējtiesas priekšsēdētājs, jebkura Puse var prasīt, lai viņu ieceļ Starptautiskās tiesas priekšsēdētājs. 4. pants 1. Šķīrējtiesa stingri saskaņā ar nolīguma, starptautisko tiesību un tās pilnvaru noteikumiem pieņem nolēmumu: "Ņemot vērā faktus un attiecīgos nolīguma noteikumus (attiecīgos noteikumus norādīt šeit), noteikt, vai Puse ievēro savus pienākumus saskaņā ar nolīgumu, un izdot nolēmumu šajā sakarā." 2. Šķīrējtiesai jāpārliecinās, ka prasība ir faktiski un juridiski pamatota. 5. pants 1. Ja strīdus Puses nevienojas citādi, šķīrējtiesa nosaka pati savu reglamentu. 2. Šķīrējtiesas reglamentam katrā ziņā jābūt saskaņā ar šo pielikumu, šķīrējtiesas nolēmumu izdošanas pilnvaru darbības jomu un procesuālā taisnīguma principiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un praksi. 6. pants Strīdus Puses atvieglo šķīrējtiesas darbu un, izmantojot visus to rīcībā esošos līdzekļus: a) nodrošina to ar visiem attiecīgajiem dokumentiem, informāciju un ierīcēm atbilstoši to iekšējām juridiskām un administratīvām prasībām; b) ja nepieciešams, nodrošina tai iespēju izsaukt lieciniekus vai ekspertus un uzklausīt viņu liecības. 7. pants Strīdus Puses un šķīrējtiesneši aizsargā jebkuras šķīrējtiesas procesa laikā konfidenciāli saņemtās informācijas konfidencialitāti. 8. pants Strīdus Puses uzņemas vienādās daļās segt šķīrējtiesas procedūras izmaksas, tai skaitā šķīrējtiesnešu honorārus, ceļa izdevumus, tulkošanas un sekretariāta pakalpojumus un citas saistītas izmaksas. 9. pants Šķīrējtiesai jāuzklausa un jānosaka pretprasības, kas tieši izriet no strīda priekšmeta. 10. pants Šķīrējtiesa pieņem nolēmumus gan par procedūru, gan strīda būtību ar šķīrējtiesnešu balsu vairākumu. Nodotās balsis neatklāj. 11. pants 1. Šķīrējtiesa pieņem lēmumu ne vēlāk kā 180 dienas pēc priekšsēdētāja iecelšanas. 2. Šķīrējtiesa ar vienprātīgu lēmumu var aizkavēt lēmuma pieņemšanu, ja strīdus Puses tam piekrīt. 12. pants 1. Šķīrējtiesas nolēmumam jāpievieno rakstisks pārskats par secinājumiem un iemesliem, uz kuriem tie balstās. 2. Strīdu saistībā ar nolēmuma interpretāciju vai īstenošanas veidu var iesniegt jebkura strīdus Puse šķīrējtiesai, kas nolēmumu izdevusi. 13. pants Šķīrējtiesas nolēmums ir galīgs, saistošs strīdus pusēm, un to nevar pārsūdzēt. -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS PUŠU DEKLARĀCIJAS Kanādas valdības deklarācija attiecībā uz paātrinātu tērauda spīļu kājķeramo lamatu pakāpeniskās nomaiņas periodu Atzīstot Nolīguma par humānas medību rīku lietošanas standartiem (še turpmāk nolīgums) mērķus un atbilstoši nolīguma 7. pantam Kanāda paziņo, ka: 1. Nolīguma spēkā stāšanās dienā Kanādā tiks aizliegta visu tērauda spīļu kājķeramo lamatu izmantošana šādām sugām: Martes americana Mustela erminea Castor canadensis Ondatra zibethicus Martes pennanti Taxidea taxus Lutra canadensis 2. a) Pamatojoties uz jau pieejamiem pārbaužu rezultātiem, parasto tērauda spīļu kājķeramo lamatu, kas nenonāvē dzīvniekus, lietošana tiks aizliegta pārējām Kanādas sugām, kas minētas nolīguma I pielikumā: Canis latrans Felis rufus Procyon lotor Canis lupus Lynx canadensis b) Šis aizliegums stājas spēkā vēlākais: i) beidzoties pilnīgu pārbaužu uz vietas sezonai, kas sākas 1999. gada oktobrī; vai ii) beidzoties periodam, kas nepieciešams pārbaudēm un ieviešanai, kā to nosaka c) apakšpunkts. c) "Periods, kas nepieciešams pārbaudēm un ieviešanai", kas minēts 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā, ir divas pilnas pārbaužu uz vietas sezonas plus viens gads pēc otrās pārbaužu uz vietas sezonas, kas sākas pēc Eiropas Savienības Padomes galīgās nolēmuma noslēgšanas. d) Kanādai pārbaužu uz vietas sezona (kas minēta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļā un 2. punkta c) apakšpunktā ilgst no 1. oktobra līdz 31. martam. 3. Saistībā ar 2. punkta b) apakšpunktu šī deklarācija ir spēkā laika posmā starp Eiropas Savienības Padomes galīgo nolīguma noslēgšanu un nolīguma spēkā stāšanos tik ilgi, kamēr nolīgumu (tai skaitā lielākai drošībai tam pievienotās deklarācijas) Eiropas Kopiena piemēro saskaņā ar tā noteikumiem. Eiropas Kopienas deklarācija Eiropas Kopiena saprot, ka Nolīguma par starptautiskiem humānas medību rīku lietošanas standartiem parakstīšana ir svarīgs un būtisks solis ceļā uz pietiekama medību rīkos noķerto dzīvnieku labturības līmeņa nodrošināšanu. Tāpēc Eiropas Kopiena apstiprina, ka tā neveiks nekādus pasākumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 3254/91 ieviešanai laikā, kas nepieciešams, lai citas Puses ratificētu nolīgumu, un pēc ratifikācijas tik ilgi, kamēr nolīgums ir spēkā un tiek piemērots atbilstoši tā noteikumiem. --------------------------------------------------