Oficiālais Vēstnesis L 190 , 04/07/1998 Lpp. 0036 - 0047



II PIELIKUMS Nolīgums, kas izveido Vidusjūras Vispārējo starptautisko zivsaimniecības komisiju PREAMBULA Līgumslēdzējas Puses, ņemot vērā normas, kas ir iekļautas 1994. gada 16. novembrī pieņemtajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā(turpmāk tekstā Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencija), kas visām starptautiskās kopienas loceklēm pieprasa sadarboties dzīvo jūras resursu aizsardzībā un apsaimniekošanā, ņemot vērā arī mērķus, ko izvirzīja Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē par vidi un attīstību pieņemtās Agenda 21 17. nodaļā, kā arī Atbildīgo zivsaimniecību rīcības kodeksu, ko 1995. gadā pieņēma FAO konference, ņemot vērā, ka ir apspriesti citi starptautiski instrumenti, kas veicinātu noteiktu zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu, abpusēji vēloties attīstīt un pareizi izmantot Vidusjūras un Melnās jūras, kā arī to savienojošo ūdeņu (turpmāk tekstā "reģions") dzīvos jūras resursus, kā arī veicināt savu mērķu īstenošanu sadarbojoties starptautiski, ko atvieglos Vidusjūras vispārējās zivsaimniecības komisijas izveide, atzīstot, cik nozīmīgi ir saglabāt un apsaimniekot reģiona zivsaimniecības, kā arī veicināt sadarbību šajā jomā, ir vienojušās par turpmāko. I pants Komisija 1. Līgumslēdzējas puses Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā (turpmāk tekstā "Organizācija") izveido komisiju, ko nosauc par Vispārējo zivsaimniecības komisiju (turpmāk tekstā "Komisija"), kas pildīs III pantā minētos pienākumus. 2. Komisijas locekles ir Organizācijas dalībvalstis un asociētās locekles, kā arī valstis, kas nav Organizācijas dalībvalstis, bet ir Apvienoto Nāciju Organizācijas, to specializēto aģentūru vai Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras dalībvalstis, kuras ir: i) piekrastes valstis vai asociētās locekles, kas pilnībā vai daļēji atrodas reģionā; ii) valstis vai asociētās locekles, kuru kuģi šajā reģionā zvejo zivis, uz ko attiecas šis Nolīgums; vai iii) reģionālās Ekonomikas integrācijas organizācijas, kuru locekles ir i) vai ii) minētās valstis, kas reģionālajai ekonomikas integrācijas organizācijai ir nodevušas funkcijas, uz ko attiecas šis Nolīgums; un kas saskaņā ar XI pantu atzīst šo Nolīgumu, ar nosacījumu, ka šie noteikumi neietekmē tādu valstu, kas nav Apvienoto Nāciju Organizācijas, to specializēto aģentūru vai Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras dalībvalstis un ir kļuvušas par šā Nolīguma loceklēm līdz 1963. gada 22. maijam, locekles statusu Komisijā. Asociētajās valstīs Organizācija, saskaņā ar dibināšanas noteikumu XIV.5 pantu un Organizācijas Vispārīgo principu XXI.3 principu, šo Nolīgumu iesniedz amatpersonām, kas atbild par šo asociēto locekļu starptautiskajām attiecībām. 2. pants Organizācija 1. Komisijas sesijās katru locekli pārstāv viens delegāts, ko var pavadīt vietnieks, eksperti un padomdevēji. Vietniekiem, ekspertiem un padomdevējiem, kas piedalās Komisijas sanāksmēs, nav balsstiesību, izņemot vietniekus, kas rīkojas tā delegāta vietā, kurš nepiedalās sanāksmē. 2. Saskaņā ar 3. punktu katrai loceklei ir viena balss. Komisija pieņem lēmumus ar balsu vairākumu, ja vien šis Nolīgums nenosaka citādi. Kvorums ir visu Komisijas locekļu vairākums. 3. Reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kas ir Komisijas locekle, ir tiesīga jebkurā Komisijas vai Komisijas palīgorganizācijas sanāksmē izmantot balsis, kas atbilst tās dalībvalstu skaitam, kuras ir tiesīgas balsot šādā sanāksmē. 4. Reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kas ir Komisijas locekle, savas balsstiesības atbilstīgi kompetencei izmanto alternatīvi ar savām dalībvalstīm, kas ir Komisijas locekles. Ja reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kas ir Komisijas locekle, izmanto savas balsstiesības, tās dalībvalstis savas balsstiesības neizmanto un otrādi. 5. Jebkura Komisijas locekle reģionālajai ekonomikas integrācijas organizācijai, kas ir Komisijas locekle, vai reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas dalībvalstīm, kas ir Komisijas locekles, var lūgt informāciju par to, vai konkrētajā jautājumā kompetence pieder organizācijai vai tās dalībvalstīm. Reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija vai attiecīgās dalībvalstis pēc šāda lūguma sniedz šo informāciju. 6. Reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kas ir Komisijas locekle, vai reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas dalībvalstis, kas ir Komisijas locekles, pirms katras Komisijas vai palīgorganizācijas sanāksmes paziņo, vai attiecīgajā jautājumā, ko apspriedīs sanāksmē, kompetenta ir reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija vai tās dalībvalstis un, vai balsojot par attiecīgo dienaskārtības punktu, savas balsstiesības izmantos reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija vai tās dalībvalstis. Nekas šajā punktā reģionālajai ekonomikas integrācijas organizācijai, kas ir Komisijas locekle, vai tās dalībvalstīm, kas ir Komisijas locekles, neliedz šā punkta nolūkos pieņemt vienotu deklarāciju, kura būs spēkā attiecībā uz jautājumiem un dienaskārtības punktiem turpmākajās sanāksmēs un kuru var pakļaut izņēmumiem un izmaiņām, par kurām informē pirms katras šādas sanāksmes. 7. Ja dienaskārtības punkti attiecas gan uz jautājumiem, kuros kompetenta ir reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, gan uz jautājumiem, kuros kompetentas ir reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas dalībvalstis, diskusijā var piedalīties gan reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, gan reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas dalībvalstis. Šajā gadījumā, pieņemot lēmumu, ņem vērā tikai tās locekles viedokli, kam ir balsstiesības. 8. Lai noteiktu katras sanāksmes kvorumu, reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, kas ir Komisijas locekle, delegāciju ņem vērā tādā mērā, kādā tai pieder balstiesības attiecīgajā sanāksmē, kurā nosaka kvorumu. 9. Komisija ievēl priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus. 10. Komisijas priekšsēdētājs Komisijas kārtējās sanāksmes sasauc katru gadu, ja vien locekļu vairākums nenosaka citādi. Visu sesiju norises vietu un laiku, konsultējoties ar Organizācijas ģenerāldirektoru, nosaka Komisija. 11. Komisijas mītnesvieta ir Organizācijas galvenajā mītnē Romā vai arī citā vietā, ko nosaka Komisija. 12. Organizācija izveido Komisijas sekretariātu, un ģenerāldirektors ieceļ sekretāru, kas ir administratīvi pakļauts Organizācijas ģenerāldirektoram. 13. Komisija ar divām trešdaļām locekļu balsu var pieņemt un grozīt savu reglamentu ar noteikumu, ka šis reglaments vai tā grozījumi nav pretrunā ar šo Nolīgumu vai Organizācijas pamatnolikumu. 14. Komisija ar divām trešdaļām locekļu balsu var pieņemt un grozīt savu finanšu regulu ar noteikumu, ka šī regula saskan ar Organizācijas finanšu regulas principiem. Šo regulu nosūta Finanšu komitejai, kas ir tiesīga neatļaut šādu finanšu regulu vai tās grozījumus, ja tā konstatē, ka šī regula ir pretrunā ar Organizācijas finanšu regulas principiem. 3. pants Funkcijas 1. Komisijas mērķis ir veicināt dzīvo jūras resursu attīstību, saglabāšanu, racionālu pārvaldi un vislabāko izmantošanu, kā arī ilgtspējīgu akvakultūras attīstību reģionā, šajā nolūkā pildot šādas funkcijas un pienākumus: a) pastāvīgi uzraudzīt šo resursu stāvokli, ieskaitot to apjomus un ieguvi, kā arī uz šiem resursiem balstīto zivsaimniecību stāvokli; b) saskaņā ar V pantu formulēt un ieteikt piemērotus pasākumus: i) dzīvo jūras resursus saglabāšanai un racionālai apsaimniekošanai, to skaitā: - zvejas metožu un zvejas rīku regulēšana, - konkrēto sugu īpatņu minimālo izmēru noteikšana, - sezonu un apgabalu, kuros zvejot ir atļauts, un sezonu un apgabalu, kuros zvejot ir aizliegts, noteikšana, - kopējās nozvejas apjomu, zvejas intensitātes un tās sadales starp loceklēm regulēšana, ii) šo ieteikumu ieviešanai; c) pastāvīgi uzraudzīt visus zvejas nozares ekonomiskos un sociālos aspektus, kā arī ieteikt pasākumus tās attīstībai; d) veicināt, ieteikt un koordinēt, kā arī, ja vajadzīgs, īstenot izglītojoša un paplašinoša rakstura pasākumus visās zivsaimniecību jomās; e) veicināt, ieteikt un koordinēt, kā arī, ja vajadzīgs, īstenot visu zivsaimniecību jomu izpēti un attīstību, kā arī dzīvo jūras resursu aizsardzību, to skaitā izmantojot starptautiskos projektus; f) apkopot, publicēt un izplatīt informāciju par izmantojamajiem dzīvajiem jūras resursiem un zivsaimniecībām, kas ir balstītas uz šiem resursiem; g) veicināt programmas jūras un saldūdens akvakultūras, kā arī piekrastes zivsaimniecību attīstībai; h) veikt tādus pasākumus, kas var būt vajadzīgi Komisijai, lai sasniegtu iepriekš definētos mērķus. 2. Formulējot un iesakot pasākumus saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, Komisija lēmumus par saglabāšanu un apsaimniekošanu izskata, ņemot vērā šo lēmumu ietekmi uz nākotni, kā arī visuzticamākos tās rīcībā esošos zinātniskos pierādījumus un nepieciešamību attīstīt un pareizi izmantot dzīvos jūras resursus. 4. pants Reģions Komisija III pantā noteiktās funkcijas un pienākumus īsteno preambulā definētajā reģionā. 5. pants Ieteikumi apsaimniekošanai 1. III panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos ieteikumus pieņem, ja tos atbalsta divas trešdaļas Komisijas locekļu, kas ir klāt balsošanas brīdī. Komisijas priekšsēdētājs šo ieteikumu tekstus nosūta katrai Komisijas loceklei. 2. Saskaņā ar šo pantu Komisijas locekles, sākot ar dienu, ko Komisija nosaka pēc tam, kad šajā pantā noteiktie iebildumi ir zaudējuši spēku, apņemas ieviest katru Komisijas ieteikumu, kas ir izstrādāts saskaņā ar III panta 1. punkta b) apakšpunktu. 3. Katra Komisijas locekle 120 dienu laikā kopš ieteikuma izziņošanas var iebilst pret šo ieteikumu, un tādā gadījuma tai pieteikuma ieviešana vairs nav saistoša. Ja kāda no loceklēm 120 dienu laikā iesniedz iebildumu, tad jebkura no pārējām Komisijas loceklēm var turpmāko 60 dienu laikā iesniegt tādu pašu iebildumu. Katra Komisijas locekle jebkurā brīdī var savu iebildumu arī atsaukt un ieviest ieteikumu. 4. Ja pret ieteikumu iebilst vairāk nekā trešā daļa Komisijas locekļu, tad pārējām loceklēm šā ieteikuma ieviešana vairs nav saistoša; tomēr jebkura no tām vai visas šīs valstis kopā var savā starpā nolemt ieviest šo ieteikumu. 5. Komisijas priekšsēdētājs katru Komisijas locekli nekavējoties informē par katru saņemto vai atsaukto iebildumu. 6. pants Ziņojumi Komisija pēc katras sesijas iesniedz Organizācijas ģenerāldirektoram ziņojumu, kurā izklāsta savus uzskatus, ieteikumus un lēmumus, kā arī iesniedz jebkādus citus vajadzīgus vai ieteicamus ziņojumus. Komiteju vai darba grupu ziņojumus, kas ir minēti šā Nolīguma VII pantā, Komisija Organizācijas ģenerāldirektoram iesniedz caur Komisiju. 7. pants Komitejas, darba grupas un speciālisti 1. Komisija var izveidot pagaidu, īpašās vai pastāvīgās komitejas, kas pētīs un sniegs ziņojumu par jautājumiem, kuri ir saistīti ar Komisijas mērķiem, kā arī darba grupas, kas pētīs specifiskas tehniskas problēmas un izstrādās ieteikumus. 2. 1. punktā minētās komitejas un darba grupas sasauc Komisijas priekšsēdētājs laikā un vietā, ko, apspriežoties ar Organizācijas ģenerāldirektoru, nosaka priekšsēdētājs. 3. Komisija organizācijai var ieteikt par organizācijas līdzekļiem pieņemt speciālistus specifisku jautājumu vai problēmu izpētei. 4. 1. punktā minēto komiteju un darba grupu izveide, kā arī 3. punktā minēto speciālistu pieņemšana darbā ir atkarīga no tā, vai apstiprinātā Organizācijas budžeta attiecīgajā sadaļā ir nepieciešamie naudas līdzekļi; šādu līdzekļu esamību nosaka Organizācijas ģenerāldirektors. Pirms katra lēmuma par izdevumiem saistībā ar komiteju un darba grupu izveidi, kā arī speciālistu pieņemšanu darbā, Komisija Organizācijas ģenerāldirektoram ziņo par šāda lēmuma administratīvajām un finansiālajām sekām. 8. pants Sadarbība ar starptautiskajām organizācijām Komisija cieši sadarbojas ar starptautiskajām organizācijām, risinot savstarpēji nozīmīgus jautājumus. 9. pants Izdevumi 1. Izdevumus, kas radušies delegātiem, kā arī viņu vietniekiem, ekspertiem un padomdevējiem, kuri piedalās atsevišķās Komisijas sesijās, kā arī to pārstāvjiem, ko nosūta uz komisijām, kuras ir izveidotas saskaņā ar šā Nolīguma VII pantu, nosaka un sedz attiecīgās locekles. 2. Izdevumus, kas ir radušies sekretariātam, to skaitā izdevumus par publikācijām un paziņojumiem, kā arī izdevumus, kas ir radušies Komisijas priekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekam, sesiju starplaikā veicot uzdevumus Komisijas vārdā, nosaka un sedz organizācija, ņemot vērā attiecīgo asignējumu apjomus, kas ir iekļauti Organizācijas budžetā. 3. Izdevumus, kas ir radušies konkrētajām Komisijas loceklēm, neatkarīgi no Komisijas vai pēc tās ieteikuma īstenojot izpētes un attīstības projektus, nosaka un sedz attiecīgās locekles. 4. Izdevumus, kas ir radušies, saskaņā ar III panta 1. punkta e) apakšpunktu īstenojot kopīgus izpētes un attīstības projektus, kurus nav iespējams segt citādi, savstarpēji vienojoties par apmaksas formu un summas daļu, nosaka un sedz locekles. Kopīgos projektus pirms to ieviešanas iesniedz Padomei un Organizācijai. Naudu kopīgajiem projektiem iemaksā ieguldījumu fondā, ko saskaņā ar Organizācijas finanšu regulu un reglamentu izveido un apsaimnieko Organizācija. 5. Izdevumus, kas radušies, ar ģenerāldirektora piekrišanu uz Komisijas, Komiteju vai darba grupu sanāksmēm kā individuālas personas uzaicinot ekspertus, sedz no Organizācijas budžeta. 6. Komisija var pieņemt brīvprātīgus vispārīgos vai ar specifiskiem Komisijas projektiem un aktivitātēm saistītus maksājumus. Šos maksājumus iemaksā ieguldījumu fondā, ko jāizveido Organizācijai. Šos brīvprātīgos maksājumus pieņem un ieguldījumu fondu pārvalda saskaņā ar Organizācijas finanšu regulu un reglamentu. 10. pants Grozījumi 1. Vidusjūras vispārējā zivsaimniecības Komisija šo Nolīgumu var grozīt ar divām trešdaļām visu Komisijas locekļu balsu. Ievērojot 2. punktu, grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad tos ir pieņēmusi Komisija. 2. Grozījumi, kas rada jaunas locekļu saistības, stājas spēkā tikai tad, ja tos atbalsta divas trešdaļas Komisijas locekļu, un tikai attiecībā uz tiem Komisijas locekļiem, kas atbalsta šos grozījumus. Grozījumu, kas ievieš jaunas saistības, pieņemšanas dokumentus deponē Organizācijas ģenerāldirektoram, kas informē visus Vidusjūras vispārējās zivsaimniecības komisijas locekles, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerāldirektoru, ka ir saņemts šāda grozījuma pieņemšanas dokuments un šis grozījums ir stājies spēkā. Ja Vidusjūras vispārējās zivsaimniecības komisijas locekles grozījumus, kas rada papildu saistības, nepieņem, to saistības un pienākumi arī turpmāk izriet no Nolīguma, kāds tas bija pirms grozījuma. 3. Par šā Nolīguma grozījumiem informē Organizācijas padomi, kas var noraidīt jebkuru grozījumu, ja uzskata, ka tas neatbilst Organizācijas mērķiem un nolūkiem vai Organizācijas pamatnolikumam. Ja Organizācijas padome vēlas, tā grozījumu var pāradresēt Organizācijas konferencei, kam ir tādas pašas pilnvaras. 11. pants Pievienošanās 1. Šo Nolīgumu var parakstīt organizācijas locekles vai asociētās locekles. 2. Komisija ar divām trešdaļām locekļu balsu var ļaut Nolīgumam pievienoties citām valstīm, kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas, to specializēto aģentūru vai Starptautiskās atomenerģijas aģentūras locekles un ir iesniegušas dalības pieteikumu, kā arī oficiālu dokumentu, kurā deklarē, ka pievienojas šim Nolīgumam, kāds tas ir uzņemšanas brīdī. 3. Komisijas locekles, kas nav Organizācijas locekles vai asociētās locekles, piedaloties Komisijas darbā, uzņemas segt sekretariāta izdevumus apjomā, ko nosaka, ņemot vērā attiecīgās organizācijas finanšu regulu. 4. Organizācijas locekle vai asociētā locekle Nolīgumam pievienojas, Organizācijas ģenerāldirektoram deponējot pievienošanās dokumentu, ar brīdi, kad ģenerāldirektors ir saņēmis šo dokumentu. 5. Valstis, kas nav Organizācijas locekles vai asociētās locekles, Nolīgumam pievienojas, Organizācijas ģenerāldirektoram deponējot pievienošanās dokumentu. Pievienošanās stājas spēkā ar brīdi, kad Komisija saskaņā ar šā panta 2. punktu apstiprina dalības pieteikumu. 6. Organizācijas ģenerāldirektors informē visas Komisijas locekles, visas Organizācijas locekles un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretariātu par jaunuzņemtajām loceklēm. 7. Šim Nolīgumam var pievienoties ar atrunām, kas stājas spēkā tikai, ja tās vienbalsīgi apstiprina Komisijas locekles. Komisijas locekles, kas triju mēnešu laikā pēc izziņošanas nav sniegušas atbildi, uzskata par tādām loceklēm, kas atrunas ir atbalstījušas. Ja atrunas neatbalsta, valsts vai reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kas ir izvirzījusi šīs atrunas, šim Nolīgumam nepievienojas. Organizācijas ģenerāldirektors nekavējoties informē visus Komisijas locekļus par jebkādām atrunām. 8. Šajā Nolīgumā atsauces uz 1982. gadā pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas jūras tiesību konvenciju vai citiem starptautiskiem nolīgumiem neietekmē valsts statusu pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencijas vai arī citu nolīgumu parakstīšanas, ratifikācijas vai pievienošanās šiem nolīgumiem. 12. pants Stāšanās spēkā Šis Nolīgums stājas spēkā pēc tam, kad ir saņemti pieci pieņemšanas dokumenti. 13. pants Teritoriālā piemērošana Komisija locekles, pievienojoties šim Nolīgumam, rūpīgi norāda, uz kurām teritorijām attiecas to dalība. Ja šādas deklarācijas nav, dalību attiecina uz visām teritorijām, par kuru starptautiskajām attiecībām atbild locekle. Saskaņā ar XIV pantu, teritoriālās piemērošanas apjomu var modificēt ar turpmāku deklarāciju. 14. pants Izstāšanās 1. Jebkura locekle jebkurā brīdī, tiklīdz ir pagājuši divi gadi kopš brīža, kad Nolīgums stājās spēkā attiecībā uz šo locekli, var izstāties no šī Nolīguma, iesniedzot rakstisku paziņojumu par izstāšanos Organizācijas ģenerāldirektoram, kas nekavējoties informē visas Komisijas un Organizācijas locekles par šo izstāšanos. Paziņojums par izstāšanos stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad to ir saņēmis ģenerāldirektors. 2. Komisijas locekle var iesniegt paziņojumu par izstāšanos attiecībā uz vienu vai vairākām teritorijām, par kuru starptautiskajām attiecībām tā atbild. Iesniedzot paziņojumu par izstāšanos no Komisijas, tās locekle norāda, uz kuru teritoriju vai teritorijām attiecas izstāšanās. Ja šādas deklarācijas nav, izstāšanos attiecina uz visām teritorijām, par kuru starptautiskajām attiecībām atbild Komisijas locekle, izņemot tās asociētās locekles. 3. Iesniedzot paziņojumu par izstāšanos no Organizācijas, Komisijas locekle vienlaikus izstājas arī no Komisijas, un šo izstāšanos attiecina uz visām teritorijām, par kuru starptautiskajām attiecībām atbild attiecīgā locekle, izņemot tās asociētās locekles. 15. pants Interpretācija un strīdu izšķiršana Jebkuru strīdu par šā Nolīguma interpretāciju vai piemērojumu, kuru neizšķir Komisija, nosūta uz komiteju, kurā ietilpst pa vienam katras puses pārstāvim, kā arī neatkarīgs priekšsēdētājs, ko izvēlas komitejas locekļi. Šādas komitejas ieteikumus, kas savā būtībā nav saistoši, izmanto, lai iesaistītās puses atkārtoti pārskatītu jautājumu, kas kļuva par strīda cēloni. Ja šo darbību rezultātā strīdu neatrisina, to nosūta Starptautiskajai Tiesai saskaņā ar tiesas statūtiem, bet strīdu, kurā ir iesaistīta reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija nosūta arbitrāžai, ja strīdā iesaistītās puses nepiekrīt citam risinājumam. 16. pants Darbības izbeigšana Nolīgumu automātiski izbeidz, ja izstāšanās rezultātā Komisijā paliek mazāk nekā piecas locekles, ja vien atlikušās locekles vienbalsīgi nelemj citādi. 17. pants Apstiprināšana un reģistrācija Nolīguma tekstu sākotnēji izstrādāja 1949. gada 24. septembrī Romā, franču valodā. Šā Nolīguma un visu tā grozījumu teksta divus eksemplārus angļu, franču un spāņu valodās apstiprina Komisijas priekšsēdētājs un Organizācijas ģenerāldirektors. Vienu no šiem eksemplāriem novieto Organizācijas arhīvos. Otru eksemplāru nosūta reģistrācijai Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. Bez tam ģenerāldirektors apstiprina šā Nolīguma eksemplārus un nosūta vienu eksemplāru katrai organizācijas loceklei, kā arī valstīm, kas nav organizācijas locekles, bet ir šā Nolīguma līgumslēdzējas puses vai var par tādām kļūt. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS VIDUSJŪRAS VISPĀRĒJĀS ZIVSAIMNIECĪBAS KOMISIJAS REGLAMENTS 1. pants Šajā reglamentā izmanto šādas definīcijas. Nolīgums: 1949. gada 24. septembrī Romā (Itālijā) izstrādātais nolīgums, ar ko izveido Vidusjūras vispārējo zivsaimniecības komisiju, kas ir grozīts saskaņā ar šā Nolīguma X pantu. Komisija: Vidusjūras vispārējā zivsaimniecības komisija. Priekšsēdētājs: Komisijas priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja vietnieks: Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. Delegāts: Locekles pārstāvis, kā noteikts Nolīguma II panta 1. punktā. Delegācija: Delegāts, kā arī viņa vietnieks, eksperti un padomdevēji. Locekles: Organizācijas locekles un asociētās locekles, kā arī Komisijas locekles, kas nav Organizācijas locekles. Sekretārs: Komisijas sekretārs. Organizācija: Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija. Konference: Organizācijas konference. Novērotāja valsts, asociētā locekle vai asociētā organizācija: Valsts, kas nav Komisijas vai Organizācijas locekle, vai arī starptautiska organizācija, kas ir ielūgta uz Komisijas sesiju, vai arī Organizācijas locekle vai asociētā locekle, kas piedalās Komisijas sesijās, nebūdama Komisijas locekle. Novērotājs: Novērotājas valsts vai organizācijas pārstāvis. 2. pants Komisijas sesijas 1. Saskaņā ar Nolīguma II panta 10. punktu Komisija kārtējā sesijā, konsultējoties ar ģenerāldirektoru, lemj par nākamās sesijas laiku un norises vietu, lēmumu saskaņojot ar Komisijas programmas vajadzībām, kā arī ar valsti, kurā notiks sesija. Priekšsēdētājs attiecīgi publicē paziņojumu par sesiju. 2. Priekšsēdētājs pēc Komisijas locekļu vairākuma pieprasījuma vai ar Komisijas locekļu vairākuma atbalstu var sasaukt īpašu Komisijas sesiju. 3. Uzaicinājumus uz kārtējām Komisijas sesijām Komisijas priekšsēdētāja vārdā ne vēlāk kā 60 dienas pirms noteiktā sesijas sākuma publicē sekretārs. Uzaicinājumus uz īpašām sesijām publicē ne vēlāk kā 40 dienas pirms noteiktā sesijas sākuma. 4. Lai izskatītu ierosinājumu rīkot Komisijas vai kādas no tās struktūrvienībām sesiju attiecīgajā valstī, šādai valstij ir a) bez atrunām jāratificē konvencija par Apvienoto Nāciju Organizācijas specializēto aģentūru privilēģijām un imunitātēm vai arī jāapliecina, ka visi delegāti, pārstāvji, eksperti, novērotāji un citas personas, kas ir tiesīgas piedalīties šādā sesijā saskaņā ar Nolīguma vai šā reglamenta noteikumiem, baudīs privilēģijas un imunitātes, kas ir vajadzīgas, lai neatkarīgi veiktu savas funkcijas saistībā ar sesiju. 3. pants Pilnvaras apstiprinošie dokumenti Sekretārs katrā sesijā saņem delegāciju un novērotāju pilnvaras apstiprinošos dokumentus. Šiem pilnvaras apstiprinošajiem dokumentiem jāatbilst sekretariāta noteiktajai standarta formai. Pēc to izvērtēšanas sekretariāts informē Komisiju par nepieciešamajiem pasākumiem. 4. pants Dienas kārtība 1. Katrā kārtējā sesijā: a) saskaņā ar Nolīguma II panta 9. punktu ievēl priekšsēdētāja un divus vietniekus; b) pieņem dienas kārtību; c) sekretārs ziņo par Komisijas budžetu; d) izskata budžeta projektu; e) komitejas nolasa ziņojumus; f) lemj par nākamās sesijas laiku un norises vietu; g) izskata ierosinājumus grozīt Nolīgumu un spēkā esošo reglamentu; h) izskata dalības pieteikumus saskaņā ar Nolīguma XI panta 2. punktu, kas ir saņemti no valstīm, kuras nav organizācijas locekles, bet ir Apvienoto Nāciju Organizācijas vai to specializēto aģentūru vai Starptautiskās atomenerģijas aģentūras locekles. i) izskata jautājumus, ko Vidusjūras vispārējai zivsaimniecības komisijai ir nosūtījusi Konference, Organizācijas Padome vai ģenerāldirektors. 2. Bez tam dienas kārtībā ar Komisijas piekrišanu iekļauj: a) punktus, ko apstiprināja iepriekšējā sesijā; b) locekļu ierosinātos punktus. 3. Sekretārs ne vēlāk kā 60 dienas pirms sesijas sākuma Komisijas loceklēm, kā arī novērotājām valstīm un novērotājām organizācijām nosūta dienaskārtības projektu, kā arī ar to saistītos ziņojumus un dokumentus. 4. Īpašās sesijas dienas kārtībā iekļauj tikai tos jautājumus, kuru dēļ sasauca sesiju. 5. pants Sekretariāts 1. Sekretariātu veido sekretārs un tam pakļautie darbinieki, kurus nosaka ģenerāldirektors. 2. Sekretāra pienākums ir saņemt, apkopot un izsūtīt Komisijas un tās komiteju sesiju dokumentus, protokolēt sēdes, apstiprināt izdevumus un finanšu saistības, kā arī veikt citus pienākumus, ko norāda Komisija. 3. Visu paziņojumu par Komisijas darbību eksemplārus nosūta sekretāram, kas tos pieņem zināšanai un reģistrē. 6. pants Komisijas plenārsēdes Komisijas plenārsēdes ir publiskas, ja vien Komisija nelemj citādi. Ja Komisija nolemj rīkot slēgtu sanāksmi, tā nosaka, kādā mērā šis lēmums ietekmē novērotājus. 7. pants Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka ievēlēšana 1. Komisija ievēl Komisijas priekšēdētāju un priekšsēdētāja pirmo un otro vietnieku, kas uzsāk pildīt pienākumus tūlīt pēc kārtējās sesijas, kurā tos ievēlēja, līdz nākamajām vēlēšanām pēc divām kārtējām sesijām. 2. Kandidātus izvēlas no delegātiem vai delegātu vietniekiem, kas piedalās kārtējā sesijā, kurā notiek vēlēšanas. Tos var pārvēlēt vēl uz divām kārtējām sesijām. 8. pants Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka funkcijas 1. Priekšsēdētājs pilda funkcijas, kas tam ir uzticētas šajā reglamentā, un jo īpaši: a) atklāj un slēdz katru Komisijas plenārsēdi; b) vada debates šādās sanāksmēs, lai nodrošinātu šā reglamenta ievērošanu, dod vārdu, izsludina balsošanu un paziņo lēmumus; c) lemj par reglamenta jautājumiem; d) saskaņā ar šo reglamentu pilnībā kontrolē sesijas norisi; e) saskaņā ar Komisijas norādījumiem ieceļ komitejas. 2. Priekšsēdētāja prombūtnē vai pēc viņa lūguma priekšsēdētāja pienākumus uzņemas pirmais priekšsēdētāja vietnieks, bet tā prombūtnē — otrais priekšsēdētāja vietnieks. 3. Priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks, kas pilda priekšsēdētāja funkcijas, nebalso, un viņu valdības pārstāv citi delegācijas locekļi. 4. Ja priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieki nevar pildīt pienākumus, tos uz laiku uzņemas sekretārs. 9. pants Balsošanas procedūra un kārtība 1. Izņemot gadījumus, ko nosaka šā panta 4. punkts, plenārsēdēs balso mutiski vai paceļot rokas, taču notiek balsošana pēc saraksta, ja Nolīgums vai šis reglaments pieprasa īpašo vairākumu vai arī ja balsošanu pēc saraksta pieprasa jebkura no delegācijām. 2. Balsošanā pēc saraksta delegācijas izsauc franču alfabēta kārtībā. 3. Katras balsošanas pēc saraksta protokolā norāda katra delegāta balsojumu, kā arī tos delegātus, kas ir atturējušies. 4. Jautājumos, kas attiecas uz atsevišķām personām, izņemot Komisijas un tās amatpersonu vēlēšanas, balso aizklāti. 5. Ja neviens no kandidātiem uz amatpersonas vietu pirmajā balsojumā neiegūst vairākumu nodoto balsu, tad atkārtoti balso par diviem kandidātiem, kas ir ieguvuši visvairāk balsu. Ja otrajā balsojumā abi kandidāti iegūst līdzīgu balsu skaitu, tad priekšsēdētājs amatpersonu izvēlas ar izlozes palīdzību. 6. Ja balsojot kādā jautājumā, izņemot vēlēšanas, Komisijas balsis sadalās vienādi, nākamo balsojumu rīko attiecīgās sesijas nākamajā sanāksmē. Ja Komisijas balsis arī tad sadalās vienādi, priekšlikumu uzskata par noraidītu. 7. Balsošanu un citus saistītus jautājumus, kas nav konkrēti noteikti Nolīgumā vai šajā reglamentā, mutatis mutandis reglamentē Organizācijas vispārējie noteikumi. 10. pants Komitejas 1. Komisijā izveido Akvakultūras komiteju, kuras darbā var piedalīties visas Komisijas locekles un kas: a) uzrauga akvakultūras attīstību un tendences reģionā; b) novēro un analizē akvakultūras attīstības ietekmi uz vidi; c) uzrauga un vada to četru struktūru darbu, kas ir radītas Medrap II darbības rezultātā, to skaitā novēro un analizē dažādo struktūru progresu, kā arī izvērtē to ieteiktās programmas un ar FAO sekretariāta palīdzību vada SIPAM darbu; d) meklē atbalstu, kas papildinātu tādu organizāciju kā CIHEAM, MAP-PAP/RAC un FAO ieguldījumu izveidotajās struktūrās un veicinātu četru esošo struktūru darbu; e) veic citus pasākumus, kas saistīti ar akvakultūras popularizēšanu un attīstību, ko tai uzdod Komisija. 2. a) Izveido Zinātnisko padomdevēju komiteju, kas sniedz ar Komisijas darbu saistītu zinātniska, sociāla un ekonomiska rakstura informāciju, faktus vai viedokļus. b) Komitejas darbā var piedalīties visi Komisijas locekļi. Katra Komisijas locekle var norīkot uz Komiteju savu pārstāvi, un Komitejas loceklim var palīdzēt eksperti. c) Komiteja var izveidot darba grupas, kas analizēs informāciju, kā arī konsultēs Komiteju par dalīto un kopīgo resursu stāvokli. d) Komiteja izsaka neatkarīgu viedokli par to lēmumu tehnisko un zinātnisko pamatojumu, kas attiecas uz zivsaimniecības saglabāšanu un apsaimniekošanu, ieskaitot bioloģiskos, sociālos un ekonomiskos aspektus, kā arī: 1) izvērtē locekļu un zivsaimniecības organizāciju iesniegto informāciju par nozvejas programmām, zvejas jaudu, kā arī citus faktus, kas ir nozīmīgi zivsaimniecību saglabāšanai un apsaimniekošanai; 2) formulē viedokli par zivsaimniecību saglabāšanu un apsaimniekošanu, ko iesniedz Komisijai; 3) identificē izpētes kopējās programmas un koordinē to ieviešanu; 4) uzņemas citas funkcijas vai pienākumus, ko tai var uzticēt Komisija. e) dalībvalstīm jāsniedz informācija par nozveju, kā arī cita komitejas darbam nozīmīgā informācija, lai komiteja varētu veikt šajā punktā izklāstītos pienākumus. 3. Komisija var izveidot citas komitejas un darba grupas, ko uzskata par vajadzīgām. 4. Komiteju un darba grupu dibināšanā saskaņā ar šo pantu jāievēro Nolīguma VII panta 4. punkts. 5. Šo komiteju un darba grupu darbu mutatis mutandis reglamentē Komisijas Reglaments. 11. pants Budžets un finanses 1. Ja vien šis reglaments nenosaka citādi, uz Komisiju attiecas Organizācijas finanšu regula, ko papildina ar Administratīvo rokasgrāmatu un memorandu, kā arī ar procedūrām, kas pamatotas ar iepriekš minētajiem dokumentiem. 2. Komisijas nākamā finanšu gada budžeta projektu, kurā iekļauj sekretariāta paredzamos izdevumus, to skaitā līdzekļus, kas ir nepieciešami publikācijām un paziņojumiem, priekšsēdētāja un priekšsēdētāju vietnieku ceļojumu izmaksas, veicot pienākumus sesiju starplaikos, kā arī komiteju izdevumus, ja tādi ir, apstiprina Komisijā un pēc tam iesniedz izskatīšanai ģenerāldirektoram, lai varētu sagatavot Organizācijas budžeta projektus. 3. Pēc tam, kad Konference budžetu apstiprina kā daļu no Organizācijas vispārējā budžeta, Komisijas budžetā nosaka ierobežojumus līdzekļu izmantošanai Konferences apstiprinātiem mērķiem. 4. Visus sadarbības projektus pirms ieviešanas iesniedz Organizācijas Padomei vai konferencei. 12. pants Novērotāju darbība 1. Starptautisku organizāciju dalību Komisijas darbā, kā arī Komisijas attiecības ar šādām organizācijām reglamentē Organizācijas konkrētās normas, kā arī Organizācijas Konferences vai padomes pieņemtie noteikumi par attiecībām ar starptautiskajām organizācijām. 2. Ja organizācijas locekles un asociētās locekles, kas nav Komisijas locekles, to pieprasa, tās Komisijas un struktūrvienību sēdēs var pārstāvēt novērotājs. 3. Ja valstis, kas nav Komisijas locekles, nedz arī Organizācijas locekles vai asociētās locekles, bet ir Apvienoto Nāciju Organizācijas vai kādas tās specializētās aģentūras locekles vai arī Starptautiskās Atomenerģijas Kopienas locekles, to pieprasa, tās ar Vidusjūras vispārējās zivsaimniecības komisijas atļauju var piedalīties Komisijas un tās struktūrvienību sesijās kā novērotājas saskaņā ar Konferences deklarētajiem principiem par novērotāja statusa piešķiršanu valstīm. 4. Ja vien Komisija kategoriski nenosaka citādi, novērotāji var apmeklēt Komisijas plenārsēdes, kā arī piedalīties debatēs jebkurās tādās tehniskās komitejas sanāksmēs, uz kurām tie ir uzaicināti. Novērotāji nekādā gadījumā nedrīkst balsot. 13. pants Sadarbības projekti Īstenojot sadarbības projektus, ka ir minēti Nolīguma III panta 1) punkta e) apakšpunktā, kā arī pētījumus, ko veic ārpus Nolīguma preambulā norādītā reģiona, var noslēgt vienošanās ar valstīm, kas nav Komisijas locekles. Visas šādas vienošanās slēdz Organizācijas ģenerāldirektors. 14. pants Protokoli, ziņojumi un ieteikumi 1. Pēc katras Komisijas plenārsēdes un komiteju sanāksmes sagatavo protokola kopsavilkumu, ko pēc iespējas ātrāk izdala dalībniekiem. 2. Pēc katras Komisijas sesijas sagatavo protokola kopsavilkumu, ko publicē kopā ar komiteju ziņojumiem, tehniskajiem dokumentiem un citiem dokumentiem, ko Komisija uzskata par vajadzīgu publicēt. 3. Komisija katrā sesijā apstiprina ziņojumu, kurā ir izklāstīti tās viedokļi, ieteikumi un lēmumi, to skaitā paziņojums par mazākuma viedokli, ja tādu pieprasa. 4. Saskaņā ar Nolīguma V panta normām Komisijas secinājumus un ieteikumus pēc katras sesijas slēgšanas nosūta Organizācijas ģenerāldirektoram, kas tos izsūta Komisijas loceklēm, valstīm un starptautiskajām organizācijām, kuras bija pārstāvētas sesijā, kā arī informācijas nolūkos dara pieejamus citām Organizācijas loceklēm un asociētajām loceklēm. 5. Ieteikumus, kas ietekmēs Organizācijas politiku, programmu vai finanses, ģenerāldirektors caur organizācijas padomi nodod izskatīšanai Konferencē. 6. Ievērojot iepriekšējā punkta noteikumus, priekšsēdētājs var pieprasīt, lai Komisijas locekles Komisiju vai ģenerāldirektoru informē par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar Komisijas ieteikumiem. 15. pants Ieteikumi loceklēm 1. Komisija jebkurā jautājumā, kas ietilpst šā Nolīguma III pantā uzskaitītajās funkcijās, var izstrādāt ieteikumus loceklēm. 2. Sekretārs komisijas vārdā saņem locekļu atsauksmes par šādiem ieteikumiem un sagatavo šo ziņojumu kopsavilkumu un analīzi, ko nolasa nākamajā sesijā. 16. pants Nolīguma grozījumi 1. Jebkura locekle, vēršoties pie sekretāra, var saskaņā ar Nolīguma X pantu ierosināt grozīt Nolīgumu. Sekretārs, tūlīt pēc tam, kad saņēmis šādu ierosinājumu par grozījumiem, ierosinājuma eksemplārus nosūta visām loceklēm un ģenerāldirektoram. 2. Komisija lemj par ierosinājumu grozīt Nolīgumu tikai tad, ja šis jautājums ir iekļauts sesijas darba kārtības projektā. 17. pants Reglamenta pantu apturēšana un grozīšana 1. Ievērojot Nolīguma prasības, var grozīt jebkuru no iepriekšminētajiem pantiem, izņemot IV pantu, V pantu, X panta 3. un 4. punktu, XI pantu, XII pantu, XIV panta 4. punktu, kā arī XVI pantu, bez tam, pēc jebkuras delegācijas ierosinājuma, pantus jebkurā plenārsēdē var ar divām trešdaļām balsu apturēt ar noteikumu, ka Komisijas plenārsēdē paziņo par šo nodomu un ierosinājuma par panta apturēšanu eksemplārus ne vēlāk kā 48 stundas pirms sanāksmes, kurā lems par konkrēto ierosinājumu, izdala delegātiem. 2. Šos pantus pēc jebkuras delegācijas ierosinājuma var grozīt vai papildināt jebkurā Komisijas plenārsēdē, ja to atbalsta divas trešdaļas Komisijas locekļu vairākuma, ar noteikumu, ka plenārsēdē paziņo par šo nodomu, bet ierosinājuma par pantu grozīšanu vai papildināšanu eksemplārus izdala delegācijām ne vēlāk kā 24 stundas pirms sanāksmes, kurā lems par ierosinājumu. 3. Jebkuri XVI panta grozījumi, ko var pieņemt saskaņā ar šā reglamenta 2. punkta noteikumiem, stājas spēkā tikai ar nākamo Komisijas sanāksmi. 18. pants Oficiālās valodas 1. Komisijas oficiālās valodas ir tās Organizācijas valodas, ko izvēlas Komisija. Delegāti sesijā un ziņojumos var izmantot jebkuru no šīm valodām. Delegācijai, kas izmanto neoficiālo valodu, jānodrošina tulkojums kādā no oficiālajām valodām. 2. Sanāksmju laikā sekretariāts nodrošina tulkojumu vienā vai vairākās oficiālajās valodās, ja to pieprasa kāds no klātesošajiem delegātiem. 3. Publikācijas, ziņojumus un paziņojumus publicē valodā, kurā tos iesniedza, bet pēc Komisijas pieprasījuma var publicēt tulkotus kopsavilkumus. --------------------------------------------------