Oficiālais Vēstnesis L 373 , 21/12/1992 Lpp. 0028 - 0046

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 20 Lpp. 0074

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 20 Lpp. 0074



Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgums par kravu pārvadājumiem pa autoceļiem un dzelzceļu SATURS Apsvērumi I sadaļa: Mērķi, darbības joma un definīcijas 1. pants: Mērķi 2. pants: Darbības joma 3. pants: Definīcijas II sadaļa: Dzelzceļa transports un kombinētais transports 4. pants: Vispārīgi noteikumi 5. pants: Infrastruktūras darbi un pasākumu plānošana Šveicē 6. pants: Infrastruktūras darbi un pasākumu plānošana Kopienā 7. pants: Atbalsta pasākumi 8. pants: Cenu noteikšana 9. pants: Krīzes situācija III sadaļa: Autotransports 10. pants: Autotransporta veicināšana 11. pants: Vides aizsardzība 12. pants: Nodokļu uzlikšana 13. pants: Pieeja tirgum IV sadaļa: Robežšķērsošanas atvieglošana 14. pants: Formalitāšu vienkāršošana V sadaļa: Vispārīgi un nobeiguma noteikumi 15. pants: Nediskriminācija 16. pants: Vienpusēji pasākumi 17. pants: Papildu pasākumi 18. pants: Apvienotā komiteja 19. pants: Komitejas darbība 20. pants: Nolīguma darbības ilgums 21. pants: Stāšanās spēkā 22. pants: Pielikumi 23. pants: Valodas 1. pielikums: Deklarācija par Nolīguma 3. panta d) apakšpunkta darbības jomu 2. pielikums: Infrastruktūras darbi un plānotie pasākumi Šveicē 3. pielikums: Deklarācija par nolīguma 6. pantā sniegtās apņemšanās darbības jomu 4. pielikums: Infrastruktūras darbi un plānotie pasākumi Kopienā 5. pielikums: Kopienas delegācijas deklarācija par nolīguma 8. pantu 6. pielikums: Atbrīvojumu saraksti i) attiecībā uz aizliegumu braukt naktī un svētdienā ii) attiecībā uz 28 tonnu ierobežojumu 7. pielikums: Kopīga deklarācija par transportlīdzekļu svaru un izmēriem 8. pielikums: Vēstuļu apmaiņa par pieeju tirgum EIROPAS KOPIENU PADOME, še turpmāk "Kopiena", no vienas puses, Šveices Konfederācijas Federālā padome Šveices Konfederācijas vārdā, še turpmāk "Šveice", no otras puses, VĒLOTIES veicināt starptautisko sadarbību un starptautisko tirdzniecību, izmantojot koordinētu Eiropas transporta politiku; ŅEMOT VĒRĀ to, ka ir vajadzīgs Alpu tranzīta izraisīto problēmu ilglaicīgs risinājums, lai nodrošinātu vietējo iedzīvotāju dzīves kvalitāti, aizsargātu vidi un ar efektīvāku satiksmes pārvaldību palīdzētu izveidot Eiropas Kopienas vienoto tirgu un Eiropas ekonomikas zonu; ŅEMOT VĒRĀ ceļu satiksmes cauri Alpiem attīstības dabiskos šķēršļus, kas ir iemesls dažām atšķirībām starp pušu ceļu satiksmes noteikumiem; TĀ KĀ tomēr uzskatāms par vajadzīgu paredzēt autotransporta atvieglošanu; TĀ KĀ ekonomikas, vides, sociālajā un drošības ziņā kombinētais transports ir labākā vidēja termiņa un ilgtermiņa iespēja, lai tiktu galā ar pieaugoša apjoma starptautiskiem kravu pārvadājumiem cauri Alpiem; TĀ KĀ atšķirīgajiem transporta veidiem ir jāsedz izmaksas, kas tiem ir radušās, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. I SADAĻA DARBĪBAS JOMA, MĒRĶI UN DEFINĪCIJAS 1. pants Mērķi Šī Kopienas un Šveices Nolīguma mērķi ir sadarbības nostiprināšana starp Kopienu un Šveici dažās transporta nozarēs un jo īpaši Alpu tranzīta nozarē. Tādēļ Puses vienojas veikt koordinētu rīcību, lai veicinātu dzelzceļa transporta un jo īpaši kombinētā transporta izmantošanu sabiedrības veselības aizsardzības un vides interesēs, kā uzlabot pieeju tirgum un atvieglot ceļu satiksmi attiecīgiem līdzekļiem. 2. pants Darbības joma 1. Šo nolīgumu piemēro: a) Kopienas tranzīta pārvadājumiem cauri Šveicei; b) dažiem jautājumiem, kas attiecas uz divpusējiem pārvadājumiem. 2. Sadarbība ir jo īpaši vērsta uz transporta infrastruktūru, atbalsta pasākumiem, kas vajadzīgi dzelzceļa transporta un kombinētā transporta attīstīšanai, pieeju tirgum un pastāvīgu informācijas apmaiņu par Pušu attiecīgo transporta politiku. 3. Attiecībā uz kravu autopārvadājumiem Nolīgumu piemēro transporta operācijām, ko veic vienā no Pusēm dibināti pārvadātāji. 3. pants Definīcijas Šajā nolīgumā piemēro šādas definīcijas: a) "Kopienas tranzīta pārvadājumi": kravu pārvadājumi tranzītā cauri Šveices teritorijai ceļā no Kopienas dalībvalsts vai uz to; b) "divpusējie pārvadājumi": kravu pārvadājumi no vienas Puses teritorijas uz otras Puses teritoriju; c) "kombinētais autotransports/dzelzceļa transports", še turpmāk "kombinētais transports": kravu pārvadājumi ar smagajiem kravas transportlīdzekļiem vai kraušanas vienībām, kas pabeidz to braucienu pa dzelzceļu un vai nu uzsāk, vai pabeidz braucienu pa ceļu; d) "kravu pārvadājumi": braucieni, ko veic kravas automobiļi ar kravu vai bez tās; e) "smagie kravas transportlīdzekļi": kravas furgoni un vilcēji, piekabes un puspiekabes; f) "kraušanas vienības": konteineri un maināmas virsbūves. II SADAĻA DZELZCEĻA TRANSPORTS UN KOMBINĒTAIS TRANSPORTS 4. pants Vispārīgi noteikumi 1. Ar šo Puses vienojas to attiecīgo kompetenču robežās pieņemt un koordinēt pasākumus, kuri vajadzīgi, lai attīstītu un veicinātu dzelzceļa transportu un kombinēto transportu, kas ir svarīgs to problēmu risināšanai, ko jo īpaši izraisa kravu pārvadājumi pa ziemeļu–dienvidu asi cauri Šveices Alpiem. Vajadzīgās infrastruktūras izveidi un šādu darbu grafika izveidošanu, pakalpojumu attīstīšanu un nodrošināšanu, kā arī atbalsta pasākumu īstenošanu koordinē un veic paralēli. Puses to dara, nodrošinot lielāko iespējamo peļņu no izrietošajiem izdevumiem. 2. Šie pasākumi ir saskaņā ar noteikumiem trīspusējā nolīgumā par kravu kombinēto ceļu/dzelzceļa pārvadājumu uzlabošanu cauri Alpiem, ko 1991. gada 3. decembrī parakstīja Vācijas Federatīvās Republikas transporta ministrs, Šveices Konfederācijas Transporta, komunikācijas un enerģijas federālā departamenta vadītājs un Itālijas Republikas transporta ministrs. 5. pants Infrastruktūras darbi un pasākumu plānošana Šveicē Sīkāka informācija par plānotajiem pasākumiem ir dota 2. pielikumā. Tā ir pamatota uz šādiem principiem: a) Īstermiņā un vidējā termiņā: Šveice pakāpeniski palielina kombinētā transporta jaudu Gotarda un Lečberga Alpu maršrutos no 330000 sūtījumiem 1991. gadā līdz 710000 sūtījumiem 1994. gadā [1]. Līdz 1994. gada beigām [2] Šveice uzlabo Lečberga-Simplona tranzīta maršrutu, lai būtu iespējams pārvest vilcienu ar kravas furgoniem, kuru stūra augstums ir 4 metri. Šos uzlabojumus veic paralēli atbilstīgajam darbam, kas ir jāveic Kopienas teritorijā, kā paredzēts 6. pantā. Paralēli šim darbam Šveice uzlabo dzelzceļa savienojumus ar tranzīta maršrutiem, lai paātrinātu satiksmes plūsmu un turpmāk palielinātu jaudu. b) Ilgtermiņā: Šveice veic Alpu tranzīta maršrutu papildu uzlabojumus, ietverot: - dzelzceļa līniju starp Artgoldavu un Lugāno, ietverot Gotarda pamattuneli (garums aptuveni 50 km, darba ilgums paredzams 12 līdz 15 gadi), - dzelzceļa bāzes līniju starp Frutigenes reģionu un Ronas ieleju, ietverot Lečberga pamattuneli (garums aptuveni 30 km, darba ilgums paredzams 7 līdz 10 gadi). 6. pants Infrastruktūras darbi un pasākumu plānošana Kopienā Saskaņā ar 3. pielikuma deklarāciju un atbilstoši dalībvalstu nodomiem, Kopienā veic šādus pasākumus: - ir izveidojami jauni termināli un uzlabojami esošie termināli, jo īpaši Vācijā, Ziemeļitālijā un Roterdamas apgabalā, - dzelzceļa līniju augstuma gabarīti Ziemeļitālijā ir palielināmi tā, lai atļautu netraucētu kombinētā transporta satiksmes kustību ar pavadību vai bez tās. Jo īpaši Izelles–Domodosolas līnijas tuneļi ir palielināmi līdz 1994. gada beigām [3], lai būtu iespējams pārvest vilcienu ar kravas furgoniem, kuru stūra augstums ir četri metri, - ir palielināma dažu dzelzceļa līniju posmu jauda Vācijā, jo īpaši starp Manheimu un Bāzeli, un Ziemeļitālijā. Sīkāka informācija par šiem plāniem ir dota 4. pielikumā. 7. pants Atbalsta pasākumi 1. Lai veicinātu dzelzceļa transportu un kombinēto transportu, Puses dod priekšroku šādiem mērķiem un veic saskaņotu darbību, lai īstenotu attiecīgos pasākumus: 1.1. iedrošināt izmantotājus un nosūtītājus izmantot kombinēto transportu, jo īpaši – padarot to konkurētspējīgu ar autotransportu; 1.2. iedrošināt kombinētā transporta izmantošanu visā pārvadāšanas maršrutā un veicināt maināmu virsbūvju, konteineru un vispārēji jaunākās nepavadāma transporta tehnoloģijas izmantošanu; 1.3. saskaņot kombinētā transporta aprīkojuma svaru, gabarītus un tehniskās īpašības, jo īpaši, lai nodrošinātu vajadzīgo atbilstību augstuma gabarītiem; 1.4. atvieglot pieeju tuvākajiem atbilstīgi aprīkotiem termināļiem, jo īpaši – savstarpēji atceļot atļaujas prasības satiksmei no kombinētā transporta termināļiem un uz tiem, neskarot šā nolīguma 10. panta un 6. pielikuma prasības; 1.5. izveidot noteikumus, kas attiecas uz kombinētā transporta pakalpojumu atbildību un kas ir salīdzināmi ar noteikumiem, kuri ir piemērojami citiem transporta veidiem; 1.6. novērst diskrimināciju starp pārvadātājiem valsts piederības dēļ, jo īpaši kombinētā transporta organizēšanā un tirgvedībā. 2. Puses, noteiktā veidā ievērojot savas kompetences, paredz, ka dzelzceļa sabiedrības: 2.1. komplektē vilcienu sastāvus; 2.2. uzlabo piegāžu uzticamību un samazina piegādes laikus kombinētā transporta nozarē, jo īpaši: 2.2.1. samazinot gaidīšanas laiku, jo īpaši uz robežām; 2.2.2. palielinot pārvadājumu biežumu; 2.2.3. uzlabojot produktivitāti; 2.2.4. samazinot administratīvās formalitātes; 2.3. veic vajadzīgos koordinētos pasākumus, lai pasūtītu un nodotu lietošanā tādu jaunu aprīkojumu, kas ir vajadzīgs satiksmes līmenim; 2.4. cenšas sniegt papildu pakalpojumus (piem., iepakošanu, remontdarbus, glabāšanu saldētavās, u.c.) termināļos; 2.5. piedāvā garantētus pārvadāšanas laikus; 2.6. paredz jaunus dzelzceļa savienojumus, ja tos pamato ar ekonomikas apsvērumiem. 8. pants Cenas 1. Dzelzceļa transporta cenas paliek katras Puses kompetento iestāžu vai organizāciju prerogatīva. Tās nodrošina, ka kombinētā transporta cenu nosacījumi ir konkurētspējīgi ar cenu nosacījumi pārvadājumiem pa autoceļiem. 2. Puses nodrošina, ka kādas Puses piešķirta atbalsta ietekmi uz tirgu nesamazina pasākumi, ko veic otra Puse vai tās teritorijā izveidota kompetenta iestāde. 3. Lai veicinātu kombinēto transportu cauri Alpiem, Puses var atļaut atbalstu attiecībā uz infrastruktūru un stacionāru vai pārvietojamu pārkraušanas iekārtu, atbalstu attiecībā uz ritošo sastāvu, ko īpaši izmanto kombinētajam transportam, un atbalstu par nesegtajām saimnieciskās darbības izmaksām. 9. pants Krīzes situācija Ja dzelzceļa tranzīta nopietni traucējumi rodas, piemēram, dabas katastrofas dēļ, tad katras Puses kompetentās iestādes veic visas iespējamās koordinētas darbības, lai uzturētu attiecīgās satiksmes plūsmu to attiecīgā jurisdikcijā. Priekšroku dod vārīgām kravām, piemēram, ātrbojīgai pārtikai. III SADAĻA AUTOTRANSPORTS A. TEHNISKIE UN NODOKĻU ASPEKTI 10. pants Autotransporta veicināšana 1. Puses cenšas veicināt kravu autopārvadājumus, ievērojot 28 tonnu ierobežojumu attiecībā uz pieļaujamo pārvadāto kopsvaru un aizliegumu Šveicē braukt naktī un svētdienā, kā arī atbilstoši 6. pielikumā minētajiem izņēmumiem. 2. Tālab Šveices iestādes veic šādus pasākumus, kas izriet no tā, ka Federālā padome atceļ maksu par svara pārsniegšanu pierobežas zonā, ko iekasē no 1990. gada 6. februāra: - valsts autoceļu tīkla pabeigšana un uzlabošana, - pielaides paaugstināšana attiecībā uz transportlīdzekļa svaru no 2 līdz 5 %, - Tesīnas pierobežas rajona paplašināšana attiecībā uz piekļuvi automaģistrālei, - dažu ierobežojumu atcelšana attiecībā uz dzīvnieku pārvadāšanu pa autoceļiem, - garuma ierobežojuma palielināšana no 16 līdz 16,5 metriem attiecībā uz posmainiem transportlīdzekļiem, - garuma ierobežojuma palielināšana no 18 līdz 18,35 metriem attiecībā uz autovilcieniem, - kopējā svara ierobežojuma palielināšana no 19 līdz 22 tonnām attiecībā uz trīsasu transportlīdzekļiem, kuriem ir tikai viena dzenošā ass, - maksimālā platuma palielināšana no 2,30 līdz 2,50 metriem attiecībā uz autotransporta līdzekļiem un līdz 2,60 metriem attiecībā uz furgoniem ar saldējamo iekārtu. 3. Neskarot šā panta 1. un 2. punktu un Eiropas Ekonomikas zonas līguma noteikumus, ja EEZ līgums stājas spēkā starp Kopienu un Šveici, tad Šveice atļauj iebraukt autotransporta līdzekļiem, kuri reģistrēti Kopienas dalībvalstīs un kuri atbilst izmēriem un dzenošās ass slodzēm, kas noteikti Kopienas tiesību aktos, kādi tie bija, šim nolīgumam stājoties spēkā [4]. 11. pants Vides aizsardzība 1. Lai labāk aizsargātu vidi, Puses paredz jo īpaši ieviest stingrus standartus, lai samazinātu gāzu, daļiņveida un trokšņu emisiju no smagajiem kravas transportlīdzekļiem. 2. Izveidojot šos emisijas standartus, Puses regulāri un bieži apspriežas savā starpā. 3. Attiecībā uz emisijas standartiem, kravas automobiļiem, kas reģistrēti vienā Pusē, ir atļauts darboties abu Pušu teritorijā saskaņā ar 6. pielikuma II iedaļas 3. punkta noteikumiem. 12. pants Nodokļu uzlikšana 1. Puses cenšas pakāpeniski ieviest nodokļu uzlikšanu ceļu satiksmei pēc iespējas koordinētā veidā. Pirmajā posmā to mērķis ir uzlikt transportlīdzekļiem maksājumu par transporta infrastruktūru un otrajā posmā uzlikt arī maksājumu par ārējām izmaksām, jo īpaši vides izmaksām. 2. Izveidojot savas attiecīgās pieejas attiecībā uz iepriekšminēto, Puses regulāri apspriežas savā starpā. Ciktāl iespējams, tās ņem vērā teritoriālo principu un izskata Alpu reģioniem raksturīgās izmaksas. 3. Vajadzības gadījumā Puses rīko sarunas, lai panāktu vienošanos par nodokļu uzlikšanu ceļu satiksmei. Šādas vienošanās galvenais mērķis iepriekš 1. punktā minētā mērķa ietvaros ir nodrošināt pārrobežu satiksmes brīvu plūsmu, samazināt atšķirības starp nodokļu uzlikšanas ceļu satiksmei sistēmām, ko piemēro abas Puses, un novērst konkurences traucējumus viena transporta veida ietvaros un starp transporta veidiem, kas izriet no šādām atšķirībām. B. PIEEJA TIRGUM 13. pants Pieeja tirgum Abas Puses paziņo par savu nodomu piešķirt viena otrai pieeju transporta tirgum saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu vai, vajadzības gadījumā, saskaņā ar nosacījumiem, kas ir izklāstāmi divpusējā nolīgumā [5]. IV SADAĻA ROBEŽŠĶĒRSOŠANAS ATVIEGLOŠANA UN FORMALITĀŠU VIENKĀRŠOŠANA 14. pants 1. Puses cenšas vienkāršot formalitātes, jo īpaši muitas formalitātes, kuras ir uzliktas pārvadāšanas laikā. 2. Šos pasākumus veic, ievērojot Eiropas Kopienas un Šveices nolīgumu par robežšķērsošanas atvieglošanu, kas stājās spēkā 1991. gada 1. jūlijā. V SADAĻA VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 15. pants Nediskriminācijas princips Puses neveic diskriminējošus pasākumus jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums, vai attiecībā uz satiksmi cauri Kopienas dalībvalstīm. 16. pants Vienpusēji pasākumi Puses atturas no tādu vienpusēju pasākumu veikšanas, kas diskriminē tranzīta satiksmi, kura ir atļauta saskaņā ar šo nolīgumu. 17. pants Papildu pasākumi Ja kāda no Pusēm, ņemot vērā tās pieredzi, piemērojot šo nolīgumu, konstatē, ka citi pasākumi, uz kuriem attiecas šis nolīgums, kalpotu koordinētas Eiropas transporta politikas interesēm un jo īpaši palīdzētu atrisināt Alpu tranzīta problēmu, tad tā iesniedz atbilstošus priekšlikumus otrai Pusei. 18. pants Apvienotā komiteja 1. Ar šo izveido apvienotu komiteju. Tā tiek nosaukta par "Kopienas/Šveices Iekšzemes transporta komiteju", un tā: - nodrošina šā nolīguma pienācīgu īstenošanu, - nodrošina kombinētā transporta infrastruktūras, pakalpojumu un atbalsta pasākumu attīstīšanas un izveidošanas pienācīgu koordinēšanu, - veic regulāru informācijas apmaiņu par vispārējiem politikas jautājumiem, kas attiecas uz kravu pārvadāšanu pa sauszemi, un novērtē sasniegto nolīguma īstenošanā, - trīs reizes gadā veic nolīguma pārskatīšanu, ņemot vērā sasniegto tā īstenošanā un attīstībā, jo īpaši šādās jomās: - ceļu satiksmes ietekme uz vidi un dzīves kvalitāti, - infrastruktūras un ārējo izmaksu segšana, - kombinētā transporta un autoceļu tīkla jauda. Apvienotā komiteja vajadzības gadījumā arī sniedz piemērotus ieteikumus Pusēm. 2. Visas domstarpības starp Pusēm par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu tiek nodotas izskatīšanai apvienotajā komitejā, kas cenšas panākt savstarpēji pieņemamu risinājumu. 3. Apvienotajā komitejā ir Kopienas pārstāvji un Šveices pārstāvji. 4. Apvienotā komiteja izstrādā savu reglamentu. 19. pants Komitejas darbība 1. Apvienotās komitejas sanāksmes vada pēc kārtas katras Puses pārstāvis saskaņā ar noteikumiem, kas jānosaka komitejas reglamentā. 2. Priekšsēdētājs sasauc apvienotās komitejas sanāksmes vismaz vienu reizi gadā, lai pārskatītu šā nolīguma vispārējo darbību. Apvienotā komiteja sanāk arī tad, kad tas vajadzīgs īpašu apstākļu dēļ, pēc jebkuras Puses lūguma vai saskaņā ar nosacījumiem, kas jānosaka tās reglamentā. 3. Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu izveidot darba grupas, lai iegūtu to palīdzību savu funkciju pildīšanai. 20. pants Nolīguma darbības ilgums Šo nolīgumu noslēdz uz 12 gadiem. 21. pants Stāšanās spēkā Šis nolīgums ir jāratificē vai jāapstiprina saskaņā ar katras Puses attiecīgajām procedūrām. Tas stājas spēkā, tiklīdz Puses viena otrai ir paziņojušas, ka vajadzīgās procedūras ir pabeigtas. 22. pants Pielikumi Šī nolīguma būtiska sastāvdaļa ir 1. līdz 8. pielikums. 23. pants Valodas Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, spāņu un vācu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Hecho en Oporto, el dos de mayo de mil novecientos noventa y dos . Udfærdiget i Porto, den anden maj nitten hundrede og tooghalvfems . Geschehen zu Porto am zweiten Mai neunzehnhundertzweiundneunzig . Έγινε στο Πόρτο, στις δύο Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα δύο . Done at Oporto on the second day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-two . Fait à Porto, le deux mai mil neuf cent quatre-vingt-douze . Fatto a Porto, addì due maggio millenovecentonovantadue . Gedaan te Oporto, de tweede mei negentienhonderd tweeënnegentig . Feito no Porto, em dois de Maio de mil novecentos e noventa e dois . Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità EuropeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades Europeias +++++ TIFF +++++ Für die Regierung der Schweizerischen EidgenossenschaftPor el Gobierno de la Confederación SuizaFor regeringen for SchweizΓια την κυβέρνηση της Ελβετικής ΣυνομοσπονδίαςFor the Government of the Swiss ConfederationPour le gouvernement de la Confédération suissePer il governo della Confederazione svizzeraVoor de Regering van de Zwitserse BondsstaatPelo Governo da Confederação Suíça +++++ TIFF +++++ [1] vai 1995. g., atkarībā no darbu gaitas. [2] vai 1995. g., atkarībā no darbu gaitas. [3] vai līdz 1995. gada beigām, atkarībā no darbu gaitas. [4] Skatīt arī 7. pielikumu attiecībā uz svaru un izmēriem. [5] Skat. 8. pielikumu. -------------------------------------------------- 1. PIELIKUMS ŠVEICES DELEGĀCIJAS DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMA 3. PANTA D) APAKŠPUNKTA DARBĪBAS JOMU Šveices Konfederācija, atbilstoši atrunai, ka šādai rīcībai jābūt abpusējai, apstiprina, ka nekādi ierobežojumi neattiecas uz tukšu Kopienas transportlīdzekļu pārvietošanos tās teritorijā, izņemot ierobežojumus, kas izriet no vispārējā aizlieguma braukt naktī un svētdienā un attiecībā uz 28 tonnu ierobežojumu. -------------------------------------------------- 2. PIELIKUMS INFRASTRUKTŪRAS DARBI UN PLĀNOTIE PASĀKUMI ŠVEICĒ A. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI Šveices politika attiecībā uz kravu tranzītu ir pamatota uz šādiem diviem pīlāriem: - Autoceļi Pabeigtais autoceļu tīkls ziemeļu–dienvidu satiksmei un satiksmes noteikumi, kas paredzēti saskaņā ar 1968. gada 8. novembra starptautisko konvenciju par ceļu satiksmi. - Dzelzceļi Dzelzceļa infrastruktūras īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa attīstība, jo īpaši, lai attīstītu kombinēto autoceļu/dzelzceļu satiksmi. Vides iemeslu un autoceļu tīkla ierobežotās jaudas dēļ, autoceļu tīkls vairs nevar izturēt paredzamo būtisku tranzīta tonnāžas pieaugumu. Tikai ar dzelzceļa jaudas un pakalpojumu ievērojamu pieaugumu būs iespējams apkalpot paredzamo apjoma dubultošanos kravu pārvadājumos starp Ziemeļeiropu un Dienvideiropu līdz 2020. vai 2030. gadam. B. DARBA PROGRAMMA Puses vienojas par šādiem veicamajiem pasākumiem: 1. Īstermiņa attīstība Jaudas palielināšana dod iespēju šādi pakāpeniski palielināt piegādi: Sūtījumu skaits (tūkstošos) caur Gotardu un Lečbergu/Simplonu GOTARDS | UCT | Konteineri | UT | TT | Kopā caur Gotardu | | 1 | 2 | 1 + 2 | 4 | 1 + 2 + 4 | 1994 | 340 | 160 | 500 | 30 | 530 | 1993 | 203 | 110 | 313 | 67 | 380 | 1991 | 173 | 110 | 283 | 57 | 340 | 1991 | 165 | 110 | 275 | 55 | 330 | LEČBERGS/SIMPLONS | UCT | Konteiners | UT | TT | Kopā caur Lečbergu/Simplonu | | 6 | 7 | 6 + 7 | 9 | 6 + 7 + 9 | 1994 | 0 | 80 | 80 | 100 | 180 | 1993 | 0 | 50 | 50 | 0 | 50 | 1992 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1991 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Kopējais sūtījumu skaits TT : Kravas automobilis uz dzelzceļa platformas UCT : Nepavadāmais transports UT : UCT + konteiners –1994 | 710000 | –1993 | 430000 | –1992 | 340000 | –1991 | 330000 | Šī jauda būs pieejama tikai 1994 [3]. gadā, ja lēmumus par nepieciešamo darbu sākšanu var pieņemt 1991. gada pirmajā pusē. 2. Pamatpasākumi, kas veicami līdz 1994. gadam [4] Palielinātai jaudai ir nepieciešama piggy back kombinētā transporta koridora izveide, ietverot divus maršrutus – vienu caur Sv. Gotardu un otru caur Lečbergu–Simplonu. Mērķis ir trīskāršot kombinētā transporta (ieskaitot konteineru) pašreizējo jaudu caur Sv. Gotardu un vajadzības gadījumā uzlabot Lečberga–Simplona maršrutu, šādi ļaujot pārvadāt trīs reizes vairāk kravu kā 1988. gadā. 2.1. No šodienas līdz 1994. gadam [5] Šveices valdības plānotie pārejas pasākumi ļaus cauri Šveicei nosūtīt 470000 sūtījumu vai 10 miljonus tonnu kravu – 710000 sūtījumu vai 14 miljonus tonnu, ietverot konteineru pārvadājumus. 2.2. Darbības līmenī šie pasākumi ietver: Sv. Gotards - 44 garu vilcienu nodošana ekspluatācijā, kas nozīmē 370000 sūtījumu gadā. - Šie piedāvājuma skaitļi ir pamatoti uz jauktu satiksmi, kura ietver nepavadāmu un "kravas automobilis uz dzelzceļa platformas" satiksmi. Uzskata, ka jaudu pilnībā izmanto 250 darbdienas gadā. - "Kravas automobilis uz dzelzceļa platformas" sistēma var pārvadāt kravas furgonus, kuru stūra augstums ir 3,80 metri. Attiecībā uz nepavadāmu satiksmi, puspiekabes var būt 4 metrus augstas. Lečbergs/Simplons - 14 "kravas automobilis uz dzelzceļa platformas" vilcienu nodošana ekspluatācijā, ar kopējo jaudu 100000 sūtījumu gadā. Uzskata, ka jaudu pilnībā izmanto 250 darbdienas gadā. - Šis dzelzceļa koridors nodrošinās "kravas automobilis uz dzelzceļa platformas" transportu kravas furgoniem vai autovilcieniem, kuru maksimālais stūra augstums ir 4 m. - Šveices iestādes ņem vērā, ka Itālijas iestādes ir apņēmušās uzlabot "kravas automobilis uz dzelzceļa platformas" infrastruktūru starp Izelli un Itālijas robežu, jo īpaši paredzot pietiekamu augstuma gabarītus attiecībā uz kravas furgoniem un autovilcieniem, kuru stūra augstums ir 4 m. 2.3. Kombinētā transporta plāni tādējādi ietver termināļus, kas atrodas ārpus Šveices vietās, kuras ir stratēģiski svarīgas transportam (Reina/Rūra, Reina/Maina, Štutgarte, Boloņa, Milāna–Novāra, Turīna, Ženēva, Florence un Roma). Šajā sakarā robežšķērsošanas punkti satiksmei, kas iebrauc Šveicē un izbrauc no tās, ir šādi: - uz ziemeļiem: Bāzele, Šafhauzene un Rilazingene, - uz dienvidiem: Domodosola, Luīno un Kjasso. 3. Paredzamās tendences pēc 1994. gada [6] Tiklīdz pabeigs Šveices "RAIL 2000" un ar nosacījumu, ka pilnībā izmantos Lečberga dubultsliežu ceļu, pēc 1994. gada [7] kļūs pieejama papildu jauda (līdz 700000 sūtījumiem gadā). Šīs jaudas palielinājums ir iekļauts iepriekšminētajos piedāvājuma skaitļos un to var pielāgot faktiskajam kombinētā transporta tirgus pieauguma koeficientam. C. JAUNA DZELZCEĻA LĪNIJA CAURI ŠVEICES ALPIEM 1. Projekti Šveice apņemas panākt šādus uzlabojumus: - uzbūvēt jaunu līniju starp Artgoldavu un Lugāno ar pamattuneli Sv. Gotardā (apmēram 50 km garumā) un vēl vienu zem Monte Čeneri (13 km), - izurbt pamattuneli zem Lečberga (apmēram 30 km). Šie divi maršruti kopā veido modernizētā Šveices dzelzceļu tīkla mugurkaulu. Darba ilgums būs 7 līdz 10 gadi Lečbergā un 12 līdz 15 gadi Sv. Gotardā. Jaunā tranzīta tīkla pirmie posmi tiks atvērti satiksmei līdz 2005. gadam. 2. Jauda Pašreizējās ziemeļu–dienvidu līniju jauda ir 25 līdz 30 miljoni tonnu (dzelzceļa vagoni un kombinētais transports) un tranzīta laiks nedaudz pārsniedz piecas stundas. Jaunā/infrastruktūra palielinās šo jaudu līdz 67 miljoniem tonnu un samazinās brauciena ilgumu līdz mazliet vairāk par trim stundām. Būs iespējams apkalpot arī smagākus un garākus vilcienus. Attiecībā uz kombinēto transportu, plānotie uzlabojumi (atkarībā no tirgus situācijas) ļaus laist ekspluatācijā 260 vilcienus, pārvadājot 43 miljonus tonnu. [3] vai 1995. g., atkarībā no darbu gaitas. [4] vai 1995. g., atkarībā no darbu gaitas. [5] vai 1995. g., atkarībā no darbu gaitas. [6] vai 1995. g., atkarībā no darbu gaitas. [7] vai 1995. g., atkarībā no darbu gaitas. -------------------------------------------------- 3. PIELIKUMS KOPIENAS DELEGĀCIJAS DEKLARĀCIJA PAR 6. PANTĀ SNIEGTĀS APŅEMŠANĀS DARBĪBAS JOMU 1. Infrastruktūras pasākumus Kopienā veic ar nosacījumu, ka attiecīgās dalībvalstis apņemas atbalstīt to teritorijā veicamo darbu. 2. Nolīguma 6. pantu piemēro šādi: - Komisija iesniedz Transporta infrastruktūras komitejai veicamos pasākumus un pārbauda tos kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm (skat. Padomes Lēmumu 78/174/EEK, OV L 54, 25.2.1978., 16. lpp.), - ņemot vērā Kopienas interesi problēmas risināšanā attiecībā uz Alpu tranzītu cauri Šveicei, Kopiena atbalsta šo pasākumu īstenošanu, izmantojot tai pieejamos resursus, jo īpaši saistībā ar kopējo politiku transporta infrastruktūras atbalstam (skat. Padomes Regulu (EEK) Nr. 3359/3359, OV L 326, 24.11.1990., 1. lpp.). -------------------------------------------------- 4. PIELIKUMS INFRASTRUKTŪRAS DARBI UN PLĀNOTIE PASĀKUMI KOPIENĀ A. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. Kopumā, gan attiecībā uz parasto dzelzceļa transportu, gan kombinēto transportu, Puses ir vienojušās veikt infrastruktūras uzlabojumus, kas ir vajadzīgi, lai novērstu sastrēgumu vietas uz Kopienas dzelzceļa līnijām, kas nodrošina pieeju Šveices tīklam. Šādi uzlabojumi ir veicami saskaņā ar koordinētu politiku attiecībā uz tranzīta infrastruktūru un darbiem, kas nodrošina kombinētā transporta maršrutu ilgtspējību, atbilstību un nepārtrauktību lielā attālumā. 2. Šajā sakarā, lai dzelzceļiem ļautu apkalpot paredzamo straujo pieprasījuma pieaugumu, Kopienai, ņemot vērā darbu, ko tieši iesaistītās Kopienas dalībvalstis jau ir paveikušas vairākās jomās, un apspriežoties ar Šveici, ir jāveic koordinēti pasākumi, lai: - noteiktu prioritātes un izveidotu grafiku ieguldījumiem infrastruktūrā, termināļos, ritošā sastāva iepirkšanā, pakalpojumu ieviešanā, u.c., - izveidot kopīgus, pārraudzītus infrastruktūras plānus saskaņā ar noteiktajām prioritātēm, - veikt vajadzīgos finansiālos pasākumus. B. DARBA PROGRAMMA 3. Attiecīgās valstis jau ir atzinušas dažus Kopienas infrastruktūras projektus par vajadzīgiem un tie ir jāīsteno atbilstoši grafikam, par kuru ir vienojušās abas Puses. Šāds darbs ietvertu 4. un 5. punktā minēto. 4. Attiecībā uz esošo termināļu uzlabošanu un jaunu termināļu izveidi, Kopiena uzskata, ka ir īpaši būtiski veikt pasākumus: a) Vācijā: Šādos reģionos: - Hamburga–Lībeka, - Rūra, - Manheima/Frankfurte, kur esošo termināļu jauda ir nepietiekama. Jāuzlabo arī kombinētā transporta infrastruktūra Rilazingenē/Zingenē un Breisgavas Freiburgā. b) Itālijā: Infrastruktūra jāuzlabo rūpniecības rajonos, jo īpaši ap Milānu, Boloņu un Turīnu. Jāizveido vai jāuzlabo šādi termināļi: - Milāna Rogoredo un Milāna Segrate (nepavadāma satiksme), - Milāna Greco Pirelli (jaudas un infrastruktūras kvalitātes uzlabojumi), - terminālis Turīnas rajonā un termināļi tālāk uz dienvidiem Boloņas, Florences un Romas rajonā, - Busto Arcizio, galvenais terminālis Milānas rajonā pavadāmai un nepavadāmai satiksmei no Šveices: infrastruktūra jāpaplašina, - Milānas Segrate atklāšana 1992. gadā: tuvākajā laikā jānodod ekspluatācijā arī vairākveidu terminālis, kas apkalposInterporto staciju Boloņā un Turīnas Orbasāno vairākveidu terminālis (darbs pašlaik notiek), - Novāras un Verčelli ("kravas automobilis uz dzelzceļa platfomas") pārkraušanas termināļi: jāpalielina jauda, - īstermiņā jāveic pasākumi, lai veicinātu mazu, vietēju termināļu izveidi pierobežā (piem., Novārā), lai atvieglotu galveno pārkraušanas termināļu slogu. c) Nīderlandē: Dzelzceļa servisa centra izbūve Roterdamā. 5. Saistībā ar dzelzceļu līniju augstuma gabarītiem un jaudu ir vajadzīgs šāds darbs: a) Vācijā: - jāpalielina jauda līnijas starp Manheimu un Bāzeli (Karlsrūe–Bāzele) dažos posmos; b) Itālijā: - jāievieš augstuma gabarīts B (3,80 m) Kjasso–Milānas līnijā un augstuma gabarīts B+ (4 m) Domodosola–Turīna līnijā. -------------------------------------------------- 5. PIELIKUMS KOPIENAS DELEGĀCIJAS DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMA 8. PANTU Kopienas delegācija deklarē, ka uz Kopienas dalībvalstu atbalstu attiecas Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma noteikumi un jo īpaši tā 77., 92. un 93. pants. -------------------------------------------------- 6. PIELIKUMS ATBRĪVOJUMI NO AIZLIEGUMA BRAUKT NAKTĪ UN SVĒTDIENĀ UN ATTIECĪBĀ UZ 28 TONNU IEROBEŽOJUMU Turpmāk uzskaitītie atbrīvojumi ir saskaņā ar 1958. gada 19. decembra federālo likumu par ceļu satiksmi. I. Atbrīvojums no aizlieguma braukt naktī un svētdienā Plānoti ir šādi atbrīvojumi no aizlieguma braukt naktī un svētdienā: a) Bez īpašas atļaujas - braucieni, ko veic, lai sniegtu neatliekamo palīdzību katastrofās, - braucieni, ko veic, lai sniegtu neatliekamo palīdzību nelaimes gadījumos, jo īpaši sabiedriskā transporta un gaisa satiksmes. b) Ar īpašu atļauju Attiecībā uz tādu kravu pārvadāšanu, kuras to īpašību dēļ pamato pārvadāšanu pa nakti un ticamu iemeslu dēļ pārvadāšanu svētdienā: - īpaši ātrbojīgus lauksaimniecības produktus (piemēram, ogas, dažus augļus un dārzeņus, ziedus vai svaigi spiestas augļu sulas) no 1. aprīļa līdz 31. oktobrim, - cūkas un vistas kaušanai, - svaigu pienu un īpaši ātrbojīgus piena produktus, - cirka aprīkojumu, orķestrim piederošus mūzikas instrumentus, teātra dekorācijas, utt., - dienas avīzes, tai skaitā redakcionālu sastāvdaļu, un pasta sūtījumus, ko pārvadā saskaņā ar juridisku pakalpojumu prasību. Apstiprināšanas procedūru atvieglošanas interesēs var izsniegt atļaujas, kuru derīguma termiņš nepārsniedz divpadsmit mēnešus jebkura skaita braucieniem, ar nosacījumu, ka visi braucieni ir vienādas dabas. II. Atbrīvojumi no 28 tonnu ierobežojuma 1. Attiecībā uz braucieniem, kas sākas ārvalstīs un beidzas Šveices pierobežas rajonā [1] (un otrādi), ir atļauti atbrīvojumi, nemaksājot par jebkurām kravām, kuru kopējais svars nepārsniedz 40 tonnas, un par 40 pēdu ISO konteineriem kombinētajā transportā, kuru kopējais svars nepārsniedz 44 tonnas. Ceļu projektēšanas iemeslu dēļ daži muitas punkti piemēro zemākus ierobežojumus. 2. Attiecībā uz braucieniem, kas sākas ārvalstīs un beidzas tālāk par Šveices pierobežas rajonu [2] (un otrādi) un attiecībā uz tranzītu cauri Šveicei, var atļaut kopējo svaru, kas pārsniedz 28 tonnas: a) nedalāmu kravu pārvadāšanai, gadījumos, kuros nevar ievērot noteikumus, lai gan tiek izmantots piemērots transportlīdzeklis; b) tādu speciālu transportlīdzekļu, jo īpaši darba transportlīdzekļu, pārsūtīšanai vai izmantošanai, kuri, sakarā ar to izmantošanas mērķi, neatbilst noteikumiem attiecībā uz svaru; c) bojātu vai salūzušu transportlīdzekļu pārvadāšanai avārijas situācijā; d) piegādes pārvadājumiem attiecībā uz ēdināšanu lidmašīnās; e) kravu autopārvadājumiem kombinētā transporta sākotnējos vai galīgos posmos, parasti 10 km rādiusā ap termināli. 3. Attiecībā uz tranzītu cauri Šveicei pa maršrutu Bāzele–Kjasso, Kopienā reģistrētiem transportlīdzekļiem var atļaut svaru, kas pārsniedz 28 tonnas, ja tie pārvadā ātrbojīgus pārtikas produktus vai citus steidzamus sūtījumus (piem., piegāde tieši laikā) un ja to izmēri atbilst šā nolīguma 10. pantā minētajiem, ar nosacījumu, ka kombinētā transporta jauda ir izmantota pilnībā. Tādu atļauju skaits, kas transportlīdzekļiem, kuru svars pārsniedz 28 tonnas, atļauj izmantot Šveices ceļus, principā nav lielāks par 50 atļaujām dienā katrā virzienā. Maksimālais daudzums gadā ir 15000 atļauju katrā virzienā. Tikai autotransporta līdzekļi, kas atbilst pēdējiem Kopienas vides standartiem (gāzu un daļiņu emisija), ir tiesīgi pretendēt uz šādām atļaujām. Par tiesīgiem pretendēt uzskata arī transportlīdzekļus, kas pirmo reizi reģistrēti ne vairāk par diviem gadiem pirms dienas, kad iesniegts pieteikums par atbrīvojumu. 4. Šos atbrīvojumus piešķir, izskatot katru gadījumu atsevišķi, izmantojot pēc iespējas vienkāršu procedūru. Šveices piešķirto atbrīvojumu (kas uzskaitīti 3. punktā) īstenošanas noteikumus paredz ar administratīvu vienošanos, kas jo īpaši attiecas uz: - administratīvā centra izveidi Bernē, lai pārvaldītu šo sistēmu. Centrs būs saistīts ar kontaktiestādi Kopienā, - paņēmienu tāda stāvokļa noteikšanai, kurā kombinētā transporta jaudu uzskata par pilnībā izmantotu, - sakaru līdzekļus, kas jāizveido starp lietotājiem, termināļiem un administratīvo centru. [1] Šveices pierobežas rajons ir definēts Federālās policijas un tieslietu departamenta noteikumos. Parasti tas ir rajons desmit kilometru rādiusā ap muitas punktu. [2] Šveices pierobežas rajons ir definēts Federālās policijas un tieslietu departamenta noteikumos. Parasti tas ir rajons desmit kilometru rādiusā ap muitas punktu. -------------------------------------------------- 7. PIELIKUMS KOPĪGA PUŠU DEKLARĀCIJA PAR SVARU UN IZMĒRIEM Attiecībā uz svaru un izmēriem Puses apņemas saglabāt status quo, kura pamatā ir valsts vienlīdzīgas attieksmes princips, neskarot 6. pielikumā un 10. panta 3. punktā noteiktos atbrīvojumus. -------------------------------------------------- 8. PIELIKUMS VĒSTUĻU APMAIŅA PAR PIEEJU TIRGUM Šveices delegācijas vēstule Berne, … Ģenerāldirektoram Godātais kungs! Attiecībā uz šodien parakstīto Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu man ir tas gods apliecināt, ka Šveice uzskata, ka jautājums par pieeju tirgum ir būtisks elements tās attiecībās ar Kopienu transporta jomā. Es esmu ņēmis vērā Jūsu priekšlikumu risināt šo jautājumu ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu. Mana delegācija piekrīt šim priekšlikumam ar nosacījumu, ka, minētajam nolīgumam nestājoties spēkā, Kopiena un Šveice nekavējoties sāk sarunas, lai piešķirtu abpusēju pieeju transporta tirgum saskaņā ar kārtību, kas ir jānosaka. Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūs piekrītat šīs vēstules saturam. Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus! Kopienas delegācijas vēstule Briselē, … Jūsu ekselence! Attiecībā uz šodien parakstīto Kopienas un Šveices Nolīgumu par kravu pārvadājumiem pa autoceļiem un dzelzceļu, man ir tas gods apstiprināt, ka esmu saņēmis Jūsu vēstuli par pieeju tirgum, kuras teksts ir šāds: "Attiecībā uz šodien parakstīto Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu man ir tas gods apliecināt, ka Šveice uzskata, ka jautājums par pieeju tirgum ir būtisks elements tās attiecībās ar Kopienu transporta jomā. Es esmu ņēmis vērā Jūsu priekšlikumu risināt šo jautājumu ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu. Mana delegācija piekrīt šim priekšlikumam ar nosacījumu, ka, minētajam nolīgumam nestājoties spēkā, Kopiena un Šveice nekavējoties sāk sarunas, lai piešķirtu abpusēju pieeju transporta tirgum saskaņā ar kārtību, kas ir jānosaka. Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūs piekrītat šīs vēstules saturam." Man ir tas gods apstiprināt, ka es piekrītu Jūsu vēstules saturam. Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus! --------------------------------------------------