TULKOJUMS  
NAGOJAS UN KUALALUMPURAS PAPILDPROTOKOLS PAR ATBILD ĪBU UN ATL ĪDZIN ĀŠANU, 
KAS PIEVIENOTS KARTAHENAS PROTOKOLAM PAR BIOLO ĢISKO DROŠ ĪBU 
ŠĀ PAPILDPROTOKOLA PUSES,  
BŪDAMAS Konvencijai par biolo ģisko daudzveid ību pievienot ā Kartahenas protokola par biolo ģisko droš ību (turpm āk 
“Protokols”) Puses,  
ŅEMOT V ĒRĀ Riodežaneiro Vides un att īstības deklar ācijas 13. principu,  
ATK ĀRTOTI APSTIPRINOT piesardz ības principu, kas paredz ēts saska ņā ar Riodežaneiro Vides un att īstības deklar ācijas 
15. principu,  
ATZ ĪSTOT vajadz ību veikt atbilst īgus atbildes pas ākumus saska ņā ar Protokolu, ja ir nodar īts kait ējums vai past āv 
pietiekami liela iesp ējam ība, ka tiks nodar īts kait ējums,  
ATSAUCOTIES uz Protokola 27. pantu,  
IR VIENOJUŠ ĀS PAR TURPM ĀKO. 
1. pants  
M ērķis 
Šā papildprotokola m ērķis ir veicin āt biolo ģisk ās daudzveid ības 
saglab āšanu un ilgtsp ējīgu izmantošanu, ņemot v ērā ar ī iesp ē­
jamo apdraud ējumu cilv ēku vesel ībai, paredzot starptautiskos 
noteikumus un proced ūras atbild ības un atl īdzin āšanas jom ā 
saist ībā ar dz īviem modific ētiem organismiem.  
2. pants  
Terminu lietojums  
1. Šaj ā papildprotokol ā ir sp ēkā termini, kas izmantoti 
Konvencijas par biolo ģisko daudzveid ību (turpm āk “Konvenci ­
ja”) 2. pant ā un Protokola 3. pant ā. 
2. Turkl āt šaj ā papildprotokol ā lietoti š ādi termini:  
a) “Pušu konference, kas pilda Protokola pušu san āksmes 
funkciju” ir Konvencijas pušu konference, kas pilda Protokola 
pušu san āksmes funkciju;  
b) “kait ējums” ir nelabv ēlīga ietekme uz biolo ģisk ās daudzvei ­
dības saglab āšanu un ilgstsp ējīgu izmantošanu, ņemot v ērā 
ar ī cilv ēku vesel ības iesp ējamo apdraud ējumu, kas ir:  
i) izm ērāms vai cit ādi nov ērojams, ja vien iesp ējams, ņemot 
vērā zin ātniski pamatotas un kompetentas iest ādes atz ītas 
vadl īnijas, kas ņem v ērā citas cilv ēka izrais ītas p ārmai ņas 
un dabisk ās p ārmai ņas; un  
ii) ir b ūtisks, k ā izkl āstīts turpm āk 3. punkt ā; 
c) “operators” ir dz īvu modific ētu organismu tieši vai netieši 
kontrol ējoša persona, kas attiec īgaj ā gad ījum ā un saska ņā ar attiec īgas valsts ties ību aktiem  inter alia  var ētu b ūt at ļaujas 
tur ētājs, persona, kura dz īvo modific ēto organismu laidusi 
tirg ū, att īstītājs, ražot ājs, pazi ņojuma iesniedz ējs, eksport ētājs, 
import ētājs, p ārvad ātājs vai pieg ādātājs; 
d) “atbildes pas ākumi” ir pamatotas darb ības, ko veic, lai:  
i) vajadz ības gad ījum ā nov ērstu, mazin ātu, ierobežotu kait ē­
jumu vai k ā cit ādi izvair ītos no t ā; 
ii) atjaunotu biolo ģisko daudzveid ību, veicot darb ības š ādā 
sec ībā: 
a) biolo ģisk ās daudzveid ības atjaunošana t ādā st āvokl ī, 
kādā t ā bijusi pirms kait ējuma nodar īšanas, vai piel ī­
dzin ām ā st āvokl ī, un, ja kompetent ā iest āde atz īst, ka 
tas nav iesp ējams;  
b) atjaunošana, biolo ģisk ās daudzveid ības zudumu  inter 
alia aizst ājot ar citiem biolo ģisk ās daudzveid ības 
komponentiem t ādai pašai vai cita veida izmantošanai 
taj ā paš ā vai attiec īgā gad ījum ā cit ā viet ā. 
3. “B ūtiska” nelabv ēlīga ietekme tiek noteikta, pamatojoties 
uz š ādiem faktoriem:  
a) ilgtermi ņa vai neatgriezeniskas izmai ņas, ar to saprotot t ādas 
izmai ņas, kuras pie ņemam ā laika posm ā dabiskas atjauno ­ 
šan ās ce ļā neizzud īs; 
b) to kvalitat īvo vai kvantitat īvo izmai ņu lielums, kas nelabv ē­
līgi ietekm ē biolo ģisk ās daudzveid ības komponentus;  
c) biolo ģisk ās daudzveid ības komponentu sp ēju samazin āšan ās 
pre ču un pakalpojumu nodrošin āšanas zi ņā;LV L 46/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 19.2.2013.
d) nelabv ēlīgās ietekmes apjoms uz cilv ēku vesel ību saist ībā ar 
Protokolu.  
3. pants  
Darb ības joma  
1. Šis papildprotokols attiecas uz kait ējumu, ko nodar ījuši 
dz īvi modific ēti organismi, kuru izcelsme saist īta ar p ārrobežu 
pārvietošanu. Min ētie dz īvie modific ētie organismi ir t ādi orga ­
nismi, kas ir:  
a) paredz ēti tiešai izmantošanai p ārtik ā, bar ībā vai p ārstr ādē; 
b) paredz ēti ierobežotai izmantošanai;  
c) paredz ēti ar nodomu veiktai izplat īšanai vid ē. 
2. Ar nodomu veiktas p ārrobežu p ārvietošanas gad ījum ā šis 
papildprotokols attiecas uz kait ējumu, kas radies 1. punkt ā 
min ēto dz īvo modific ēto organismu at ļautas izmantošanas 
rezult ātā. 
3. Šis papildprotokols attiecas ar ī uz kait ējumu, kas radies 
bez nodoma veiktas p ārrobežu p ārvietošanas rezult ātā, k ā 
min ēts Protokola 17. pant ā, k ā ar ī uz kait ējumu, kas radies 
nelikum īgas p ārrobežu p ārvietošanas rezult ātā, k ā min ēts Proto ­
kola 25. pant ā. 
4. Šis papildprotokols attiecas uz kait ējumu, kas radies dz īvu 
modific ētu organismu p ārrobežu p ārvietošanas rezult ātā un kas 
nodar īts p ēc tam, kad šis papildprotokols st ājies sp ēkā attiec ībā 
uz Pusi, kuras jurisdikcij ā notikusi p ārrobežu ievešana.  
5. Šis papildprotokols attiecas uz kait ējumu, kas radies Pušu 
jurisdikcij ā esošaj ās teritorij ās. 
6. Puses var izmantot savos ties ību aktos paredz ētos krit ēri­
jus, lai v ērstos pret kait ējumu, kas radies to jurisdikcij ā. 
7. Valsts ties ību akti, ar kuriem īsteno šo papildprotokolu, 
attiecas ar ī uz kait ējumu, kas radies dz īvu modific ētu organismu 
pārrobežu p ārvešan ā no treš ām valst īm. 
4. pants  
Cēlo ņsakar ība 
Starp kait ējumu un attiec īgo dz īvo modific ēto organismu 
nosaka c ēlo ņsakar ību saska ņā ar attiec īgās valsts ties ību aktiem.  
5. pants  
Atbildes pas ākumi  
1. Ja nodar īts kait ējums, Puses saska ņā ar kompetent ās 
iest ādes pras ībām attiec īgajam operatoram vai operatoriem 
pieprasa:  a) nekav ējoties inform ēt kompetento iest ādi; 
b) nov ērtēt kait ējumu; un  
c) veikt piem ērotus atbildes pas ākumus.  
2. Kompetent ā iest āde: 
a) nosaka, kurš operators nodar ījis kait ējumu;  
b) nov ērtē kait ējumu; un  
c) nosaka, k ādi atbildes pas ākumi operatoram ir j āveic.  
3. Ja attiec īgā inform ācija, tostarp pieejam ā zin ātnisk ā infor ­
m ācija vai inform ācija, kas pieejama Biolo ģisk ās droš ības starp ­
niec ības centr ā, liecina par to, ka ir pietiekami liela kait ējuma 
nodar īšanas iesp ējam ība, ja laikus netiks veikti atbildes pas ā­
kumi, operatoram pieprasa veikt piem ērotus atbildes pas āku ­
mus, lai no š āda kait ējuma izvair ītos. 
4. Piem ērotus atbildes pas ākumus var veikt kompetent ā 
iest āde, jo īpaši tad, ja attiec īgais operators tos nav veicis.  
5. Kompetentajai iest ādei ir ties ības no operatora piedz īt 
izdevumus par kait ējuma nov ērtēšanu un attiec īgo atbildes pas ā­
kumu veikšanu un ar tiem saist ītos izdevumus. Puses savos 
valsts ties ību aktos var paredz ēt gad ījumus, kad operatoram 
nevar piepras īt segt šos izdevums.  
6. Kompetentajai iest ādei, kas pieprasa operatoram veikt 
atbildes pas ākumus, savi l ēmumi b ūtu j āpamato. Š ādi l ēmumi 
būtu j āpazi ņo operatoram. Valsts ties ību aktos paredz tiesisk ās 
aizsardz ības l īdzek ļus, tostarp iesp ēju veikt attiec īgo l ēmumu 
administrat īvu p ārskat īšanu vai p ārskat īšanu ties ā. Kompetent ā 
iest āde saska ņā ar valsts ties ību aktiem operatoru inform ē ar ī 
par iesp ējamiem tiesisk ās aizsardz ības l īdzek ļiem. Šo tiesisko 
aizsardz ības l īdzek ļu izmantošana nedr īkst kav ēt kompetento 
iest ādi veikt atbildes pas ākumus atbilst īgi apst ākļiem, ja vien 
valsts ties ību aktos nav paredz ēts cit ādi. 
7. Īstenojot šo pantu un nosakot konkr ētos atbildes pas āku ­
mus, kas ir j āpieprasa vai j āveic kompetentajai iest ādei, Puses 
attiec īgaj ā gad ījum ā var izv ērtēt, vai atbildes pas ākumi jau nav 
paredz ēti to valsts ties ību aktos par civiltiesisko atbild ību. 
8. Atbildes pas ākumus īsteno saska ņā ar valsts ties ību 
aktiem.  
6. pants  
Atbr īvojumi  
1. Puses savos ties ību aktos var paredz ēt š ādus atbr īvojumu 
gad ījumus:  
a) nep ārvarama vara; unLV 19.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 46/5
b) karadarb ība vai sabiedrisk ās nek ārtības.  
2. Puses savos ties ību aktos var paredz ēt t ādus atbr īvojumus 
vai atvieglojumus, k ādus t ās uzskata par atbilst īgiem.  
7. pants  
Termi ņi 
Puses savos ties ību aktos var paredz ēt: 
a) relat īvus un/vai gal īgus termi ņus, tostarp darb ībām saist ībā ar 
atbildes pas ākumiem; un  
b) t ā laika posma s ākumu, uz kuru attiec īgais termi ņš attiecas.  
8. pants  
Finansi ālie ierobežojumi  
Puses savos ties ību aktos var paredz ēt finansi ālos ierobežojumus 
izdevumu atg ūšanai saist ībā ar atbildes pas ākumiem.  
9. pants  
Ties ības uz regresa pras ījumu  
Šis papildprotokols neierobežo operatora ties ības uz regresa 
pras ījumu vai kompens āciju, kas tam var b ūt pret citu personu.  
10. pants  
Finansi āls nodrošin ājums  
1. Puses patur ties ības savos ties ību aktos paredz ēt finansi ālu 
nodrošin ājumu.  
2. Puses 1. punkt ā min ētās ties ības izmanto saska ņā ar t ām 
ties ībām un pien ākumiem, kas paredz ēti starptautiskaj ās ties ībās, 
ņemot v ērā Protokola preambulas p ēdējos tr īs punktus.  
3. Pirmaj ā san āksm ē, kur ā p ēc papildprotokola st āšan ās 
sp ēkā san āk Pušu konference, kas pilda Protokola pušu san āk­
smes funkcijas, t ā l ūdz sekretari ātu veikt vispus īgu izp ēti, lai  
inter alia:  
a) apsv ērtu finansi ālā nodrošin ājuma meh ānismu nosac ījumus;  
b) nov ērtētu š ādu meh ānismu ekonomisko un soci ālo ietekmi, 
kā ar ī ietekmi uz vidi, jo īpaši jaunatt īstības valst īs; un  
c) identific ētu attiec īgās strukt ūras, kas var sniegt finansi ālo 
nodrošin ājumu.  
11. pants  
Valstu atbild ība par starptautisk ām prettiesisk ām darb ībām 
Šis papildprotokols neietekm ē visp ārējās starptautiskaj ās ties ībās 
paredz ētās valstu ties ības un pien ākumus saist ībā ar valstu atbil ­
dību par starptautisk ām prettiesisk ām darb ībām. 12. pants  
Civiltiesisk ās atbild ības noteikšana un saist ība ar to  
1. Puses savos valsts ties ību aktos paredz noteikumus un 
proced ūras saist ībā ar kait ējuma nodar īšanu. Lai izpild ītu šo 
pien ākumu, Puses saska ņā ar šo papildprotokolu paredz atbildes 
pas ākumus un attiec īgaj ā gad ījum ā var:  
a) piem ērot sp ēkā esošos valsts ties ību aktus, tostarp visp ārpie ­ 
ņemtos noteikumus un proced ūras par civiltiesisko atbild ību; 
b) piem ērot vai izstr ādāt tieši šim nol ūkam paredz ētus civiltie ­
sisk ās atbild ības noteikumus un proced ūras; vai  
c) piem ērot vai izstr ādāt abu iepriekš min ēto kategoriju notei ­
kumus un proced ūras. 
2. Lai valsts ties ību aktos paredz ētu atbilst īgus noteikumus 
un proced ūras saist ībā ar civiltiesisko atbild ību par mantisku vai 
personisku kait ējumu, kas saist īts ar 2. panta 2. punkta b) 
apakšpunkt ā defin ēto kait ējumu, Puses:  
a) turpina piem ērot sp ēkā esošos visp ārējos ties ību aktus par 
civiltiesisko atbild ību; 
b) izstr ādā un piem ēro vai turpina piem ērot tieši šim nol ūkam 
paredz ētus ties ību aktus par civiltiesisko atbild ību; vai  
c) izstr ādā un piem ēro vai turpina piem ērot abu iepriekš 
min ēto kategoriju ties ību aktus.  
3. Izstr ādājot ties ību aktus par civiltiesisko atbild ību, k ā pare ­
dz ēts iepriekš 1. vai 2. punkta b) vai c) apakšpunkt ā, Puses 
attiec īgā gad ījum ā inter alia  apsver š ādus aspektus:  
a) kait ējums;  
b) standarta atbild ība, tostarp atbild ība neatkar īgi no vainas vai 
atbild ība, pamatojoties uz vainu;  
c) attiec īgaj ā gad ījum ā atbild ības nodošana;  
d) ties ības iesniegt pras ību ties ā. 
13. pants  
Izv ērtēšana un p ārskat īšana  
Pušu konference, kas pilda Protokola pušu san āksmes funkciju, 
piecus gadus p ēc š ā papildprotokola st āšan ās sp ēkā p ārskata t ā 
efektivit āti un turpm āk dara to ik p ēc pieciem gadiem, ja Puses 
ir iesniegušas š ādai p ārskat īšanai vajadz īgo inform āciju. P ārska ­
tīšanu veic saist ībā ar Protokola izv ērtēšanu un p ārskat īšanu, k ā 
paredz ēts Protokola 35. pant ā, ja vien š ā papildprotokola Puses 
nav nol ēmušas cit ādi. Pirmaj ā p ārskat īšan ā veic 10. un 12. 
panta efektivit ātes p ārskat īšanu.LV L 46/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 19.2.2013.
14. pants  
Pušu konference, kas pilda Protokola pušu san āksmes 
funkciju  
1. Saska ņā ar Konvencijas 32. panta 2. punktu š ā papildpro ­
tokola Pušu san āksmes funkciju pilda Pušu konference, kas pilda 
Protokola pušu san āksmes funkciju.  
2. Pušu konference, kas pilda Protokola pušu san āksmes 
funkcijas, regul āri uzrauga š ā papildprotokola īstenošanu un 
atbilst īgi savai kompetencei pie ņem l ēmumus, kas vajadz īgi, lai 
veicin ātu t ā efekt īvu īstenošanu. T ā pilda funkcijas, kas tai pare ­
dz ētas šaj ā papildprotokol ā, un  mutatis mutandis  funkcijas, kas 
tai paredz ētas ar Protokola 29. panta 4. punkta a) un f) apakš ­
punktu.  
15. pants  
Sekretari āts 
Sekretari āts, kas izveidots saska ņā ar Konvencijas 24. pantu, 
pilda ar ī š ā papildprotokola sekretari āta funkcijas.  
16. pants  
Saist ība ar Konvenciju un Protokolu  
1. Šis papildprotokols papildina Protokolu, bet nemaina un 
negroza to.  
2. Šis papildprotokols neietekm ē Konvencij ā un Protokol ā 
paredz ētās š ā papildprotokola Pušu ties ības un pien ākumus.  
3. Ja vien šaj ā papildprotokol ā nav paredz ēts cit ādi, Konven ­
cijas un Protokola noteikumi  mutatis mutandis  attiecas ar ī uz šo 
papildprotokolu.  
4. Neskarot 3. punktu, šis papildprotokols neietekm ē Pušu 
ties ības un pien ākumus, kas paredz ēti starptautiskaj ās ties ībās. 
17. pants  
Parakst īšana  
Šis papildprotokols ir pieejams Protokola pus ēm parakst īšanai 
Apvienoto N āciju Organiz ācijas galvenaj ā m ītn ē Ņujork ā no 
2011. gada 7. marta l īdz 2012. gada 6. martam.  
18. pants  
St āšan ās sp ēkā 
1. Šis papildprotokols st ājas sp ēkā devi ņdesmitaj ā dien ā p ēc 
dienas, kur ā depon ēts četrdesmitais ratifik ācijas, pie ņemšanas, apstiprin āšanas vai pievienošan ās instruments, ko iesniegušas 
valstis vai re ģion ālas ekonomikas integr ācijas organiz ācijas, kas 
ir Protokola puses.  
2. Šis papildprotokols attiec ībā uz valsti vai re ģion ālu ekono ­
mikas integr ācijas organiz āciju, kas to ratific ējusi, pie ņēmusi, 
apstiprin ājusi vai tam pievienojusies p ēc 1. punkt ā paredz ētā 
četrdesmit ā instrumenta depon ēšanas, st ājas sp ēkā devi ņdes ­
mitaj ā dien ā p ēc dienas, kur ā attiec īgā valsts vai re ģion ālā 
ekonomikas integr ācijas organiz ācija ir depon ējusi savu ratifik ā­
cijas, pie ņemšanas, apstiprin āšanas vai pievienošan ās instru ­
mentu, vai dien ā, kur ā attiec ībā uz min ēto valsti vai re ģion ālo 
ekonomikas integr ācijas organiz āciju st ājas sp ēkā Protokols, 
atkar ībā no t ā, kurš notikums ir v ēlāks. 
3. Š ā panta 1. un 2. punkta izpratn ē instrumenti, kurus 
depon ē k āda re ģion āla ekonomikas integr ācijas organiz ācija, 
nav uzskat āmi par t ādiem, kas papildina š ādas organiz ācijas 
dal ībvalstu depon ētos instrumentus.  
19. pants  
Atrunas  
Attiec ībā uz šo papildprotokolu atrunas netiek pie ļautas.  
20. pants  
Denons ēšana  
1. Divus gadus p ēc tam, kad šis papildprotokols st ājies sp ēkā 
attiec ībā uz k ādu Pusi, attiec īgā Puse jebkur ā laik ā var to denon ­
sēt, par to rakstiski pazi ņojot depozit āram.  
2. Š āda denons ēšana st ājas sp ēkā, kad p ēc dienas, kur ā depo ­
zit ārs sa ņēmis šo pazi ņojumu, ir pag ājis viens gads, vai ar ī 
vēlākā datum ā, ko var nor ādīt pazi ņojum ā par denons ēšanu.  
3. Ikviena Puse, kura denons ē Protokolu saska ņā ar t ā 39. 
pantu, tiek uzskat īta par Pusi, kas ir denons ējusi ar ī šo papild ­
protokolu.  
21. pants  
Autentiskie teksti  
Šā papildprotokola ori ģin āleksempl āru, kura teksts ang ļu, ar ābu, 
fran ču, krievu, ķīniešu un sp āņu valod ā ir vienl īdz autentisks, 
depon ē Apvienoto N āciju Organiz ācijas ģener ālsekret āram.  
TO APLIECINOT , attiec īgi pilnvarot ās personas ir parakst ījušas šo 
papildprotokolu.  
Nagoj ā, divi t ūkstoši desmit ā gada piecpadsmitaj ā oktobr ī.LV 19.2.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 46/7