V PIELIKUMS

HONDURASAS LIKUMĪGUMA NODROŠINĀŠANAS SISTĒMA KOKA IZSTRĀDĀJUMIEM (LAS)

Saturs

1. IEVADS

1.1. Vispārīgais konteksts

1.2. Hondurasas likumīguma nodrošināšanas sistēma koka izstrādājumiem ( LAS ) mērķis

1.3. Jauni instrumenti un elementi mežsaimniecības pārvaldības uzlabošanai

2. LAS PIEMĒROJAMAIS HONDURASAS TIESISKAIS REGULĒJUMS

2.1. Starptautiskas konvencijas un līgumi

2.2. Reģionālas konvencijas un līgumi

2.3. Valsts tiesību akti par dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu

2.4. Valsts tiesību akti par darba tirgu

2.5. Valsts tiesību akti par valsts un pašvaldību nodokļu maksājumiem, kas saistīti ar koka izstrādājumu eksportu

2.6. Valsts tiesību akti par administratīvajām procedūrām, pārredzamības mehānismiem un sabiedrības līdzdalību

2.7. Valsts tiesību akti, ko piemēro tiesu varas amatpersonas

3. LAS ELEMENTI

3.1. Likumīguma definīcija

3.2. Atbilstības likumīguma definīcijai pārbaude

3.3. Piegādes ķēdes kontrole

3.4. FLEGT un H-Legal licencēšanas process

3.5. Neatkarīgas revīzijas

4. LAS ĪSTENOŠANĀ IESAISTĪTO DALĪBNIEKU LOMA UN IESTĀŽU SISTĒMA

4.1. LAS īstenošanā iesaistītie dalībnieki

4.2. Valsts iestādes

4.2.1. Valsts aizsargājamo teritoriju, savvaļas augu un dzīvnieku un mežsaimniecības aizsardzības un attīstības institūts ( ICF )

4.2.2. Ieņēmumu pārvaldes dienests ( SAR )

4.2.3. Pašvaldības

4.2.4. Īpašuma institūts ( IP )

4.2.5. Nodarbinātības un sociālā nodrošinājuma ministrija ( STSS )

4.2.6. Hondurasas Sociālā nodrošinājuma institūts ( IHSS )

4.2.7. Enerģētikas, dabas resursu, vides un raktuvju ministrija ( MiAmbiente )

4.2.8. Valsts agrārais institūts ( INA )

4.2.9. Lauksaimniecības un lopkopības ministrija ( SAG )

4.2.10. Muitas ieņēmumu apakšdirekcija ( DARA )

4.2.11. Tieši iesaistītās valsts iestādes

4.3. Mežsaimniecības privātais sektors

4.4. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas

4.4.1. Vietējās organizācijas

4.4.2. Nevalstiskās attīstības organizācijas

4.5. Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautas ( PIAH )

4.6. Spēju veidošana

5. LAS DARBĪBAS JOMA / TVĒRUMS

5.1. Koka izstrādājumi, kas iekļauti LAS

5.2. Tirgi, uz kuriem attiecas LAS

5.3. Kokmateriālu ieguves avoti, uz kuriem attiecas LAS

5.3.1. Hondurasā iegūti kokmateriāli

5.3.2. Importēta koksne

5.3.3. Kokmateriāli, uz kuriem neattiecas šis nolīgums

5.4. LAS iekļauto uzņēmēju darbības joma

6. ATBILSTĪBAS LIKUMĪGUMA DEFINĪCIJAI PĀRBAUDE

6.1. Likumīguma pārbaudes principi

6.1.1. Likumīguma pārbaudē iesaistītās iestādes

6.1.2. Pārbaudes procedūras, kas balstītas uz likumīguma tabulām

6.1.3. Likumīguma pārbaudes līdzekļu glabāšana

6.1.4. Informācijas sistēmas un pārbaužu funkcionalitāte

6.1.5. Riska pārvaldības princips

6.1.6. Likumīguma revīzija, kas nepieciešama juridiskās atbilstības sertifikāta izdošanai

6.2. Uzņēmēju pienākumi attiecībā uz likumīguma pārbaudi

7. KOKMATERIĀLU UN KOKA IZSTRĀDĀJUMU PIEGĀDES ĶĒDES PĀRBAUDE

7.1. Piegādes ķēdes pārbaudes principi

7.2. Koka izstrādājumu identificēšana

7.3. Piegādes ķēdes informācijas deklarācija uzņēmējiem

7.4. Importēto koka izstrādājumu pārbaude

7.5. Koka izstrādājumu tranzītā pārbaude

7.6. Konfiscēto koka izstrādājumu pārbaude

7.7. Tādu koka izstrādājumu pārbaude, kas iegūti no zemes, kurai paredzēta lietošanas veida maiņa

8. PRIVĀTU SERTIFIKĀCIJAS SISTĒMU ATZĪŠANA

9. GADĪJUMU IZSKATĪŠANA, KAS SAISTĪTI AR NEATBILSTĪBU LAS

10. SŪDZĪBU IZSKATĪŠANAS MEHĀNISMI

10.1. Ievads

10.2. Mērķi

10.3. Sūdzību izskatīšanas mehānismu veidi

10.4. Sūdzību izskatīšanas mehānismu izveide un to pārvaldības principi

11. APSPRIEŠANĀS, DALĪBA UN KOORDINĀCIJAS MEHĀNISMI ATTIECĪBĀ UZ LAS ĪSTENOŠANU

11.1. Nolīguma īstenošanas apvienotā komiteja

11.2. Tehniskā komiteja

11.3. FLEGT- BPN īstenošanas starpiestāžu sekretariāts ( SIIAVA )

11.4. Valsts stratēģija nelikumīgas mežizstrādes un meža izstrādājumu transporta kontrolei ( ENCTI ) un tās saikne ar šo nolīgumu

12. STIMULĒŠANAS, VEICINĀŠANAS, AIZSARDZĪBAS UN MAZINĀŠANAS PASĀKUMI, KAS PAREDZĒTI DAŽĀDO SEKTORA DALĪBNIEKU IESAISTĪŠANAI LAS ĪSTENOŠANĀ

1. pielikums. Piegādes ķēdes posmi (priežu mežiem)

2. pielikums. Piegādes ķēdes posmi (platlapu koku mežiem)

1. IEVADS

1.1. Vispārīgais konteksts

Latīņamerika ir reģions ar visaugstāko atmežošanas līmeni pasaulē, savukārt Hondurasā ikgadējais atmežošanas līmenis ir viens no augstākajiem reģionā. Dažādie atmežošanas un meža degradācijas cēloņi ir galvenokārt ekstensīva liellopu un monokultūru (kā, piemēram, eļļas palmu) audzēšana, kā arī nelikumīga mežizstrāde, kas izpaužas kā mežaudzes pilnīga likvidēšana, meža ugunsgrēki un neilgtspējīga kokmateriālu ieguve.

Tādas sekas un negatīvā ietekme kā mežu iznīcināšana un to teritoriju sarukšana nelikumīgas mežizstrādes un tropisko lietusmežu pārvēršanas lauksaimniecības zemē dēļ, samazina bioloģisko daudzveidību un ierobežo vai iznīcina meža ekosistēmu dabīgo noturību. Tāpat arī pastāv finansiālie zaudējumi, kas rodas, izvairoties no nodokļu maksāšanas un nemaksājot nodevas.

1.2. Hondurasas likumīguma nodrošināšanas sistēmas koka izstrādājumiem (LAS) mērķis

LAS mērķis ir uzlabot valsts mežsaimniecības nozares pārvaldību, nodrošinot stingru visu mežsaimniecības piegādes ķēdes dalībnieku atbilstību tiesību aktiem.

Šis mērķis aptver meža izmantošanas tiesību piešķiršanu, izejvielu ieguvi, kokmateriālu transportēšanu, sākotnējo apstrādi, otrreizējo apstrādi un koka izstrādājumu tirdzniecību gan vietējos, gan starptautiskajos tirgos, pamatojoties uz spēkā esošo tiesību aktu piemērošanu un izpildi, kā arī esošo valsts kontroles sistēmu uzlabošanu.

1.3. Jauni instrumenti un elementi mežsaimniecības pārvaldības uzlabošanai.

Lai gan likumīgu kokmateriālu licencēšana FLEGT ietvaros ir būtisks BPN sarunu un īstenošanas procesa mērķis, tas nav vienīgais paredzamais iznākums. Lai izdotu šīs licences un attaisnotu Hondurasas un ES cerības attiecībā uz mežu pārvaldības uzlabošanu un likumīgas kokmateriālu tirdzniecības veicināšanu, ir nepieciešams izstrādāt jaunus instrumentus, kas pastiprinātu likumīguma pārbaudi. Šā iemesla dēļ nolīgumā ir ierosināti vairāki jauni un novatoriski elementi, kas, domājams, pozitīvi ietekmēs mežsaimniecības nozares pārvaldību. Šis pastāvošo vai izstrādes stadijā esošo elementu kopums veido Hondurasas likumīguma nodrošināšanas sistēmu koka izstrādājumiem (LAS). Šie elementi gan organizatoriskajā, gan iestāžu līmenī ir norādīti tālāk.

Likumīgi ražotu kokmateriālu definīcija

a) Likumīguma tabulās iekļauto juridisko prasību noteikšana attiecībā uz visiem kokmateriālu izcelsmes avotiem, kuri piegādā kokmateriālus, tostarp importētos, vietējam tirgum un eksportē uz jebkuru galamērķi.

Piegādes ķēdes kontrole

b) Šā nolīguma īstenošanas starpposma mērķis norādīts tālāk. Kokmateriālu izsekojamības IT sistēmas (SIRMA) izstrāde un ieviešana: pateicoties sinhronizācijai ar citām informācijas sistēmām (gan ar ICF iekšējo sistēmu, gan citu iestāžu sistēmām), kā arī starpvalstu informācijas apmaiņai, ir uzlabota koksnes apjoma pārbaude un kontrole visā piegādes ķēdē (vidēja termiņa).

c) Informācijas apmaiņa un mijnorāžu izmantošana starp SIRMA un Hondurasas Automatizēto muitas ieņēmumu sistēmu (SARAH) (vidēja termiņa).

d) Šā nolīguma īstenošanas starpposma mērķis norādīts tālāk. Uzticamības pārbaužu ieviešana attiecībā uz visiem uzņēmējiem. Tāda pienākuma iekļaušana tiesiskajā regulējumā, ar kuru līdz minimumam tiek samazināts uzņēmēju prasību neievērošanas gadījumu risks neatkarīgi no tā, vai izstrādājums ir iegūts vietēji vai importēts (vidēja termiņa).

Pārbaudes procedūras

e) Stingrāka visu likumīguma tabulās iekļauto tiesību aktu piemērošana (ilgtermiņa).

f) Kokmateriālu ieguves kontroles pastiprināšana meža teritorijās, uz kurām attiecas glābšanas un atjaunošanas plāni, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamajiem uzraudzības pasākumiem visā piegādes ķēdē (ilgtermiņa).

g) Valsts mežsaimniecības informācijas sistēmas (SNIF) konsolidācija, lai izveidotu efektīvu un atbilstošu saikni ar citām saistītajām iestādēm, kā arī ļautu lietotājiem piekļūt viņiem interesējošai informācijai (vidēja termiņa).

h) Šā nolīguma īstenošanas starpposma mērķis norādīts tālāk. Datubāzes izveide un pārvaldība, lai noteiktu to, cik lielā mērā uzņēmēji neievēro LAS prasības (vidēja termiņa).

i) Šā nolīguma īstenošanas starpposma mērķis norādīts tālāk. Uz riskiem balstītas likumīguma revīzijas īstenošana kā līdzeklis, lai pārbaudītu, vai visi uzņēmēji ievēro LAS rādītājus un prasības (vidēja termiņa).

j) Šā nolīguma īstenošanas starpposma mērķis norādīts tālāk. Juridiskās atbilstības sertifikāta izveide, kas izriet no likumīguma revīzijas, kā pierādījums par atbilstību LAS prasībām (vidēja termiņa).

k) Brīvprātīgas privātas sertifikācijas atzīšana, ar nosacījumu, ka ir nodrošināta līdzvērtība ar likumīguma tabulām. Paturot prātā 8. iedaļā noteiktās procedūras, akreditēto sertifikācijas struktūru izsniegtos likumīguma, meža apsaimniekošanas un/vai pārraudzības ķēžu sertifikātus var pieņemt kā pierādījumu daļējai vai pilnīgai atbilstībai likumīguma rādītājiem, lai izvairītos no darba dublēšanās un tādējādi vienkāršotu šo pārbaudi (vidēja termiņa).

FLEGT licencēšanas procedūras

l) FLEGT licenču izdošana, nodrošinot visu koksni saturošu sūtījumu uz ES atbilstību LAS prasībām. Prasības H-Legal licenču izsniegšanai ir jāievēro arī attiecībā uz koksni, kas tiek eksportēta uz citām valstīm (vidēja termiņa).

Neatkarīgā revīzija

m) Neatkarīga sistēmas revīzija, lai apliecinātu visu LAS elementu uzticamību un ierosinātu korekcijas konstatēto trūkumu novēršanai (vidējā termiņā).

n) Šā nolīguma īstenošanas starpposma mērķis norādīts tālāk. Starpiestāžu sekretariāta izveide FLEGT-BPN īstenošanai (SIIAVA), lai koordinētu dažādu LAS izstrādē un īstenošanā iesaistītu valsts iestāžu darbību un ieguldījumu. Šī struktūra kalpos kā telpa dialogam un koordinēšanai, lai sadarbībā ar citām struktūrām, piemēram, Tehnisko komiteju, nodrošinātu sekmīgu šā nolīguma īstenošanu, interaktīvā un apspriežu veidā iesaistot visas ieinteresētās personas un nodrošinot to apzinību un apņēmību uzlabot mežu pārvaldību (īstermiņa).

o) Šā nolīguma īstenošanas starpposma mērķis norādīts tālāk. Brīvprātīgas iepriekšējas un informētas apspriešanās (FPIC) īstenošana mežsaimniecības nozarē saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, stājoties spēkā (vidēja termiņa).

p) Centienu pastiprināšana attiecībā uz tādu meža zemi, par ko nav izdoti īpašumtiesības apliecinoši dokumenti, nodošanu valsts īpašumā, īpašu uzmanību pievēršot tādas valstij nepiederošas zemes legalizēšanai (“regularización” un “saneamiento jurídico”), uz ko attiecas ICF izdotie kopienu meža apsaimniekošanas līgumi (ilgtermiņa).

q) Centienu pastiprināšana attiecībā uz PIAH zemes īpašumtiesību legalizēšanu, kas tām piederējusi vairākās paaudzēs piederējusi (ilgtermiņa).

r) Nodarbinātības un sociālā nodrošinājuma ministrijas (STSS) un Hondurasas Sociālā nodrošinājuma institūta (IHSS) institucionālās spējas nostiprināšana, nodrošinot iestādēm nepieciešamos resursus efektīvai likumīguma tabulās iekļauto rādītāju un pārbaudes līdzekļu sekmēšanai un uzraudzībai (ilgtermiņa).

s) Nozares uzņēmēju spēju veidošana attiecībā uz atbilstību tiesību aktiem (ilgtermiņā).

2. LAS PIEMĒROJAMAIS HONDURASAS TIESISKAIS REGULĒJUMS

Hondurasas tiesiskajā regulējumā, kas piemērojams koka izstrādājumiem, ir dažādi elementi, kas sastāv no starptautiskām konvencijām un līgumiem (reģionāliem un ārpusreģionāliem), Republikas Konstitūcijas, sekundārajiem tiesību aktiem, noteikumiem un citiem standartiem, ko konkrēti piemēro dažādās valdības iestādes atkarībā no to kompetences sfēras. LAS iesaistītās iestādes savstarpēji sadarbojas, lai pārbaudītu Hondurasas koka izstrādājumu likumīgumu.

II pielikumā izklāstītās likumīguma tabulas apraksta galvenos juridiskos instrumentus attiecībā uz dažādiem likumīguma elementiem un LAS, kas tiks pārbaudīti pirms katras FLEGT licences izdošanas.

2.1. Starptautiskas konvencijas un līgumi

— Starptautiskās Darba organizācijas konvencija Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām neatkarīgās valstīs.

— Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām.

— Apvienoto Nāciju Organizācijas Konference par vidi un attīstību.

— Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām un jo īpaši 2015. gadā pieņemtais Parīzes klimata nolīgums, kas ir kļuvis par galveno starptautisko instrumentu klimata pārmaiņu novēršanai.

2.2. Reģionālas konvencijas un līgumi

— Konvencija par bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un aizsargājamo dabas teritoriju aizsardzību Centrālamerikā. Šīs konvencijas mērķis ir saglabāt pēc iespējas lielāku sauszemes un jūras bioloģisko daudzveidību Centrālamerikas reģionā. To 1992. gadā Managvā, Nikaragvā, parakstīja Gvatemalas, Hondurasas, Kostarikas, Nikaragvas, Panamas un Salvadoras Republikas prezidenti.

— Centrālamerikas Ilgtspējīgas attīstības alianse (ALIDES). Šī ir reģionāla stratēģija interešu, attīstības iniciatīvu, pienākumu, kā arī tiesību harmonizācijas koordinēšanai un apspriešanai; 1994. gadā to parakstīja Belizas, Gvatemalas, Hondurasas, Kostarikas, Nikaragvas, Panamas un Salvadoras Republikas prezidenti un pārstāvji.

— Reģionālā konvencija par dabīgo mežu ekosistēmu pārvaldību un saglabāšanu un apmežošanas attīstību. Šīs konvencijas mērķis ir veicināt valsts un reģionālo mehānismu darbību, lai izvairītos no izmaiņām tādu teritoriju izmantošanā, kurās mežu klāta platība atrodas uz zemes ar mežsaimniecības potenciālu, un atgūt atmežotas teritorijas. To 1993. gadā Gvatemalas galvaspilsētā Gvatemalā parakstīja Gvatemalas, Hondurasas, Kostarikas, Nikaragvas, Panamas un Salvadoras Republikas ārlietu ministri.

2.3. Valsts tiesību akti par dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu

— Dekrētlikums Nr. 131-1982, “Hondurasas Republikas Konstitūcija”.

— Dekrētlikums Nr. 181-2009, “Vispārējais ūdens likums”.

2.4. Valsts tiesību akti par darba tirgus jautājumiem

— Nolīgums Nr. 101-JD-71, “Sociālā nodrošinājuma likuma” īstenošanas regula.

2.5. Valsts tiesību akti par valsts un pašvaldību nodokļu maksājumiem, kas saistīti ar koka izstrādājumu eksportu

— Dekrētlikums Nr. 170-2016, “Nodokļu kodekss”.

— Dekrētlikums Nr. 194-2002, likums “Par finansiālo līdzsvaru un sociālo aizsardzību”.

— Rezolūcija Nr. 223-2008 par Centrālamerikas vienoto muitas kodeksu (CAUCA).

— Finanšu ministrijas nolīgums Nr. 0630, likuma “Par ārvalstu valūtas ieņēmumiem no eksporta” īstenošanas regula.

2.6. Valsts tiesību akti par administratīvajām procedūrām, pārredzamības mehānismiem un sabiedrības līdzdalību

— Dekrētlikums Nr. 170-2006, likums “Par pārredzamību un piekļuvi publiski pieejamai informācijai”.

— Dekrētlikums Nr. 152-1987, “Administratīvā procesa likums” un tā īstenošanas regula.

2.7. Valsts tiesību akti, ko piemēro tiesu varas amatpersonas

— Dekrētlikums Nr. 144-1983, “Hondurasas Kriminālkodekss”.

3. LAS ELEMENTI

LAS ietver:

1) likumīgu kokmateriālu definīciju, kas skaidri nosaka tos tiesību aktu aspektus, par kuriem LAS sistēmiskā veidā prasīs atbilstības pierādījumus neatkarīgi no tirgus, kam izstrādājumi ir paredzēti;

2) piegādes ķēdes kontroli, lai spētu izsekot kokmateriālus, sākot ar mežizstrādes darbībām vai ievešanas punktu līdz piegādes ķēdes pēdējam posmam;

3) pārbaudes procedūras, lai nodrošinātu un dokumentētu visu likumības definīcijas un piegādes ķēdes kontroles elementu ievērošanu;

4) FLEGT licenču izdošanas kārtību attiecībā uz Savienībai paredzētiem koka izstrādājumiem;

5) neatkarīgas revīzijas, lai nodrošinātu, ka sistēma ir tik iedarbīga un efektīva, cik iespējams, kā par to vienojušās Puses.

3.1. Likumīguma definīcija

Kokmateriālu likumīgums saskaņā ar šo nolīgumu ir noteikts II pielikumā. Minētais pielikums ir cieši saistīts ar citiem pielikumiem, kas ir daļa no LAS. Tajā ir ietverta to juridisko prasību definīcija, kuras piemērojamas saskaņā ar Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu un ir saistītas ar meža apsaimniekošanas problēmām, kuras nozares pārstāvji ir identificējuši valsts līmeņa dialoga gaitā.

Precīza likumīguma definīcija, kas norādīta likumīguma tabulās, kalpo par pamatu, lai pārbaudītu, vai dažādie uzņēmēji piegādes ķēdes ietvaros ievēro rādītājus, pārbaudes līdzekļus un izsekojamības prasības, kā arī to, vai attiecīgās iestādes veic nepieciešamo uzraudzību un kontroli. Neatkarīgas revīzijas nodrošina, ka sistēma ir tik iedarbīga un efektīva, cik iespējams.

3.2. Atbilstības likumīguma definīcijai pārbaude

Likumīguma pārbaude:

— apliecina koka izstrādājumu likumīgumu. Tas nozīmē, ka ir nepieciešams pārbaudīt, vai mežsaimniecības nozarē iesaistītie uzņēmēji savas kompetences ietvaros ir izpildījuši visus likumīguma tabulās iekļautos rādītājus,

— nodrošina prasību neievērošanas gadījumu, apstrādi un korektīvo vai preventīvo pasākumu piemērošanu,

— pieprasa nepārprotamus pierādījumus koka izstrādājumu un ar tiem saistīto darbību atbilstībai prasībām, kas noteiktas likumīguma definīcijā,

— uzrāda atbilstību tiesību aktiem, veicot fiziskas un dokumentālas pārbaudes, kā arī pārbaudot sistēmiski ievāktu informāciju un datus visos piegādes ķēdes posmos,

— dokumentē procedūras un glabā pierādījumus, lai licences izdevējiestādei ļautu novērtēt sūtījuma likumību pirms FLEGT vai H-Legal licences izdošanas, un

— skaidri nosaka un dokumentē visu pārbaudes procesā iesaistīto iestāžu funkcijas un pienākumus.

Hondurasas valstij ar īpašo iestāžu un Nolīguma īstenošanas apvienotās komitejas (NĪAK) apstiprinātās pārbaudes rokasgrāmatas palīdzību būs pieejamas metodes un līdzekļi, lai pārbaudītu nozares dažādo dalībnieku un uzņēmēju atbilstību juridiskajām prasībām. Šīs metodes un pārbaudes līdzekļi ir aprakstīti 6.1.4. iedaļā.

Šī sistēma paredz atklāt visus trūkumus un prasību neievērošanas gadījumus, vajadzības gadījumā nosakot sodus, ierosinot nepieciešamos korektīvos pasākumus, kā arī pārliecinoties un nodrošinot pasākumu īstenošanu šo trūkumu novēršanai.

LAS iesaistīto iestāžu rīcībā ir IT rīki un protokoli, lai pārbaudītu atbilstību rādītājiem likumīguma tabulās, kuras sīkāk aprakstītas 4. iedaļā.

Likumīguma pārbaude ietver tādas reālās darbības uz vietas kā, piemēram, uzraudzības pārbaudes un tehniskās revīzijas, kā arī regulārās pārbaudes, lai nodrošinātu atbilstību tehniskajiem un administratīvajiem standartiem, kuras veic attiecīgās iestādes atkarībā no atbilstošā rādītāja veida.

Pārbaužu veikšana uz ceļa un kontrolpunktos notiek arī ar tiesu varas amatpersonu (1) atbalstu un tiesībaizsardzības iestāžu – Hondurasas Bruņoto spēku (FFAA), Valsts preventīvās policijas, MP, PGR – sadarbības rezultātā, lai pārbaudītu koka izstrādājumu transportēšanas tiesību aktu ievērošanu, pastāvīgi ziņojot kompetentajām iestādēm, tādējādi nodrošinot nepieciešamo pasākumu veikšanu.

Pilsoniskās sabiedrības organizācijas, t. i., Mežsaimniecības, aizsargājamo teritoriju un savvaļas augu un dzīvnieku konsultatīvās padomes (CCF) (2), kopīgi veic sociālo pārraudzību, lai nodrošinātu atbilstību tehniskajiem un administratīvajiem noteikumiem, kas reglamentē apsaimniekošanas plānu, darbības plānu un citu kokmateriālu ieguves licenču izpildi. CCF par saviem secinājumiem un ieteikumiem var ziņot SIIAVA, FLEGT-BPN īstenošanas apvienotajai komitejai vai tās tehniskajām nodaļām, šā nolīguma neatkarīgajai revīzijas nodaļai, kā arī vispārējai sabiedrībai.

Pārbaužu biežums tiks noteikts, izmantojot uz riskiem balstītu pieeju, ņemot vērā piegādes ķēdē iesaistīto valsts iestāžu kompetenci un atbildību, kā arī administratīvā reģistra datus (naudas sodus, sūdzības u. c.), kas liecina par tādu risku klātbūtni, kas saistīti ar nelikumībām. Šie riski ir ņemti vērā gan attiecībā uz mežsaimniecības nozares uzņēmējiem, gan pašiem pakalpojumu sniedzējiem. Dažādu valsts iestāžu veikto pārbaužu biežums tiks aprakstīts likumīguma pārbaudes rokasgrāmatā, ar ko var iepazīties 6.1. iedaļā.

Par likumīguma pārbaudi atbildīgās iestādes, glabā pārbaudes līdzekļu lietas, kas satur gan digitālus dokumentus, gan dokumentāciju papīra formātā (dokumentu attēlus, ģeogrāfisko informāciju u. tml.). Šīs lietas satur dokumentētus faktus hronoloģiskā secībā. Drošības un rezerves nolūkā valsts iestādes glabās šo lietu digitālas kopijas. Visas šīs lietas saskaņā ar IX pielikumu ir uzskatāmas par publiskām tiktāl, ciktāl tās par publisku informāciju uzskatāmas Likuma par pārredzamību un piekļuvi publiskai informācijai izpratnē.

Pārbaudē par atbilstību tiesību aktiem, kas ir būtisks koka izstrādājumu eksporta posms, ietilpst FLEGT un H-Legal licences izdošana, kas kalpo kā atbilstības apliecinājums.

3.3. Piegādes ķēdes kontrole

Kokmateriālu izsekojamība ir viena no LAS prasībām saskaņā ar Hondurasas tiesisko regulējumu. ICF rīcībā cita starpā ir tādi piegādes ķēdes uzraudzības instrumenti kā, piemēram, SNIF un SIRMA. Abas sistēmas darbojas jau patlaban, taču ir plānoti jauni moduļi, kas atbilst šajā nolīgumā noteiktajām prasībām. Tādēļ uzskatāms, ka tās atrodas izstrādes stadijā, un atsevišķu funkciju izstrāde ir iekļauta VIII pielikumā aprakstītajos papildu pasākumos.

Par piegādes ķēdes uzraudzības sākumpunktu uzskatāma kokmateriālu ieguves licence Hondurasā iegūtiem kokmateriāliem un vienotā muitas deklarācija (DUA) Hondurasā importētiem kokmateriāliem.

Kokmateriālu ieguves atļaujas, transportēšanas atļaujas un pavadzīmes, ražošanas atskaites, ievades, izlaides un piegādes atskaites par SAR apstiprinātiem rēķiniem, kā arī DUA ir galvenie dokumenti koka izstrādājumu plūsmas uzraudzībai saskaņā ar LAS. Šie dokumenti tiks reģistrēti SNIF un SIRMA, kolīdz šīs sistēmas būs pilnībā izstrādātas, tādējādi ļaujot aprēķināt katrā piegādes ķēdes posmā apritē esošo kokmateriālu daudzumu atbilstoši aprakstam 7.1. iedaļā.

Iestādes izmanto divus datu pārbaudes līdzekļus: validēšanu un saskaņošanu. Validēšana sastāv no uzņēmēju sniegto datu pretnostatīšanas un salīdzināšanas ar valdības pārstāvju apkopotajiem datiem, kā norādīts 1. un 2. papildinājuma 3.1. ailē.

Datu saskaņošana sastāv no tādu datu salīdzināšanas un analizēšanas, kas tiek sniegti atsevišķu piegādes ķēdes posmu starplaikā, lai konstatētu atšķirības, kas norāda uz nepārbaudītu vai nelikumīgu kokmateriālu klātbūtni. Datu saskaņošana ir aprakstīta 1. un 2. papildinājuma 3.2. ailē.

Pienācīgai uzraudzībai un precīzi noteiktām validēšanas un saskaņošanas procedūrām katrā piegādes ķēdes posmā ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu, ka kokmateriāli, kas tiek transportēti starp diviem punktiem, ir likumīgi un tādējādi izvairītos no likumīgās kokmateriālu aprites piesārņošanas ar kokmateriāliem no nepārbaudītiem vai nelikumīgiem avotiem.

3.4. FLEGT un H-Legal licencēšanas process

FLEGT un H-Legal licenču izdošana notiek pēc pozitīvām un pārliecinošām visu prasību atbilstības pārbaudēm attiecībā uz likumīguma definīciju un koka izstrādājumu piegādes ķēdes uzraudzību.

FLEGT licence ir pēdējā obligātā prasība attiecībā uz koka izstrādājumiem, kas iekļauti to izstrādājumu sarakstā, par kuriem puses ir vienojušās atbilstoši šā nolīguma I pielikumam, un kurus paredzēts no Hondurasas eksportēt uz jebkuru Savienības valsti. Attiecībā uz eksportu uz valstīm ārpus Savienības veic to pašu likumīguma pārbaudi. Atšķirība ir tā, ka tam ir nepieciešama H-Legal licence, nevis FLEGT licence.

IV pielikumā aprakstīta FLEGT licenču izdošanas kārtība. Eksportējot uz Savienību, eksportētājs muitošanai iesniedz FLEGT licenci, bet eksportējot uz ārpus Savienības tirgiem — H-Legal licenci kopā ar citiem muitas dienestu pieprasītiem dokumentiem.

3.5. Neatkarīgas revīzijas

Neatkarīgas revīzijas ir neatņemama LAS sastāvdaļa, jo tās uztur sistēmas uzticamību. Neatkarīga revīzija pārbauda LAS īstenoto mehānismu darbību visu koka izstrādājumu likumīguma apliecināšanai visos piegādes ķēdes posmos (tostarp mežizstrādē, transportēšanā, sākotnējās un otrreizējās apstrādes ietvaros un tirdzniecībā), kā arī pilnīgu atbilstību visām piegādes ķēdes posmu prasībām un FLEGT un H-Legal licences izdevējiestādes noteiktajām tiesību normām.

Neatkarīga revīzija ir LAS sastāvdaļa, un tā jāveic pirms FLEGT licencēšanas uzsākšanas. Revīzijas procedūras un to īstenošana tiks detalizētāk aprakstītas šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā.

Revīziju tvērums un principi ir noteikti neatkarīgo revīziju uzdevuma ietvaros VI pielikumā.

4. LAS ĪSTENOŠANĀ IESAISTĪTO DALĪBNIEKU LOMA UN IESTĀŽU SISTĒMA

Šajā iedaļā ir aprakstīta dažādo LAS īstenošanā iesaistīto dalībnieku loma. Tajā aprakstīts, kā saskaņā ar saviem attiecīgajiem pienākumiem dalībnieki sniedz atbalstu vai praktiski īsteno šā nolīguma prasības vai veic nepieciešamās pārbaudes, lai nodrošinātu atbilstību šīm prasībām, kā arī reglamentē viņu savstarpējo sadarbību un papildināmību koka izstrādājumu likumīguma nodrošināšanai.

Šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā iestādēm, privātā sektora uzņēmējiem un pilsoniskajai sabiedrībai, ieskaitot agromežsaimniecības organizāciju un PIAH pārstāvjus, ir jāveic kritiska savu spēju izvērtēšana, ņemot vērā savus pienākumus likumīguma pārbaudes un tiesību aktu ievērošanas ietvaros. VIII pielikumā aplūkoti visi šajā iedaļā minētie tehnisko un institucionālo spēju stiprināšanas aspekti.

LAS īstenošanai nepieciešamā procesa zināšanām un tā pienācīgai pārvaldībai, iestāžu līdzdalības un labas prakses mērķiem, katra iesaistītā dalībnieka atbildībai, kā arī pienācīgai starpiestāžu sadarbībai nepieciešamas augsta līmeņa apmācības un spēju veidošana. Šā iemesla dēļ VIII pielikumā ir iekļauti papildu pasākumi šajā nolīgumā iesaistīto dalībnieku spēju veidošanai.

Šā pielikuma 11. iedaļā ir noteiktas koordinācijas struktūras kā, piemēram, FLEGT-BPN īstenošanas starpiestāžu sekretariāts, kas tiks izveidots vai uzturēts LAS īstenošanas nolūkā. Lai vēlreiz apstiprinātu iestāžu nolīgumus saistībā ar šā nolīguma īstenošanu, starp publiskā sektora iestādēm tiks noslēgts vēl viens vai vairāki saprašanās memorandi, kuros iesaistītas vismaz šādas iestādes: Valsts aizsargājamo teritoriju, savvaļas augu un dzīvnieku un mežsaimniecības aizsardzības un attīstības institūts (ICF); Ieņēmumu pārvaldes dienests (SAR); Hondurasas Pašvaldību asociācija (AMHON); Īpašuma institūts (IP); Valsts agrārais institūts (INA); Nodarbinātības un sociālā nodrošinājuma ministrija (STSS); Hondurasas Sociālā nodrošinājuma institūts (IHSS); Enerģētikas, dabas resursu, vides un raktuvju ministrija (MiAmbiente); Lauksaimniecības un lopkopības ministrija (SAG); Muitas ieņēmumu apakšdirekcija (DARA); Valsts preventīvā policija Drošības ministrijas (SSN) vadībā; Valsts prokurora birojs (MP); Ģenerālprokurora birojs (PGR); Augstākā tiesa (CSJ); Hondurasas Bruņotie spēki (FFAA) Valsts Aizsardzības ministrijas (SEDENA) vadībā; Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu valsts direkcija (DINAFROH); Publiskās informācijas piekļuves institūts (IAIP); un Valsts cilvēktiesību komisija (CONADEH).

Sadarbības nolīgumi tiks izveidoti arī tādēļ, lai nodrošinātu pienācīgu šo iestāžu savstarpējo koordināciju, ievērojot tādus aktuālos nolīgumus kā, piemēram, Starpiestāžu nolīgums par zemes legalizāciju un īpašumtiesībām, ko 2015. gada oktobrī parakstīja INA, IP un ICF, un pamatojoties uz tiem.

Ņemot vērā, ka noteiktu īpašumtiesību trūkums ir viens no iemesliem, kāpēc mežsaimniecības nozarē ir vērojama vispārēja vāja pārvaldība, šajā nolīgumā saistībā ar zemes īpašumtiesībām un legalizāciju ir izskatīti abi šie jautājumi, proti, II pielikuma likumīguma tabulās, kurās par šo tematu ir minēti konkrēti rādītāji, kā arī VIII pielikumā par papildu un atbalsta pasākumiem, saskaņā ar kuriem tiek izveidots īpašs plāns zemes lietojuma tiesību legalizācijai, par kuru Puses ir vienojušās, lai paātrinātu legalizācijas procesu saskaņā ar šajā nolīgumā noteiktajām prioritātēm.

Īpašais plāns zemes lietojuma tiesību legalizācijai koncentrējas uz valsts meža teritoriju un aizsargājamo teritoriju īpašumtiesībām. Aizsargājamo teritoriju gadījumā tas attiecas tikai uz buferzonām, kurās kokmateriālu ieguve valsts vajadzībām ir atļauta, lai nodrošinātu nepieciešamo juridisko noteiktību un nodrošinātu pamatu kopienu meža apsaimniekošanas līgumiem, kas ir noslēgti vai kurus paredzēts noslēgt ar kopienām, kas apmetušās šajās teritorijās. Tas arī paredz lietojuma tiesību piešķiršanas līgumu noslēgšanu par labu šīs zemes lietotājiem vai iemītniekiem. Lietojuma tiesību piešķiršanas līgums ir juridisks instruments, kas, saglabājot valsts īpašumtiesības uz zemi, nodrošina tās iemītniekiem juridisko noteiktību ar mērķi iegūt finansiālu, ekoloģisku un sociālu labumu, tādējādi uzlabojot viņu dzīves kvalitāti un racionālu dabas resursu izmantošanu saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu. Šo darbību mērķis ir stiprināt mežu pārvaldību un zemes izmantošanas plānošanu.

Attiecībā uz zemes lietojuma tiesību un legalizācijas procesa jautājumiem, kā arī minēto trīs iestāžu — INA, IP un ICF — vadošo lomu ir jāpievērš īpaša uzmanība to koordinācijai ar Hondurasas Kafijas institūtu (IHCAFE), kura mērķis ir palielināt Hondurasas kafijas ražotāju radīto sociālekonomisko atdevi, uzlabojot kafijas ražošanas ķēdes konkurētspēju.

Koordinācijā starp šīm četrām iestādēm galvenā uzmanība jāpievērš tam, lai panāktu izpratni jautājumā par kārtību īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izdošanai kafijas ražotājiem valsts meža teritorijās tādā veidā, kas saudzē meža zemi, aizsargājamās teritorijas un sateces baseinus un novērstu iespēju, ka jaunu īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izdošana noved pie turpmākas vides degradācijas vai atmežošanas.

4.1. LAS īstenošanā iesaistītie dalībnieki

No valsts iestādēm, kas tieši iesaistītas LAS īstenošanā un sagrupētas svarīguma kārtībā, ICF ir mežsaimniecības uzraudzības iestāde un procesa galvenais vadītājs, kas darbojas kā valsts politikas īstenotājs attiecībā uz mežu un aizsargājamo teritoriju un augu un dzīvnieku aizsardzību un attīstību. Tā darbības ir vērstas uz meža resursu, aizsargājamo teritoriju un savvaļas augu un dzīvnieku pārvaldību un apsaimniekošanu, ieskaitot aizsargāšanu, atjaunošanu, kokmateriālu ieguvi, saglabāšanu un veicināšanu, lai sekmētu ilgtspējīgu attīstību un tādējādi atbalstītu valsts sociālās, ekonomiskās, vides un kultūras intereses.

Citas iestādes, kas tieši iesaistītas LAS īstenošanā, ir nosauktas 4.2. iedaļā norādītajā sarakstā, sagrupētas atbilstoši rādītāju un pārbaudes līdzekļu skaitam, par ko tās ir atbildīgas saskaņā ar likumīguma tabulām, cita starpā attiecībā uz nodokļu reģistrāciju un kontroli, īpašumtiesībām, sociālo nodrošinājumu un vidi. Apraksti un rādītāji likumīguma tabulās, par kuriem ir atbildīga katra iestāde, kā arī resursi, kas nepieciešami katrai no tām, tiks aprakstīti NĪAK apstiprinātajā pārbaudes rokasgrāmatā, kā tas noteikts II pielikumā.

Tāpat arī LAS ir iesaistītas tālāk minētās iestādes un dalībnieki.

Par noziedzīgu nodarījumu novēršanu, kontroli un tiesībaizsardzību ir atbildīgas tiesu varas amatpersonas un tiesībaizsardzības iestādes (Valsts preventīvā policija, FFAA, PGR un MP). IAIP nodarbojas ar jautājumiem, kas saistīti ar sabiedrības informēšanu un pārredzamību.

Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu valsts direkcija (DINAFROH) atrodas Sociālās iekļaušanas ministrijas (SEDIS) pakļautībā un strādā, lai uzlabotu Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču iedzīvotāju dzīves kvalitāti ar produktīvas ekonomiskās, kultūras, politiskās un sociālās attīstības palīdzību.

Mežsaimniecības privātie uzņēmēji ir tādi uzņēmēji, kas veic darbības kokmateriālu piegādes ķēdes ietvaros, atbilst likumīguma tabulu rādītājiem un iesniedz nepieciešamos pavaddokumentus. Tie veic nepieciešamās un atbilstošās pārbaudes, lai nodrošinātu apstrādājamās koksnes likumību, un uz tiem attiecas dažādu valsts iestāžu īstenoti likumīguma pārbaudes mehānismi atkarībā no to kompetences. Šajā uzņēmēju grupā ietilpst fiziskas un juridiskas personas, kurām pieder mežs; mežsaimniecības nozares mikrouzņēmumi, mazie, vidējie un lielie uzņēmumi; rūpnieciskās mežizstrādes veicēji; privātās sertifikācijas struktūras; kopienu grupas u. tml. Šiem uzņēmējiem ar CCF starpniecību un sadarbībā ar valsts iestādēm ir jāpiekrīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju sociālajai pārraudzībai.

Pilsoniskās sabiedrības organizācijas šā nolīguma izpratnē ietver CCF, kas darbojas kopienu, pašvaldību, reģionālā un valsts līmenī, nevalstiskās attīstības organizācijas un citus dalībniekus, kas aktīvi piedalās meža resursu uzraudzībā un ietekmē sabiedrību un kas veic sociālo pārraudzību attiecībā uz iestāžu un uzņēmēju darbību. Šim mērķim tās izmanto sūdzību izskatīšanas procedūras un protokolus, kas aprakstīti 10.3. iedaļā.

PIAH ar savu pārvaldības struktūru un organizāciju starpniecību ir iesaistītas brīvprātīgas iepriekšējas un informētas apspriešanās mehānismu un procedūru sociālajā pārraudzībā un īstenošanā. Tās ir labuma guvējas īpašo iestāžu vadītajā meža zemes legalizācijas procesā īpašumtiesību prasības atzīšanai attiecībā uz jau senčiem piederējušu zemi. Gadījumos, kad PIAH ir iesaistītas komerciālas mežsaimniecības darbībās kā uzņēmēji, uz tām attiecas LAS procedūras.

4.2. Valsts iestādes

Šā nolīguma likumīguma tabulās ir tieši iesaistītas desmit valsts iestādes. Lai atvieglotu juridiskās atbilstības sertifikātu izsniegšanu visiem uzņēmējiem, kuri atbilst likumīguma tabulās iekļautajiem rādītājiem un LAS prasībām, visas šajā nolīgumā iesaistītās iestādes ICF Likumīguma pārbaudes nodaļai sniedz informāciju par atbilstību to kompetencē esošiem rādītājiem. Šis pienākums attiecas arī uz dažādajām ICF struktūrām.

Tālāk ir norādīta informācija par katru no likumīguma tabulās iesaistītajām iestādēm, kas sagrupētas pēc to kompetencē esošo rādītāju un pārbaudes līdzekļu skaita.

4.2.1. Valsts aizsargājamo teritoriju, savvaļas augu un dzīvnieku un mežsaimniecības aizsardzības un attīstības institūts (ICF)

ICF ir mežsaimniecības nozares uzraudzības iestāde; tas darbojas kā valsts politikas īstenotājs attiecībā uz mežu un aizsargājamo teritoriju un augu un dzīvnieku aizsardzību un attīstību un ir pilnvarots izstrādāt programmas, projektus un plānus, kā arī izveidot tehniskās un operatīvās administratīvās vienības, kas nepieciešamas Mežsaimniecības, aizsargājamo teritoriju un savvaļas augu un dzīvnieku likuma (LFAPVS) mērķu sasniegšanai. Tāpat tam arī ir funkcijas, kas saistītas ar citu tiesību aktu, piemēram, Likuma par īpašumu, Vispārējā ūdens likuma un Vispārējā likuma par vidi, piemērošanu.

ICF darbība ir vērsta uz meža resursu, aizsargājamo teritoriju un savvaļas augu un dzīvnieku pārvaldību un apsaimniekošanu, iekļaujot to aizsardzību, atjaunošanu, produktīvu izmantošanu, saglabāšanu un veicināšanu, tādējādi sekmējot ilgtspējīgu attīstību, kas atbilst valsts sociālajām, ekonomiskajām, vides un kultūras interesēm.

4.2.2. Ieņēmumu pārvaldes dienests (SAR)

Lai reģistrētu un kontrolētu nodokļus, Ieņēmumu pārvaldes dienests (SAR) strādā centralizētā koordinācijā ar ICF, lai nodrošinātu, ka mežsaimniecības ražošanas cikla uzņēmēji pilda savas nodokļu saistības.

Saskaņā ar likumīguma tabulām SAR, ar kuru tika aizstāta Ieņēmumu vadības padome (DEI), galvenie pienākumi ir valsts un starptautisko nodokļu noteikumu ievērošana un izpilde, kā arī likumos noteikto nodokļu un nodevu iekasēšanas pārvaldība.

4.2.3. Pašvaldības

Pašvaldību iestādes ir attiecīgo pašvaldību pārvaldības un administrācijas struktūrvienības, un to mērķis ir nodrošināt vietējo iedzīvotāju labklājību, veicināt vienotu attīstību un vides aizsardzību.

Pašvaldībām LAS ietvaros ir divējāda nozīme: pirmkārt, tām jāpilda savas likumīguma tabulās norādītās saistības kā pašvaldību meža zemes īpašniekiem, un, otrkārt, tām kā pašvaldības iestādēm jāattīsta un jāpiemēro pašvaldības nodokļu politika. Pašvaldību rīcībā ir Nodokļu un finanšu pārvaldīšanas sistēma (SAFT), kas papildus iekšējās kontroles procesa atvieglošanai sniedz arī pilnīgu informāciju par pašvaldību finansēm.

4.2.4. Īpašuma institūts (IP)

IP ir decentralizēta valsts iestāde ar pilnvarām reģistrēt un identificēt īpašumus un to īpašniekus visā valstī; šim mērķim tā uztur valsts reģistru par visiem īpašumtiesības apliecinošajiem dokumentiem un darbībām, kas saistītas ar īpašuma un īpašumtiesību reģistrāciju, tostarp īpašumtiesību iekļaušanu sarakstos, atzīšanu, pārnešanu, nodošanu, grozīšanu, aplikšanu ar nodokļiem un anulēšanu.

4.2.5. Nodarbinātības un sociālā nodrošinājuma ministrija (STSS)

STSS ir vispārīgi atbildīga par nodarbinātības politiku un sociālās aizsardzības sistēmām darba ņēmēju un darba devēju labklājībai un sociālajam nodrošinājumam.

4.2.6. Hondurasas Sociālā nodrošinājuma institūts (IHSS)

Hondurasas Sociālā nodrošinājuma institūts ir autonoma struktūra, kurai ir juridiskas personas statuss un savi aktīvi, kas nav atkarīgi no valsts nodokļu iestādes. Kopš savas izveidošanas tas ir atbildīgs par sociālā nodrošinājuma pakalpojumu vadīšanu, virzīšanu, nodrošināšanu un pārvaldību attiecībā uz Hondurasas strādājošajiem iedzīvotājiem. Saskaņā ar Republikas Konstitūciju valdībai, darba devējiem un darbiniekiem ir pienākums sniegt ieguldījumu sociālā nodrošinājuma sistēmas finansēšanā, pilnveidošanā un paplašināšanā.

Hondurasā strādājošo sociālais nodrošinājums galvenokārt balstās uz IHSS piedāvāto segumu, tādējādi tam ir liela ietekme uz pārvaldību veselības un sociālā nodrošinājuma jomā. Ārpus valsts galvenajām pilsētām (Tegusigalpas, Sanpedro Sulas, Laseibas un Puertokortesas), kurās atrodas lielākie mežsaimniecības uzņēmumi, IHSS nav pārstāvēts citos valsts apdzīvotajos centros un vēl jo mazāk — lauku rajonos, kur savu darbību veic lielākā daļa mežsaimniecības uzņēmēju.

4.2.7. Enerģētikas, dabas resursu, vides un raktuvju ministrija (MiAmbiente)

MiAmbiente ir atbildīga par tādas politikas formulēšanu, koordinēšanu, izpildi un novērtēšanu, kas attiecas uz vidi, ekosistēmām, ūdens resursu aizsardzību un izmantošanu, koordināciju, savvaļas augu un dzīvnieku aizsardzību, kā arī primāro un sekundāro mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumu atbilstību ietekmes uz vidi novērtējumam.

4.2.8. Valsts agrārais institūts (INA)

Tā kā INA patlaban tiek pārstrukturēts, pagaidām nav skaidra tā atrašanās vieta, un pašreizējās funkcijas nākotnē var mainīties. Ja kādas no funkcijām, kas nozīmīgas LAS un kuras patlaban ir INA kompetencē, turpmāk tiks nodotas citām iestādēm, šīs jaunās iestādes šā nolīguma mērķiem tiks oficiāli reģistrētas kā INA aizstājējas.

INA ir daļēji autonoma struktūra, kas ir atbildīga par valsts lauksaimniecības politikas īstenošanu, īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanu agromežsaimniecības zemei un tehniskās palīdzības sniegšanu ieinteresētajām personām laukos un Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu kopienām, iesaistot lauku iedzīvotājus valsts vienotajā attīstībā. INA ir atbildīgs par lauksaimniecībā izmantojamās zemes īpašumtiesību reģistrēšanu, savas darbības zemes īpašuma legalizācijas procesos saskaņojot ar ICF un IP. Gadījumos, kad tiek iesniegti īpašumtiesību pieteikumi attiecībā uz valsts meža zemi, INA strādā sadarbībā ar ICF, lai saglabātu šādas zemes izmantošanu mežsaimniecībā; tā pienākumos neietilpst reģistrēt meža zemes īpašumtiesības. Īpašumtiesību piešķiršanai attiecībā uz meža teritorijām vienmēr ir nepieciešams labvēlīgs ICF tehniskais atzinums.

4.2.9. Lauksaimniecības un lopkopības ministrija (SAG)

Lauksaimniecības un lopkopības ministrija koordinē nozaru politikas aspektus, ko īsteno iestādes, kas veido valsts sabiedriskās lauksaimniecības nozari, jo īpaši tās, kas saistītas ar zemes lietošanas tiesībām, lauku finansēšanu, tirdzniecību, mežsaimniecību, kultūraugu audzēšanu un lopkopību, kā arī lauku un mežu attīstību.

SAG ir atbildīga par starptautiskās tirdzniecības ar savvaļas augiem un dzīvniekiem regulēšanu, piemērojot Konvenciju par apdraudēto savvaļas dzīvnieku un augu sugu starptautisko tirdzniecību. Šā nolīguma kontekstā tas attiecas uz koka izstrādājumiem, kas iegūti no koku sugām, uz kurām attiecas CITES.

4.2.10. Muitas ieņēmumu apakšdirekcija (DARA)

Izpildvaras dekrēts Nr. PCM-083-2016 izveido Prezidenta komisiju muitas sistēmas un arodasociāciju visaptverošai reformai (COPRISAO). Patlaban muitas sistēmas un arodasociāciju visaptverošas reformas procesa gaitā šīs komisijas tiešā pakļautībā būs Muitas ieņēmumu apakšdirekcija (DARA).

Saskaņā ar LAS Muitas ieņēmumu apakšdirekcija ir iesaistīta eksportēto un importēto, kā arī tranzītā esošo koka izstrādājumu kontrolē un pārbaudē. Lai noskaidrotu iespējamās nepilnības un vājās vietas, šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā būtu jāpaveic rūpīga ar eksportu saistīto muitas procedūru pārbaude, kas varētu ietekmēt pārbaudes metodiku.

4.2.11. Tieši iesaistītās valsts iestādes

Tālāk ir aprakstītas tās valsts iestādes, kas ir netieši saistītas ar LAS, t. i., tām nav pilnīgas vai tiešas atbildības vai līdzatbildības par likumīguma tabulu rādītāju pārbaudi, tomēr tām ir valdības kontroles struktūru loma ar svarīgām funkcijām centrālo valdības iestāžu un pašvaldību iestāžu efektīvas darbības nodrošināšanai saistībā ar LAS.

Īpašās vienības, piemēram, FFAA Valsts starpiestāžu drošības spēki (FUSINA) un Starpiestāžu noziedzības apkarošanas darba grupa (FTIA), ir operatīvas struktūras, kas strādā, lai sauktu personas pie kriminālatbildības saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem pret vidi saskaņā ar Valsts stratēģiju nelikumīgas mežizstrādes un meža izstrādājumu transporta kontrolei (ENCTI). Šīs struktūras valdība ir izveidojusi uz noteiktu laiku, veicinot starpiestāžu sadarbību, lai apturētu nelikumīgas darbības un piemērotu vides tiesību aktus. FTIA sastāv no ICF, MiAmbiente, tiesu varas amatpersonām un tiesībaizsardzības iestādēm (MP, PGR, Valsts preventīvā policija un FFAA). To vada ICF, un tas funkcionē kā starpiestāžu koordinācijas mehānisms, lai nodarbotos ar izmeklēšanām, sankcijām un uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz noziegumiem ar lielu ietekmi uz vidi. Pieredze, kas iegūta ar šo struktūru palīdzību kalpos par paraugu gadījumā, ja tiks izveidots pastāvīgs ilgtermiņa mehānisms. Savukārt tikmēr FUSINA atrodas FFAA pakļautībā un darbojas saskaņā ar tiesas nolēmumiem.

4.2.11.1. Valsts preventīvā policija (PNP)

Valsts preventīvās policijas uzdevums ir nodrošināt, lai Hondurasas teritorijas iedzīvotāji varētu brīvi īstenot savas tiesības un brīvības, piemērojot tiesību aktus un noteikumus par dzīvības aizsardzību, dabīgā skaistuma saglabāšanu un vides aizsardzību gan pilsētu, gan lauku apgabalos.

Saskaņā ar LAS PNP sniedz atbalstu koka izstrādājumu transportēšanas pārbaudēm kopā ar ICF, tiesu varas amatpersonām un pārējām tiesībaizsardzības iestādēm. Piemēram, PNP veic darbību tranzīta kontrolpunktos kopā ar ICF un SAR (zaļie kontrolpunkti).

4.2.11.2. Valsts prokurora birojs (MP)

Valsts prokurora birojs pārstāv sabiedrību un izskata prasības valsts tiesās; viena no tā funkcijām ir izmeklēt noziegumus pret vidi saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, ar kuriem tiek piemērots sods par darbībām pret vidi, kas Hondurasā uzskatāmas par vides noziegumiem, kā arī saskaņā ar starptautiskiem līgumiem.

Mežsaimniecības nozarē Valsts prokurora birojs darbojas ar Īpašā vides prokuratūras dienesta (FEMA) starpniecību. Kā Hondurasas sabiedrības pārstāvim tā galvenajos pienākumos ietilpst izmeklēšana, dokumentēšana un apsūdzības uzturēšana Hondurasas tiesās kriminālprocesā, kas uzsākts tādu darbību rezultātā, kuras rada kaitējumu videi, ekosistēmām, dabas resursiem un sabiedrības veselībai.

4.2.11.3. Ģenerālprokurora birojs (PGR)

Ģenerālprokurora birojs ir atbildīgs par valsts tiesību veicināšanu, atbalstu un pārstāvēšanu jebkādā tiesvedībā, kurā tā ir puse; tas rīkojas kā valsts vispārējais pārstāvis.

4.2.11.4. Augstākā tiesa (CSJ)

Republikas tiesām ir ekskluzīvas pilnvaras pasludināt un izpildīt spriedumus. Pilnvaras tiesiskuma nodrošināšanai ir deleģētas neatkarīgiem maģistrātiem un tiesnešiem.

4.2.11.5. Hondurasas Bruņotie spēki (FFAA)

FFAA ir valsts iestāde, kuras galvenā funkcija ir aizstāvēt Hondurasas teritoriālo integritāti un suverenitāti, uzturēt mieru un sabiedrisko kārtību un aizstāvēt Konstitūciju.

Kopš 2006. gada FFAA uzdevums ir atbalstīt centienus saistībā ar valsts mežu un ekosistēmu aizsardzību; tas tiek darīts ar Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente (Ekosistēmas un vides pārvaldības atbalsta direkcijas) starpniecību (C-9), ar kura starpniecību tie palīdz kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm.

4.2.11.6. Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu valsts direkcija (DINAFROH)

Tā ir Sociālās iekļaušanas ministrijas nodaļa (SEDIS), kas strādā, lai uzlabotu Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu iedzīvotāju dzīves kvalitāti ar produktīvas ekonomiskās, kultūras, politiskās un sociālās attīstības palīdzību. Ar Nodarbinātības un sociālās drošības ministrijas (STSS) koordinācijas palīdzību un DINAFROH atbalstu Hondurasas valdība patlaban ir iesaistījusies apspriežu procesā, kas kalpos par pamatu, lai izstrādātu un pieņemtu likumu par brīvprātīgu, iepriekšēju un informētu piekrišanu ar visām deviņu Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu organizācijām, ar UNDP un ANO īpašā referenta pirmiedzīvotāju tautu tiesību jautājumos atbalstu.

4.2.11.7. Publiskās informācijas piekļuves institūts (IAIP)

IAIP ir decentralizēta valsts iestāde, kas ir atbildīga par pilsoņu piekļuves publiskai informācijai veicināšanu un atvieglošanu, kā arī par iestāžu procedūru regulēšanu un pārraudzību attiecībā uz sabiedrības informācijas aizsardzību, klasificēšanu un uzturēšanu.

LAS ietvaros IAIP pienākumos ietilpst nodrošināt pilsoņiem iespēju īstenot savas tiesības piedalīties sabiedrisko lietu pārvaldē, kā arī nodrošināt pārredzamību publisku funkciju īstenošanā un attiecībās starp valsti un privātpersonām. Informācija attiecībā uz mežsaimniecības nozari ir publicēta IAIP vienotajā pārredzamības portālā un ICF portālā, un katras iestādes portālā tā ir detalizēti izklāstīta. Turklāt VIII pielikums ietver papildu pasākumu sabiedrībai paredzētas informācijas pārvaldības sistēmas izveidošanai.

4.2.11.8. Valsts cilvēktiesību komisija (CONADEH)

CONADEH uzrauga atbilstību tiesībām un garantijām, kas noteiktas Republikas Konstitūcijā, Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos Hondurasas ratificētajos līgumos un konvencijās.

4.2.11.9. Valsts mežu, aizsargājamo teritoriju un savvaļas augu un dzīvnieku pētniecības sistēma (SINFOR)

SINFOR ir publiskā un privātā sektora starpiestāžu platforma, kas izveidota ar LFAPVS un kuras mērķis ir organizēt, veicināt un sekmēt zinātniskos pētījumus mežsaimniecības nozarē, aizsargājamo teritoriju, savvaļas augu un dzīvnieku un tamlīdzīgās nozarēs, kā arī veicināt zinātības un tehnoloģiju nodošanu Hondurasā.

Tās pienākumos ietilpst nodrošināt jaunāko informāciju tādu politikas, noteikumu un tiesību normu formulēšanai, kas nodrošina nozares ilgtspējību un pārvaldību. SINFOR prioritāte, plānojot un veicinot mežu, aizsargājamo teritoriju, savvaļas augu un dzīvnieku izpēti, ir meklēt pētījumu iespējas, kuras var identificēt valsts plānos un tādās stratēģijās kā, piemēram, ENCTI, kā arī katras iesaistītās iestādes stratēģiskajos plānos, kā arī citas ar nozari saistītas iniciatīvas.

4.3. Mežsaimniecības privātais sektors

LAS ietvaros mežsaimniecības privātā sektora dalībnieki ir tie dalībnieki, kas peļņas gūšanas nolūkā pārvalda vai ražo izejvielas, iegūst tās no meža, transportē, apstrādā un laiž tirgū, kā arī iesaistās eksporta un importa darbībās.

Ņemot vērā iesaistīto organizāciju daudzveidību un to komercdarbības klāstu, ir izstrādāti vairāki veidi to klasifikācijai. Nodokļu kodeksā tās klasificētas kā: i) fiziskas personas; ii) juridiskas personas, iekļaujot profesionālas partnerības un komercsabiedrības, kooperatīvus un apvienības, kā arī vispārīgi asociācijas vai organizācijas, kuras saskaņā ar valsts vai privāttiesībām ir juridisku personu statusā; un iii) sabiedrības, kopienas, organizācijas (Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautas, kopienu grupas) vai juridiski darījumi, kuru rezultātā radušās funkcionālas vai aktīvu vienības, pat ja tām nav juridiskas personas statusa.

Citā kategorijā uzņēmumi ir klasificēti atbilstoši tajos strādājošo personu skaitam: mežsaimniecības mikrouzņēmumi, no kuriem lielākā daļa ir izveidoti kā ģimenes uzņēmumi, kuros nodarbināti ne vairāk kā četri cilvēki; mežsaimniecības mazie uzņēmumi, kuros nodarbināti 5–10 cilvēki; mežsaimniecības vidējie uzņēmumi, kuros nodarbināti 11–100 cilvēki; un mežsaimniecības lielie uzņēmumi, kuros nodarbināti vairāk nekā 100 cilvēki.

LFAPVS ir noteikti trīs uzņēmumu veidi: primārais mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmums, kas veic sākotnēju apaļkoku vai jebkādu citu kokmateriālu vai ar kokmateriāliem nesaistītu mežsaimniecībā iegūtu izejvielu apstrādi; sekundārais mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmums, kas veic primārā mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmuma izstrādājumu apstrādi; visbeidzot, kokmateriālu vai koka izstrādājumu krautuves, kas dažādos koka izstrādājumus laiž tirgū.

Jāatzīmē, ka iepriekšminētais apraksts attiecas tikai uz tādu rūpniecību, kurā tiek izmantota priedes koksne; attiecībā uz kokmateriāliem, kas iegūti no platlapu kokiem, šā nolīguma spēkā stāšanās dienā Hondurasā nav reģistrēts un nedarbojas neviens primārais mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmums. Turklāt mežā iegūtie kokmateriāli parasti ir četrskaldņu brusu, nevis apaļkoku veidā, jo tie tiek apstrādāti turpat mežā un novirzīti uz savākšanas punktiem, no kuriem tie ar mehānisku transportlīdzekļu palīdzību tiek tālāk transportēti uz sekundārajiem mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumiem vai kokmateriālu krautuvēm pārdošanai. Noliktavas vai savākšanas centri pēc to definīcijas ir vietas, kur tiek krauti koka izstrādājumi to tālākai pārsūtīšanai, neveicot izmaiņas to īpašumtiesībās. Savukārt kokmateriālu krautuves ir vietas, kurās to īpašnieki pērk kokmateriālus no saviem piegādātājiem un tos pārdod saviem klientiem.

Savās regulārajās pārbaudēs un izmantojot CCF sociālās pārraudzības ziņojumus, ICF regulāri uzraudzīs jebkādas izmaiņas mežsaimniecības ražošanas ciklā, tostarp priežu un platlapu koku mežos, apmežotās teritorijās vai atsevišķi stāvošu koku gadījumā ārpus mežiem, lai novērstu jebkādas mežsaimniecības darbības, kas nenotiek saskaņā ar LAS. Ja nākotnē piemērojamā tiesiskā regulējuma pārskatīšanas rezultātā notiks izmaiņas mežsaimniecības nozares organizācijā, LAS tiks pielāgota, lai nodrošinātu tvērumu attiecībā uz visiem kokmateriālu avotiem.

Šie ir uzņēmēji, kas īsteno ražošanas procesus, un tāpēc tiem ir pienākums savās individuālās kompetences jomās ievērot rādītājus un pārbaudes līdzekļus. Lai to panāktu, tie nodrošina atbilstošu un attiecīgu iekšējo kontroli attiecībā uz kokmateriālu ieguves un ražošanas licencēm, ievērojot savus pienākumus nodarbinātības, vides, nodokļu (gan valsts, gan pašvaldību), transporta un tirdzniecības jomā, kā arī citus pienākumus, kas norādīti dažādajos rādītājos. Tiem arī ir pienākums veikt pienācīgu nepieciešamo pavaddokumentu un paredzēto pārbaudes līdzekļu uzskaiti.

Tāpat arī privātajā mežsaimniecības sektorā ietilpstošās organizācijas ir pakļautas tiesību aktu ievērošanas pārbaudes mehānismiem, kurus īsteno valsts iestādes atbilstoši to kompetencei.

4.4. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas

Hondurasas tiesiskais regulējums piešķir valsts pilsoņiem tiesības un pienākumu īstenot sociālo kontroli valsts iestāžu veiktajās darbībās un piedalīties tajās. Mežsaimniecības nozarē darbojas dažādas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras pievērš uzmanību tiesību aktu piemērošanai un ļoti aktīvi un efektīvi piedalās pārbaudes līdzekļu īstenošanā. Šīs organizācijas ir norādītas tālāk.

4.4.1. Vietējās organizācijas

Ar LFAPVS ir izveidotas tādas struktūras sabiedrības līdzdalības, apspriešanās un ICF atbalstam kā, piemēram, CCF, kas tiek organizētas un darbojas vietējā vai kopienu, pašvaldību, reģionālā un centrālā līmenī. ENCTI norāda uz šo struktūru nozīmi sociālās kontroles īstenošanā, jo īpaši pašvaldību un kopienu līmenī, atbalstot meža apsaimniekošanas plānu, gada darbības plānu vai cita veida atļauju pārbaudi, kā arī veicinot likumīgu kokmateriālu patēriņu. Tas tiek panākts, nodrošinot koordināciju ar valsts iestādēm un jo sevišķi ar ICF.

4.4.2. Nevalstiskās attīstības organizācijas

Daudzas vietējās un starptautiskās nevalstiskās attīstības organizācijas (NGDO) (3) sniedz atbalstu pasākumiem saistībā ar mežsaimniecības nozari gan iestāžu, gan teritoriālā līmenī. To darbība cita starpā ir vērsta uz organizēšanu, publisku un pašvaldību līmeņa sabiedriskās līdzdalības struktūru spēju veidošanu, politisko ietekmi, sociālo kontroli, tehnisko atbalstu un cilvēktiesību aizsardzību.

Šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā NGDO izstrādās savu metodiku sociālās pārraudzības darbību veikšanai. Šie sociālās pārraudzības ziņojumi atbilstošas rīcības nolūkā tiks iesniegti NĪAK, kā arī citām struktūrām. Tādējādi tiks izveidota dalības sistēma, kas sniegs ieguldījumu ar šo nolīgumu izveidoto pārvaldības procedūru pastāvīgā uzlabošanā.

Tāpat arī tiks izveidota sistēma sūdzību izskatīšanai, kas sniegs atbalstu sociālās pārraudzības funkcijai, kas aprakstīta 10. un 11. iedaļā.

4.5. Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautas

Hondurasā dzīvo deviņas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautas. Lielākā daļa šo tautu dzīvo plašās meža teritorijās, kurās ietilpst gan aizsargājamas teritorijas, gan produktīva mežu zeme. Minētās tautas ir: peči, tavakas, lenkas, maiji čortī, tolupani, miskitu, nahua, garifuni, kā arī angliski runājošās afrikāņu izcelsmes tautas ar tās pārstāvošām organizācijām, iekļaujot valsts mēroga Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu konfederāciju (CONPAH).

Šīs tautas ir LAS īstenošanas procesa dalībnieki atbilstoši likumīguma tabulu 2. principam: “Hondurasa ievēro meža teritorijās dzīvojošo Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautu tiesības.”

Mežsaimniecības nozarē Hondurasas pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču tautas:

— ir labuma guvējas legalizācijas procesos un attiecībā uz tām vairākās paaudzēs piederējušu teritoriju atzīšanu;

— tiek iesaistītas brīvprātīgas iepriekšējas un informētas piekrišanas (FPIC) mehānismu un procedūru īstenošanā, kas izveidotas pašnoteikšanās un autonomijas atzīšanai saskaņā ar SDO konvenciju Nr. 169 un ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tiesībām; un

— tiek iesaistītas komercdarbībās produktīvās meža teritorijās atbilstoši likumīguma tabulām un LAS noteiktajām prasībām.

4.6. Spēju veidošana

Spēju veidošana sistēmas efektīvas darbības un koka izstrādājumu likumīguma nodrošināšanai ir aprakstīta VIII pielikumā. Katra pasākuma formulējums tiks pārskatīts atbilstoši nepieciešamajām visu LAS īstenošanā iesaistīto dalībnieku spējām.

5. LAS DARBĪBAS JOMA / TVĒRUMS

Visiem Hondurasas izcelsmes kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, uz kuriem attiecas LAS, jābūt iegūtiem no privātiem, pašvaldību vai valsts mežiem (dabīgiem vai stādītiem), kas tiek pārvaldīti saskaņā ar administratīviem un tehniskiem kritērijiem, lai nodrošinātu maksimālu veiktspēju, daudzkārtēju izmantošanu un sociālo vienlīdzību, veicinot ekosistēmu ilgtspējību un to spējas ražošanas, aizsardzības un vides jomā.

LAS attiecas arī uz kokmateriāliem no citām valstīm, ja to importētāji var pierādīt kokmateriālu likumīgu izcelsmi un to, ka tie ir importēti gan saskaņā ar izcelsmes valsts, gan Hondurasas likumiem. LAS attiecas uz visiem uzņēmējiem, iekļaujot tos, kuriem ir savi privātie meža apsaimniekošanas un pārraudzības ķēžu sertifikāti, kā arī tos, kuriem komerciālos nolūkos pieder koku stādījumi.

5.1. Koka izstrādājumi, kas iekļauti LAS.

LAS attiecas uz visiem šā nolīguma I pielikumā norādītajiem izstrādājumiem. LFAPVS 102. pants aizliedz dažu koka izstrādājumu eksportu, norādot, ka kokmateriāli no dabīgo mežu platlapu koku sugām var tikt eksportēti tikai apstrādātas koksnes veidā. Tādējādi šo koku sugu apaļkoku vai četrskaldņu brusu eksports nav atļauts.

Lai arī šo sugu apaļkoku vai četrskaldņu brusu eksports nav atļauts, uz to attiecas LAS, neatkarīgi no koksnes apstrādes pakāpes.

FLEGT licencēšanas procedūra neattiecas uz koka izstrādājumiem, kas nav nosaukti šā nolīguma I pielikumā, tos eksportējot uz Savienību. Šajā gadījumā šo izstrādājumu importētājiem Savienībā no Hondurasas ir jāveic uzticamības pārbaude saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 995/2010 (2010. gada 20. oktobris), ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (4), lai pierādītu to likumīgumu.

5.2. Tirgi, uz kuriem attiecas LAS

LAS piemēro koka izstrādājumiem, kas tiek laisti visos tirgos — gan iekšzemes, gan eksporta. Tomēr LAS izpildes panākšana notiks prioritārā secībā, iedalot tirgus tālāk minētajā veidā.

— Savienības tirgus: likumīguma pārbaude izstrādājumu eksportēšanai uz Savienības tirgu tiks piemērota atbilstoši šim nolīgumam, par priekšnoteikumu uzskatot FLEGT licenci, tiklīdz tiek apstiprināta sistēmas gatavība izdot FLEGT licences saskaņā ar VII pielikumā noteikto procedūru.

— Citi starptautiskie tirgi: likumīguma pārbaude izstrādājumu eksportēšanai tiks piemērota atbilstoši šim nolīgumam neatkarīgi no eksportēšanas galamērķa valsts, un to likumīgums tiks apliecināts ar H-Legal licences palīdzību.

— Iekšzemes tirgus: likumīguma pārbaude izstrādājumiem, kas laisti vietējā tirgū, tiks piemērota atbilstoši šim nolīgumam, savukārt uzņēmēju, kuriem šie izstrādājumi pieder, likumīgums tiks apliecināts ar juridiskās atbilstības sertifikātu palīdzību.

Visos šajos LAS īstenošanas posmos tiks veikti pasākumi, lai novērstu nezināmas vai nelikumīgas izcelsmes kokmateriālu nonākšanu mežsaimniecības piegādes ķēdē. LAS īstenošanas spēja tiks pastiprināta, piemērojot VIII pielikumā iekļautos pasākumus.

5.3. Kokmateriālu ieguves avoti, uz kuriem attiecas LAS

Kokmateriālu ieguves avoti, uz kuriem attiecas LAS, ir iedalīti kā norādīts tālāk.

5.3.1. Kokmateriāli, kas iegūti valsts teritorijā

Valsts teritorijā iegūtu kokmateriālu izcelsme ir no tālāk minētajiem avotiem.

1. Mežiem, gan dabīgiem, gan stādītiem.

2. Apgabaliem, kuros ir izveidotas agromežsaimniecības sistēmas, t. i., dabīgi vai stādīti koki kopā ar citām sugām, piemēram, kafiju, kakao vai citām lauksaimniecības kultūrām.

3. Atsevišķi stāvošiem skujkokiem vai platlapu kokiem ārpus mežiem.

Kokmateriālu ieguvi var veikt gan platlapu koku, gan priežu mežos neatkarīgi no zemes lietojuma tiesībām. Kokmateriālu ieguve ir atļauta, izmantojot vienu no tālāk minētajiem veidiem.

— Saskaņā ar ICF apstiprinātu meža apsaimniekošanas plānu un tā gada darbības plāniem attiecībā uz: — kopienu labuma guvējiem, kuriem ir kopīgi meža apsaimniekošanas līgumi (kopienu meža apsaimniekošanas līgumi, CMFC); — individuāliem meža apsaimniekošanas līgumu labuma guvējiem; un — privātu, pašvaldību (ejido), nacionālas nozīmes un valstij piederošu mežu īpašniekiem.

— Saskaņā ar īpašu agromežsaimniecības sistēmu plānu un tā gada koku gāšanas plānu agromežsaimniecības sistēmu īpašniekiem privātās un pašvaldību (ejido) teritorijās.

— Saskaņā ar glābšanas plānu kokmateriālu ieguvei no mežiem, kurus skārušas dabas katastrofas, kaitēkļi vai slimības, valsts vai privāti celtniecības darbi, kā arī veģetācijas izmaiņas lauksaimniecības zemē. Saskaņā ar glābšanas plāniem vietām, kurās ir paredzēti valsts vai privāti celtniecības darbi vai veģetācijas izmaiņas lauksaimniecības zemēs, lai MiAmbiente varētu izdot vides licences sertifikātu, ir nepieciešams veikt ietekmes uz vidi novērtējumu. Glābšanas plāni, kas saistīti ar veģetācijas izmaiņām pagaidu vai pastāvīgām lauksaimniecības kultūrām, attiecas tikai uz lauksaimniecības zemi. LFAPVS 93. pants nosaka, ka ir nepieciešams ievērot un saglabāt meža zemes dabīgos izmantošanas veidus saskaņā ar zemes izmantošanas plānošanas politiku un attiecīgajiem tiesību aktiem. Tāpat LFAPVS regulas 294. pants aizliedz veģetācijas izmaiņas produktīvos mežos, attiecībā uz kuriem ir izdoti apsaimniekošanas plāni, kā arī zemei ar augstu mežsaimniecības potenciālu. Šā pielikuma 7.7. iedaļā plašāk aprakstīta tādu koka izstrādājumu pārbaude, kuri iegūti zemes izmantošanas veida maiņas rezultātā.

— Saskaņā ar atjaunošanas plānu mežsaimniecības blakusizstrādājumu ieguvei, uz kuriem attiecas agrāka licence (AOP, AFP, sertificētas kokmateriālu ieguves licences no apmežotām teritorijām un glābšanas plāni).

— Sertificētas kokmateriālu ieguves licences (APC) no apmežotām teritorijām, kuras sertificējis ICF.

Tradicionāli atsevišķi stāvoši koki ārpus mežiem, kas galvenokārt atrodas dzīvojamo zonu un lopkopības saimniecību apgabalos, ir bijis galvenais kokmateriālu piegādes avots galdniecības darbnīcām. Taču Hondurasā pagaidām nav tādu tiesību aktu, kas reglamentētu šādu koku komerciālu ieguvi, tādēļ VIII pielikumā ir iekļauts papildu pasākums attiecībā uz šo jautājumu. Kolīdz šie tiesību akti stāsies spēkā, tie tiks iekļauti attiecīgajā likumīguma tabulu rādītājā, ievērojot procedūru, kas paredzēta II pielikuma 4. iedaļā.

Pirms likumīguma tabulu atjaunināšanas šis kokmateriālu ieguves avots jau būs iekļauts LAS, savukārt mežsaimniecības nozares uzņēmējiem, kuri iegūst kokmateriālus no šī avota, tiks piemērotas visas pārējās LAS prasības.

5.3.2. Importēta koksne

Gan fiziskām, gan juridiskām personām, kas importē kokmateriālus, ir pienākums īstenot uzticamības pārbaudes pasākumus, lai pierādītu, ka nelikumīgas rīcības risks attiecībā uz importētajiem kokmateriāliem ir nenozīmīgs un ka kokmateriālu ieguves valsts eksportētāji ievēro tiesību aktus. Šīs uzticamības pārbaudes procedūras tvērums tiks plašāk izklāstīts šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā; saistībā ar uzticamības pārbaudes procedūru īstenošanu Hondurasā VIII pielikumā ir iekļauts papildu pasākums.

5.3.3. Kokmateriāli, uz kuriem neattiecas LAS

Divi tālāk minētie kokmateriālu veidi nav iekļauti LAS, un uz tiem neattiecas FLEGT licencēšanas sistēma.

— Kokmateriāli tranzītā Kokmateriāli tranzītā ir kokmateriāli no trešajām valstīm vai kokmateriāli, kas uz noteiktu laiku ievesti Hondurasā saskaņā ar vienoto tranzīta deklarāciju un kuru galamērķis ir cita valsts. Šādi kokmateriāli ir jāidentificē un jāglabā atsevišķi no Hondurasā ražotu vai importētu kokmateriālu piegādes ķēdes. Kokmateriāli tranzītā netiks iekļauti LAS, tādēļ par tiem nevar izdot FLEGT vai H-Legal licences to eksportam. Šā pielikuma 7.5. iedaļā ir paskaidrots, kā darbosies šo izstrādājumu tranzīta kontroles mehānismi, lai nodrošinātu, ka tie nenonāk valsts tirgus piegādes ķēdē.

— Konfiscēti kokmateriāli Koka izstrādājumi, kas konfiscēti saistībā ar Hondurasas tiesību aktu pārkāpumiem vai importētu kokmateriālu gadījumā — par uzticamības pārbaudes pienākumu neievērošanu, nav iekļauti LAS. ICF un drošības spēki ir pilnvaroti veikt nepieciešamās izmeklēšanas, lai ar Valsts prokurora biroja starpniecību sauktu vainīgās personas pie atbildības. 7.6. iedaļā ir paskaidrots, kādas darbības tiek veiktas attiecībā uz kokmateriāliem, kas ir atsavināti vai konfiscēti.

5.4. LAS iekļauto uzņēmēju darbības joma

Saskaņā ar šo nolīgumu “uzņēmējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas iesaistās mežsaimniecības ražošanas cikla darbībās. LAS iekļauto uzņēmēju darbību tvērums ir aprakstīts 1. tabulā.

1. tabula

Mežsaimniecības nozares uzņēmēju darbības joma.

Uzņēmējs LAS darbības tvērums 1. Privātās meža teritorijas un kopējas zemes (pašvaldību) īpašnieks (iekļaujot pirmiedzīvotāju kopienas ar zemes īpašumtiesībām) Iesniedz pieteikumu zemes lietojuma tiesību iegūšanai vai sniedz pierādījumus par zemes lietojuma tiesībām. Pirms kokmateriālu ieguves darbību veikšanas vēršas pie ICF meža apsaimniekošanas plāna un tā saistīto gada darbības plānu, glābšanas plānu vai atjaunošanas plānu apstiprināšanai. Vēršas ICF, lai saņemtu transportēšanas atļaujas iegūto kokmateriālu pārvadāšanai, kā arī ziņo par izmantotajām transportēšanas atļaujām, kas tiek ievadītas SIRMA datubāzē. Sniedz pierādījumus tam, ka attiecīgos gadījumos ir ievēroti FPIC principi. 2. Teritorijas ar agromežsaimniecības sistēmu īpašnieks Iesniedz pieteikumu kokmateriālu ieguves PESA un AFP apstiprināšanai agromežsaimniecības sistēmas ietvaros. Vēršas ICF, lai saņemtu transportēšanas atļaujas iegūto kokmateriālu pārvadāšanai, kā arī ziņo par izmantotajām transportēšanas atļaujām, kas tiek ievadītas SIRMA datubāzē. 3. Apmežotas teritorijas īpašnieks Vēršas ICF apmežošanas sertifikācijai un kokmateriālu ieguvei no sertificētām apmežotām teritorijām. Vēršas ICF, lai saņemtu transportēšanas atļaujas iegūto kokmateriālu pārvadāšanai, kā arī ziņo par izmantotajām transportēšanas atļaujām, kas tiek ievadītas SIRMA datubāzē. 4. Lietotājs/iemītnieks Iegūst lietojuma tiesību piešķiršanas līgumu zemes legalizācijas procedūru rezultātā, kas ļauj lietotājam/iemītniekam veikt meža apsaimniekošanas darbības. Prasības, kas jāievēro privātajiem valsts meža teritoriju legalizācijas labuma guvējiem, ir noteiktas LFAPVS. Vēršas ICF atļauju saņemšanai meža atjaunošanai vai citu mežsaimniecības/vides jomas aktivitāšu veikšanai. Iesniedz pieteikumu apmežotu teritoriju sertificēšanai un pēc tam iesniedz pieteikumu atļaujas iegūšanai, lai no tām iegūtu kokmateriālus. 5. Meža teritorijas lietošanas tiesību izmantotājs (iekļaujot kopienu grupas) Lai veiktu meža apsaimniekošanas darbības, ierosina slēgt meža apsaimniekošanas līgumu; un, lai no meža teritorijas iegūtu kokmateriālus, vēršas pie ICF meža apsaimniekošanas plāna, glābšanas plāna vai atjaunošanas plāna apstiprināšanai. 6. Darbuzņēmējs Darbuzņēmējs, kuru darbā pieņēmis meža īpašnieks, gadījumos, kad īpašnieks pats tiešā veidā neiegūst kokmateriālus ar savu resursu palīdzību. Veic kokmateriālu ieguvi, pārved un transportē kokmateriālus no meža uz primārajiem mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumiem vai kokmateriālu krautuvēm, kā arī var tos pārdot. Iesniedz deklarāciju reģionālajā mežsaimniecības birojā, uzrādot savus reģistrācijas datus un reģistrējot iekārtas un galvenos darbiniekus, kas piedalās kokmateriālu ieguves un transportēšanas procesos. Atbild par transportēšanas atļauju (kuras apstiprinājis ICF) un pavadzīmju (kuras apstiprinājis SAR) izmantošanu. Kokmateriālu ieguves licences saņēmējs vai īpašnieks, kas ar darbuzņēmēju slēdz apakšuzņēmumu līgumu, ir atbildīgs par piemērojamo tiesību aktu ievērošanu. 7. Pārvadātājs Nodrošina preču, šajā gadījumā kokmateriālu, pārvadājumu pakalpojumu neatkarīgi no tā, vai tie ir apaļkoku pārvadājumi, no to ieguves vietas uz mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumu vai kokmateriālu krautuvi, vai apstrādātu kokmateriālu pārvadājumi no mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmuma uz to galamērķi. Vispārīgi šo pakalpojumu apmaksā meža īpašnieks, darbuzņēmējs vai mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmums. Platlapu koku mežu gadījumā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā pārvadātājs ir iesaistīts no brīža, kad no meža nākušās četrskaldņu brusas tiek sakrautas savākšanas punktā ārpus tā, un tiek izmantoti autopārvadājumi, lai tos no turienes transportētu uz mežsaimniecības uzņēmumiem vai kokmateriālu krautuvēm. Iesniedz iestādēm dokumentus, kas apliecina transportēto izstrādājumu likumīgumu (transportēšanas atļauju, SAR apstiprinātu rēķinu vai attiecīgos gadījumos pavadzīmi vai faktūrrēķinu). 8. Kvalificēts mežsaimniecības tehniskais speciālists (TFC) Meža īpašnieka vārdā sastāda un izstrādā meža apsaimniekošanas plānus, īpašos agromežsaimniecības sistēmu plānus un saistītos gada plānus, glābšanas plānus un atjaunošanas plānus. (Uzņemas pilnu atbildību par meža apsaimniekošanas plānu gada darbības plānu īstenošanas pārvaldību. Šim nolūkam meža īpašnieka vārdā iesniedz ICF iecelšanas un pieņemšanas memorandu un kļūst par gada darbības plāna pārvaldnieku.) Atbild par tehnisko standartu ievērošanu, kas reglamentē jebkuru ieguves veidu, kuru tas pārvalda. Tāpat arī atbild par ikmēneša progresa ziņojumu iesniegšanu attiecībā uz mežā izmantotajām transportēšanas atļaujām, sniedzot detalizētu informāciju par iegūtajiem kokmateriāliem, kā pavaddokumentus pievienojot izmantoto atļauju kopijas. 9. Neatkarīgs mežsaimniecības tehniskais speciālists (TFI) Sastāda un izstrādā meža apsaimniekošanas plānus, īpašos agromežsaimniecības sistēmu plānus un saistītos gada plānus, glābšanas plānus un atjaunošanas plānus. Atbild par tehnisko standartu ievērošanu, kas reglamentē jebkuru ieguves veidu, kuru tas pārvalda. Tāpat arī atbild par ikmēneša progresa ziņojumu iesniegšanu attiecībā uz mežā izmantotajām transportēšanas atļaujām, sniedzot detalizētu informāciju par iegūtajiem kokmateriāliem, kā pavaddokumentus pievienojot izmantoto atļauju kopijas. 10. Eksportētājs Vēršas ICF FLEGT licences (Savienībai) vai H-Legal licences (citiem galamērķiem) saņemšanai atkarībā no sūtījumu galamērķa. Vēršas muitas dienestā eksportēšanas atļauju saņemšanai, uzrādot komerciālo importa rēķinu, vienoto muitas deklarāciju (DUA) un citus dokumentus, kas pierāda eksportējamā izstrādājuma likumīgumu attiecībā gan uz sabiedrības veselības ierobežojumiem, gan tarifu un beztarifu noteikumiem, tostarp vajadzības gadījumā uzrādot CITES sertifikātus. 11. Importētājs Vēršas muitas dienestā importa atļauju saņemšanai, uzrādot komerciālo importa rēķinu, DUA un citus dokumentus, kas pierāda importējamā izstrādājuma likumīgumu attiecībā gan uz sabiedrības veselības ierobežojumiem, gan tarifu un beztarifu noteikumiem, tostarp vajadzības gadījumā uzrādot CITES sertifikātus. Īsteno uzticamības pārbaudes mehānismus, lai pārbaudītu iegādāto koka izstrādājumu likumīgumu. 12. Primārā mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmuma īpašnieks Uztur atjauninātu ielaides un izlaides rezultātu uzskaites reģistru, kā arī iesniedz ikmēneša ražošanas atskaites ICF, pievienojot apstiprinātos pārdošanas rēķinus. Pieprasa izdot rēķinus un iesniedz ikmēneša un ikgadējās pārdošanas deklarācijas SAR, pievienojot attiecīgos apstiprinātos pārdošanas rēķinus un pavadzīmes. Īsteno uzticamības pārbaudes mehānismus, lai pārbaudītu iegādājamo izstrādājumu likumīgumu. Attiecībā uz platlapu koku mežiem patlaban nepastāv neviens primārais mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmums, jo kokmateriāli tiek pārstrādāti četrskaldņu brusās, pirms tie pamet mežu, un tiek laisti tirgū ar sekundāro mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumu vai kokmateriālu krautuvju starpniecību. 13. Sekundārā mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmuma (tostarp galdniecības darbnīcu un citu mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (MIPYME)) īpašnieks Uztur atjauninātu ielaides un izlaides rezultātu uzskaites reģistru, kā arī iesniedz ikmēneša ražošanas atskaites ICF, pievienojot apstiprinātos pārdošanas rēķinus. Pieprasa izdot rēķinus un iesniedz ikmēneša un ikgadējās pārdošanas deklarācijas SAR, pievienojot attiecīgos apstiprinātos pārdošanas rēķinus un pavadzīmes. Īsteno uzticamības pārbaudes mehānismus, lai pārbaudītu iegādājamo izstrādājumu likumīgumu. 14. Kokmateriālu krautuves īpašnieks Uztur atjauninātu ielaides un izlaides rezultātu uzskaites reģistru, kā arī iesniedz ikmēneša ražošanas atskaites ICF, pievienojot apstiprinātos pārdošanas rēķinus. Pieprasa izdot rēķinus un iesniedz ikmēneša un ikgadējās pārdošanas deklarācijas SAR, pievienojot attiecīgos apstiprinātos pārdošanas rēķinus un pavadzīmes. Īsteno uzticamības pārbaudes mehānismus, lai pārbaudītu iegādājamo izstrādājumu likumīgumu. 15. Darba devējs (jebkurā uzņēmumā, kas pieder iepriekšminētajām uzņēmēju kategorijām) Reģistrē darbiniekus Hondurasas Sociālā nodrošinājuma institūtā un ievēro nodarbinātības tiesību aktus.

6. ATBILSTĪBAS LIKUMĪGUMA DEFINĪCIJAI PĀRBAUDE

Hondurasas koka izstrādājumi ir uzskatāmi par likumīgiem, ja tie atbilst II pielikumā norādītajai definīcijai.

Pārbaudi veic valsts aģentūras (vajadzības gadījumā izmantojot atzītu privātu sertifikācijas mehānismu atbalstu atbilstoši 8. iedaļai), un pārbaude sastāv no pienācīgu pārbaudes procedūru veikšanas, lai nodrošinātu koka izstrādājumu likumīgumu.

Pārbaudei ir jābūt pietiekami stingrai un iedarbīgai, lai nodrošinātu, ka dažādajos valsts tirgus piegādes ķēdes posmos tiek konstatētas neatbilstības prasībām, kas noteiktas II pielikumā norādītajās likumīguma tabulās. Tāpat arī ir pārbaudāms tādu importēto kokmateriālu likumīgums, kas paredzēti ienākšanai valsts piegādes ķēdē.

6.1. Likumīguma pārbaudes principi

Šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā Puses ar NĪAK starpniecību atjauninās un apstiprinās pārbaudes rokasgrāmatu, kurā aprakstīta pārbaudes metodika, kas piemērojama, lai pārbaudītu juridisko atbilstību visiem noteiktajiem rādītājiem un pārbaudes līdzekļiem, kas identificēti kā būtiski likumīguma tabulu elementi. Katrā rādītājā ir noteikta struktūra vai katras iestādes nodaļa, kas ir atbildīga par pārbaudes veikšanu un pārbaudāmajiem dokumentiem. Turklāt tiks arī norādīts katra rādītāja pārbaudes biežums, kā arī informāciju un dokumentus (gan papīra, gan digitālā formātā) saturošu reģistru atrašanās vieta, kurus dažādas iestādes glabā atbilstoši to kompetences jomai.

6.1.1. Likumīguma pārbaudē iesaistītās iestādes

Pārbaudi veic skaidri noteiktas iestādes, kuru rīcībā ir atbilstoši resursi, pārvaldības sistēmas un kvalificēts un apmācīts personāls, kopā ar stabiliem un efektīviem mehānismiem interešu konfliktu kontrolei. Katras iestādes visiem pārbaudēs iesaistītajiem personāla locekļiem ir sava darba veikšanai nepieciešamās prasmes un pieredze, un viņi tiek pienācīgi uzraudzīti.

ICF un citām LAS iesaistītajām organizācijām ir organizatoriska un funkcionāla struktūra, lai pārbaudītu, vai visi uzņēmēji ievēro likumīguma rādītājus. Ņemot vērā informācijas apjomu, kas tiks radīts, katrai iestādei pārbaudot uzņēmējus, kā arī nepieciešamību šo informāciju reģistrēt un atjaunināt, pārbaudes rezultāti tiks ievadīti ICF Likumīguma pārbaudes nodaļai pieejamā datu bāzē. Tādējādi pārbaudes nodaļa tiks regulāri nodrošināta ar visu nepieciešamo informāciju uzņēmēju juridiskās atbilstības sertifikātu spēkā esamības pārskatīšanai un izsniegšanai. Lai būtu iespējama šāda datu vākšana un datu atjaunināšana, ir nepieciešams koordinēt iestāžu darbību atbilstoši 11. iedaļai.

Tālāk redzamā diagramma ilustrē datu plūsmu starp dažādiem LAS dalībniekiem atbilstības tiesību aktiem pārbaudei.

2. tabula apraksta iepriekšējā diagrammā izklāstītos juridiskās atbilstības pārbaudes mehānismus.

2. tabula

Juridiskās atbilstības pārbaudes mehānismu apraksts.

Nr. Apraksts 1. Mežsaimniecības nozares uzņēmējs: fiziska vai juridiska persona, kas veic darbības mežsaimniecības ražošanas ciklā. 2. Pārbaudes līdzekļu piemērošana (II pielikums). 3. Katras iestādes pārbaudes līdzekļu izveides metodika. Daži pārbaudes līdzekļi izveidojami tikai vienreiz, savukārt citi — periodiski. 4. Fizisko un/vai elektronisko pārbaudes līdzekļu izveide (II pielikums). 5. Pārbaudes metodika. Prasību neievērošanas gadījumā katra iestāde īsteno procedūras, lai dokumentētu, apstrādātu, uzraudzītu un informētu Likumīguma pārbaudes nodaļas datubāzi. 6. Korektīva vai sodoša rīcība prasību neievērošanas gadījumā, kas izriet no administratīvas vai ex officio darbības (V pielikuma 9. iedaļa). 7. Visu iesaistīto iestāžu kopējās juridiskās atbilstības pārbaudes datu apkopošana, izmantojot SIRMA, SNIF un ICF Geoportal, kā arī citus šo iestāžu rīkus (V pielikuma 6. un 7. iedaļa). 8. Pieteikuma iesniegšana Likumīguma pārbaudes nodaļā juridiskās atbilstības sertifikāta saņemšanai, apliecinot uzņēmēja likumīgumu (V pielikuma 6. un 7. iedaļa). 9. Likumīguma pārbaudes nodaļas rīcībā esošo datu apkopošana, lai novērtētu uzņēmēju atbilstību likumīguma tabulām un nodrošinātu piegādes ķēdes kontroli. Pozitīva secinājuma gadījumā Likumīguma pārbaudes nodaļa izdod juridiskās atbilstības sertifikātu, kas vietējā tirgus pircējiem pierāda, ka uzņēmējs atbilst LAS prasībām (V pielikuma 6. un 7. iedaļa). 10. Pieteikuma iesniegšana FLEGT licencēšanas nodaļai FLEGT vai H-Legal licences saņemšanai, kura apliecina uzņēmēja darbību likumīgumu, ļaujot uzņēmējam eksportēt savus izstrādājumus uz jebkuru tirgu (IV pielikums). 11. FLEGT licencēšanas nodaļas lēmums par uzņēmēja atbilstību vai neatbilstību tiesību aktiem. Ja pārbaudes nodaļas secinājums ir labvēlīgs (t. i., uzņēmējs atbilst visām LAS prasībām), tiek izdota FLEGT licence (Savienības tirgum) vai H-Legal licence (citiem tirgiem), kas klientiem starptautiskajā tirgū pierāda uzņēmēja atbilstību LAS prasībām. Ja lēmums ir nelabvēlīgs, FLEGT licencēšanas nodaļa par to paziņo pieteikuma iesniedzējam (uzņēmējam) (IV pielikums). 12. LAS neatkarīgo revidentu sagatavotie ziņojumi par saviem konstatējumiem, kuros iekļauti secinājumi un ieteikumi NĪAK, kas ir atbildīga par šo revīzijas ziņojumu regulāru publicēšanu (VI pielikums). 13. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju izstrādāti pārbaudes ziņojumi par kokmateriālu ieguves licencēm un par mežsaimniecības nozari kopumā, kuri ir pieejami NĪAK (V pielikuma 4.4.2. iedaļa).

6.1.2. Pārbaudes procedūras, kas balstītas uz likumīguma tabulām

Rokasgrāmatā, kuru ir apstiprinājušas Puses ar NĪAK starpniecību, tiks aprakstīta iesaistīto, par rādītāja pilnīgu vai daļēju pārbaudi atbildīgo iestāžu pielietotā metodika. Rokasgrāmata identificēs par pārbaudi atbildīgo struktūru vai biroju, kā arī darbības, kas tam jāveic šā pienākuma izpildei. Rokasgrāmata atsauksies arī uz “pārbaužu biežumu”, norādot, kad pārbaudes līdzekļiem ir jātiek pārbaudītiem; tā ietvers arī informāciju par konkrēto struktūru un biroju, kurā šī informācija tiks glabāta papīra un digitālā formātā.

6.1.3. Likumīguma pārbaudes līdzekļu glabāšana

Katrā par saistīto līdzekļu izveidošanu atbildīgajā iestādē visu pārbaudes līdzekļu dokumentu kopijas tiek glabātas papīra un digitālā formātā. Šie “iestāžu” ieraksti tiek glabāti vismaz 10 gadus, kā to nosaka likums “Par pārredzamību un piekļuvi publiskai informācijai” (LTAIP). Tāpat ar šo likumu ir izveidota informācijas apstrādes procedūra (30., 31. un 32. pants) un noteikta “publiskas informācijas” definīcija (3. pants), kā arī noteikts, kāda informācija ir uzskatāma par privātu, konfidenciālu (7. pants) vai klasificētu (8. pants).

Ņemot vērā pārbaudes līdzekļu likumīguma un autentiskuma nozīmi, atbildīgās iestādes nodrošina, ka par katru pārbaudes līdzekli reģistros tiek glabāti fiziski un digitāli ieraksti. Pārredzamības un informācijas pārvaldības efektivitātes labad ar pārbaudes līdzekļiem saistītajām iestādēm ir jānodrošina, ka informācija to reģistros ir savlaicīgi, efektīvi un, kad nepieciešams, pieejama citām organizācijām, tostarp ICF Likumīguma pārbaudes nodaļai. Tāpat arī katrai iestādei, kas saistīta ar likumīguma pārbaudi, būtu jāievēro tiesību akti, noteikumi un procedūras, kas attiecas uz tās kompetences jomu, lai no uzņēmējiem iegūtu nepieciešamo informāciju un glabātu to savos reģistros.

6.1.4. Informācijas sistēmas un pārbaužu funkcionalitāte

Datoru sistēmas, rīki un protokoli, kas pastāv jau patlaban un tiks attīstīti, lai pārbaudītu atbilstību rādītājiem likumīguma tabulās, ļaus apkopot dokumentālās un uz vietas veiktās pārbaudes, kā arī saskaņot datus visā kokmateriālu piegādes ķēdē. 3.2. iedaļā ir izklāstīta informācija par galvenajiem datorizētajiem instrumentiem un protokoliem, ko izmanto LAS iesaistītās iestādes. Turpmākajos punktos ir sniegts īss apraksts par patlaban izmantojamajām IT sistēmām, lai atbalstītu iestādes to uzdevumu veikšanā.

ICF izmanto:

— Valsts mežsaimniecības informācijas sistēmu (SNIF) Šo datorizēto instrumentu var izmantot, lai uzturētu dinamiskas datubāzes par ierakstiem, kas apliecina īpašumtiesības attiecībā uz privātiem, valsts un pašvaldību mežiem, kā arī mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumiem un kokmateriālu krautuvēm. Šī sistēma satur informāciju par visām kokmateriālu ieguves atļaujām, tostarp apsaimniekošanas plāniem, darbības plāniem, glābšanas plāniem, atjaunošanas plāniem, īpašiem agromežsaimniecības sistēmu plāniem, kā arī kokmateriālu ieguvi no ICF sertificētām apmežotām teritorijām. Ar SNIF palīdzību ir iespējams uzraudzīt kokmateriālu plūsmu starp kokmateriālu ieguves uzņēmējiem piegādes ķēdes ietvaros.

— Kokmateriālu izsekojamības IT sistēmu (SIRMA) Šis datorizētais instruments ļauj uzraudzīt kokmateriālu ieguvi un to transportēšanas plūsmas, pamatojoties uz transportēšanas atļauju uzskaitījumu, kas izmantotas ar katru kokmateriālu ieguves licenci. Sistēma izmanto SNIF ievākto informāciju, lai uzturētu transportēšanas atļauju reģistru. Tas saskaņo informāciju par atļaujām, kas reģistrētas transportēšanai no meža uz mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumiem, kā arī par ielaides un izlaides datiem katrā ķēdes posmā, izmantojot katra uzņēmēja ikmēneša atskaites. Reģistrētā informācija ļauj uzraudzīt ražošanu, izplatīšanu vai pārdošanu, kā arī uzkrātos lielumus/krājumus.

— Sistēmu Geoportal Šī Hondurasas meža kartogrāfijas virtuālā platforma uzrāda aizsargājamo teritoriju, saskaņā ar apsaimniekošanas līgumiem piešķirto teritoriju, par mikrobaseiniem uzskatāmu teritoriju, ceļu infrastruktūras, meža apsaimniekošanas plānu un atskaites karšu ģeogrāfisko atrašanās vietu un virsmas laukumu. Sistēma Geoportal ir saistīta ar SNIF. Šī informācija tiek izmantota, lai izstrādātu kokmateriālu plūsmas maršrutus un sekmētu pārbaudes kontrolpunktu plānošanu uz automaģistrālēm un svarīgos ceļu tīkla punktos. Kolīdz tiek izveidoti jauni SNIF moduļi, kā arī to izstrādes gaitā, tie tiek sasaistīti ar sistēmu Geoportal: cita starpā glābšanas plānu, īpašo agromežsaimniecības sistēmu plānu, ICF sertificētu apmežotu teritoriju un mežsaimniecības izstrādājumu uzņēmumu uzskaitei.

SAR izmanto:

— Elektronisko iekšējo ieņēmumu sistēmu (E-tax) Šis portāls nodrošina nodokļu maksātājiem iespēju izdrukāt veidlapas nodokļu deklarāciju iesniegšanai. Ar šīs sistēmas palīdzību ir iespējams, piemēram, salīdzināt nodokļu maksātāju ikmēneša iesniegumu informāciju, t. i., informāciju par ienākuma nodokļiem un ikmēneša atskaitēm, ko uzņēmēji iesniedz ICF.

— Nodokļu un finanšu pārvaldīšanas sistēmu (SAFT) Šī sistēma paaugstina pašvaldību finanšu pārvaldes efektivitāti, lietderību, savlaicīgumu un pārredzamību, izmantojot automatizētu un integrētu administratīvo un finanšu procedūru pārvaldību, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem. Šī sistēma atvieglo iekšējās kontroles ieviešanu un integrē pašvaldību finanšu informāciju, un to var sasaistīt ar citām statistikas un digitālo karšu izveides programmām.

— Valsts nodokļu reģistru (RTN) Fiziskām un juridiskām personām, kā arī organizācijām vai sabiedrībām, kurām nav juridiskas personas statusa, bet kuras veic darbības, kas tām uzliek nodokļu pienākumus, jāreģistrējas Valsts nodokļu reģistrā (RTN), ko saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem uztur nodokļu iestādes. Attiecībā uz fiziskām personām to RTN numurs ir tāds pats kā Valsts personu reģistra (RNP) numurs ar vienu papildu ciparu, un tas ir nemainīgs visa mūža garumā. Juridiskas personas reģistrē RTN, kolīdz tās tiek reģistrētas vai dibinātas.

IP izmanto:

— Hondurasas Valsts īpašuma pārvaldības sistēmu (SINAP) Tā ir IT sistēma, ko izmanto kā Hondurasas oficiālo valdības platformu ar nekustamā īpašuma tiesībām saistītas informācijas pārvaldīšanai. SINAP ietilpst apakšsistēmas, kuras ietver Hondurasas Vienoto reģistrācijas sistēmu: — Hondurasas Vienotā reģistrācijas sistēma (SURE) Tā ir informācijas sistēma, kuras mērķis ir visas valsts mērogā pakāpeniski modernizēt nekustamā īpašuma tiesību, īpašumtiesību un zemes reģistrācijas procedūru.

IHSS izmanto:

— Hondurasas Sociālā nodrošinājuma sistēmu IHSS izmanto Dalībnieku informācijas sistēmu (SICA), kura uztur reģistrēto uzņēmumu darba devēju un darbinieku uzskaiti. IHSS ģeogrāfiskā darbības joma ir valsts mērogā ar pārstāvniecībām un birojiem visās valsts lielākajās pilsētās.

MiAmbiente izmanto:

— Vienkāršoto vides licencēšanas sistēmu (SLAS) Šis instruments tika paredzēts, lai uzņēmumiem nodrošinātu elastīgu mehānismu, kas ļautu tiem nekavējoties uzsākt projektus, nodrošinot operatīvu tādu juridisko aspektu analīzi, kuru dēļ projektu realizācija valstī varētu būt aizliegta vai neiespējama, padziļināti pētot ietekmes uz vidi novērtējumu jebkāda veida projektiem un automātiski nosakot attiecīgajam projektam nepieciešamos riska mazināšanas pasākumus ģeogrāfiskajās koordinātās, kas norādītas vietai, kur tas atradīsies.

INA izmanto:

— Valsts agrāro reģistru (RAN) Attiecībā uz Valsts agrāro reģistru INA uztur dokumentāru reģistru un ģeogrāfiskās datubāzes, kas ļauj tam uzraudzīt teritorijas, par kurām ir izdoti īpašumtiesības apliecinoši dokumenti. Patlaban tā rīcībā nav IT sistēmas vai attiecīgas datu bāzes arhitektūras, kas nodrošinātu ar citām sistēmām sinhronizētu darbību.

DARA izmanto:

— Automatizēto muitas ieņēmumu sistēmu (SARAH) Šī sistēma izmanto augstās tehnoloģijas, kuru pamatā ir atvērti standarti, kas nodrošina augsti pieejamu tiešsaistes muitas pakalpojumu, izmantojot standarta pārlūku un tīmekļa pakalpojumus. Tai ir arī papildu lietotnes, kas atbalsta muitas pārvaldību un ļauj nodrošināt kontroles pasākumus, vienlaikus atvieglojot starptautisko tirdzniecību.

— Hondurasas Elektronisko ārējās tirdzniecības sistēmu (SECEH) un tās tiešsaistes eksporta deklarācijas autorizācijas moduli SECEH sniedz atbalstu eksporta nozarei, ļaujot tiešsaistē iegūt ar preču eksportu saistītos dokumentus, kas nepieciešami preču muitošanai.

— Starptautiskā preču tranzīta sistēmu (TIM) Šī IT sistēma atvieglo standartizētas muitas procedūras uz Centrālamerikas robežām, lai optimizētu migrācijas, muitas un karantīnu formalitātes, izmantojot vienotu dokumentu: Starptautiskā preču tranzīta vienoto dokumentu (DUT).

— Integrēto ārējās tirdzniecības sistēmu (SICE) Šī sistēma Hondurasas Centrālās bankas (BCH) lietotājiem nodrošina ārējās tirdzniecības statistiku un atspoguļo informāciju saskaņā ar Centrālamerikas Tarifu sistēmu (SAC), turklāt nodrošinot šā pakalpojuma uzticamību, sniedzamās informācijas atbilstību pārbaudot vairākos informācijas avotos. Šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā tiks izstrādāti tālāk minētie IT instrumenti.

— ICF dokumentētās informācijas pārvaldības sistēmas izveide Šī virtuālā bibliotēka ļaus ICF cita starpā organizēt, uzraudzīt un uzturēt dokumentētu informāciju, kas saistīta ar mežsaimniecības nozari, kā, piemēram, tiesību aktus, valsts stratēģijas un politikas dokumentus, pētījumus, nolīgumus, izmeklēšanas, ziņojumus, konvencijas un tehnisko dokumentu dublējumkopijas, kā arī citus dokumentus. Šī sistēma ir jāveido tā, lai sasniegtu mērķi saistībā ar tādas tiešsaistes vides uzturēšanu, kurā ir iespējama informācijas ievākšana un kurā uzņēmējiem tiek nodrošināta piekļuve dokumentārai informācijai, kas atvieglo lēmumu pieņemšanu. Šīs sistēmas izveidošana atvieglos ICF veiktās pārbaudes procedūras, kuras ir viens no LAS galvenajiem elementiem. Tādēļ mērķis ir to izstrādāt īstermiņā, šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā.

— Likumīguma pārbaudes nodaļas datubāzes izveide Lai varētu pārbaudīt uzņēmēju atbilstību likumīguma tabulās iekļautajiem rādītājiem un LAS prasībām, Likumīguma pārbaudes nodaļai būs nepieciešams instruments informācijas saņemšanai un atjaunināšanai, kurš nodrošina piekļuvi LAS iesaistītajiem dalībniekiem, izmantojot starpsavienojumu ar LAS piemērošanā iesaistīto iestāžu informācijas sistēmu datu bāzēm. Šīs datubāzes izveidošana atvieglos piegādes ķēdes pārbaudes un kontroles procedūras, kas ir viens no galvenajiem LAS elementiem. Tādēļ mērķis ir to izstrādāt vidējā termiņā šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā.

— IT sistēmas mežsaimniecības reģistrācijai, pārvaldībai un kontrolei (SIRACOF) izveide Šī sistēma ir iekļauta ENCTI rezultātos kā datorizēts instruments formalitāšu apstrādes efektivitātes, administratīvo procedūru pārredzamības un reģistrētās informācijas kvalitātes palielināšanai, kā arī atbalsta sniegšanai kontroles mehānismiem mežsaimniecības vērtību ķēdē — no meža līdz apstrādes centriem un līdz izstrādājumu laišanai tirgū. Ir gūti būtiski panākumi SIRACOF attīstībā, izveidojot un pastāvīgi uzlabojot sistēmas, kas veido tās pamatu, ņemot vērā, ka tās pārrauga, apstrādā un pārvalda pamatinformāciju tāpat kā SNIF, SIRMA un Geoportal.

— Lietvedības sistēmas izveide STSS vajadzībām STSS būs nepieciešama sistēma, kas tai ļaus pārbaudīt uzņēmēju atbilstību rādītājiem, kas saistīti ar tās kompetences jomām. Šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā tiks piedāvāta iespēja identificēt citus moduļus vai informācijas sistēmas, lai turpinātu sekmēt ar tiesību aktu ievērošanas pārbaudi saistītās informācijas radīšanu, nodošanu, starpsavienošanu un pārvaldīšanu tādā veidā, kas atbilst pieejamajām finansiālajām un tehniskajām spējām, kā arī cilvēkresursiem. Prasības un spējas tiks plašāk analizētas, lai noteiktu katrā attiecīgajā gadījumā vispiemērotāko sistēmu datorizācijas līmeni. Tas nozīmē, ka informācijas sistēmu saraksts juridiskās atbilstības pārbaudei tiks pastāvīgi attīstīts.

6.1.5. Riska pārvaldības princips gadījumos, kad netiek ievērotas LAS prasības

LAS īstenošanas galvenais izaicinājums ir nelikumīgas prakses samazināšana. Tai ir nepieciešams visaptverošs riska pārvaldības mehānisms, kas jāīsteno visā piegādes ķēdē. Gadījumos, kad iestāžu rīcībā nav tām nepieciešamo resursu, lai ar vienādu intensitāti un biežumu nodrošinātu efektīvu visu jomu pārbaudi, uz riskiem balstīta likumīguma pārbaude piedāvā iespēju šāda resursu trūkuma pārvarēšanai.

Riska pārvaldība LAS īstenošanā sastāv no katra riska rašanās varbūtības un to ietekmes uz kokmateriālu likumīguma izvērtēšanu. Šīs izvērtēšanas gaitā vērā tiks ņemti VIII pielikumā iekļautā sākotnējā pētījuma rezultāti par uzņēmēju tiesību aktu ievērošanas līmeni. Riska raksturs mainās atkarībā no tā, kur un kad tas rodas. Šā iemesla dēļ lēmumu pieņemšana balstās uz objektīvu un integrētu metodiku, ko piemēro ICF un citas valsts aģentūras, un tā sākas ar riska faktoru kategorizēšanu un lēmumu pieņemšanas kritēriju noteikšanu atbilstoši apstākļiem.

Pārbaudes rokasgrāmatā, kas ir NĪAK pārziņā, tiks izklāstīti riska faktoru iedalīšanas pamatprincipi, kas kalpos par pamatu, lai izlemtu, kādā veidā īstenojama likumīguma pārbaude; pēc tam tiks sniegta tādu nelikumīgas rīcības risku analīze, kas varētu rasties LAS piemērošanas gaitā.

Riska pārvaldības procedūrās visā piegādes ķēdē vērā tiks ņemta sekojoša nelikumīga prakse:

— nezināmas izcelsmes materiāli un materiāli, kas iegūti bez atbilstošām likumīgām mežistrādes darbību tiesībām, kas jebkurā posmā iekļuvuši piegādes ķēdē;

— gadījumi, kuros izstrādājuma ar noteiktām īpašībām daudzums ir lielāks par sākotnējā izstrādājuma proporcionālu daļu vai par izejmateriāla ar tādām pašām īpašībām daudzumu gadījumos, kad šāda izstrādājuma ražošanai un pārdošanai izmantoti likumīgi avoti.

Paralēli riska pārvaldības procedūrās vērā tiks ņemti pavaddokumenti, kas apliecina uzņēmēju un viņu kokmateriālu likumīgumu, piemēram, atzīti sertifikāti no apstiprinātām privātām sertifikācijas sistēmām atbilstoši 8. iedaļai.

Darbības, kas veiktas, lai kontrolētu un pārbaudītu atbilstību tiesību aktiem, būs balstītas uz šīm riska kategorijām. Tiks definētas vienotas starpiestāžu darbības, lai palielinātu pārvaldības efektivitāti uz vietas, izmantojot esošo valsts IT sistēmu mijiedarbību.

Tādējādi riska pārvaldība atvieglo valsts stratēģisko uzdevumu un mērķu formulēšanu, lai tiktu galā ar izaicinājumiem, kuriem mežu pārvaldībā jāpievērš īpaša uzmanība. Tā arī palīdz novērtēt, vai par likumīguma pārbaudi kokmateriālu piegādes ķēdē atbildīgo iestāžu rīcībā ir pietiekami resursi, vai citādi izstrādāt darbības trūkumu novēršanai.

Attiecībā uz riska pārvaldību, kas saistīta ar importu, muitas pārbaudes veic robežšķērsošanas punktos vai tādu pārbaudes procedūru gaitā, kas atbilstoši riska līmenim tiek veiktas pēc muitošanas. Pēcmuitošanas pārbaudi var piemērot gadījumos, kad tiek importēti kokmateriālus saturoši sūtījumi. Saskaņā ar muitas tiesību aktiem muitas dienests piemēro riska pārvaldības metodes, lai pieņemtu lēmumu par importētu sūtījumu pēcmuitošanas pārbaudes tvērumu, saturu un metodi.

Muitas dokumentācijas un izlaisto preču pēcmuitošanas pārbaude jāveic ne vēlāk kā piecus gadus pēc muitas deklarācijas reģistrēšanas dienas. Muitas dienesta un ICF starpā valda cieši koordinēta kokmateriālu importa uzraudzība un kontrole, tostarp regulāras un sistēmiskas robežpārbaudes un muitošanas pārbaudes, arī gadījumos, kad pastāv aizdomas par iespējamu risku klātbūtni.

Riska pārvaldība LAS īstenošanā attieksies arī uz privāto uzņēmēju, jo īpaši importētāju, uzticamības pārbaudes sistēmām, lai mazinātu nelikumīgu kokmateriālu vai koka izstrādājumu ienākšanas risku valsts tirgū.

Atbilstoši 6.2. iedaļai uzticamības pārbaudes sistēmu otrais pamatelements būs katra uzņēmēja veikts novērtējums par nelegālu kokmateriālu klātbūtnes risku tā piegādes ķēdē, pamatojoties uz kokmateriālu piegādātāju apkopoto informāciju un ņemot vērā kritērijus, kas noteikti procedūrās, kuras tiks izstrādātas šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā.

Gan privāto uzņēmēju veicamā uzticamības pārbaužu īstenošana, gan valsts iestāžu veicamā uz riskiem balstītā kontroles procedūru īstenošana ir iekļauta VIII pielikumā norādītajos papildu pasākumos. Procedūras, kas nepieciešamas to īstenošanai, izstrādās, piemēros un apstiprinās NĪAK līdz pirmās FLEGT licences izdošanai.

6.1.6. Likumīguma revīzija, kas nepieciešama juridiskās atbilstības sertifikāta izdošanai

ICF ar Likumīguma pārbaudes nodaļas palīdzību pārbauda katra uzņēmēja juridisko atbilstību II pielikumā noteiktajiem likumīguma rādītājiem un šajā pielikumā izklāstītajām prasībām attiecībā uz piegādes ķēdi, kas attiecas uz katru uzņēmēju, ievērojot procedūras, ar kuru palīdzību ir iespējams izdot juridiskās atbilstības sertifikātu katram mežsaimniecības nozares uzņēmējam.

Likumīguma revīzijām un juridiskās atbilstības sertifikātu izsniegšanas procedūrām ir jāparāda ka:

— koka izstrādājumi ir ražoti tādā veidā, kas atbilst visām likumīguma definīcijā ietvertajām prasībām. Šīs definīcijas rādītājiem un pārbaudes līdzekļiem jāatbilst tiesību aktiem un jāapliecina uzņēmēja likumīgums; tajās nedrīkst būt nekādu norāžu, kas liecinātu par jebkādiem esošiem pārkāpumiem;

— iesaistīto iestāžu veiktās pārbaudes nodrošina apliecinājumu tam, ka izstrādājumos izmantoti tikai tādi kokmateriāli, kas iegūti likumīgu darbību rezultātā;

— likumīguma revīziju veic iesaistītās iestādes, izmantojot tādus līdzekļus kā uzņēmēju pārbaudi uz vietas, un tā ietver dokumentāru kontroli un pieejamo datubāzu pārbaudi;

— par šo pārbaudes un validācijas procesu tiek sastādīts rakstveida ziņojums, kas tiek reģistrēts un glabāts saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā.

Šī pārbaudes procesa rezultātā pieteikuma iesniedzējam tiek izdots un piegādāts juridiskās atbilstības sertifikāts, un šis process sastāv no tālāk norādītajām darbībām.

Izveides metodika

1. Uzņēmējs iesniedz pieteikumu Likumīguma pārbaudes nodaļā juridiskās atbilstības sertifikāta saņemšanai.

2. Pamatojoties uz SIIAVA ikgadējo likumīguma revīzijas grafiku, katra iestāde pārbauda uzņēmēja atbilstību tiesību aktiem saskaņā ar tās kompetencē esošajiem piemērojamajiem noteikumiem un par rezultātu paziņo ICF Likumīguma pārbaudes nodaļai.

3. ICF Likumīguma pārbaudes nodaļa analizē tai pieejamos pārbaudes līdzekļus kopā ar iesaistīto iestāžu pārbaudes ziņojumiem.

4. Likumīguma pārbaudes nodaļa izvērtē uzņēmēja atbilstību vai neatbilstību katram no likumīguma tabulās ietvertajiem rādītājiem, kā arī LAS prasībām.

5. Ja uzņēmējs atbilst visām šīm prasībām, Likumīguma pārbaudes nodaļa pabeidz uzņēmēja likumīguma revīziju, izdodot juridiskās atbilstības sertifikātu.

Pārbaudes metodika

Pēc ICF vai jebkuras citas ieinteresētas iestādes lūguma Likumīguma pārbaudes nodaļa pārbauda SIRMA, SNIF vai citu informācijas sistēmu, kas tiks noteikta šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā, lai noskaidrotu, vai uzņēmējam ir spēkā esošs juridiskās atbilstības sertifikāts. Tāpat arī spēkā esoša sertifikāta esamība tiek pārbaudīta katru reizi, kad uzņēmējs Likumīguma pārbaudes nodaļai iesniedz pieteikumu juridiskās atbilstības sertifikāta atjaunošanai.

Pirms juridiskās atbilstības sertifikāta derīguma termiņa beigām uzņēmējam ir attiecīgi jāpiesakās tā atjaunošanai vai pagarināšanai. Iesniedzot pieteikumu derīguma termiņa pagarināšanai, pieteikuma iesniedzējam ir jāiesniedz pavaddokumenti, kas pamato pagarinājuma nepieciešamību (piemēram, ja tas gaida uz kādas iestādes pārbaudes līdzekli), ja pieteikums iesniegts laikā un saskaņā ar noteikto izveides metodiku, kas iekļauta rokasgrāmatā, kuru Puses apstiprinās ar NĪAK starpniecību. Likumīguma pārbaudes nodaļa analizē pavaddokumentus un nosaka jauna atbilstības sertifikāta izdošanas vai esošā sertifikāta atjaunošanas vai pagarināšanas lietderību.

Atbilstoši 8. iedaļai juridiskās atbilstības sertifikātu izsniegšanas procedūras gaitā vērā tiek ņemti visi atzītie sertifikāti, kas izsniegti saskaņā ar privātām sertifikācijas sistēmām, kuras valsts ir apstiprinājusi saistībā ar šo nolīgumu. Tādējādi faktiski ir iespējams samazināt revīzijas ilgumu, kas nepieciešams, lai pamatotu atbilstības sertifikāta izdošanu.

Kārtība juridiskās atbilstības sertifikātu izdošanai, atjaunošanai un derīguma termiņa pagarināšanai, tostarp administratīvās dokumentācijas satura noteikšana, dažādu iesaistīto iestāžu datu saskaņošanas sistēmas darbība un juridiskās atbilstības sertifikātu atjaunošanas procedūra, tiks atrunāta konkrētā ICF normatīvajā aktā šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā un iesniegta apstiprināšanai NĪAK.

6.2. Uzņēmēju pienākumi attiecībā uz likumīguma pārbaudi

Mežsaimniecības nozares uzņēmēji visā piegādes ķēdē būs atbildīgi par to iegādāto produktu likumīguma pārbaudīšanu, piemērojot uzticamības pārbaudi atbilstoši 7.4. iedaļai.

Uzticamības pārbaude jāīsteno gan attiecībā uz iegādātiem kokmateriāliem, gan izstrādājumiem, kas iegādāti valsts tirgū, kā arī attiecībā uz importētiem izstrādājumiem. Lai arī likumīguma pārbaude tiks piemērota katram uzņēmējam, šai pārbaudei ir arī jāapliecina, ka katrs kokmateriālu piegādātājs pārbauda un dokumentē iegādāto kokmateriālu atbilstību tiesību aktiem. Tādu informāciju, kas klasificēta kā konfidenciāla, piemēram, grāmatvedības vai citus datus, var neiekļaut uzticamības pārbaudes procedūrā atbilstoši tam, kas tiks noteikts attiecībā uz uzticamības pārbaudes procedūrām šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā.

Uzņēmēju veicamajās pārbaudēs katrā kokmateriālu iegādes gadījumā, jebkurā piegādes ķēdes posmā ietilpst pārbaude par to spēkā esamību, autentiskumu un atbilstību attiecīgajam piegādātājam piemērojamajiem rādītājiem, iekļaujot kokmateriālu fizisko īpašību (tostarp sugu un izmēru) korelāciju, lai garantētu kokmateriālu likumīgu izcelsmi. Ja pastāv aizdomas par kokmateriālu nelikumīgu izcelsmi, uzņēmējiem pirms koka izstrādājumu iepirkšanas ir jāpiemēro riska mazināšanas pasākumi atbilstoši 7.1. iedaļai.

Ja piegādātājam ir derīgs ICF Likumīguma pārbaudes nodaļas pienācīgi izsniegts juridiskās atbilstības sertifikāts, uzticamības pārbaudes procedūru var atvieglot, pieprasot vien šā sertifikāta kopiju. Neskatoties uz to, uzņēmējam ir jāpārbauda juridiskās atbilstības sertifikāta spēkā esamība un autentiskums, izmantojot īpašu Likumīguma pārbaudes nodaļas instrumentu, kas tiks izstrādāts šā nolīguma sagatavošanas un organizēšanas posmā.

Kolīdz uzņēmēji ir apkopojuši informāciju par savu piegādātāju atbilstību tiesību aktiem, tie ir atbildīgi par šīs informācijas atjaunināšanu.

Mežsaimniecības nozares uzņēmēju veiktajai atbilstības pārbaudei uzticamības pārbaudes procesu gaitā ir jāparāda, ka:

— izstrādājumi ir ražoti tādā veidā, kas atbilst visām likumīguma definīcijā ietvertajām prasībām; un ka

— ir nodrošinātas pietiekamas pārbaudes, lai apliecinātu, ka izstrādājumi satur tikai tādus kokmateriālus, kas iegūti likumīgu darbību rezultātā.

7. KOKMATERIĀLU UN KOKA IZ