Oficiālais Vēstnesis L 300 , 31/12/1972 Lpp. 0189 - 0280

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 2 Sējums 1 Lpp. 0041

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 2 Sējums 1 Lpp. 0041

Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija I Nodaļa 1972(31.12)L300 Lpp. 0191

Speciālizdevums angļu valodā: Sērija I Nodaļa 1972(31.12)L300 Lpp. 0191

Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 11 Sējums 3 Lpp. 0191

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 11 Sējums 2 Lpp. 0191

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 11 Sējums 2 Lpp. 0191



Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENA, no vienas puses, un ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, no otras puses, VĒLOTIES pēc Eiropas Ekonomikas kopienas paplašināšanās nostiprināt un paplašināt starp Kopienu un Šveici pastāvošās ekonomiskās attiecības un, ievērojot godīgas konkurences apstākļus, nodrošināt savstarpējas tirdzniecības saskaņotu attīstību, lai veicinātu Eiropas izveides darbu; NOLĒMUŠAS šajā nolūkā pakāpeniski likvidēt šķēršļus faktiski visai savstarpējai tirdzniecībai, saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību noteikumiem, kas attiecas uz brīvās tirdzniecības zonu izveidošanu; APLIECINOT gatavību izskatīt, ievērojot visus būtiskos faktorus, un jo īpaši attīstību Kopienā, iespēju attīstīt un padziļināt to attiecības, ietverot jomas, uz kurām neattiecas šis nolīgums un kurās Pušu ekonomikas interesēs varētu būt lietderīgi tās paplašināt; IR NOLĒMUŠAS, izpildot šos mērķus un ņemot vērā, ka neviens šā nolīguma noteikumus nevar iztulkot tādā veidā, kas Līgumslēdzējas puses atbrīvo no saistībām, kuras tām uzliktas saskaņā ar citiem starptautiskajiem nolīgumiem, NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU. 1. pants Šā nolīguma mērķis ir: a) savstarpējas tirdzniecības paplašināšanas ceļā veicināt Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas ekonomisko attiecību saskaņotu attīstību, kā arī tādā veidā sekmēt saimniecisko darbību, dzīves un darba apstākļu uzlabošanos, paaugstinātu produktivitāti un finanšu stabilitāti Kopienā un Šveicē; b) nodrošināt godīgas konkurences apstākļus tirdzniecībā starp Līgumslēdzējām pusēm; c) šādā veidā veicināt pasaules tirdzniecības saskaņotu attīstību un paplašināšanu, novēršot tirdzniecības šķēršļus. 2. pants Šo nolīgumu piemēro Kopienas vai Šveices izcelsmes izstrādājumiem, i) kas iekļauti Briseles nomenklatūras 25. līdz 99. nodaļā, izņemot I pielikumā minētos izstrādājumus; ii) kas minēti 2. protokolā, ievērojot šajā protokolā paredzētos noteikumus. 3. pants 1. Tirdzniecībā starp Kopienu un Šveici neievieš jaunus ievedmuitas nodokļus. 2. Ievedmuitas nodokļus pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku: a) 1973. gada 1. aprīlī visus nodokļus samazina līdz 80 % no pamatnodokļa; b) turpmākus četrus samazinājumus ik 20 % apmērā veic: 1974. gada 1. janvārī, 1975. gada 1. janvārī, 1976. gada 1. janvārī, 1977. gada 1. jūlijā. 4. pants 1. Noteikumi par ievedmuitas nodokļu pakāpenisku atcelšanu attiecas arī uz fiskālajiem muitas nodokļiem. Līgumslēdzējas puses fiskālo muitas nodokli vai muitas nodokļa fiskālo elementu var aizstāt ar iekšējo nodokli. 2. Apvienotā Karaliste, Dānija, Īrija un Norvēģija var saglabāt fiskālo muitas nodokli vai muitas nodokļa fiskālo elementu līdz 1976. gada 1. janvārim gadījumā, ja tiek īstenots 38. pants "Aktā par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu korekcijām", kas sastādīts un pieņemts Dānijas Karalistes, Īrijas, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes un Norvēģijas Karalistes konferencē. 3. Šveice uz laiku var saglabāt nodokļus, kas atbilst tādu ievedmuitas nodokļu fiskālajam elementam, ko piemēro II pielikumā minētajiem izstrādājumiem, ja tā ievēro 18. panta nosacījumus. Nolīguma 29. pantā paredzētā Apvienotā komiteja pārbauda atbilstību iepriekšējā daļā izklāstītajiem nosacījumiem, jo īpaši, ja mainīts fiskālā elementa apmērs. Apvienotā komiteja pārbauda stāvokli attiecībā uz šādu nodokļu pārveidošanu par iekšējiem nodokļiem līdz 1980. gada 1. janvārim vai jebkuram citam datumam, ko tā varētu noteikt, ievērojot apstākļus. 5. pants 1. Pamatnodoklis, kam piemēro 3. pantā un 1. protokolā paredzētos secīgos samazinājumus, ir tas nodoklis, kas katram izstrādājumam faktiski piemērots 1972. gada 1. janvārī. 2. Ja pēc 1972. gada 1. janvāra sāk piemērot nodokļu samazinājumus, kuri izriet no vienošanās par tarifiem, kas noslēgtas Tirdzniecības konferences rezultātā, kura notika Ženēvā no 1964. līdz 1967. gadam, šādi samazinātie nodokļi aizstāj pamatnodokļus, kas minēti 1. punktā. 3. Saskaņā ar 3. pantu un 1. protokolu aprēķinātos samazinātos nodokļus piemēro, noapaļojot līdz pirmajam ciparam aiz komata. Ja attiecībā uz Īrijas muitas tarifa specifiskajiem nodokļiem vai jaukto nodokļu specifiskajām daļām Kopiena piemēro 39. panta 5. punktu "Aktā par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu korekcijām", kas sastādīts un pieņemts Dānijas Karalistes, Īrijas, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes un Norvēģijas Karalistes konferencē, piemēro 3. pantu un 1. protokolu, noapaļojot līdz pirmajam ciparam aiz komata. 6. pants 1. Tirdzniecībā starp Kopienu un Šveici neievieš jaunus maksājumus ar ievedmuitas nodoklim līdzvērtīgu iedarbību. 2. Maksājumi ar ievedmuitas nodoklim līdzvērtīgu iedarbību, kas tirdzniecībā starp Kopienu un Šveici ieviesti 1972. gada 1. janvārī vai pēc tam, atceļ ar šā nolīguma spēkā stāšanos. Jebkuru maksājumu ar ievedmuitas nodoklim līdzvērtīgu iedarbību, kura likme 1972. gada 31. decembrī ir lielāka par 1972. gada 1. janvārī faktiski piemēroto, ar šā nolīguma spēkā stāšanos samazina līdz pēdējai no minētajām likmēm. 3. Maksājumus ar ievedmuitas nodoklim līdzvērtīgu iedarbību pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku: a) vēlākais līdz 1974. gada 1. janvārim katru maksājumu samazina līdz 60 % no 1972. gada 1. janvārī piemērotās likmes; b) turpmāku samazināšanu trīs reizes ik 20 % apmērā veic: 1975. gada 1. janvārī, 1976. gada 1. janvārī, 1977. gada 1. jūlijā. 7. pants 1. Tirdzniecībā starp Kopienu un Šveici neievieš ievedmuitas nodokļus vai maksājumus ar ievedmuitas nodoklim līdzvērtīgu iedarbību. Ievedmuitas nodokļus un maksājumus ar ievedmuitas nodoklim līdzvērtīgu iedarbību atceļ ne vēlāk kā 1974. gada 1. janvārī. 2. Nolīguma III pielikumā minēto izstrādājumu gadījumā, Līgumslēdzējas puses to noteiktā veidā var veikt tādus pasākumus, kādus tās uzskata par nepieciešamiem, lai īstenotu to piegāžu politiku. 8. pants 1. protokolā noteikts atsevišķiem izstrādājumiem piemērojamais tarifa režīms un noteikumi. 9. pants 2. protokolā noteikts atsevišķām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm piemērojamais tarifa režīms un noteikumi. 10. pants 1. Īpašu noteikumu gadījumā, kas pieņemti kā spēkā esošo noteikumu grozījumi vai uz šādu grozījumu pamata, attiecīgā Līgumslēdzēja puse var pielāgot noteikumus, kas izriet no šā nolīguma attiecībā uz izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi vai grozījumi. 2. Šādos gadījumos attiecīgā Līgumslēdzēja puse ņem vērā otras Līgumslēdzējas puses intereses. Šajā nolūkā Līgumslēdzējas puses var savstarpēji apspriesties Apvienotajā komitejā. 11. pants Nolīguma 3. protokolā noteikti izcelsmes noteikumi. 12. pants Līgumslēdzēja puse, kura apsver efektīvā līmeņa samazināšanu tiem nodokļiem vai maksājumiem ar nodoklim līdzvērtīgu iedarbību, kas piemērojami tām trešām valstīm, uz kurām attiecas vislielākās labvēlības režīms, vai kura apsver apturēt to piemērošanu, ziņo par to Apvienotajai komitejai vismaz trīsdesmit dienas pirms šādas samazināšanas vai apturēšanas stāšanās spēkā, ciktāl tas iespējams. Tā ņem vērā jebkuru otras Līgumslēdzējas puses iebildumu par jebkādiem traucējumiem, ko šīs darbības varētu izraisīt. 13. pants 1. Tirdzniecībā starp Kopienu un Šveici neievieš jaunus kvantitatīvus importa ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu iedarbību. 2. Kvantitatīvus importa ierobežojumus atceļ 1973. gada 1. janvārī, un pasākumus ar kvantitatīviem importa ierobežojumiem līdzvērtīgu iedarbību atceļ ne vēlāk kā 1975. gada 1. janvārī. 14. pants 1. Kopiena patur tiesības grozīt noteikumus, kas piemērojami naftas produktiem, kuri ietverti Briseles nomenklatūras pozīcijās Nr. 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 (parafīna vasks, mikrokristālisks vasks vai bitumena slāneklis un citi minerālvaski) un 27.14, ja tiek pieņemta vienota naftas produktu izcelsmes definīcija, lēmumi attiecībā uz šiem produktiem saskaņā ar kopējo tirdzniecības politiku vai ja tiek izveidota kopēja enerģētikas politika. Šādā gadījumā Kopiena ņem vērā Šveices intereses; šajā nolūkā tā informē Apvienoto komiteju, kuras sanāksmes notiek saskaņā ar 31. panta nosacījumiem. 2. Līdzīgā situācijā Šveice patur tiesības rīkoties līdzīgi. 3. Attiecībā uz 1. un 2. punktu, nolīgums neskar beztarifu noteikumus, ko piemēro naftas produktu ievedumam. 15. pants 1. Līgumslēdzējas puses apliecina gatavību sekmēt tādu lauksaimniecības produktu tirdzniecības saskaņotu attīstību, uz kuriem neattiecas šis nolīgums. 2. Līgumslēdzējas puses to lauksaimniecības noteikumus veterinārijas, dzīvnieku veselības un fitosanitārijas jomā piemēro nediskriminējošā veidā, un neievieš jaunus pasākumus, kas 3. Līgumslēdzējas puses saskaņā ar 31. pantā izklāstītajiem nosacījumiem pārbauda jebkādas grūtības, kas varētu rasties to tirdzniecībā ar lauksaimniecības produktiem, un cenšas atrast atbilstošus risinājumus. 16. pants Kopienā ievestiem Šveices izcelsmes izstrādājumiem no 1977. gada 1. jūlija nepiemēro labvēlīgāku režīmu par to, ko Kopienas dalībvalstis piemēro savā starpā. 17. pants Ar šo nolīgumu neaizliedz saglabāt vai veidot muitas savienības, brīvās tirdzniecības zonas vai pierobežas tirdzniecības režīmu, ja vien tas neietekmē šajā nolīgumā paredzēto tirdzniecības režīmu, jo īpaši izcelsmes noteikumus. 18. pants Līgumslēdzējas puses atturas no jebkādiem pasākumiem vai iekšējas fiskālas darbības, kas tieši vai netieši rada vienas Līgumslēdzējas puses izstrādājumu diskrimināciju salīdzinājumā ar līdzīgiem otras Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumiem. Par izstrādājumiem, kurus eksportē uz vienu Līgumslēdzēju pusi, nevar gūt labumu no iekšējo nodokļu atmaksas, kas pārsniedz attiecīgajiem izstrādājumiem uzlikto tiešo vai netiešo nodokļu apjomu. 19. pants Uz maksājumiem, kas saistīti ar preču tirdzniecību, un šādu maksājumu pārskaitījumiem uz Kopienas dalībvalsti, kuras rezidents ir kreditors, vai uz Šveici, neattiecas nekādi ierobežojumi. Līgumslēdzējas puses atturas no apmaiņas vai administratīviem ierobežojumiem saistībā ar tādu īstermiņa vai vidēja termiņa kredītu piešķiršanu, atmaksu vai apstiprināšanu, kas attiecas uz tirdznieciskiem darījumiem, kuros piedalās to rezidenti. 20. pants Šis nolīgums neierobežo tādus aizliegumus vai ierobežojumus attiecībā uz importu, eksportu vai tranzītprecēm, kas pamatoti ar sabiedrības morāles, likumības un kārtības vai valsts drošības apsvērumiem, ar cilvēku veselības un dzīvības aizsardzības, kā arī dzīvnieku un augu aizsardzības, nacionālo mākslas, vēstures vai arheoloģijas kultūras vērtību aizsardzības, rūpnieciskā vai komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumiem. Šādi aizliegumi vai ierobežojumi tomēr nedrīkst ietvert patvaļīgu diskrimināciju vai slēptus ierobežojumus attiecībā uz tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm. 21. pants Šis Nolīgums neierobežo Līgumslēdzēju pusi tādu pasākumu veikšanā: a) ko tā uzskata par nepieciešamu, lai nepieļautu tādu informācijas izpaušanu, kas ir būtisks tās drošības interešu apdraudējums; b) kas attiecas uz ieroču, munīcijas vai militārā aprīkojuma tirdzniecību vai uz aizsardzības nolūkiem vajadzīgu zinātnisko izpēti, attīstību vai ražošanu, ja šādi pasākumi nepasliktina konkurences apstākļus attiecībā uz izstrādājumiem, kuri nav paredzēti īpašām militārām vajadzībām; c) ko tā uzskata par būtiskiem tās drošībai kara vai nopietna starptautiska saspīlējuma laikā. 22. pants 1. Līgumslēdzējas puses atturas no jebkuriem pasākumiem, kas varētu apdraudēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu. 2. Tās veic visus vispārīgos vai īpašos pasākumus, kas nepieciešami, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu. Ja kāda Līgumslēdzēja puse uzskata, ka otra Līgumslēdzēja puse nepilda saistības saskaņā ar šo nolīgumu, tā var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar 27. pantā paredzētajiem nosacījumiem un procedūrām. 23. pants 1. Ciktāl tas var ietekmēt tirdzniecību starp Kopienu un Šveici, ar šā nolīguma pareizu darbību nav savienojamas: i) vienošanās starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumi un uzņēmumu saskaņotas darbības, kuru mērķis ir ierobežot, samazināt vai izkropļot konkurenci attiecībā uz preču ražošanu vai tirdzniecību; ii) dominējoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, ko veic viens vai vairāki uzņēmumi Līgumslēdzējas puses teritorijā vai nozīmīgā tās daļā; iii) atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai sniegts valsts atbalsts, kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci. 2. Ja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka konkrētā darbība nav savienojama ar šo pantu, tā var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar 27. pantā paredzētajiem nosacījumiem un procedūrām. 24. pants Ja attiecīgā izstrādājuma importa pieaugums varētu būtiski kaitēt ražošanas darbībai, ko veic vienas Līgumslēdzējas puses teritorijā, un ja šo pieaugumu izraisa: i) muitas nodokļu un maksājumu ar muitas nodoklim līdzvērtīgu iedarbību, ko attiecīgajam izstrādājumam uzlikusi importētāja Līgumslēdzēja puse, daļēja vai pilnīga samazināšana, kā paredzēts šajā nolīgumā; un ii) tas, ka nodokļi un maksājumi ar nodoklim līdzvērtīgu iedarbību, ko eksportētāja Līgumslēdzēja puse uzlikusi attiecīgā izstrādājuma ražošanā izmantotām izejvielām vai starpproduktiem, ir ievērojami mazāki nekā atbilstošie importētājas Līgumslēdzējas puses uzliktie nodokļi vai maksājumi; attiecīgā Līgumslēdzēja puse var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar 27. pantā paredzētajiem nosacījumiem un procedūrām. 25. pants Ja viena no Līgumslēdzējām pusēm tirdzniecībā ar otru Līgumslēdzēju pusi konstatē dempingu, tā var veikt attiecīgus pretpasākumus atbilstīgi Līgumam par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI panta īstenošanu un saskaņā ar 27. pantā paredzēto procedūru. 26. pants Ja kādā ekonomikas nozarē rodas būtiski traucējumi vai grūtības, kas varētu izraisīt būtisku reģiona ekonomiskās situācijas pasliktināšanos, tad attiecīgā Līgumslēdzēja puse var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar 27. pantā paredzētajiem nosacījumiem un procedūru. 27. pants 1. Ja Līgumslēdzēja puse attiecībā uz tādu izstrādājumu ievešanu, kas var radīt 24. un 26. pantā minētās grūtības, uzsāk administratīvu procedūru, kuras mērķis ir ātri iegūt informāciju par tirdzniecības plūsmu tendenci, tā par to informē otru Līgumslēdzēju pusi. 2. Gadījumos, kas minēti 22. līdz 26. pantā, pirms tajos paredzēto pasākumu veikšanas, kā arī gadījumos, kad piemēro 3. punkta d) apakšpunktu, attiecīgā Līgumslēdzēja puse iespējami īsā laikā sniedz Apvienotajai komitejai visu vajadzīgo informāciju, lai tā varētu rūpīgi pārbaudīt minēto situāciju nolūkā atrast abām Līgumslēdzējām pusēm pieņemamu risinājumu. Izvēloties pasākumus, priekšroka jādod tiem pasākumiem, kuri šā nolīguma darbībai traucē vismazāk. Par aizsardzības pasākumiem tūlīt ziņo Apvienotajai komitejai, un par tiem tajā regulāri apspriežas, jo īpaši, lai tos atceltu, tiklīdz apstākļi to atļauj. 3. Īstenojot 2. punktu, piemēro šādus noteikumus: a) Attiecībā uz 23. pantu jebkura Līgumslēdzēja puse var iesniegt jautājumu Apvienotajai komitejai, ja tā uzskata, ka konkrētā darbība nav savienojama ar šā nolīguma pareizu darbību 23. panta 1. punkta nozīmē. Līgumslēdzējas puses sniedz Apvienotajai komitejai visu attiecīgo informāciju un vajadzīgo palīdzību, lai izskatītu gadījumu un, attiecīgā gadījumā, novērstu darbības, attiecībā uz kurām celti iebildumi. Ja attiecīgā Līgumslēdzēja puse neizbeidz darbības, attiecībā uz kurām celti iebildumi, Apvienotās komitejas noteiktā laika posmā vai gadījumā, kad trīs mēnešu laikā no jautājuma iesniegšanas Apvienotā komiteja nav panākusi vienošanos, attiecīgā Līgumslēdzēja puse var veikt jebkādus aizsardzības pasākumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem, lai novērstu būtiskās grūtības, kas radušās attiecīgo darbību dēļ; jo īpaši tā var atsaukt tarifa koncesijas. b) Attiecībā uz 24. pantu, jautājumus par grūtībām, kas radušās šajā pantā minētās situācijas dēļ, iesniedz izskatīšanai Apvienotajā komitejā, kura var pieņemt jebkādu lēmumu, kas nepieciešams, lai novērstu šādas grūtības. Ja Apvienotā komiteja vai eksportētāja Līgumslēdzēja puse 30 dienās no jautājuma iesniegšanas izskatīšanai nav pieņēmusi lēmumu par grūtību novēršanu, tad importētājai Līgumslēdzējai pusei ir tiesības iekasēt kompensāciju par ievesto izstrādājumu. Kompensācijas maksājumu aprēķina, atkarībā no izejvielu un ietverto starpproduktu tarifu neatbilstības ietekmes uz attiecīgo izstrādājumu vērtību. c) Attiecībā uz 25. pantu, apspriedes Apvienotajā komitejā notiek, pirms attiecīgā Līgumslēdzēja puse veic attiecīgos pasākumus. d) Ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība pirms iespējams veikt minēto izskatīšanu, 24., 25. un 26. pantā minētajās situācijās, kā arī gadījumā, kad eksporta atbalstam ir tieša un tūlītēja ietekme uz tirdzniecību, attiecīgā Līgumslēdzēja puse var tūlīt piemērot piesardzības pasākumus, kas noteikti nepieciešami situācijas uzlabošanai. 28. pants Ja vienai vai vairākām Kopienas dalībvalstīm vai Šveicei ir grūtības vai ir iespējamas nopietnas grūtības attiecībā uz maksājumu bilanci, tad attiecīgā Līgumslēdzēja puse var veikt nepieciešamos aizsardzības pasākumus. Par to tā tūlīt informē otru Līgumslēdzēju pusi. 29. pants 1. Ar šo izveido Apvienoto komiteju, kura ir atbildīga par šā nolīguma pārvaldību un nodrošina tā pareizu īstenošanu. Šim nolūkam tā sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, kas paredzēti šajā nolīgumā. Līgumslēdzējas puses šos lēmumus īsteno saskaņā ar to noteikumiem. 2. Šā nolīguma pareizas īstenošanas nolūkā Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju un pēc otras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma apspriežas Apvienotajā komitejā. 3. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu. 30. pants 1. Apvienotās komitejas sastāvā ir, no vienas puses, Komisijas pārstāvji un, no otras puses, Šveices pārstāvji. 2. Apvienotā komiteja rīkojas, savstarpēji vienojoties. 31. pants 1. Katra Līgumslēdzēja puse pēc kārtas vada Apvienoto komiteju saskaņā ar kārtību, kas jānosaka tās reglamentā. 2. Priekšsēdētājs sasauc Apvienotās komitejas sanāksmes vismaz reizi gadā, lai pārskatītu šā nolīguma vispārējo darbību. Papildus Apvienotā komiteja sanāk, kad tas vajadzīgs īpašu apstākļu dēļ, pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma vai saskaņā ar nosacījumiem, kas jānosaka tās reglamentā. 3. Apvienotā komiteja var nolemt izveidot jebkādu darba grupu, kas var palīdzēt tās pienākumu izpildē. 32. pants 1. Ja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka abu Līgumslēdzēju pušu ekonomikas interesēs varētu būt lietderīgi attīstīt ar nolīgumu izveidotās attiecības un paplašināt tās, ietverot jomas, uz ko neattiecas šis nolīgums, tā iesniedz otrai Līgumslēdzējai pusei pamatotu pieprasījumu. Līgumslēdzējas puses var norādīt Apvienotajai komitejai šo pieprasījumu izskatīt un, ja nepieciešams, sniegt tām attiecīgus ieteikumus — jo īpaši, lai uzsāktu sarunas. 2. Nolīgumi, kas noslēgti 1. punktā minētajās sarunās, Līgumslēdzējām pusēm ir jāratificē vai jāapstiprina saskaņā ar to procedūrām. 33. pants Šā nolīguma pielikumi un protokoli ir tā neatņemama sastāvdaļa. 34 pants Jebkura Līgumslēdzēja puse var denonsēt nolīgumu, paziņojot par to otrai Līgumslēdzējai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku divpadsmit mēnešus pēc šādas paziņošanas dienas. 35. pants Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar šajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Šveices Konfederācijas teritorijā. 36. pants Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, holandiešu, itāļu, norvēģu un vācu valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski. Šo nolīgumu katra Līgumslēdzēja puse apstiprina saskaņā ar tās procedūrām. Tas stājas spēkā 1973. gada 1. janvārī, ar nosacījumu, ka Līgumslēdzējas puses līdz šim dienai ir savstarpēji paziņojušas par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. Pēc minētā datuma, šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc šādas paziņošanas. Šādas paziņošanas galīgais datums ir 1973. gada 30. novembris. Ja šis nolīgums stājas spēkā pēc 1973. gada 1. aprīļa, attiecībā uz tā spēkā stāšanos piemēro noteikumus, kas piemērojami minētajā dienā. Udfærdiget i Bruxelles, dentoogtyvende juli nitten hundrede og tooghalvfjerds.Geschehen zu Brüssel amzweiundzwanzigsten Juli neunzehnhundertzweiundsiebzig.Done at Brussels on thistwenty-second day of July in the year one thousand nine hundred and seventy-two.Fait à Bruxelles, levingt-deux juillet mil neuf cent soixante-douze.Fatto a Bruxelles, ilventidue luglio millenovecentosettantadue.Gedaan te Brussel, detweeëntwintigste juli negentienhonderdtweeënzeventig.Udferdiget i Brussel,tjueandre juli nitten hundre og syttito. På Rådet for De europæiske Fællesskabers vegneIm Namen des Rates der Europäischen GemeinschaftenIn the name of the Council of the European CommunitiesAu nom du Conseil des Communautés européennesA nome del Consiglio delle Comunità europeeNamens de Raad van de Europese GemeenschappenFor Rådet for De Europeiske Fellesskap +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Für die Schwiezerische EidenossenschaftPour la Confédération SuissePer la Confederazione svizzera +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- I PIELIKUMS Nolīguma 2. pantā minēto izstrādājumu saraksts Briseles nomenklatūras pozīcija Nr. | Apraksts | ex 35.01 | Kazeīns, kazeināts un citi kazeīna atvasinājumi | ex 35.02 | Albumīni, albumināti un citi albumīna atvasinājumi: albumīni:citi:olu albumīns un laktoalbumīns:žāvēts (piemēram, plātnītēs, zvīņās, pārslās, pulverī)citi | 45.01 | Dabiskais korķis, neapstrādāts, sasmalcināts granulēts vai malts; korķa atkritumi | 54.01 | Linšķiedras, neapstrādātas vai apstrādātas, bet nevērptas; linšķiedras atsukas un atlikas (tostarp plucinātas vai reģenerētas lupatas) | 57.01 | Kaņepāju šķiedra (Cannabis sativa), neapstrādāta vai apstrādāta, bet nevērpta; kaņepāju šķiedru atsukas un atlikas (tostarp plucinātas vai reģenerētas lupatas vai virves) | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS Nolīguma 4. pantā minēto izstrādājumu saraksts Šveices Muitas tarifa pozīcijas Nr. | Apraksts | Atceļamais aizsardzības elements | Šveices franki par 100 bruto kg | 2707. | Akmeņogļu darvas eļļas un citi produkti, kas iegūti augsttemperatūras destilācijā; tamlīdzīgi produkti, kā noteikts 27. nodaļas 2. piezīmē: | | | nesadalīti: | | 10 | dzinējiem | — | 12 | citām vajadzībām | — | | sadalīti: | | | produkti, no kuru tilpuma vismaz 90 % pārdestilējas, pirms tiek sasniegta 200 °C temperatūra (benzols, toluols, ksilols utt.): | | 20 | dzinējiem | — | 22 | citām vajadzībām | — | | citas eļļas un un destilācijas produkti, tādi kā fenols, kreozots, naftalīna un antracēna eļļas utt.: | | 30 | dzinējiem | — | 32 | citām vajadzībām | — | 2709. | Jēlnaftas eļļas un no bitumenminerāliem iegūtas eļļas: | | 10 | dzinējiem | — | 20 | citām vajadzībām | — | 2710. | Naftas eļļas un no bitumenminerāliem iegūtas eļļas, izņemot jēlnaftas eļļas; citur neminētas vai neietvertas vielas, kas satur ne mazāk kā 70 svara % naftas eļļu vai no bitumenminerāliem iegūtu eļļu, ja šīs eļļas ir vielu pamata sastāvdaļas: | | | dzinējiem: | — | | produkti, no kuru tilpuma vismaz 90 % pārdestilējas, pirms tiek sasniegta 210 °C temperatūra: | | 10 | benzīns un tā frakcijas (naftas benzīns, benzīns utt.) | — | 12 | lakbenzīns | — | | citi produkti un destilāti; | | 20 | dīzeļdegviela | — | 22 | benzīns | — | 24 | citi | — | | citām vajadzībām | | | produkti, no kuru tilpuma vismaz 90 % pārdestilējas, pirms tiek sasniegta 210 °C temperatūra: | | 30 | benzīns un tā frakcijas (naftas benzīns, benzīns utt.) | — | 32 | lakbenzīns | — | 40 | produkti, kuri pārdestilējas pie temperatūras, kas pārsniedz 135 °C, no kuru tilpuma mazāk par 90 % pārdestilējas, pirms tiek sasniegta 210 °C viršanas temperatūra un 65 % vai vairāk pārdestilējas, pirms tiek sasniegta 250 °C temperatūra (benzīns) | — | | produkti, no kuru tilpuma mazāk par 20 % pārdestilējas, pirms tiek sasniegta 300 °C temperatūra (minerālu smēreļļas, parafīneļļas, vazelīna eļlas un tamlīdzīgi): | | 50 | nesajaukti | — | 52 | maisījumi | — | 60 | citi destilāti un produkti, piemēram, gāzeļļa utt. | — | 64 | minerālu konsistentās smērvielas | — | 70 | eļļas kurināšanas vajadzībām | — | 2711. | Naftas gāzes un citi gāzveida ogļūdeņraži: | | 10 | dzinējiem | — | 20 | citām vajadzībām | — | 2901. | Ogļūdeņraži: | | | nearomātiski: | | | gāzveida, sašķidrināti vai nesašķidrināti: | | | citi: | | 12 | paredzēti lietošanai dzinējos | — | ex 30 | aromātiskie: | | | lieto dzinējos | — | 2904. | Acikliskie spirti un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: | | ex 10 | metanols (metilspirts): | | | lieto kā dzinēju degvielu | — | ex 30 | propilspirts un citi augstākie vienvērtīgie spirti: lieto kā dzinēju degvielu | | | lieto kā dzinēju degvielu | — | 3706.01 | Eksponētas un attīstītas kinematogrāfa filmas tikai ar skaņu ieraksta celiņu, negatīvas vai pozitīvas | par metru — | 3707. | Citas eksponētas un attīstītas kinematogrāfa filmas ar vai bez skaņu ieraksta celiņa, negatīvas vai pozitīvas | par metru | | citādas, ar platumu: | | 20 | 35 mm un vairāk. | — | 22 | mazāk nekā 35 mm | — | ex 3814.01 | Antidetonācijas maisījumi, oksidācijas inhibitori, pārsveķošanās inhibitori, biezinātāji, pretkorozijas preparāti un līdzīgas gatavās piedevas minerāleļļām: | | | lieto kā dzinēju degvielu | — | ex 3818.01 | Laku un tamlīdzīgu produktu šķīdinātāju maisījumi un atšķaidītāji: | | | lieto kā dzinēju degvielu | _ | 3819. | Ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskie produkti un preparāti (tostarp produkti un preparāti, kas satur dabīgu produktu maisījumus), kas nav iekļauti vai minēti citur; ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības atliekvielas, kas nav minētas vai iekļautas citur: | | ex 38 | sajaukti alkilarili: lieto kā dzinēju degvielu | | | lieto kā dzinēju degvielu | — | ex 50 | citi: | | | lieto kā dzinēju degvielu | — | 8406. | Iekšdedzes virzuļdzinēji: | | | automobiļiem: | — | ex 20 | dīzeļdzinēji: mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti apakšpozīcijās Nr. 8702.10/22, izņemot virzuļus un virzuļu segmentus | | | — | — | ex 22 | citi: | | | mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti apakšpozīcijā Nr. 8702.10/22, izņemot virzuļus un virzuļu segmentus | — | 8702. | Mehāniskie transportlīdzekļi personu, preču vai materiālu pārvadāšanai (ietverot sporta mehāniskos transportlīdzekļus, izņemot tos, kas ietilpst pozīcijā Nr. 8709): | | | privātas automašīnas, kas katra sver: | | 10 | 800 kg vai mazāk | 29,0 | 12 | vairāk kā 800 līdz 1200 kg | 38,0 | 14 | vairāk kā 1200 līdz 1600 kg | 41,0 | 16 | vairāk kā 1600 kg | 59,0 | | sabiedriskie pasažieru transportlīdzekļi (tālsatiksmes un pilsētas satiksmes autobusi, trolejbusi) un mehāniskie transportlīdzekļi preču vai materiālu pārvadāšanai, kas katrs sver: | | 20 | 800 kg vai mazāk | — | 21 | vairāk kā 800 līdz 1200 kg | — | 22 | vairāk kā 1200 līdz 1600 kg | — | ex 8704.01 | Šasijas ar dzinēju, mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti pozīcijās Nr. 8701, 8702 vai 8703: | | | kā apakšpozīcijām Nr. 8702.10/22 | Mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti apakšpozīcijā Nr. 8702.10/22 | 8705. | Virsbūves (tajā skaitā kabīnes) mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti pozīcijās Nr. 8701, 8702 vai 8703: | | ex 12 | citas: | | | mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti apakšpozīcijā Nr. 8702.10/22 | — | 8706. | Detaļas un piederumi mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti pozīcijās Nr. 8701, 8702 vai 8703: | | | citi: | | | citiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem: | | ex 20 | virsbūvju sastāvdaļas: | | | mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti apakšpozīcijā Nr. 8702.10/22, izņemot jumta bagāžniekus, numura plāksnes fiksatorus un slēpju turētājus | — | | šarnīrveida vārpstas, kas katra sver: | | ex 26 | 25 kg vai mazāk: | | | mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti apakšpozīcijā Nr. 8702.10/22 | — | ex 34 | citas: | | | mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti apakšpozīcijās Nr. 8702.10/22, izņemot drošības jostas, nokomplektētus riteņus bez riepām, dzinēju ūdens radiatorus, necietinātus vulkanizētus gumijas paklājus un riteņu uzlikas | — | -------------------------------------------------- III PIELIKUMS Nolīguma 7. pantā minēto izstrādājumu saraksts Briseles nomenklatūras pozīcija Nr. | Apraksts | ex 26.03 | Pelni un citas atliekas (izņemot dzelzs vai tērauda ražošanas pelnus un atliekas), kas satur šādus metālus vai metālu savienojumus: alumīnijssvinsvaršcinka atliekas (kušņi) no karstās iemērkšanas | ex 74.01 | Vara kušņi; neapstrādāts varš (rafinēts vai nerafinēts); vara atgriezumi un lūžņi: vara atgriezumi un lūžņi: | ex 75.01 | Niķeļa kušņi, savienojumi un pārējie niķeļa metalurģijas starpprodukti; neapstrādāts niķelis (izņemot elektrolītiskā pārklājuma anodus); niķeļa atgriezumi un lūžņi: niķeļa atgriezumi un lūžņi: | ex 76.01 | Neapstrādāts alumīnijs; alumīnija atgriezumi un lūžņi: alumīnija atgriezumi un lūžņi | ex 78.01 | Neapstrādāts svins (ieskaitot sudrabu saturošu svinu); svina atgriezumi un lūžņi: svina atgriezumi un lūžņi: | ex 79.01 | Neapstrādāts cinks, cinka atgriezumi un lūžņi: cinka atgriezumi un lūžņi: | -------------------------------------------------- 1.Protokols par dažiem izstrādājumiem piemērojamo režīmu A IEDAĻA REŽĪMS, KO PIEMĒRO DAŽU ŠVEICES IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMU IEVEŠANAI KOPIENĀ 1. pants 1. Muitas nodokļus par tādu izstrādājumu ievešanu sākotnējā Kopienā, kas minēti kopējā muitas tarifa 48. vai 49. nodaļā, izņemot pozīciju 48.09 (būvniecības plātnes no koksnes celulozes vai augu šķiedras, arī ar dabīgiem vai mākslīgiem sveķiem vai tamlīdzīgām saistvielām), pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku: Grafiks | Izstrādājumi, kas minēti pozīcijās vai apakšpozīcijās Nr. 48.01 C II, 48.01 E, 48.07 B, 48.13 vai 48.15 B Piemērojamās nodokļa likmes procenti | Citi izstrādājumi. Piemērojamo pamatnodokļu procents | 1973. gada 1. aprīlis | 11,5 | 95 | 1974. gada 1. janvāris | 11 | 90 | 1975. gada 1. janvāris | 10,5 | 85 | 1976. gada 1. janvāris | 10 | 80 | 1977. gada 1. jūlijs | 8 | 65 | 1979. gada 1. janvāris | 6 | 50 | 1980. gada 1. janvāris | 6 | 50 | 1981. gada 1. janvāris | 4 | 35 | 1982. gada 1. janvāris | 4 | 35 | 1983. gada 1. janvāris | 2 | 20 | 1984. gada 1. janvāris | 0 | 0 | 2. Muitas nodokļus par 1. punktā minēto ražojumu ievešanu Īrijā pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku: Grafiks | Piemērojamo pamatnodokļu procents | 1973. gada 1. aprīlis | 85 | 1974. gada 1. janvāris | 70 | 1975. gada 1. janvāris | 55 | 1976. gada 1. janvāris | 40 | 1977. gada 1. jūlijs | 20 | 1979. gada 1. janvāris | 15 | 1980. gada 1. janvāris | 15 | 1981. gada 1. janvāris | 10 | 1982. gada 1. janvāris | 10 | 1983. gada 1. janvāris | 5 | 1984. gada 1. janvāris | 0 | 3. Neatkarīgi no nolīguma 3. panta, Dānija, Norvēģija un Apvienotā Karaliste piemēro šādus ievedmuitas nodokļus par 1. punktā minēto Šveices izcelsmes ražojumu ievešanu: Grafiks | Izstrādājumi, kas minēti pozīcijās vai apakšpozīcijās Nr. 48.01 C II, 48.01 E, 48.07 B, 48.13 vai 48.15 B Piemērojamās nodokļa likmes procenti | Citi izstrādājumi Piemērojamā kopējā muitas tarifa nodokļa procents | 1973. gada 1. aprīlis | 0 | 0 | 1974 gada 1. janvāris. | 3 | 25 | 1975. gada 1. janvāris | 4,5 | 37,5 | 1976. gada 1. janvāris | 6 | 50 | 1977. gada 1. jūlijs | 8 | 65 | 1979. gada 1. janvāris | 6 | 50 | 1980. gada 1. janvāris | 6 | 50 | 1981. gada 1. janvāris | 4 | 35 | 1982. gada 1. janvāris | 4 | 35 | 1983. gada 1. janvāris | 2 | 20 | 1984. gada 1. janvāris | 0 | 0 | 4. No 1974. gada 1. janvāra līdz 1983. gada 31. decembrim Dānijai, Norvēģijai un Apvienotajai Karalistei ir tiesības katru gadu attiecībā uz Šveices izcelsmes ražojumu ievešanu atklāt nulles likmes tarifa kvotas, kuru apjoms, kā norādīts A pielikumā 1974. gadam, ir vienāds ar vidējo importa apjomu laika posmā no 1968. līdz 1971. gadam, kas kumulatīvi palielināts, piemērojot četrus palielinājumus, katru 5 % apmērā; pēc 1975. gada 1. janvāra šo tarifa kvotu apjomu ik gadu palielina par 5 %. 5. "Sākotnējā Kopiena" ir Beļģijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Francijas Republika, Itālijas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste un Nīderlandes Karaliste. 2. pants 1. Muitas nodokli par 2. punktā minēto izstrādājumu ievešanu sākotnējā Kopienā un Īrijā pakāpeniski samazina līdz še turpmāk minētam līmenim saskaņā ar šādu grafiku: Grafiks | Piemērojamo pamatnodokļu procents | 1973. gada 1. aprīlis | 95 | 1974. gada 1. janvāris | 90 | 1975. gada 1. janvāris | 85 | 1976. gada 1. janvāris | 75 | 1977. gada 1. janvāris | 60 | 1978. gada 1. janvāris | 40 maksimāli 3 % procentuālo nodokļu (izņemot apakšpozīcijas Nr. 78.01 A II un 79.01 A) | 1979. gada 1. janvāris | 20 | 1980. gada 1. janvāris | 0 | Tarifa apakšpozīcijām 78.01 A II un 79.01 A, kas minētas 2. punkta tabulā, tarifa samazinājumu attiecībā uz sākotnējo Kopienu un neatkarīgi no šā nolīguma 5. panta 3. punkta veic, noapaļojot līdz otrajam ciparam aiz komata. 2. Iepriekšējā punktā minētie izstrādājumi ir: Kopējā muitas tarifa pozīcijas Nr. | Apraksts | ex 73.02 | Ferosakausējumi, izņemot feroniķeli un produktus, uz ko attiecas EOTK dibināšanas līgums | 76.01 | Neapstrādāts alumīnijs; alumīnija atgriezumi un lūžņi: A.Neapstrādāts | 78.01 | Neapstrādāts svins (ieskaitot sudrabu saturošu svinu); svina atgriezumi un lūžņi: A.NeapstrādātsII.Citi | 79.01 | Neapstrādāts cinks; cinka atgriezumi un lūžņi: A.neapstrādāts | 81.01 | Volframs, neapstrādāts vai apstrādāts, un tā izstrādājumi | 81.02 | Molibdēns, neapstrādāts vai apstrādāts, un tā izstrādājumi | 81.03 | Tantals, neapstrādāts un apstrādāts, un tā izstrādājumi | 81.04 | Citi apstrādāti vai neapstrādāti parastie metāli un izstrādājumi no tiem; metālkeramika, neapstrādāta un apstrādāta, un tās izstrādājumi B.KadmijsC.KobaltsII.ApstrādātsD.HromsE.GermānijsF.HafnijsG.MangānsH.NiobijsIJ.AntimonsK.TitānsL.VanādijsM.Urāns, noplicināts U 235O.CirkonijsP.RēnijsQ.Gallijs; indijs; tallijsR.Metālkeramika | 3. pants Ievešanai, uz ko attiecas 1. un 2. pantā paredzētais tarifa režīms, izņemot neapstrādātu svinu, kas nav jēlsvins lietņos, piemēro ikgadēju indikatīvu maksimāli pieļaujamo apjomu, kuru pārsniedzot, var atkārtoti ieviest trešām valstīm piemērojamus muitas nodokļus saskaņā ar šādiem noteikumiem. a) Ņemot vērā Kopienas tiesības apturēt maksimālā apjoma piemērošanu dažiem izstrādājumiem, pamata apjomi maksimālā apjoma noteikšanai 1973. gadam ir norādīti B pielikumā. Maksimālo apjomu aprēķina, pieņemot, ka sākotnējā Kopiena un Īrija pirmo tarifa samazinājumu veic 1973. gada 1. aprīlī. Maksimālais apjoms 1974. gadam atbilst 1973. gadā piemērotajam apjomam, kas koriģēts reizi gadā attiecībā uz Kopienu un palielināts par 5 %. No 1975. gada 1. janvāra maksimālo apjomu reizi gadā palielina par 5 %. Attiecībā uz izstrādājumiem, uz ko attiecas šis protokols, bet kas nav ietverti B pielikumā, Kopiena patur tiesības ieviest maksimālos apjomus, kuru līmenis ir vienāds ar vidējo Kopienas importa apjomu pēdējos četros gados, par ko ir pieejami statistikas dati, palielinot tos par 5 %; turpmākajiem gadiem šos maksimālos apjomus katru gadu palielina par 5 %. b) Ja turpmākos divus gadus kāda ražojuma imports, uz ko attiecas maksimāli pieļaujamais apjoms, ir mazāks kā 90 % no noteiktā apjoma, Kopiena aptur šā maksimālā apjoma piemērošanu. c) Ja rodas īslaicīgas saimnieciskas grūtības, Kopiena patur tiesības, pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā, uz gadu saglabāt līmeni, kāds noteikts iepriekšējam gadam. d) Katru gadu 1. decembrī Kopiena informē Apvienoto komiteju par to izstrādājumu sarakstu, kam nākamajā gadā piemēro maksimālo pieļaujamo apjomu un šāda maksimālā apjoma līmeni. e) Ievešanu atbilstīgi tarifa kvotām, kas atvērtas saskaņā ar 1. panta 4. punktu, arī nosaka atbilstoši šiem pašiem izstrādājumiem noteiktajiem maksimālajiem apjomiem. f) Neatkarīgi no šā nolīguma 3. panta un šā protokola 1. un 2. panta, ja ir sasniegts maksimālais apjoms, kas noteikts šajā protokolā minēta izstrādājuma ievešanai, līdz kalendārā gada beigām par attiecīgā izstrādājuma ievešanu var atkārtoti uzlikt kopējā muitas tarifa ievedmuitas nodokļus. Šādā gadījumā līdz 1977. gada 1. jūlijam: i) Dānija, Norvēģija un Apvienotā Karaliste atkārtoti uzliek šādus muitas nodokļus: Gadi | Piemērojamo kopējā muitas tarifa nodokļu procents | 1973. | 0 | 1974. | 40 | 1975. | 60 | 1976. | 80 | ii) Īrija atkārtoti uzliek muitas nodokļus, ko tā piemēro trešām valstīm. Muitas nodokļus, kas minēti šā protokola 1. un 2. pantā, atkārtoti ievieš nākamā gada 1. janvārī. g) Pēc 1977. gada 1. jūlija Līgumslēdzējas puses Apvienotajā komitejā izskata iespēju pārskatīt procentu, par kādu palielina maksimālā apjoma robežu, ņemot vērā patēriņa un Kopienas importa tendenceun šā panta piemērošanā gūto pieredzi. h) Maksimālos pieļaujamos apjomus atceļ to pakāpeniskas tarifa atcelšanas posmu beigās, kuri norādīti šā protokola 1. un 2. pantā. 4. pants 1. Sākotnējā Kopiena līdz 1975. gada 31. decembrim saglabā ievedmuitas nodokļu minimālo likmi attiecībā uz šādiem izstrādājumiem: Kopējā muitas tarifa pozīcijas Nr. | Apraksts | Minimālā saglabājamā likme | 91.01 | Kabatas pulksteņi, rokas pulksteņi un citi pulksteņi, tostarp hronometri | 0,35 norēķinu vienības par izstrādājumu | 91.07 | Pulksteņmehānismi (ieskaitot hronometru piedziņas un vadības mehānismus), samontēti: A.Ar balansu un matatsperi | 0,28 norēķinu vienības par izstrādājumu | 91.11 | Pārējās pulksteņu detaļas C.Pulksteņmehānismi, nesamontēti:I.Ar balansu un matatsperi | 0,28 norēķinu vienības par izstrādājumu | 2. Muitas nodokļus, kas minēti 1. punktā, atceļ divos vienādos posmos – 1976. gada 1. janvārī un 1977. gada 1. jūlijā. Neatkarīgi no nolīguma 5. panta 3. punkta, šādi samazinātos nodokļus piemēro, noapaļojot līdz otrajam ciparam aiz komata. 3. Šā nolīguma noteikumus piemēro izstrādājumiem, kas ietverti Briseles nomenklatūras 91. nodaļā, ar nosacījumu, ka Šveice piemēro Eiropas Ekonomikas kopienas, tās dalībvalstu un Šveices Konfederācijas 1967. gada Nolīguma par pulksteņu nozares izstrādājumiem 1972. gada 20. jūlijā Briselē parakstītā Papildu nolīguma noteikumus. Jebkuras Papildu nolīgumā paredzētās saistības uzskata par saistībām šā nolīguma 22. panta nozīmē. B IEDAĻA REŽĪMS, KO PIEMĒRO DAŽU KOPIENAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMU IEVEŠANAI ŠVEICĒ 5. pants 1. Muitas nodokļus par tādu sākotnējās Kopienas un Īrijas izcelsmes izstrādājumu ievešanu Šveicē, kas minēti šā protokola C pielikumā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku: Grafiks | Citi izstrādājumi Piemērojamo pamatnodokļu procents | 1973. gada 1. aprīlis | 95 | 1974. gada 1. janvāris | 90 | 1975. gada 1. janvāris | 85 | 1976. gada 1. janvāris | 80 | 1977. gada 1. jūlijs | 65 | 1979. gada 1. janvāris | 50 | 1980. gada 1. janvāris | 50 | 1981. gada 1. janvāris | 35 | 1982. gada 1. janvāris | 35 | 1983. gada 1. janvāris | 20 | 1984. gada 1. janvāris | 0 | 2. Ievedmuitas nodokļus par sākotnējās Kopienas un Īrijas izcelsmes izstrādājumu ievešanu Šveicē, kas ietverti Briseles nomenklatūras pozīcijā Nr. 44.18, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku: Grafiks | Piemērojamais pamatnodokļu procents | 1973. gada 1. aprīlis | 95 | 1974. gada 1. janvāris | 90 | 1975. gada 1. janvāris | 85 | 1976. gada 1. janvāris | 80 | 1977. gada 1. jūlijs | 65 | 1979. gada 1. janvāris | 50 | 1980. gada 1. janvāris | 40 | 1981. gada 1. janvāris | 20 | 1982. gada 1. janvāris | 0 | 3. Neatkarīgi no nolīguma 3. panta, Šveice, ņemot vērā ekonomiskās vajadzības un administratīvos apsvērumus, saglabā tiesības piemērot šādus muitas nodokļus par C pielikumā minēto Dānijas, Norvēģijas un Apvienotās Karalistes izcelsmes ražojumu ievešanu. Grafiks | Piemērojamais pamatnodokļu procents | 1973. gada 1. aprīlis | 0 | 1974. gada 1. janvāris | 25 | 1975. gada 1. janvāris | 37,5 | 1976. gada 1. janvāris | 50 | 1977. gada 1. jūlijs | 65 | 1979. gada 1. janvāris | 50 | 1980. gada 1. janvāris | 50 | 1981. gada 1. janvāris | 35 | 1982. gada 1. janvāris | 35 | 1983. gada 1. janvāris | 20 | 1984. gada 1. janvāris | 0 | 6. pants Attiecībā uz izstrādājumiem, kas ietverti Briseles nomenklatūras pozīcijās Nr. 44.18, 48.01 un 48.07, Šveice nopietnu grūtību gadījumā patur tiesības ieviest indikatīvu maksimāli pieļaujamo apjomu saskaņā ar šā protokola 3. pantā noteiktajām procedūrām. Pārsniedzot šo ievešanas apjomu, var atkārtoti ieviest muitas nodokļus, kas nepārsniedz trešām valstīm piemērojamos muitas nodokļus. -------------------------------------------------- A PIELIKUMS Tarifa kvotu saraksts 1974. gadam Dānija, Norvēģija, Apvienotā Karaliste Kopējā muitas tarifa pozīcijas Nr. | Apraksts | Apjoms (metriskajās tonnās) | Dānija | Norvēģija | Apvienotā Karaliste | 48. nodaļa | papīrs un kartons; papīra masas, papīra vai kartona izstrādājumi | | | | 48.01 | Papīrs un kartons (tostarp celulozes vate), ruļļos vai sloksnēs: | | | | C.Kraftpapīrs un kraftkartons | | | | ex II.citi, izņemot aplīmējamo un maisu kraftpapīru | — | — | 145 | ex E.Citi: | | | | Vārdnīcu papīrs; plāns, caurspīdīgs papīrs; pārējais tipogrāfijas papīrs un rakstāmpapīrs, kas nesatur koksnes masu vai kā sastāvā koksnes masa nepārsniedz 5 % | — | — | 202 | tapešu papīrs | — | — | 244 | 48.03 | Pergamentēts vai tauknecaurlaidīgs papīrs un kartons un to imitācijas, un kalandrēts caurspīdīgs papīrs, ruļļos vai loksnēs | — | — | 126 | 48.07 | Papīrs un kartons un to izstrādājumi, piesūcināti, pārklāti, ar virsmas krāsojumu, dekorējumu vai iespiedumu (kas nav vienkārši ar līnijām vai rūtiņām un nav 49. nodaļā minētie iespieddarbi), ruļļos vai loksnēs: | | | | B.citi: | | | | krītots iespiedpapīrs vai rakstāmpapīrs | — | — | 152 | citi | — | — | 586 | 48.16 | Papīra vai kartona kārbas, maisi un citi iesaiņojumi | — | — | 207 | 48.21 | Citi izstrādājumi no papīra masas, papīra, kartona vai celulozes vates: | | | | B.citi. | — | — | 147 | ex 48. nodaļa | Citi 48. nodaļas ražojumi, izņemot ražojumus, kas minēti apakšpozīcijā 48.01 A un pozīcijā 48.09 | 1261 | 309 | 522 | ex 49. nodaļa | Iespiestas grāmatas, laikraksti, attēli un citi poligrāfijas rūpniecības izstrādājumi; rokraksti, mašīnraksti un plāni — apliekami ar kopējā muitas tarifa muitas nodokļiem (pozīcijas 49.03, 49.05 A, 49.07 A, 49.07 O II, 49.08, 49.09, 49.10, 49.11 B) | 190 | 96 | 756918,00 [1] | [1] Sterliņu mārciņās. -------------------------------------------------- B PIELIKUMS Maksimālo apjomu daudzums 1973. gadam Kopējā muitas tarifa pozīcijas Nr. | Apraksts | Apjoms (metriskajās tonnās) | 73.02 | Ferosakausējumi: | | C.Ferosilīcijs | 6617 | 76.01 | Neapstrādāts alumīnijs; alumīnija atgriezumi un lūžņi: | | A.neapstrādāts | 9824 | -------------------------------------------------- C PIELIKUMS Izstrādājumu saraksts, par kuriem Šveice pagarinātajā pārejas periodā samazina nodokļus attiecībā uz Kopienu Šveices Muitas tarifa pozīcijas Nr. | Apraksts | 4801. | Papīrs un kartons (tostarp celulozes vate), ruļļos vai sloksnēs | 4803. | Pergaments vai taukvielas necaurlaidīgs papīrs un kartons un to imitācijas, un glazētais caurspīdīgais papīrs, ruļļos vai loksnēs: | 20 | citi | 4807. | Papīrs un kartons un to izstrādājumi, piesūcināti, pārklāti, ar virsmas krāsojumu, dekorējumu vai iespiedumu (kas nav vienkārši ar līnijām vai rūtiņām un nav 49. nodaļā minētie iespieddarbi), ruļļos vai loksnēs | 4815. | Cits papīrs un kartons, sagriezts pēc izmēra vai formas: | 22 | citi | 4821. | Citi izstrādājumi no papīra masas, papīra, kartona vai celulozes vates: | 20 | Galdauti, galda salvetes un kabatlakatiņi | -------------------------------------------------- 2. protokols Par izstrādājumiem, uz ko attiecas īpašs režīms, lai ņemtu vērā attiecīgo ražojumu sastāvā esošo lauksaimniecības produktu cenu atšķirības 1. pants Lai ņemtu vērā to lauksaimniecības produktu cenu atšķirības, kas ietverti šim protokolam pievienotajās tabulās minētajās precēs, šis nolīgums nekavē: i) ievedot preces, iekasēt nodevu par mainīgo komponentu vai fiksētu summu vai piemērot iekšējos cenu kompensācijas pasākumus; ii) piemērot attiecīgus pasākumus, preces izvedot. 2. pants 1. Pamatnodokļi par šim protokolam pievienotajās tabulās minētajiem izstrādājumiem ir šādi: a) sākotnējai Kopienai: nodokļi, kas faktiski piemēroti 1972. gada 1. janvārī; b) Dānijai, Norvēģijai un Apvienotajai Karalistei: i) par izstrādājumiem, uz ko attiecas Regula (EEK) Nr. 1059/69: - no vienas puses, Īrijai, - no otras puses, Norvēģijai un Apvienotajai Karalistei par izstrādājumiem, uz ko neattiecas Konvencija par Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas izveidi: muitas nodokļi, kas noteikti 47. pantā "Aktā par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu korekcijām", kas sastādīts un pieņemts Dānijas Karalistes, Īrijas, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes un Norvēģijas Karalistes konferencē; Apvienoto komiteju laikus informē par šiem pamatnodokļiem, un jebkurā gadījumā tas notiek līdz 2. punktā paredzētajai pirmajai samazināšanai; ii) par citiem izstrādājumiem: nodokļi, kas faktiski piemēroti 1972. gada 1. janvārī; c) Šveicei: nodokļi, kas norādīti šim protokolam pievienotajā II tabulā. 2. Starpību starp šādi noteiktiem pamatnodokļiem un 1977. gada 1. jūlijā piemērojamiem nodokļiem, kuri norādīti šim protokolam pievienotajās tabulās, pakāpeniski samazina piecos posmos, katrā veicot 20 % samazinājumu, šādos datumos: 1973. gada 1. aprīlī, 1974. gada 1. janvārī, 1975. gada 1. janvārī, 1976. gada 1. janvārī, 1977. gada 1. jūlijā. Tomēr, ja 1977. gada 1. jūlijā piemērojamais nodoklis ir lielāks par pamatnodokli, šo nodokļu starpību 1974. gada 1. janvārī samazina par 40 %, un atkārtotus samazinājumus ik 20 % apmērā veic: 1975. gada 1. janvārī, 1976. gada 1. janvārī, 1977. gada 1. jūlijā. 3. Neatkarīgi no nolīguma 5. panta 3. punkta un ja attiecībā uz Apvienotās Karalistes muitas tarifa specifiskajiem nodokļiem vai jaukto nodokļu specifiskajām daļām Kopiena piemēro 39. panta 5. punktu "Aktā par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu korekcijām", kas sastādīts un pieņemts Dānijas Karalistes, Īrijas, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes un Norvēģijas Karalistes konferencē, tālāk minētajiem produktiem piemēro 1. un 2. punktu, noapaļojot līdz ceturtajam ciparam aiz komata. Apvienotās Karalistes muitas tarifa pozīcijas Nr. | Apraksts | 22.06 | Vermuti un citi svaigu vīnogu vīni, kas aromatizēti ar aromātiskiem ekstraktiem | ex 22.09 | Alkoholiski šķidrumi (izņemot pozīcijā 22.08 minētos); liķieri un citi alkoholiski dzērieni; alkoholisko produktu maisījumi (zināmi kā "koncentrēti ekstrakti") dzērienu ražošanai: Alkoholiski šķidrumi, kas nav rums, araks, tafija, džins, viskijs, degvīns ar etilspirta saturu 45,2° vai mazāku un plūmju, bumbieru vai ķiršu brendijs, kas satur olas vai olu dzeltenumu un/vai cukuru (saharozi vai invertcukuru) | 4. Attiecībā uz izstrādājumiem, kas ietverti Apvienotās Karalistes muitas tarifa pozīcijās Nr. 19.03, 22.06 un 35.01 B, Apvienotā Karaliste līdz 1973. gada 1. jūlijam var atlikt pirmo no 2. punktā minētajām tarifu samazināšanām. 3. pants 1. Šo protokolu piemēro arī alkoholiskiem dzērieniem, kas ietverti kopējā muitas tarifa apakšpozīcijā 22.09 C un nav norādīti šim protokolam pievienotajā I un II tabulā. Par noteikumiem, kas reglamentē šiem produktiem piemērojamos tarifa samazinājumus, lemj Apvienotā komiteja. Šo noteikumu izstrādes laikā vai vēlāk Apvienotā komiteja lemj, vai šajā protokolā iekļaut citus Briseles nomenklatūras 1. līdz 24. nodaļā ietvertus izstrādājumus, uz kuriem Līgumslēdzēju pušu teritorijā neattiecas lauksaimniecības noteikumi. 2. Šādā nepieciešamības gadījumā Apvienotā komiteja papildina 3. protokola II un III pielikumu. I TABULA EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENA Piezīme: šajā sarakstā norādītie saīsinājumi "mk", "cpn" un "mpn" nozīmē attiecīgi "mainīgais komponents", "cukura papildu nodoklis" un "miltu papildu nodoklis". [1] Kopējā muitas tarifa pozīcijas Nr. | Apraksts | Pamatnodokļi | Nodoklis, kas piemērojams no 1977. gada 1. jūlija | 15.10 | Taukskābes; skābās eļļas no rafinēšanas; alifātiskie spirti: | | | ex C.pārējās taukskābes; skābās eļļas no rafinēšanas: | | | Produkti, kas iegūti no priedes koksnes un kuru taukskābju saturs ir 90 % no svara vai vairāk | 4,5 % | 0 | 17.04 | Cukura konditorejas izstrādājumi, kas nesatur kakao: | | | A.Lakricas ekstrakts, kas satur vairāk nekā 10 svara % saharozes, bet bez citām piedevām | 21 % | 12 % | B. Košļājamā gumija | 8 % + mk, kas nepārsniedz 23 % | mk | C.Baltā šokolāde | 13 % + mk, kas nepārsniedz 27 % | mk | D.Citi | 13 % + mk, kas nepārsniedz 27 % + cpn | mk | 18.06 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu: | | | A.Kakao pulveris, citādi nesaldināts kā tikai ar saharozi | 10 % + mk | mk | B.Saldējums (izņemot saldējuma pulveri/sauso saldējumu) un citi pārtikas ledus veidi | 12 % + mk, kas nepārsniedz 27 % + cpn | mk | C.Šokolāde un šokolādes izstrādājumi, ar pildījumu vai bez tā; cukura konditorejas izstrādājumi un to aizstājēji, pagatavoti no cukura aizstājējiem, ar kakao piedevu: | 12 % + mk, kas nepārsniedz 27 % + cpn | mk | D.citi: | | | I.kas nesatur piena taukus vai satur tos mazāk par 1,5 % no svara: | | | a)tiešajā iesaiņojumā, kura neto ietilpība nepārsniedz 500 g | 12 % + mk, kas nepārsniedz 27 % + cpn | mk | b)pārējie | | | tiešajā iesaiņojumā ar neto ietilpību vairāk par 500 g, bet ne vairāk kā 1 kg | 19 % + mk | mk | citi | 19 % + mk | 6 % + mk | II.Ar piena tauku saturu: | | | a)1,5 svara % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6,5 svara %: | | | 1.tiešajā iesaiņojumā, kura neto ietilpība nepārsniedz 500 g | 12 % + mk, kas nepārsniedz 27 % + cpn | mk | 2.citi: | | | tiešajā iesaiņojumā ar neto ietilpību vairāk par 500 g, bet ne vairāk kā 1 kg | 19 % + mk | mk | citi | 19 % + mk | 6 % + mk | b)vairāk nekā 6,5 svara %, bet mazāk nekā 26 svara %: | | | 1.tiešajā iesaiņojumā, kura neto ietilpība nepārsniedz 500 g | 12 % + mk | mk | 2.citi: | | | tiešajā iesaiņojumā ar neto ietilpību vairāk par 500 g, bet ne vairāk kā 1 kg | 19 %. + mk | mk | citi | 19 % + mk | 6 % + mk | c)26 svara % vai vairāk: | | | 1.tiešajā iesaiņojumā, kura neto ietilpība nepārsniedz 500 g | 12 % + mk | mk | 2.citi: | | | tiešajā iesaiņojumā ar neto ietilpību vairāk par 500 g, bet ne vairāk kā 1 kg | 19 % + mk | mk | citi | 19 % + mk | 6 % + mk | 19.01 | Iesala ekstrakts | 8 % + mk | mk | 19.02 | Miltu, rupja maluma miltu, cietes vai iesala ekstrakta izstrādājumi, kurus lieto kā zīdaiņu pārtiku vai diētas vai kulinārijas mērķiem un kuri satur mazāk par 50 svara % kakao | 11 % + mk | mk | 19.03 | Makaroni, spageti un tamlīdzīgi produkti. | 12 % + mk | mk | 19.04 | Tapioka un sāgo; tapiokas un sāgo aizstājēji, ko iegūst no kartupeļu cietes vai citām cietēm | 10 % + mk | mk | 19.05 | Gatavā pārtika, kas iegūta, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus (pūstie rīsi, kukurūzas pārslas un tamlīdzīgi produkti) | 8 % + mk | mk | 19.06 | Hostijas, tukšas kapsulas, kuras izmanto farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un līdzīgi produkti | 7 % + mk | mk | 19.07 | Maize, galetes un citi parasti maizes izstrādājumi, kas nesatur pievienotu cukuru, medu, olas, taukus, sieru vai augļus: | | | A.Kraukšķīga maize | 9 % + mk, kas nepārsniedz 24 % + mpn | mk | B.Macas | 6 % + mk, kas nepārsniedz 20 % + mpn | mk | C.Lipekļa maize diabētiķiem | 14 % + mk | mk | D.citi | 14 % + mk | mk | 19.08 | Mīklas izstrādājumi, cepumi, kūkas un citi konditorejas izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao jebkurā attiecībā: | | | A.Piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi | 13 % + mk | mk | B.citi | 13 % + mk, kas nepārsniedz 30 % + mpn vai 35 % + cpn | mk | 21.01 | Grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizvietotāji; cigoriņu ekstrakti, esences un koncentrāti: | | | A.Grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji: | | | II.citi | 8 % + mk | mk | B.A apakšpozīcijā aprakstīto produktu ekstrakti, esences un koncentrāti: | | | II.citi | 14 % + mk | mk | 21.04 | Mērces; garšvielu maisījumi un piedevu maisījumi: | | | B.citi: | | | kuru sastāvā ir tomāti | 18 % | 10 % | nav noteikts | 18 % | 6 % | 21.05 | Zupas un buljoni šķidrā, cietā vai pulvera veidā; homogenizēti jaukti pārtikas izstrādājumi: | | | A.Zupas un buljoni šķidrā, cietā vai pulvera veidā: | | | kuru sastāvā ir tomāti | 18 % | 10 % | nav noteikts | 18 % | 6 % | 21.06 | Dabīgie raugi (aktīvi vai neaktīvi); gatavi cepamie pulveri: | | | A.Aktīvi dabīgie raugi: | | | II.Maizes raugs | 15 % + mk | mk | B.Neaktīvi dabīgie raugi: | | | I.Tablešu, kubiņu vai tamlīdzīgā veidā vai tiešajā iesaiņojumā ar tīro svaru ne vairāk kā 1 kg | 13 % | 4 % | II.citi | 8 % | 4 % | 21.07 | Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: | | | A.Labība graudu vai vārpu veidā, iepriekš termiski apstrādāta vai citādi sagatavota: | 13 % + mk | mk | B.Pelmeņi, makaroni, spageti un līdzīgi produkti, bez pildījuma, termiski apstrādāti iepriekš minēto samaisījumi, ar pildījumu | 13 % + mk | mk | C.Saldējums (izņemot saldējuma pulveri/sauso saldējumu) un citi pārtikas ledus veidi | 13 % + mk | mk | D.Gatavs jogurts; gatavs piens, pulvera veidā, izmantošanai zīdaiņu pārtikā vai diētiskiem vai kulinārijas mērķiem | 13 % + mk | mk | E.Siera fondī. | 13 % + mk, kas nepārsniedz 35 norēķinu vienības uz 100 kg tīrā svara | mk, kas nepārsniedz 25 norēķinu vienības uz 100 kg tīrā svara | F.citi: | | | I.kas nesatur piena taukus vai satur tos mazāk par 1,5 % no svara | | | a)kas nesatur saharozi vai satur mazāk nekā 5 svara % saharozes (tostarp invertcukuru, kas izteikts kā saharoze): | | | ex 1.kas nesatur cieti vai satur cieti mazāk par 5 % no svara:hidrolizēti proteīni; autolīzes raugs | 20 % | 6 % | 2.kas satur 5 svara % vai vairāk cietes | 13 % + mk | mk | b)kas satur 5 svara % vai vairāk, bet mazāk nekā 15 svara % saharozes (tostarp invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) | 13 % + mk | mk | c)ar saharozes saturu 15 % vai vairāk, bet mazāk par 30 % (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze): | 13 % + mk | mk | d)kas satur 30 % un vairāk, bet mazāk nekā 50 svara % saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze): | 13 % + mk | mk | c)kas satur 50 svara % vai vairāk, bet mazāk nekā 85 svara % saharozes (tostarp invertcukuru, kas izteikts kā saharoze). | 13 %+ mk | mk | f)kurā ir 85 svara % vai vairāk saharozes (tostarp invertcukurs, kas izteikts kā saharoze); | 13 % + mk | mk | II.ar piena tauku saturu 1,5 svara % vai vairāk, bet mazāk nekā 6 svara % | 13 % + mk | mk | III.ar piena tauku saturu 6 svara % vai vairāk, bet mazāk nekā 12 svara %; | 13 % + mk | mk | IV.ar piena tauku saturu 12 svara % vai vairāk, bet mazāk nekā 18 svara %; | 13 % + mk | mk | V.ar piena tauku saturu 18 svara % vai vairāk, bet mazāk nekā 26 svara %; | 13 % + mk | mk | VI.ar piena tauku saturu 26 svara % vai vairāk, bet mazāk nekā 45 svara %; | | | tiešajā iepakojumā ar neto ietilpību 1 kg vai mazāk | 13 % + mk | mk | citas | 13 % + mk | 6 % + mk | VII.ar piena tauku saturu 45 svara % vai vairāk, bet mazāk nekā 65 svara %; | | | tiešajā iepakojumā ar neto ietilpību 1 kg vai mazāk | 13 % + mk | mk | citas | 13 % + mk | 6 % + mk | VIII.ar piena tauku saturu 65 svara % vai vairāk, bet mazāk nekā 85 svara %: | | | tiešajā iepakojumā ar neto ietilpību 1 kg vai mazāk | 13 % + mk | mk | citas | 13 % + mk | 6 % + mk | IX.ar piena tauku saturu 85 svara % vai vairāk: | | | 1.tiešajā iepakojumā ar neto ietilpību 1 kg vai mazāk | 13 % + mk | mk | 2.citas | 13 % + mk | 6 % + mk | 22.02 | Limonāde, aromatizēti minerālūdeņi un aromatizēti gāzētie ūdeņi, un citi bezalkoholiskie dzērieni, neieskaitot augļu un dārzeņu sulas, kas ietvertas pozīcijā 20.07: | | | ex A.kas nesatur pienu vai piena taukvielas: | | | kas nesatur cukuru (saharozi vai invertcukuru) | 15 % | 0 | B.citi. | 8 % + mk | mk | 22.03 | Iesala alus | 24 % | 10 % | 22.06 | Vermuti un citi svaigu vīnogu vīni, kas aromatizēti ar aromātiskiem ekstraktiem: | | | A.Ar faktisko spirta saturu 18° vai mazāk, iesaiņojumā ar šādu ietilpību: | | | I.2 litri vai mazāk | 17 norēķinu vienības/hl | 0 | II.vairāk par 2 l | 14 norēķinu vienības/hl | 0 | B.Ar faktisko spirta saturu, kas pārsniedz 18°, bet nepārsniedz 22°, iesaiņojumā ar šādu ietilpību: | | | I.2 litri vai mazāk | 19 norēķinu vienības/hl | 0 | II.vairāk par 2 litriem | 16 norēķinu vienības/hl | 0 | C.Ar faktisko spirta saturu, kas pārsniedz 22°, iesaiņojumā ar šādu ietilpību: | | | I.2 litri vai mazāk | 1,60 norēķinu vienības/hl uz spirta tilpumkoncentrācijas vienību + 10 norēķinu vienības/hl | 0 | II.Vairāk par 2 litriem | 1,60 norēķinu vienības/hl uz spirta tilpumkoncentrācijas vienību | 0 | 22.09 | Alkoholiski šķidrumi (izņemot pozīcijā 22.08 minētos); liķieri un citi alkoholiski dzērieni; alkoholisko produktu maisījumi (zināmi kā "koncentrēti ekstrakti") dzērienu ražošanai | | | C.Alkoholiskie dzērieni: | | | ex V.Citi: | | | 3.satur olas vai olu dzeltenumus un/vai cukuru (saharoze vai invertcukurs): | | | a)2 litri vai mazāk | 1,60 norēķinu vienības/hl uz spirta tilpumkoncentrācijas vienību + 10 norēķinu vienības/hl | 1 norēķinu vienība/hl uz spirta tilpumkoncentrācijas vienību + 6 norēķinu vienības/hl | b)vairāk nekā 2 litri | 1,60 norēķinu vienības/hl uz spirta tilpumkoncentrācijas vienību | 1 norēķinu vienība/hl uz spirta tilpumkoncentrācijas vienību | 29.04 | Acikliskie spirti un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: | | | C.Daudzvērtīgie spirti: | | | II.Mannīts | 12 % + mk | 8 % + mk | C. III.Sorbīts | | | a)ūdens šķīdumā: | | | 1.kas satur 2 svara % vai mazāk mannīta, pārrēķinot sorbītā | 12 % + mk | 6 % + mk | 2.cits | 9 % + mk | 6 % + mk | b)citi: | | | 1.kas satur 2 svara % vai mazāk mannīta, pārrēķinot sorbītā | 12 % + mk | 6 % + mk | 2.cits. | 9 % + mk | 6 % + mk | 29.10 | Acetāli un pusacetāli, kā arī acetāli un pusacetāli, kas satur vienkāršu vai saliktu skābekļa funkcionālo grupu, un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: | | | ex B.citi: | | | Metilglikozīdi | 14,4 % | 8 % | 29.14 | Polikarbonskābes un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes, un to halogenētie, sulfonētie (sēru saturošie), nitrētie un nitrozētie atvasinājumi: | | | ex A.piesātinātas acikliskās monokarbonskābes: | | | mannīta un sorbīta esteri | no 8,8 % līdz 18,4 % | 8 % | ex B.Nepiesātinātas acikliskās monokarbonskābes: | | | Mannīta un sorbīta esteri | no 12 % līdz 13,6 % | 8 % | 29.15 | Polikarbonskābes un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes: šo savienojumu halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: | | | A.Acikliskās polikarbonskābes: | | | ex V.citas: | | | itakonskābe un tās sāļi un esteri | 10,4 % | 0 | 29.16 | Karbonskābes, kas satur spirta, fenola, aldehīda vai ketona funkcionālo grupu, un citas vienkāršas vai saliktas karbonskābes, kas satur skābekļa funkcionālo grupu, un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes, un to halogenētie, sulfonētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: | | | A.Karbonskābes, kas satur spirta funkcionālo grupu: | | | I.Pienskābe un tās sāļi un esteri | 13,6 % | 0 | IV.Citronskābe un tās sāļi un esteri: | | | a)citronskābe | 15,2 % | 0 | b)neapstrādāts kalcija citrāts | 5,6 % | 0 | c)citi | 16 %· | 0 | ex VIII.citi: | | | glicerīnskābes, glikolskābes, saharīnskābes, izosaharīnskābes un heptasaharīnskābes un to sāļi un esteri | 12 % | 8 % | 29.35 | Heterocikliskie savienojumi; nukleīnskābes: | | | ex Q.citi: | | | bezūdens mannīta un sorbīta savienojumi, izņemot maltolu un izomaltolu | 10,4 % | 8 % | 29.43 | Ķīmiski tīri cukuri, izņemot saharozi, glikozi un laktozi; cukuru ēteri un esteri un šo savienojumu sāļi, izņemot pozīcijās 29.39, 29.41 un 29.42 minētos preparātus: | | | B.citi. | 20 % | 8 % | 29.44 | Antibiotikas: | | | A.Penicilīni | 16,8 % | 0 | 35.01 | Kazeīns, kazeināti un citi kazeīna atvasinājumi; kazeīna līmes: | | | A.Kazeīns: | | | I.reģenerētu tekstilšķiedru ražošanai [1] | 2 % | 0 | II.rūpnieciskiem mērķiem, izņemot pārtikas produktu vai lopbarības ražošanu [1] | | | kas satur 50 svara % vai vairāk ūdeni | 5 % | 5 % | citi | 0 | 3 % | III.citi | 14 % | 12 % | B.Kazeīna līmes | 13 % | 11 % | C.citi | 10 % | 8 % | 35.05 | Dekstrīni un dekstrīnu līmes; šķīstošās vai izkarsētās cietes; līmes no cietes: | | | A.Dekstrīni; šķīstošās vai izkarsētās cietes; | 14 % + mk | mk | B.Līmes no dekstrīna vai no cietes | 13 % + mk ar maks. 18 % | mk | 35.06 | Gatavas līmes, kas citur nav minētas; preparāti, ko paredzēts izmantot kā līmes, iesaiņoti pārdošanai mazumtirdzniecībā kā līmes, ar tīrsvaru ne lielāku kā 1 kg: | | | A.Gatavas līmes, kas citur nav minētas: | | | ex II.citādas līmes; | | | uz nātrija silikāta emulsijas bāzes | 12,8 % | 0 | ex B.Preparāti, ko izmanto kā līmes, iesaiņoti pārdošanai mazumtirdzniecībā kā līmes iesaiņojumā, kura tīrsvars nepārsniedz 1 kg: | | | uz nātrija silikāta emulsijas bāzes | 15,2 % | 0 | 38.12 | Gatavi glazējumi, gatavas apretūras un gatavas kodnes, kādas izmanto tekstila, papīra, ādas vai līdzīgās rūpniecības nozarēs: | | | A.Gatavi glazējumi un gatavas apretūras: | | | I.Uz vielu ar cietes īpašībām bāzes | 13 % + mk ar maks. 20 % | mk | 38.19 | Ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskie produkti un preparāti (tostarp dabīgo produktu maisījumi), kas nav minēti citur; ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības atliekvielas, kas citur nav minētas vai iekļautas: | | | Q.Liešanas masas pamatsaistvielas, kuru pamatā ir sintētiskie sveķi; | 12,8 % | 8 % | ex T. citi:— sorbīta krekinga produkti | | | Šajā apakšpozīcijā izdarītais ieraksts ir pakļauts nosacījumiem, kādus nosaka kompetentās iestādes. | 14,4 %· | 8 % | 39.02 | Polimerizācijas un kopolimerizācijas produkti (piemēram, polietilēns, politetrahaloetilēni, poliizobutilēns, polistirols, polivinilhlorīds, polivinilacetāts, polivinilhloracetāts un citi polivinila atvasinājumi, poliakrila un polimetakrila atvasinājumi, kumarona un indēna sveķi): | | | ex C.citi: | | | adhezīvi uz sveķu emulsiju bāzes | no 12 % līdz 18,4 % | 0 | 39.06 | Citi polimēri, mākslīgie sveķi un mākslīgie plastmasas materiāli, tostarp algīnskābe, tās sāļi un esteri; linoksīns: | | | ex B.citi:dekstrāns | 16 % | 6 % | nav norādīts, izņemot linoksīnu | 16 %. | 8 % | II TABULA ŠVEICE Šveices Muitas tarifa pozīcijas Nr. | Apraksts | [2]Pamatnodokļi | [2]Nodoklis, kas piemērojams no 1977. gada 1. jūlija | Šveices franki par 100 bruto kg | Šveices franki par 100 bruto kg | 1510. | Taukskābes; rafinējot iegūtas skābās eļļas; alifātiskie spirti: | | | ex 20 | no taleļļas iegūtas skābās eļļas | 1,0 | 0 | 1704. | Cukura konditorejas izstrādājumi, kas nesatur kakao: | | | 20 | košļājamā gumija | 41,0 + mk, kas nepārsniedz 70,0 | mk | 30 | citi | 53,0 + mk, kas nepārsniedz 90,0 | mk | 1806.01 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu: | | | ex | saldējums | 50,0 | 47,50 | ex | citi, izņemot tādus maisījumus, kas pēc svara satur vairāk nekā 12 % sviesta taukvielu vai kas sastāv no vairāk kā 20 % piena sastāvdaļām, iepakojumos, kuru tīrais svars pārsniedz 1 kg | 50,0 | 40,0 | 1901.01 | Iesala ekstrakts | 20,0 + mk | mk | 1902. | Miltu, cietes vai iesala ekstrakta izstrādājumi, kurus lieto kā pārtiku zīdaiņiem vai diētas vai kulinārijas mērķiem, kas satur mazāk par 50 svara % kakao | | | ex 10 | Izstrādājumi, kuros dominē kartupeļu milti, neatkarīgi no tā, vai tie ir mannas putraimu, pārslu vai citā formā, un izstrādājumi, kas pēc svara satur vairāk nekā 12 % piena taukvielu, iepakojumos, kuru tīrais svars pārsniedz 2 kg | 10,0 + mk | mk | ex 20 | citi, izņemot izstrādājumus, kas pēc svara satur vairāk nekā 12 % piena taukvielu, iepakojumos, kuru tīrais svars pārsniedz 2 kg | 20,0 + mk, kas nepārsniedz 40,0 | mk | 1903.01 | Makaroni, spageti un tamlīdzīgi produkti. | 3,0 + mk, kas nepārsniedz 25,0 | mk | 1904. | Tapioka un sāgo; tapiokas un sāgo aizstājēji, ko iegūst no kartupeļu cietes vai citām cietēm: | 10 + mk | mk | 10 | tapioka, ko iegūst no kartupeļu cietes | 5,0 | 4,0 | 20 | citi | 2,50 | 2,0 | 1905.01 | — gatavi pārtikas izstrādājumi, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus: pūstie rīsi, kukurūzas pārslas un tamlīdzīgi produkti | 25,0 | 20,0 | 1906.01 | Hostijas, tukšas kapsulas, kuras izmanto farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un līdzīgi produkti | 40,0 | 32,0 | 1907. | Maize, galetes un citi parasti maizes izstrādājumi, kas nesatur pievienotu cukuru, medu, olas, taukus, sieru vai augļus, | | | 10 | neiepakoti pārdošanai | 5,0 | 4,0 | 20 | jebkādā veidā iepakoti pārdošanai | 15,0 + mk, kas nepārsniedz 35,0 | mk | 1908. | Mīklas izstrādājumi, cepumi, kūkas un citi konditorejas izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao jebkurā attiecībā: | | | 10 | kas nav saldināti un nesatur kakao vai šokolādi | 27,0 + mk, kas nepārsniedz 55,0 | mk | 20 | citi | 60,0 + mk, kas nepārsniedz 100,0 | mk | 2101. | Grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizvietotāji; cigoriņu ekstrakti, esences un koncentrāti: | | | ex 10 | grauzdēti kafijas aizstājēji, veseli vai gabalos, izņemot grauzdētus cigoriņus | 2,0 | 1,60 | ex 12 | citi, izņemot grauzdētu cigoriņu produktus | 21,0 + mk, kas nepārsniedz 50,0 | mk | 2104. | Garšvielu maisījumi un pikanto garšvielu maisījumi: | | | | paredzēti rūpnieciskai ražošanai | 10,0 | 0 | | citi: | | | 10 | produkti, kas satur tomātus | 50,0 | 27,50 | 20 | citi | 50,0 | 0 | 2105. | Zupas un buljoni šķidrā, cietā vai pulvera veidā; homogenizēti jaukti pārtikas izstrādājumi: | | | 10 | zupas un buljoni šķidrā, cietā vai pulvera veidā: | | | | produkti, kas satur tomātus | 50,0 | 27,50 | | citas | 50,0 | 0 | 2106. | Dabiskie raugi (aktīvi vai neaktīvi); gatavi cepamie pulveri: | | | | citi dabiskie raugi | 10,0 | 4,0 | 2107. | Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: | | | ex 10 | bezalkohola maisījumi no dārzeņu ekstraktiem un koncentrātiem, saldināti vai nesaldināti | 120 + mk | mk | 16 | labības graudi, drupināti vai sagatavoti kukurūzas pārslu un līdzīgu izstrādājumu ražošanai | 6,0 | 4,80 | 20 | kukurūza | 13 + mk, kas nepārsniedz 25 | mk | 22 | mazie rīsi | 30,0 | 24,0 | 26 | zīdaiņu pārtika | 50,0 | 40,0 | ex 40 | saldējums | 110,0 | 100,0 [3] | ex 40 | hidrolizēti proteīni; autolīzes raugs | 110,0 | 30,0 | ex 40 | gatavi jogurti | 110,0 | 100,0 | ex 40 | citi, izņemot izstrādājumus, kas pēc svara satur vairāk nekā 12 % sviesta taukvielu vai kas sastāv no vairāk kā 20 % piena sastāvdaļām, iepakojumos, kuru tīrais svars pārsniedz 1 kg | 44 + mk | mk | 2202. | Limonāde, aromatizēti minerālūdeņi un aromatizēti gāzētie ūdeņi, un citi bezalkoholiskie dzērieni, neieskaitot augļu un dārzeņu sulas, kas ietvertas pozīcijā 20.07: | | | 40 | citi | 8,0 | 6,40 | 2203. | Iesala alus: | | | 08 | cisternvagonos un mucās, kuru tilpums pārsniedz 2 hektolitrus | 15,0 [4] | 6,0 [4] | 10 | mucās, kuru tilpums ir 2 hektolitri vai mazāk | 9,0 [4] | 3,50 [4] | | pudelēs, bundžās vai līdzīgos traukos: | | | 12 | stikla pudelēs | 16,0 [4] | 6,0 [4] | 14 | cits | 20,0 [4] | 8,0 [4] | 2206. | Vermuti un citi svaigu vīnogu vīni, kas aromatizēti ar aromātiskiem ekstraktiem | | | 10 | ar spirta saturu līdz 18° | 30,0 | 0 | 20 | ar spirta saturu vairāk par 18° | 50,0 | 0 | 2209. | Alkoholiski šķidrumi (izņemot pozīcijā 2208 minētos); liķieri un citi alkoholiski dzērieni; alkoholisko produktu maisījumi (zināmi kā "koncentrēti ekstrakti") dzērienu ražošanai | | | ex 40 | liķieri un citi saldināti alkoholiski dzērieni, aromatizēti vai nearomatizēti; saldināti vai olas saturoši | 75,0 | 45,0 | 2904. | Acikliskie spirti un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: | | | 50 | sorbītu | 2,20 | 0 | ex 60 | mannītu | 1,50 | 0 | ex 2910.01 | metilglikozīdi | 2,0 | 0 | ex 2914.44 | mannīta un sorbīta esteri | 1,50 | 0 | ex 2915.30 | propionskābe, tās sāļi un esteri | 1,50 | 0 | 2916. | Karbonskābes, kas satur spirta, fenola, aldehīda vai ketona funkcionālo grupu, un citas vienkāršas vai saliktas karbonskābes, kas satur skābekļa funkcionālo grupu, un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes, un to halogenētie, sulfonētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: | | | 10 | pienskābe: | 0,75 | 0 | 12 | pienskābes sāļi (laktāti) | 5,0 | 0 | 30 | citronskābe | 2,0 | 0 | 32 | citronskābes sāļi (citrāti) | 2,0 | 0 | ex 60 | pienskābes esteri un citronskābes esteri; glikonskābe, tās sāļi un esteri glicerīnskābe, cukurskābe, izocukurskābe, heptacukurskābe, to sāļi un esteri. | 2,50 | 0 | 2935. | Heterocikliskie savienojumi; mucleic acids: | | | ex 30 | bezūdens mannīta un sorbīta savienojumi (piemēram, sorbitāns), izņemot maltolu un izomaltolu | 1,50 | 0 | 2943. | Ķīmiski tīri cukuri, izņemot saharozi, glikozi un laktozi; cukura ēteri un esteri un to sāļi, izņemot pozīcijās Nr. 2939, 2941, 2942 minētos produktus. | | | ex 10 | sorboze | 8,50 | 0 | ex 20 | sorbozes sāļi un esteri | 1,50 | 0 | ex 2944.01 | Penicilīni | 50,0 | 0 | 3501. | Kazeīns, kazeināti un citi kazīna atvasinājumi, kazeīna līmes: | | | 20 | kazeīna līmes | 22,0 | 15,0 | 3505.01 | Dekstrīni un dekstrīnu līmes; šķīstošās vai izkarsētās cietes; līmes no cietes | 6,0 | 4,80 | 3506. | Gatavas līmes, kas citur nav minētas; preparāti, ko paredzēts izmantot kā līmes, iesaiņoti pārdošanai mazumtirdzniecībā kā līmes, ar tīrsvaru ne lielāku kā 1 kg: | | | ex 12 | uz nātrija silikāta emulsijas bāzes | 7,0 | 0 | ex 20 | uz nātrija silikāta emulsijas bāzes | 20,0 | 0 | ex 3812.01 | Gatavi glazējumi un gatavas apretūras uz vielu ar cietes īpašībām bāzes | 5,0 | 0 | 3819. | Ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskie produkti un preparāti (tostarp dabīgo produktu maisījumi), kas nav minēti citur; ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības atliekvielas, kas citur nav minētas vai iekļautas: | | | ex 50 | sorbīta krekinga produkti; liešanas masas pamatsaistvielas, kuru pamatā ir sintētiskie sveķi | 1,50 | 0 | 3902. | Polimerizācijas un kopolimerizācijas produkti: | | | ex 20 | adhezīvi uz sveķu emulsiju bāzes | 6,50 | 0 | ex 22 | adhezīvi uz sveķu emulsiju bāzes | 6,50 | 0 | 3906. | Citi polimēri, mākslīgie sveķi un mākslīgie plastmasas materiāli, tostarp algīnskābe, tās sāļi un esteri; linoksīns: | | | ex 10 | izņemot algīnskābi, tās sāļus un esterus, kā arī linoksīnu | 2,50 | 0 | ex 20 | izņemot algīnskābi, tās sāļus un esterus, kā arī linoksīnu | 2,50 | 0 | ex 30 | izņemot algīnskābi, tās sāļus un esterus, kā arī linoksīnu | 15,0 | 0 | ex 32 | izņemot algīnskābi, tās sāļus un esterus, kā arī linoksīnu | 30,0 | 0 | ex 40 | izņemot algīnskābi, tās sāļus un esterus, kā arī linoksīnu | 40,0 | 0 | ex 42 | izņemot algīnskābi, tās sāļus un esterus, kā arī linoksīnu | 55,0 | 0 | [1] Uz ierakstu šajā pozīcijā attiecas noteikumi, ko izvirza kompetentās iestādes. [2] Produktiem ar pievienotu spirta saturu uzliek maksājumus saskaņā ar Šveices muitas tiesību aktiem attiecībā uz spirtu. [3] Kad visā Kopienā apstiprinās tāda saldējuma pārdošanu, kas satur augu taukus, šo likmi samazinās līdz 90 Šveices frankiem. [4] Pieskaita papildu nodokli (mieži un citi produkti, ko izmanto alus ražošanā). -------------------------------------------------- 3. Protokols Par jēdziena "noteiktas izcelsmes izstrādājums" definīciju un administratīvās sadarbības metodēm I SADAĻA Jēdziena "noteiktas izcelsmes izstrādājums" definīcija 1. pants Šā nolīguma īstenošanas nolūkā, kā arī neskarot šā protokola 2. un 3. panta noteikumus, izstrādājumus uzskata par: 1. Kopienas izcelsmes izstrādājumiem: a) Kopienā pilnīgi iegūtus izstrādājumus; b) izstrādājumus, kuri iegūti šajā valstī un kuru ražošanai ir izmantoti izstrādājumi, kas nav minēti a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka minētie izstrādājumi ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 5. panta nozīmē. Tomēr šo nosacījumu nepiemēro izstrādājumiem, kas šā protokola izpratnē ir Šveices izcelsmes izstrādājumi; 2. Šveices izcelsmes izstrādājumiem: a) Šveicē pilnīgi iegūti izstrādājumus; b) izstrādājumus, kuri iegūti šajā valstī un kuru ražošanai ir izmantoti izstrādājumi, kas nav minēti a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka minētie izstrādājumi ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 5. panta nozīmē. Tomēr šo nosacījumu nepiemēro izstrādājumiem, kas šā protokola izpratnē ir Kopienas izcelsmes izstrādājumi. Uz C sarakstā minētajiem izstrādājumiem šis protokols īslaicīgi neattiecas. 2. pants 1. Ciktāl Kopienas un Austrijas, Islandes, Portugāles, Somijas un Zviedrijas tirdzniecību un Šveices un minēto piecu valstu tirdzniecību, kā arī šo sešu valstu savstarpējo tirdzniecību reglamentē nolīgumi par noteikumiem, kas ir vienādi ar šā protokola noteikumiem, šādus izstrādājumus arī uzskata par: A. Kopienas izcelsmes precēm: izstrādājumi, kas minēti 1. panta 1. punktā, kuri pēc to izvešanas no Kopienas nav apstrādāti vai pārstrādāti nevienā no šīm piecām valstīm vai nav pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti tajās, lai tiem piešķirtu šo valstu izcelsmes preču statusu saskaņā ar noteikumiem, kas atbilst šā protokola 1. panta 1. punkta b) apakšpunkta vai 2. punkta b) apakšpunkta noteikumiem un kas ietverti iepriekš minētajos nolīgumos, ja vien: a) apstrādē vai pārstrādē ir izmantoti tikai kādas no šo piecu valstu, Kopienas vai Šveices izcelsmes izstrādājumi; b) ja sarakstos A un B, kuri minēti 5. pantā, procentuālo attiecību norma nosaka proporciju nenoteiktas izcelsmes izstrādājumu vērtībā, kas var tikt iegūta noteiktos apstākļos, pievienotā vērtība iegūta, katrā no valstīm ievērojot minēto procentuālo attiecību normu, kā arī citus minētajos sarakstos ietvertus noteikumus, bez vērtības uzkrājuma pārejas iespējas no vienas valsts uz citu; B. Norvēģijas izcelsmes precēm: izstrādājumus, kas minēti 1. panta 2. punktā, kuri pēc to izvešanas no Šveices nav apstrādāti vai pārstrādāti nevienā no šīm piecām valstīm vai nav pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti tajās, lai tiem piešķirtu šo valstu izcelsmes preču statusu saskaņā ar noteikumiem, kas atbilst šā protokola 1. panta 1. punkta b) apakšpunkta vai 2. punkta b) apakšpunkta noteikumiem un kas ietverti iepriekš minētajos nolīgumos, ja vien: a) apstrādē vai pārstrādē ir izmantoti tikai kādas no šīm sešām valstīm, Kopienas vai Šveices izcelsmes izstrādājumi; b) ja sarakstos A un B, kuri minēti 5. pantā, procentuālo attiecību norma nosaka proporciju nenoteiktas izcelsmes izstrādājumu vērtībā, kas var tikt iegūta noteiktos apstākļos, pievienotā vērtība iegūta, katrā no valstīm ievērojot minēto procentuālo attiecību normu, kā arī citus minētajos sarakstos ietvertus noteikumus, bez vērtības uzkrājuma pārejas iespējas no vienas valsts uz citu. 2. Šā panta 1. punkta A. apakšpunkta a) punkta un B. apakšpunkta a) punkta īstenošanas nolūkā tas, ka izstrādājumus, kuri nav tajos minēti,izmanto attiecībā, kas kopumā nepārsniedz 5 % no Šveicē vai Kopienā iegūto un ievesto izstrādājumu vērtības, neietekmē Kopienas izstrādājumu izcelsmes noteikšanu, ja vien to dēļ ražojumi, ko sākotnēji izved no Kopienas vai Šveices, nezaudē savu Kopienas vai Šveices izcelsmes statusu, ja tie būtu tajos ietverti. 3. Gadījumos, kas minēti 1. A. apakšpunkta b) punktā un B. apakšpunkta b) punktā un 2. punktā, nedrīkst iekļaut nevienu nenoteiktas izcelsmes izstrādājumu, ja tas atrodas tikai tādā apstrādē vai pārstrādē, kas paredzēta 5. panta 3. punktā. 3. pants Neskarot 2. panta noteikumus un tad, ja visi minētajā pantā paredzētie nosacījumi tomēr ir ievēroti, iegūtos izstrādājumus neturpina uzskatīt par izstrādājumiem, kuru izcelsme vieta ir attiecīgi Kopiena vai Šveice, ja vien Kopienas vai Šveices izcelsmes apstrādāto vai pārstrādāto izstrādājumu vērtība neveido iegūto izstrādājumu vērtības lielāko procentuālo daļu. Ja tas tā nav, iegūtos izstrādājumus uzskata par tās valsts izcelsmes izstrādājumiem, kurā iegūtā pievienotā vērtība veido lielāko to vērtības procentuālo daļu. 4. pants Šādus ražojumus uzskata par pilnīgi iegūtiem Kopienā vai Šveicē 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē: a) minerālproduktus, ko iegūst no zemes vai jūras gultnes; b) šajā valstī novāktos augu valsts produktus; c) šajā valstī dzimušus un audzētus dzīvus dzīvniekus; d) šajā valstī dzimušu un audzētu dzīvu dzīvnieku produktus; e) produktus, kas šajā valstī iegūti medījot vai zvejojot; f) jūras zvejniecības produktus un citus produktus, ko ar tās kuģiem iegūst jūrā; g) produktus, kas izgatavoti uz šās valsts zivju pārstrādes kuģiem tikai no f) apakšpunktā minētajiem produktiem; h) lietotus priekšmetus, kas ir savākti šajā valstī un derīgi vienīgi izejvielu atgūšanai; i) atkritumus un lūžņus, ko rada šajā valstī veiktās ražošanas darbības; j) preces, ko tur ražo tikai no produktiem, kuri minēti a) līdz i) apakšpunktā. 5. pants 1. Nolūkā īstenot 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2. punkta b) apakšpunktu par pietiekamu apstrādi vai pārstrādi uzskata šādu: a) apstrādi vai pārstrādi, kuras rezultātā iegūtās preces klasificē citā tarifa pozīcijā nekā tajā, kurā minēti apstrādātie vai pārstrādātie izstrādājumi, izņemot tādu apstrādi vai pārstrādi, kas noteikta A sarakstā, ja piemēro šā saraksta īpašos noteikumus; b) apstrādi vai pārstrādi, kas norādīta B sarakstā. "Iedaļas", "nodaļas" un "tarifa pozīcijas" ir iedaļas, nodaļas un tarifa pozīcijas Briseles nomenklatūrā preču klasifikācijai muitas tarifos. 2. Ja attiecībā uz noteiktu iegūtu ražojumu procentuālo attiecību norma A un B sarakstā ierobežo to izejmateriālu un sastāvdaļu vērtību, ko var izmantot, tad kopējā šo izejmateriālu un sastāvdaļu vērtība neatkarīgi no tā, vai apstrādes, pārstrādes vai montāžas procesa dēļ tarifa pozīcija saskaņā ar šajos sarakstos minētajiem ierobežojumiem un nosacījumiem ir vai nav mainījusies, attiecībā uz iegūtā izstrādājuma vērtību nedrīkst pārsniegt to vērtību, kas atbilst vai nu vienotajai likmei, ja likmes abos sarakstos ir vienādas, vai augstākajai likmei no šīm divām, ja tās ir atšķirīgas. 3. Lai īstenotu 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2. punkta b) apakšpunktu, šādas darbības ir uzskatāmas par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, lai izstrādājumiem piešķirtu konkrētas valsts izcelsmes preču statusu, neatkarīgi no tā, vai ir notikusi tarifa pozīcijas maiņa.: a) darbības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu izstrādājumu saglabāšanu labā stāvoklī transportējot un glabājot (vēdināšana, izklāšana, žāvēšana, dzesināšana, sālīšana, apstrāde ar sēra dioksīdu vai citiem ūdens šķīdumiem, bojājumu noņemšana un līdzīgas darbības); b) vienkāršas darbības — putekļu noslaucīšana, sijāšana, šķirošana, klasifikācija, saskaņošana (ieskaitot izstrādājumu komplektu veidošanu), mazgāšana, krāsošana, sagriešana; c) i) iepakojuma maiņa, kā arī sūtījumu sadalīšana un montāža; ii) vienkārša iepildīšana pudelēs, flakonos, maisos, somās, kārbās, piestiprināšana pie dēlīšiem utt., kā arī citas vienkāršās iesaiņošanas darbības; d) marķējuma, etiķešu vai citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana izstrādājumiem vai to iesaiņojumam; e) vienkārša vienādu vai dažādu izstrādājumu sajaukšana, ja viena vai vairākas maisījuma sastāvdaļas neatbilst šajā protokolā noteiktajiem nosacījumiem, lai izstrādājumus varētu uzskatīt par Kopienas vai Šveices izcelsmes ražojumiem; f) vienkārša izstrādājumu daļu montāža, lai izveidotu gatavu izstrādājumu; g) divu vai vairāku a) līdz f) apakšpunktā norādīto darbību apvienojums; h) dzīvnieku kaušana. 6. pants 1. Ja 5. panta A un B sarakstā ir paredzēts, ka Kopienā vai Šveicē iegūtas preces uzskata par konkrētu valstu izcelsmes precēm tikai tad, ja apstrādāto vai pārstrādāto ražojumu vērtība nepārsniedz noteiktu procentu no iegūto preču vērtības, šāda procenta noteikšanai vērā ņemamās vērtības ir šādas: - no vienas puses, ražojumiem, kuru ievešanu var pierādīt: to muitas vērtība ievešanas brīdī; ražojumiem ar nenoteiktu izcelsmi: vissenākā noskaidrotā cena, kas maksāta par šādiem izstrādājumiem tās Līgumslēdzējas puses teritorijā, kurā notiek ražošana; - no otras puses, iegūto preču ražotāja cena, no tās atņemot iekšējos nodokļus, kas atmaksāti vai atmaksājami, attiecīgās preces izvedot. Šis pants attiecas arī uz 2. un 3. panta īstenošanu. 2. Piemērojot 2. un 3. pantu, "iegūtā pievienotā vērtība" ir starpība starp iegūto preču ražotāja cenu, no kuras atskaitīti iekšējie nodokļi, kas atmaksāti vai atmaksājami brīdī, kad preces izved no attiecīgās valsts vai no Kopienas, un muitas vērtību visiem tiem izstrādājumiem, kas ievesti un apstrādāti vai pārstrādāti minētajā valstī vai Kopienā. 7. pants Preces, kuru izcelsme ir Šveicē vai Kopienā un kuras veido vienu sūtījumu, ko nedala, var pārvadāt caur tādām teritorijām, kas nav Kopienā, Austrijā, Islandē, Portugālē, Somijā, Šveicē vai Zviedrijā, vajadzības gadījumā šajās teritorijās veicot pārkraušanu vai pagaidu uzglabāšanu, ja vien attiecīgās teritorijas šķērsošanu veic ģeogrāfisku iemeslu dēļ, ja preces paliek tranzīta valsts vai uzglabātājas valsts muitas iestāžu uzraudzībā, ja preces nav laistas tirdzniecībā šajās valstīs vai piegādātas izmantošanai mājsaimniecībās un ja ar tām nav veiktas nekādas citas darbības kā vien izkraušana, pārkraušana vai citas darbības to saglabāšanai labā stāvoklī. II SADAĻA Administratīvas sadarbības noteikumi 8. pants 1. Par konkrētu valstu izcelsmes precēm šā protokola 1. panta nozīmē, tās ievedot Kopienā vai Šveicē, gūst labumu no šā nolīguma noteikumiem, iesniedzot A.CH.1 preču pārvadājumu apliecību, kuras paraugs ir šā protokola V pielikumā un kuru izdevušas Šveices vai Kopienas dalībvalsts muitas iestādes. 2. Piemērojot 2. pantu un attiecīgā gadījumā 3. pantu, izmanto A.CH.1 preču pārvadājumu apliecības, kuru paraugs norādīts šā protokola VI pielikumā. Ja preces pirms atpakaļizvešanas ir glabātas tādā pašā stāvoklī vai tām ir veikta 2. pantā paredzētā apstrāde vai pārstrāde, minētās preču pārvadājumu apliecības attiecīgo valstu muitas iestādes izdod brīdī, kad par minētajām precēm uzrāda iepriekš izdotas preču pārvadājumu apliecības. 3. Lai muitas iestādes varētu pārliecināties par apstākļiem, kādos preces ir glabātas katras attiecīgās valsts teritorijā gadījumos, kad preces nav glabātas muitas noliktavā un kad tās jāizved atpakaļ tādā pašā stāvoklī, minētās iestādes preču pārvadājumu apliecībās, kas izdotas agrāk un uzrādītas,ievedot minētās preces, pēc preču valdītāja pieprasījuma izdara attiecīgas atzīmes ievešanas laikā un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem. 4. Šveices un Kopienas dalībvalstu muitas iestādes ir pilnvarotas izdot preču pārvadājumu apliecības, kas norādītas 2. pantā minētajos nolīgumos, saskaņā ar tajos paredzētajiem nosacījumiem, ja vien apliecībās minētās preces atrodas Šveices vai Kopienas teritorijā. Izmantojamās apliecības paraugs ir norādīts šā protokola VI pielikumā. 5. Ja šajā protokolā lieto terminu "preču pārvadājumu apliecība" vai "preču pārvadājumu apliecības" un nav precizēts, vai attiecīgā apliecība vai apliecības ir tāda veida, kā norādīts 1. punktā vai 2. punktā, attiecīgie noteikumi vienādi attiecas uz abiem apliecību veidiem. 9. pants Preču pārvadājumu apliecību izdod tikai tad, ja izvedējs ir iesniedzis rakstisku pieteikumu, izmantojot šajā nolūkā paredzētu veidlapu. 10. pants 1. Preču pārvadājumu apliecību izdod eksportētājvalsts muitas iestādes brīdī, kad izved preces, uz ko šī apliecība attiecas. To nodod izvedēja rīcībā, tiklīdz izvešana ir notikusi vai ir nodrošināta. Ārkārtējos apstākļos preču pārvadājumu apliecību var izdot pēc to preču izvešanas, uz ko apliecība attiecas, ja tā izvešanas laikā nav izdota kādas kļūdas, nejaušas izlaišanas vai īpašu apstākļu dēļ. Tādā gadījumā apliecībā izdara īpašu atzīmi par apstākļiem, kuros tā izdota. Preču pārvadājumu apliecību var izdot vienīgi tad, kad tā var kalpot kā dokumentāls pierādījums, kas vajadzīgs šajā nolīgumā paredzētā atvieglojumu režīma īstenošanai. 2. Preču pārvadājumu apliecībā, kas izdota saskaņā ar 8. panta 2. vai 4. punkta nosacījumiem, ir jābūt atsaucēm uz to agrāk izdoto preču pārvadājumu apliecību vai apliecībām, uz kuru pamata izdots minētā apliecība. 3. Pieteikumus preču pārvadājumu apliecību izdošanai un to 2. punktā minēto apliecību izdošanai, kuras uzrādot, izdod jaunas apliecības, izvedējas valsts muitas iestādēm ir jāglabā vismaz divus gadus. 11. pants 1. Preču pārvadājumu apliecība ir jāiesniedz importētājvalsts muitas iestādēm četru mēnešu laikā no dienas, kad to izdevušas eksportētājvalsts muitas iestādes. 2. Preču pārvadājumu apliecību, ko importētājvalsts muitas iestādēm iesniedz pēc 1. punktā norādītā iesniegšanas termiņa, atvieglojumu režīma piemērošanas nolūkā var pieņemt, ja apliecība līdz noteiktajam termiņam nav iesniegta nepārvaramas varas vai ārkārtēju apstākļu dēļ. Citos gadījumos, kad uzrādīšana notikusi par vēlu, importētājvalsts muitas iestādes apliecības var pieņemt, ja preces tām ir uzrādītas pirms noteiktā termiņa. 3. Preču pārvadājumu apliecības, kas ir vai nav vizētas 8. panta 3. pantā noteiktajos apstākļos, importētājvalsts muitas iestādes glabā saskaņā ar šīs valsts spēkā esošajiem noteikumiem. 12. pants Preču pārvadājumu apliecības sagatavo uz attiecīgas veidlapas, kuras paraugi ir šā protokola V un VI pielikumā, vienā no valodām, kurā sastādīts šīs nolīgums, un saskaņā ar eksportētājvalsts tiesību aktu noteikumiem. Ja apliecības aizpilda ar roku, lieto tinti un raksta ar drukātiem burtiem. Katras apliecības veidlapas izmēri ir 210 × 297 mm. Izmantojamam papīram jābūt baltam, rakstāmpapīra izmērā, tādam, kas nesatur mehānisko papīra masu un sver ne mazāks par 25 g/m2. Uz tā ir iespiests zaļš gijošēta aizsargraksta fons, kas viltojumus ar mehāniskiem vai ķīmiskiem līdzekļiem padara acij pamanāmus. Kopienas dalībvalstis un Šveice var paturēt tiesības pašām iespiest apliecību veidlapas vai uzticēt tās iespiest atzītai tipogrāfijai. Ja apliecības iespiež tipogrāfijā, uz katras veidlapas jābūt norādei par šādu apstiprinājumu. Uz katras veidlapas jābūt tipogrāfijas nosaukumam un adresei vai zīmei, pēc kuras tipogrāfiju var identificēt. Uz veidlapām ir kārtas numurs, pēc kura tās var identificēt. 13. pants Preču pārvadājumu apliecības iesniedz importētājvalsts muitas iestādēm saskaņā ar attiecīgās valsts paredzētām procedūrām. Minētās iestādes var pieprasīt apliecības tulkojumu. Tās var arī pieprasīt, lai ievešanas deklarācijai pievieno ievedēja paziņojumu, ka preces atbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi šā nolīguma īstenošanai. 14. pants 1. Kopiena un Šveice ļauj kā konkrētu valstu izcelsmes preces, kam saskaņā ar šo nolīgumu piemēro atvieglojumus, nepieprasot uzrādīt preču pārvadājumu apliecību, sūtīt preces, kas ietilpst privātpersonu sīkpakās vai ceļotāju personīgajā bagāžā, ja vien šādas preces neieved tirdzniecības kārtībā un tās nav deklarētas kā tādas, kas atbilst vajadzīgajiem nosacījumiem, lai piemērotu minētos noteikumus, un ja nav šaubu par šādu deklarāciju patiesumu. 2. Ja ievešana notiek neregulāri un preces ir paredzētas tikai saņēmējiem, ceļotājiem vai viņu ģimenes locekļiem personīgai lietošanai, tad to neuzskata par ievešanu tirdzniecības kārtībā, ja pēc preču veida un daudzuma ir redzams, ka tās neieved komerciāliem mērķiem. Turklāt šo preču kopējā vērtība nedrīkst pārsniegt 60 norēķinu vienības sīkpakas gadījumā vai 200 norēķinu vienības ceļotāja personīgās bagāžas gadījumā. 3. Norēķinu vienības vērtība ir 0,88867088 grami tīra zelta. Ja norēķinu vienību maina, Līgumslēdzējas puses apspriežas apvienotajā komitejā, lai no jauna noteiktu norēķinu vienības vērtību zeltā. 15. pants 1. Preces, ko no Kopienas vai Šveices sūta izstādīšanai valstī, kas nav minēta 2. pantā, un pēc izstādīšanas pārdod ievešanai Šveicē vai Kopienā, tās ievedot, piemēro šā nolīguma noteikumus, ar noteikumu, ka preces atbilst šā protokola prasībām, ar kurām tās var uzskatīt par Kopienas vai Šveices izcelsmes ražojumiem, un ja muitas iestādēm pierāda, ka: a) izvedējs ir pārsūtījis šos produktus no Kopienas vai Šveices uz valsti, kurā notiek izstāde, un tur tos ir izstādījis; b) šis izvedējs minētās preces ir pārdevis vai citādi laidis tirgū Šveicē vai Kopienā; c) preces ir nosūtītas uz Šveici vai Kopienu izstādes laikā vai tūlīt pēc izstādes tādā stāvoklī, kādā tās nosūtīja uz izstādi; d) preces pēc nosūtīšanas uz izstādi nav izmantotas citiem mērķiem, izņemot demonstrēšanu izstādē. 2. Preču pārvadājumu apliecība jāuzrāda muitas iestādēm parastā kārtībā. Tajā jābūt norādītam izstādes nosaukumam un adresei. Vajadzības gadījumā var pieprasīt papildu dokumentāru pierādījumu par preču veidu un to izstādīšanas nosacījumiem. 3. Šā panta 1. punktu piemēro visām tirdzniecības, rūpniecības, lauksaimniecības vai amatniecības izstādēm, gadatirgiem vai līdzīgai publiskai izstādīšanai, kuras nerīko privātiem mērķiem veikalos vai uzņēmumu telpās nolūkā pārdot ārvalstu preces un kuru laikā preces paliek muitas kontrolē. 16. pants Lai nodrošinātu pareizu šīs sadaļas noteikumu piemērošanu, Kopienas dalībvalstis un Šveice, sadarbojoties attiecīgajām muitas iestādēm, palīdz cita citai, pārbaudot preču pārvadājumu apliecību autentiskumu un precizitāti, tostarp 8. panta 4. punktā minētās apliecības. Apvienotā komiteja ir pilnvarota pieņemt visus lēmumus, kas vajadzīgi, lai attiecīgajā brīdī piemērotu administratīvās sadarbības metodes Kopienā un Šveicē. 17. pants Visām personām, kas sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kurā ietverta nepatiesa informācija nolūkā iegūt preču pārvadājumu apliecību, ar kuru precēm piemēro atvieglojumu režīmu, nosaka sodu. III SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 18. pants Kopiena un Šveice veic visus vajadzīgos pasākumus, lai preču pārvadājumu apliecības saskaņā ar šā protokola 13. pantu var iesniegt no šā 1973. gada 1. aprīļa. 19. pants Kopiena un Šveice veic pasākumus, kas vajadzīgi šā protokola īstenošanai. 20. pants Paskaidrojumi, A, B un C saraksts un preču pārvadājumu apliecību paraugi ir šā protokola neatņemama sastāvdaļa. 21. pants Par precēm, kuras atbilst I sadaļas noteikumiem un kuras 1973. gada 1. aprīlī pārvadā vai atrodas Kopienā vai Šveicē pagaidu glabāšanā muitas noliktavās vai brīvajās zonās, var ļaut gūt labumu no šā nolīguma noteikumiem, ja importētājvalsts muitas iestādēm četru mēnešu laikā no minētās dienas iesniedz preču pārvadājumu apliecību, ko eksportētājvalsts kompetentās iestādes sagatavojušas ar atpakaļejošu datumu, un visus dokumentus, kas sniedz apstiprinošus pierādījumus par pārvadāšanas apstākļiem. 22. pants Līgumslēdzējas puses apņemas ieviest visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka preču pārvadājumu apliecības, ko Kopienas dalībvalstu un Šveices muitas iestādes ir pilnvarotas izdot saskaņā ar 2. pantā minētajiem nolīgumiem, izdod saskaņā ar šajos nolīgumos paredzētajiem nosacījumiem. Tās arī apņemas īstenot šajā nolūkā vajadzīgo administratīvo sadarbību, jo īpaši pārbaudīt saskaņā ar 2. pantā minētajiem nolīgumiem tirgoto preču pārvadāšanas maršrutu un vietas, kur preces tiek glabātas. 23. pants 1. Neskarot 2. protokola 1. pantu, Kopienas vai Šveices muitas iestādes nepiešķir nekāda veida muitas nodokļu atmaksu vai atvieglojumus par ražošanā izmantotiem izstrādājumiem, kuru izcelsme nav Kopienā, Šveicē vai šā protokola 2. pantā minētajās valstīs, no dienas, kurā tāda paša veida konkrētas valsts izcelsmes precēm piemērojamais nodoklis Kopienā un Šveicē ir samazināts līdz 40 % no pamatnodokļa. 2. Neskarot 2. protokola 1. panta noteikumus, Dānijas, Norvēģijas vai Apvienotās Karalistes muitas iestādes nepiešķir nekāda veida muitas nodokļu atmaksu vai atvieglojumus par ievestiem un to preču ražošanā izmantotiem izstrādājumiem, par kuriem šo valstu muitas iestādes ir izdevušas preču pārvadājumu apliecību, lai attiecīgajām precēm Šveicē piemērotu tarifa noteikumus, kas ir spēkā Šveicē un kas minēti šā nolīguma 3. panta 1. punktā. Šo noteikumu tomēr nepiemēro, ja ražošanā izmantotie izstrādājumi ir tie, kas minēti šā protokola 25. panta 1. punktā. 3. Neskarot 2. protokola 1. panta noteikumus, Šveices muitas iestādes nepiešķir nekāda veida muitas nodokļu atmaksu vai atvieglojumus par ievestiem un to preču ražošanā izmantotiem izstrādājumiem, par kuriem Šveices muitas iestādes ir izdevušas preču pārvadājumu apliecību, lai attiecīgajām precēm Dānijā, Norvēģijā vai Apvienotajā Karalistē piemērotu tarifa noteikumus, kas ir spēkā šajās trīs valstīs un kas minēti šā nolīguma 3. panta 1. punktā. Šo noteikumu tomēr nepiemēro, ja ražošanā izmantotie izstrādājumi ir tie, kas minēti šā protokola 25. panta 1. punktā. 4. Šajā un nākamajos pantos "muitas nodokļi" ir arī maksājumi, kam ir muitas nodokļiem līdzvērtīga iedarbība. 24. pants 1. Preču pārvadājumu apliecībās attiecīgā gadījumā var būt jānorāda, ka izstrādājumi, uz ko tie attiecas, ir ieguvuši konkrētas valsts izcelsmes preču statusu un tiem ir veikta papildu apstrāde tikai Šveicē vai Dānijā, Norvēģijā un Apvienotajā Karalistē vai pārējās piecās šā protokola 2. pantā minētajās valstīs, līdz dienai, no kuras sākotnējās Kopienas un Īrijas, no vienas puses, un Norvēģijas, no otras puses, starpā atceļ attiecīgajiem ražojumiem piemērojamos muitas nodokļus. 2. Citos gadījumos preču pārvadājumu apliecībās pēc vajadzības var būt jānorāda iegūtā pievienotā vērtība katrā no šādām teritorijām: i) sākotnējā Kopiena; ii) Īrija; iii) Dānija, Norvēģija, Apvienotā Karaliste; iv) Šveice; v) šā protokola 2. pantā minētās piecas valstis. 25. pants 1. Tarifa noteikumus, kas ir spēkā Šveicē vai Dānijā, Norvēģijā vai Apvienotajā Karalistē un kas minēti šā nolīguma 3. panta 1. punktā, var piemērot tikai tādiem Šveicē vai trīs pārējās valstīs ievestiem izstrādājumiem, par kuriem ir izdota preču pārvadājumu apliecība, kurā norādīts, ka šie ražojumi ir ieguvuši konkrētas valsts izcelsmes preču statusu un tiem veikta papildu apstrāde tikai Šveicē vai trīs minētajās valstīs vai šā protokola 2. pantā minētajās pārējās piecās valstīs. 2. Gadījumos, kas nav minēti 1. punktā, Šveice vai Kopiena var pieņemt pārejas posma noteikumus, lai nepiemērotu šā nolīguma 3. panta 2. punktā paredzētos nodokļus attiecībā uz vērtību, kas atbilst to Šveices vai Kopienas izcelsmes izstrādājumu vērtībai, kuri ir apstrādāti vai pārstrādāti nolūkā iegūt citus šā protokola nosacījumiem atbilstošus izstrādājumus un kurus pēc tam ieved Šveicē vai Kopienā. 26. pants Līgumslēdzējas puses veic visus vajadzīgos pasākumus, lai noslēgtu vienošanos ar Austriju, Islandi, Portugāli, Somiju un Zviedriju, kas ļauj nodrošināt šā protokola piemērošanu. 27. pants 1. Šā protokola 2. panta 1. punkta A daļas īstenošanas nolūkā visus izstrādājumus, kuru izcelsme ir vienā no sešām minētajā pantā noteiktajām valstīm, uzskata par nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem laika posmā vai posmos, kurā Šveice attiecībā uz minēto valsti šiem ražojumiem piemēro trešām valstīm piemērojamo nodokli vai kādu atbilstošu aizsardzības pasākumu saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē Šveices un 2. pantā minēto piecu valstu savstarpējo tirdzniecību. 2. Šā protokola 2. panta 1. punkta B daļas īstenošanas nolūkā visus ražojumus, kuru izcelsmes valsts ir viena no piecām minētajā pantā noteiktajām valstīm, uzskata par nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem laika posmā vai posmos, kad Kopiena attiecībā uz minēto valsti šiem izstrādājumiem piemēro trešām valstīm piemērojamo nodokli saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Kopienu un attiecīgo valsti. 28. pants Apvienotā komiteja var nolemt grozīt šā protokola I sadaļas 5. panta 3. punkta, II sadaļas, III sadaļas 23., 24. un 25. panta un I, II, III, V un VI pielikuma noteikumus. Tā ir jo īpaši pilnvarota veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai minētos noteikumus pielāgotu īpašu preču vai konkrētu pārvadāšanas veidu īpašām prasībām. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS PASKAIDROJUMI 1. piezīme — 1. pants Termini "Kopiena" un "Šveice" ietver arī Kopienas dalībvalstu un attiecīgi Šveices teritoriālos ūdeņus. Kuģi, kas kuģo atklātā jūrā, tostarp zivju pārstrādes kuģi, uz kuriem apstrādā vai pārstrādā nozvejotās zivis, ir uzskatāmi par tās valsts teritorijas daļu, kam tie pieder, ja tie atbilst 5. paskaidrojumā norādītajiem nosacījumiem. 2. piezīme — 1., 2. un 3. pants Lai noteiktu, vai preču izcelsme ir dalībvalstī, Šveicē vai vienā no 2. pantā minētajām valstīm, nav jānoskaidro, vai enerģija un degviela, ierīces un iekārtas, mašīnas un darbarīki, kas izmantoti šādu preču ražošanai, ir vai nav ražoti trešajās valstīs. 3. piezīme — 2. un 5. pants Nolūkā īstenot 2. panta 1. punkta A apakšpunkta b) punktu un B apakšpunkta b) punktu ir jāievēro procentuālo attiecību norma, attiecībā uz iegūto pievienoto vērtību izdarot atsauci uz noteikumiem, kas ietverti A un B sarakstā. Tādēļ, ja iegūtie izstrādājumi ir minēti A sarakstā, procentuālo attiecību norma ir papildu kritērijs kritērijam attiecībā uz tarifa pozīcijas maiņu kāda izmantota nenoteiktas izcelsmes ražojuma dēļ. Līdzīgi noteikumi, kas paredz iespēju uzkrāt iegūtajiem izstrādājumiem A un B sarakstā norādītos procentus, visās valstīs ir piemērojami attiecībā uz iegūto pievienoto vērtību. 4. piezīme — 1., 2. un 3. pants Iesaiņojumu kopā ar tajā ietvertajām precēm uzskata par vienotu veselumu. Tomēr šis noteikums neattiecas uz iesaiņojumu, kas nav parasts iesaiņojuma veids attiecīgajai precei un kam ir tam raksturīga izmantošanas vērtība, un kas ir ilgstošāk lietojams nekā tikai kā iesaiņojums. 5. piezīme — 4. panta f) apakšpunkts Termins "to kuģi" attiecas tikai uz tādiem kuģiem: a) kas ir reģistrēti vai pierakstīti kādā Kopienas dalībvalstī vai Šveicē; b) kas kuģo ar kādas Kopienas dalībvalsts vai Šveices karogu; c) kas vismaz 50 % apmērā pieder Kopienas dalībvalstu vai Šveices pilsoņiem vai uzņēmumam, kura galvenais birojs atrodas kādā no šīm valstīm un kura vadītājs vai vadītāji, direktoru padomes vai uzraudzības padomes priekšsēdētājs un lielākā daļa šādu padomju locekļu ir Kopienas dalībvalstu vai Šveices pilsoņi, un turklāt, attiecībā uz personālsabiedrībām vai sabiedrībām ar ierobežotu atbildību, kurā vismaz puse kapitāla pieder minētajām valstīm, to struktūrām, vai pilsoņiem; d) kuru kapteinis un visi virsnieki ir Kopienas dalībvalstu vai Šveices pilsoņi; e) kuru komandā vismaz 75 % ir Kopienas dalībvalstu vai Šveices pilsoņi. 6. piezīme — 6. pants "Ražotāja cena" ir cena, ko maksā ražotājam, kura uzņēmumā veikta pēdējā apstrāde vai pārstrāde, ja šī cena ietver visu ražošanā izmantoto izstrādājumu vērtību. "Muitas vērtība" jāsaprot kā muitas vērtība, kas noteikta 1950. gada 15. decembrī Briselē parakstītajā Konvencijā par preču novērtēšanu muitas nolūkos. 7. piezīme — 8. pants Muitas iestādes, kas vizē preču pārvadājumu apliecības saskaņā ar 8. panta 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem, ir pilnvarotas veikt preču pārbaudi saskaņā ar attiecīgajā valstī spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem. 8. piezīme — 10. pants Ja preču pārvadājumu apliecība attiecas uz precēm, kas sākotnēji ievestas no Kopienas dalībvalsts vai no Šveices un izvestas atpakaļ tādā pašā stāvoklī, tad jaunajās apliecībās, ko izdevusi atpakaļizvešanas valsts, neskarot 24. panta noteikumus, ir jānorāda, kurā valstī ir izdota sākotnējā preču pārvadājumu apliecība. Ja preces nav glabātas muitas noliktavā, apliecībā ir arī jānorāda, ka ir pienācīgi veiktas 8. panta 3. punktā paredzētās atzīmes. 9. piezīme — 16. un 22. pants Ja preču pārvadājumu apliecība ir izdota saskaņā ar 8. panta 2. un 4. punkta nosacījumiem vai attiecas uz precēm, kas ir atpakaļizvestas tādā pašā stāvoklī, galamērķa valsts muitas iestādēm, īstenojot administratīvo sadarbību, ir jāspēj iegūt tās preču pārvadājumu apliecības vai apliecību norakstus, kas iepriekš izdoti šīm precēm. 10. piezīme — 23. un 25. pants "Spēkā esošie tarifa noteikumi" ir nodoklis, ko 25. panta 1. punktā minētajiem izstrādājumiem 1973. gada 1. janvārī piemēro Dānijā, Apvienotajā Karalistē, Norvēģijā vai Šveicē vai nodoklis, ko saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem minētajiem izstrādājumiem piemēros vēlāk, ja šis nodoklis ir zemāks par nodokli, ko piemēro citiem Kopienas vai Šveices izcelsmes izstrādājumiem. 11. piezīme — 23. pants "Muitas nodokļa atmaksa vai atvieglojumi" ir visi noteikumi par ražošanā izmanto