TULKOJUMS  
NOL ĪGUMS  
par droš ības proced ūrām klasific ētas inform ācijas apmai ņā starp Eiropas Savien ību un Lihtenšteinas 
Firstisti  
EIROPAS SAVIEN ĪBA, turpm āk “Savien ība”, un  
LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE, turpm āk “Lihtenšteina”,  
turpm āk “Puses”,  
ŅEMOT V ĒRĀ, ka Pus ēm ir kop īgi m ērķi – stiprin āt savu droš ību visiem iesp ējamiem l īdzek ļiem un nodrošin āt saviem 
pilso ņiem augsta l īme ņa aizsardz ību droš ības telp ā, 
ŅEMOT V ĒRĀ, ka Puses ir vienispr ātis par to, ka b ūtu j āizv ērš savstarp ējas apspriedes un sadarb ība jaut ājumos, kas 
droš ības jom ā izraisa kop īgu ieinteres ētību, 
ŅEMOT V ĒRĀ, ka t ādēļ šaj ā sakar ā ir past āvīga vajadz ība Pus ēm apmain īties ar klasific ētu inform āciju,  
APZINOTIES, ka pilnv ērtīgām un iedarb īgām apspried ēm un sadarb ībai var b ūt vajadz īga piek ļuve ES un Lihtenšteinas 
klasific ētai inform ācijai un materi āliem, k ā ar ī Pus ēm var b ūt j āapmain ās ar klasific ētu inform āciju un saist ītiem mate ­
riāliem,  
APZINOTIES, ka piek ļuve klasific ētai inform ācijai un saist ītiem materi āliem un to apmai ņa prasa atbilst īgus droš ības 
pas ākumus,  
IR VIENOJUŠ ĀS PAR TURPM ĀKO. 
1. pants  
Lai sasniegtu m ērķus – visiem iesp ējamiem l īdzek ļiem stiprin āt 
abu Pušu droš ību –, šis Lihtenšteinas Firstistes un Eiropas Savie ­
nības nol īgums par droš ības proced ūrām klasific ētas inform ā­
cijas apmai ņā (turpm āk “nol īgums”) attiecas uz jebk ādas formas 
klasific ētu inform āciju vai materi āliem, ko Puses nodod viena 
otrai vai ar ko t ās sav ā starp ā apmain ās. 
2. pants  
Šaj ā nol īgum ā “klasific ēta inform ācija” ir jebkura inform ācija 
(proti, zin āšanas, ko jebk ādā form ā var dar īt zin āmas citiem) 
vai materi āli, par ko viena Puse ir noteikusi, ka tiem vajadz īga 
aizsardz ība pret neat ļautu izpaušanu, un kam ir pieš ķirta attie ­
cīga droš ības klasifik ācija.  
3. pants  
ES iest ādes un strukt ūras, uz ko attiecas šis nol īgums, ir Eiro ­
padome, Eiropas Savien ības Padome (turpm āk “Padome”), 
Padomes Ģener ālsekretari āts, Savien ības Augstais p ārst āvis 
ārliet ās un droš ības politikas jaut ājumos, Eiropas Ārējās darb ības 
dienests (turpm āk “EEAS ”) un Eiropas Komisija. Šaj ā nol īgum ā 
min ētās iest ādes un strukt ūras sauc par “ES”.  4. pants  
Katra Puse:  
a) sarg ā un glab ā klasific ētu inform āciju, ko otra Puse saska ņā 
ar šo nol īgumu tai ir nodevusi vai ar ko t ās sav ā starp ā 
apmain ījuš ās; 
b) nodrošina to, ka klasific ētai inform ācijai, ko Puses saska ņā ar 
šo nol īgumu nodod viena otrai vai ar ko t ās sav ā starp ā 
apmain ās, saglab ā to pašu droš ības klasifik āciju, ko tai pieš ķī­
rusi sniedz ēja Puse. Sa ņēm ēja Puse sarg ā un glab ā klasific ētu 
inform āciju saska ņā ar saviem droš ības noteikumiem par 
inform āciju vai materi āliem ar l īdz īgu droš ības klasifik āciju, 
kā paredz ēts droš ības meh ānismos, kas izstr ādājami saska ņā 
ar 11. pantu;  
c) klasific ētu inform āciju izmanto tikai izcelsmes puses pare ­
dz ētos nol ūkos – jeb t ādos, kam inform ācija ir nodota vai 
kā d ēļ ir notikusi t ās apmai ņa; 
d) neatkl āj klasific ētu inform āciju treš ām person ām vai t ādām 
ES iest ādēm vai strukt ūrām, kas nav min ētas 3. pant ā, ja 
iepriekš nav sa ņemta rakstiska sniedz ējas Puses piekrišana;  
e) ne ļauj person ām piek ļūt klasific ētai inform ācijai, iz ņemot 
gad ījumus, ja attiec īgām person ām t ā ir j āzina un ja vi ņas 
ir iztur ējušas pien ācīga l īme ņa droš ības p ārbaudi.LV L 187/2 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 21.7.2010.
5. pants  
1. Viena Puse (“sniedz ēja Puse”) var izpaust vai atkl āt klasifi ­
cētu inform āciju otrai Pusei (“sa ņēm ējai Pusei”) saska ņā ar prin ­
cipu, kas paredz inform ācijas sniedz ējas puses kontroli p ār 
inform āciju.  
2. Lai inform āciju dar ītu zin āmu t ādiem inform ācijas sa ņē­
m ējiem, kas nav š ā nol īguma Puses, sa ņēm ēja Puse ar sniedz ējas 
Puses rakstisku piekrišanu pie ņem l ēmumu par klasific ētas infor ­
m ācijas izpaušanu vai atkl āšanu saska ņā ar principu, kas paredz 
inform ācijas sniedz ējas puses kontroli p ār inform āciju – k ā defi ­
nēts attiec īgās Puses droš ības noteikumos.  
3. Īstenojot 1. un 2. punktu, nevar inform āciju atkl āt plašai 
sabiedr ībai, ja vien Puses nav izstr ādājušas proced ūras un vieno ­
juš ās par t ām attiec ībā uz dažu kategoriju inform āciju, kas 
operat īvām vajadz ībām ir b ūtiska.  
6. pants  
Abas Puses un š ā nol īguma 3. pant ā min ētās iest ādes un struk ­
tūras garant ē, ka t ām ir izveidota droš ības sist ēma un droš ības 
pas ākumi, kas balst īti uz t ādiem droš ības pamatprincipiem un 
minim āliem droš ības standartiem, kuri noteikti attiec īgos 
normat īvos un administrat īvos aktos un atspogu ļoti meh āni ­
smos, kas izstr ādājami saska ņā ar 11. pantu, lai klasific ētai 
inform ācijai, ko nodod vai ar ko apmain ās saska ņā ar šo nol ī­
gumu, piem ērotu l īdz īga l īme ņa aizsardz ību. 
7. pants  
1. Puses nodrošina, ka vis ām person ām, kur ām amata pien ā­
kumu pild īšanai ir vajadz īga piek ļuve klasific ētai inform ācijai, 
kas nodota vai sa ņemta apmai ņā saska ņā ar šo nol īgumu, vai 
kuru pien ākumi vai funkcijas var dot t ām š ādu piek ļuvi, ir 
atbilst īga droš ības pielaide, pirms t ām pieš ķir piek ļuvi š ādai 
inform ācijai.  
2. Droš ības pielaides proced ūras izstr ādā tā, lai noteiktu, vai 
attiec īgajai personai, ņemot v ērā personas lojalit āti, uzticam ību 
un notur ību, dr īkst nodrošin āt piek ļuvi klasific ētai inform ācijai.  
8. pants  
Puses sniedz savstarp ēju pal īdz ību attiec ībā uz t ādas klasific ētas 
inform ācijas droš ību, ko nodod vai ar ko apmain ās saska ņā ar 
šo nol īgumu, un droš ības jaut ājumos, kas izraisa kop īgu ieinte ­
res ētību. 11. pant ā min ētās iest ādes r īko savstarp ējas, ar droš ības 
jaut ājumiem saist ītas konsult ācijas un droš ības p ārbaudes, izv ēr­
tējot saska ņā ar min ēto pantu attiec īgām iest ādēm uztic ēto 
droš ības meh ānismu efektivit āti. 9. pants  
1. Š ā nol īguma nol ūkos:  
a) attiec ībā uz ES visu korespondenci s ūta ar Padomes Kance ­
lejas vad ītāja starpniec ību, un saska ņā ar 2. punktu vi ņš to 
pārsūta attiec īgi dal ībvalst īm un 3. pant ā min ētaj ām iest ādēm 
vai strukt ūrām; 
b) attiec ībā uz Lihtenšteinu korespondenci s ūta Lihtenšteinas 
Iekšlietu ministrijas Kancelejas vad ītājam ( Chief Registry Officer 
of the Ministry of Interior of Liechtenstein ) un vajadz ības gad ī­
jum ā p ārsūta ar Lihtenšteinas p ārst āvniec ības ES starpniec ību. 
2. Vienas Puses s ūtīto korespondenci, kas ir pieejama tikai 
konkr ētiem kompetentiem t ās ier ēdņiem, strukt ūrām vai dienes ­
tiem, iz ņēmuma gad ījumos operat īvu iemeslu d ēļ var adres ēt vai 
tā var b ūt pieejama tikai konkr ētiem kompetentiem otr ās Puses 
ier ēdņiem, strukt ūrām vai dienestiem, kas īpaši izraudz īti par 
sa ņēm ējiem, ņemot v ērā vi ņu kompetenci un iev ērojot inform ā­
cijas nepieciešam ības principu. Attiec ībā uz ES t ādu korespon ­
denci attiec īgi p ārsūta ar Padomes Kancelejas vad ītāja, Eiropas 
Komisijas Kancelejas vad ītāja vai  EEAS  Kancelejas vad ītāja starp ­
niec ību. Attiec ībā uz Lihtenšteinu korespondenci p ārsūta ar 
Lihtenšteinas p ārst āvniec ības ES starpniec ību. 
10. pants  
Šā nol īguma īstenošanu p ārrauga Lihtenšteinas iekšlietu 
ministrs, Padomes ģener ālsekret ārs un Eiropas Komisijas 
loceklis, kas atbild par droš ības jaut ājumiem.  
11. pants  
1. Nol īguma īstenošanai tr īs 2., 3. un 4. punkt ā nor ādītās 
iest ādes kop īgi izstr ādā droš ības meh ānismus, lai noteiktu stan ­
dartus savstarp ējai klasific ētas inform ācijas aizsardz ībai saska ņā 
ar šo nol īgumu.  
2. Lihtenšteinas Iekšlietu ministrija izstr ādā droš ības meh āni ­
smus, k ā aizsarg āt un glab āt klasific ētu inform āciju, ko Lihten ­ 
šteina nodod saska ņā ar šo nol īgumu.  
3. Padomes Ģener ālsekretari āta droš ības dienests, kas 
darbojas Padomes ģener ālsekret āra vad ībā un v ārd ā, k ā ar ī 
Padomes v ārd ā un pak ļaut ībā, izstr ādā droš ības meh ānismus, 
kā aizsarg āt un glab āt klasific ētu inform āciju, ko ES nodod 
saska ņā ar šo nol īgumu.LV 21.7.2010. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 187/3
4. Eiropas Komisijas Droš ības direktor āts, kas darbojas par 
droš ības jaut ājumiem atbild īgā Komisijas locek ļa pak ļaut ībā, 
izstr ādā droš ības meh ānismus, k ā aizsarg āt un glab āt klasific ētu 
inform āciju, kuru saska ņā ar šo nol īgumu nodod vai kuras 
apmai ņa notiek Eiropas Komisij ā un t ās telp ās. 
5. ES droš ības meh ānismus, kas min ēti 1. punkt ā, apstiprina 
Padomes Droš ības komiteja.  
12. pants  
Nol īguma 11. pant ā min ētās iest ādes izstr ādā proced ūras, kas 
jāiev ēro, ja rodas aizdomas vai pier ādījumi, ka ir apdraud ēta 
tādas klasific ētas inform ācijas slepen ība, ko nodod vai ar ko 
apmain ās saska ņā ar šo nol īgumu.  
13. pants  
Katra Puse sedz izdevumus, kas tai ir radušies, īstenojot šo 
nol īgumu.  
14. pants  
Pirms Puses saska ņā ar šo nol īgumu viena otrai nodod klasifi ­
cētu inform āciju vai apmain ās ar to, 11. pant ā min ētās atbil ­
dīgās droš ības iest ādes vienojas, ka sa ņēm ēja Puse sp ēj aizsarg āt 
un glab āt inform āciju atbilst īgi meh ānismiem, kas j āievieš 
saska ņā ar min ēto pantu.  
15. pants  
Šis nol īgums neliedz Pus ēm sl ēgt citus nol īgumus par klasifi ­
cētas inform ācijas nodošanu vai apmai ņu, ja vien tie nav pret ­
run ā šim nol īgumam.  
16. pants  
Visas domstarp ības starp Lihtenšteinu un ES, kas rodas saist ībā 
ar š ā nol īguma interpret āciju vai piem ērošanu, risina Pušu 
savstarp ējās sarun ās. 17. pants  
1. Šis nol īgums st ājas sp ēkā pirm ā m ēneša pirmaj ā dien ā p ēc 
tam, kad Puses viena otrai ir rakstiski pazi ņojušas par to iekš ējo 
proced ūru pabeigšanu, kas vajadz īgas, lai šis nol īgums st ātos 
sp ēkā. 
2. Viena Puse dara otrai Pusei zin āmas visas p ārmai ņas savos 
normat īvajos un administrat īvajos aktos, kas var ētu ietekm ēt 
klasific ētas inform ācijas aizsardz ību, par ko ir runa šaj ā nol ī­
gum ā. 
3. P ēc vienas vai otras Puses l ūguma šo nol īgumu var 
pārskat īt, lai apsv ērtu iesp ējamus groz ījumus.  
4. Visus groz ījumus šaj ā nol īgum ā veic vien īgi rakstiski, 
ab ām Pus ēm savstarp ēji vienojoties. Nol īgums st ājas sp ēkā p ēc 
1. punkt ā paredz ētajiem savstarp ējiem pazi ņojumiem.  
18. pants  
Viena Puse šo nol īgumu var denons ēt, rakstiski pazi ņojot par 
denons ēšanu otrai Pusei. Denons ēšana st ājas sp ēkā sešus 
m ēnešus p ēc tam, kad otra Puse ir sa ņēmusi pazi ņojumu, bet 
tā neietekm ē saist ības, kas jau ir raduš ās saska ņā ar šo nol ī­
gumu. Konkr ēti – visu klasific ēto inform āciju, kas ir nodota 
vai ar ko ir notikusi apmai ņa saska ņā ar šo nol īgumu, joproj ām 
aizsarg ā saska ņā ar šeit izkl āstītajiem noteikumiem.  
To apliecinot, attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušas šo 
nol īgumu.  
Brisel ē, divt ūkstoš desmit ā gada sestaj ā jūlijā, divos eksempl āros 
ang ļu valod ā. 
Lihtenšteinas Firstistes v ārdā Eiropas Savien ības v ārdāLV L 187/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 21.7.2010.