Oficiālais Vēstnesis L 273 , 26/09/1987 Lpp. 0035 - 0039

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 13 Lpp. 0029

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 13 Lpp. 0029



Vēstuļu apmaiņa starp Eiropas Padomi un Eiropas Kopienu par sadarbības konsolidāciju un pastiprināšanu (87/476/EEK) A. Vēstule no Eiropas Padomes Strasbūrā, 1987. gada 16. jūnijā Godātais kungs! Ministru komiteja Rezolūcijā (85) 5 par Eiropas Padomes un Eiropas Kopienas sadarbību, kas pieņemta 1985. gada 25. aprīlī tās 76. sesijā, izteica pārliecību, ka Eiropas solidaritāti stiprinātu Eiropas Padomes un Eiropas Kopienas sadarbības konsolidācija un pastiprināšana, kuras bija nozīmīgas iestādes Eiropas veidošanas procesā; tā izteica apņemšanos veicināt šo divu iestāžu ciešāku sadarbību, lai gūtu panākumus pēc iespējas plašākā Eiropas līmeņa sadarbībā, vienlaikus pilnīgi ievērojot to īpatnības un atšķirīgās procedūras. Šajā sakarā Ministru komiteja ir devusi man norādījumus uzsākt saziņu ar kompetentajām Eiropas Kopienas iestādēm, lai kopīgi izstrādātu konkrētus priekšlikumus nolūkā stiprināt šo divu iestāžu sadarbību. Ministru komiteja ir informēta par šīs saziņas rezultātiem ar ziņojumu, ko es esmu iesniedzis par šo jautājumu, un, neskarot iekšējo pilnvaru sadalījumu starp Kopienu un tās dalībvalstīm, tā ir vienojusies, ka turpmāk: a) Eiropas Kopienu, ko pārstāv Komisija, uzaicinās piedalīties to komiteju abpusēji nozīmīgā darbā, ko ir izveidojusi Ministru komiteja, kura sastāv no dalībvalstu valdību ieceltām personām, ietverot tās šāda veida komitejas, kas ir izveidotas saistībā ar daļējiem nolīgumiem. Ja Kopiena ir piedalījusies Eiropas Konvencijas vai nolīguma projekta izstrādē, Kopienu, ko pārstāv Komisija, uzaicina būt pārstāvētai ministru vietnieku sanāksmēs, kad šādu projektu apspriež. b) Attiecībā uz ikvienu jaunu Eiropas Konvencijas vai nolīguma projektu izskatīs, vai ir lietderīgi iekļaut klauzulu, ar ko Eiropas Kopienai ļauj kļūt par konvencijas vai nolīguma Līgumslēdzēju pusi; ar to jāsaprot, ka šādas klauzulas iekļaušana nekādi neskartu lēmumu, ko Kopienas kompetentās iestādes varētu rezultātā pieņemt par konvencijas vai nolīguma slēgšanu ar Kopienu. c) Eiropas Kopienu, ko pārstāv Komisija, uzaicinās piedalīties to specializēto ministru konferenču abpusēji nozīmīgā darbā, ar ko Eiropas Padome ir izveidojusi īpašas darba attiecības, neskarot lēmumus, kurus šo konferenču kompetentās iestādes var pieņemt. Turklāt, ņemot vērā mūsu saziņas rezultātus un vēloties rīkoties pragmatiski un neradīt jaunas birokrātiskas struktūras, Ministru komiteja ir devusi savu piekrišanu šādiem pasākumiem, ko, neskarot turpmāku vispārēja nolīguma noslēgšanu ar Eiropas Kopienu un ņemot vērā iepriekšminēto, abas puses var pieņemt to pasākumu vietā, kuri izklāstīti vienošanās, kas noslēgtas 1959. gada 18. augustā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Padomes ģenerālsekretāru un Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas Komisiju priekšsēdētājiem. A. Attiecībā uz Ministru komitejas un Eiropas Kopienu Komisijas attiecībām: 1. Komisija nosūtīs Ministru komitejai gada pārskata ziņojumu, kas minēts 18. pantā Līgumā par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi. Komisijai savukārt nosūtīs Ministru komitejas obligātos ziņojumus un ziņojumus par panākumiem Eiropas sadarbībā, kurus Eiropas Padomes ģenerālsekretārs iesniedz Ministru komitejai. 2. Ministru komiteja var uzaicināt Komisiju piedalīties tās apspriedēs par panākumiem Eiropas sadarbībā, kā arī par citiem abpusēji nozīmīgiem jautājumiem. 3. Komisiju var aicināt būt pārstāvētai un piedalīties ministru vietnieku sanāksmēs par abpusēji nozīmīgiem jautājumiem. 4. Ministru komiteja var iesniegt Komisijai piezīmes, kas tai jāizsaka par Komisijas iesniegtajiem ziņojumiem var par citiem abpusēji nozīmīgiem jautājumiem. 5. Komisijas ģenerālsekretārs parasti divas reizes gadā piedalīsies viedokļu apmaiņā ar ministru vietniekiem, lai gūtu pārskatu par sadarbību starp Eiropas Padomi un Kopienu. B. Attiecībā uz Eiropas Padomes ģenerālsekretāra un Eiropas Kopienu Komisijas attiecībām: 1. Ģenerālsekretārs un Komisija pēc vajadzības apspriedīsies par abpusēji nozīmīgiem jautājumiem. Šādai apspriedei pēc iespējas jābūt vērstai uz sadarbību un saskaņošanu, kopīgām darbībām un pēc iespējas plašāku tiesību aktu un citu jebkuras puses pieņemtu dokumentu satura piemērošanu. 2. Pēc vajadzības organizēs augsta līmeņa Eiropas Padomes sekretariāta un Komisijas amatpersonu sanāksmes, lai skatītu abpusēji nozīmīgus jautājumus īpašās jomās, lai iegūtu informāciju par abu iestāžu programmām, gūtu pārskatu par situāciju sadarbībā un iespējams noteiktu projektus, kurus varētu kopīgi veikt, kā arī to īstenošanas grafiku un finansēšanas plānu. Šādas sanāksmes organizēs periodiski, jo īpaši tieslietu, sociālu lietu un veselības aizsardzības, izglītības un kultūras, mantojuma un vides jomās, neskarot iespēju sasaukt līdzīgas sanāksmes citās abpusēji nozīmīgās jomās. 3. Komisija vajadzības gadījumā ielūgs Eiropas Padomes sekretariāta pārstāvjus kā novērotājus piedalīties tās ekspertu komiteju un padomdevēju grupu darbā, lai izskatītu abpusēji nozīmīgus jautājumus. 4. Eiropas Padomes ģenerālsekretārs un Komisija veiks piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu ciešu sadarbību starp abu iestāžu amatpersonām, kas strādā abpusēji nozīmīgās jomās. Šim nolūkam katra puse iecels vecāko amatpersonu, kas sekotu panākumiem abu iestāžu sadarbībā un šajā sakarā būtu kontaktpersona. Es būtu pateicīgs, ja Jūs darītu man zināmu, vai minētās vienošanās ir Komisijai pieņemamas. Godātais kungs, lūdzu pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus! Eiropas Padomes ģenerālsekretārs Marcelino Oreja B. Eiropas Kopienu Komisijas vēstule Briselē, 1987. gada 16. jūnijā Godātais kungs! Man ir tas gods apstiprināt, ka saņemta Jūsu vēstule ar šodienas datumu par Eiropas Padomes un Eiropas Kopienas sadarbību. Es gribētu Jums darīt zināmu, ka Eiropas Kopienu Komisija atbalsta Ministru komitejas pārliecību, ka Eiropas solidaritāti stiprinātu Eiropas Padomes un Eiropas Kopienas sadarbības konsolidācija un pastiprināšana, kuras bija nozīmīgas iestādes Eiropas veidošanas procesā; tā ir izteikusi apņemšanos veicināt šo divu iestāžu ciešāku sadarbību, lai gūtu panākumus pēc iespējas plašākā Eiropas līmeņa sadarbībā, vienlaikus pilnīgi ievērojot to īpatnības un atšķirīgās procedūras. Komisija ap prieku atbalsta noteikumus, ko Ministru komiteja ir piekritusi pieņemt saskaņā ar Jūsu iesniegto ziņojumu, lai veicinātu Kopienas piedalīšanos Eiropas Padomes darbā, un ņem vērā tā saturu. Turklāt, ņemot vērā mūsu saziņas rezultātus un vēloties rīkoties pragmatiski un neradīt jaunas birokrātiskas struktūras, man ir prieks Jūs informēt, ka Eiropas Kopienu Komisijas vārdā es apstiprinu Jūsu vēstulē aprakstītos un turpmāk izklāstītos pasākumus, kas, neskarot turpmāku vispārēja nolīguma noslēgšanu ar Eiropas Kopienu un ņemot vērā augstākminēto, aizstās tos pasākumus, kuri izklāstīti vienošanās, kas noslēgtas 1959. gada 18. augustā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Padomes ģenerālsekretāru un Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas Komisiju priekšsēdētājiem. A. Attiecībā uz Ministru komitejas un Eiropas Kopienu Komisijas attiecībām: 1. Komisija nosūtīs Ministru komitejai gada pārskata ziņojumu, kas minēts 18. pantā Līgumā par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi. Komisijai nosūtīs Ministru komitejas obligātos ziņojumus un ziņojumus par panākumiem Eiropas sadarbībā, kurus Eiropas Padomes ģenerālsekretārs iesniedz Ministru komitejai. 2. Ministru komiteja var uzaicināt Komisiju piedalīties tās apspriedēs par panākumiem Eiropas sadarbībā, kā arī par citiem abpusēji nozīmīgiem jautājumiem. 3. Komisiju var aicināt būt pārstāvētai un piedalīties ministru vietnieku sanāksmēs par abpusēji nozīmīgiem jautājumiem. 4. Ministru komiteja var iesniegt Komisijai piezīmes, kas tai jāizsaka par Komisijas iesniegtajiem ziņojumiem vai par citiem abpusēji nozīmīgiem jautājumiem. 5. Komisijas ģenerālsekretārs parasti divas reizes gadā piedalīsies viedokļu apmaiņā ar ministru vietniekiem, lai gūtu pārskatu par sadarbību starp Eiropas Padomi un Kopienu. B. Attiecībā uz Eiropas Padomes ģenerālsekretāra un Eiropas Kopienu Komisijas attiecībām: 1. Ģenerālsekretārs un Komisija pēc vajadzības apspriedīsies par abpusēji nozīmīgiem jautājumiem. Šādai apspriedei pēc iespējas jābūt vērstai uz sadarbību un centienu saskaņošanu, kopīgām darbībām un pēc iespējas plašāku tiesību aktu un citu jebkuras puses pieņemtu dokumentu satura piemērošanu. 2. Pēc vajadzības organizēs augsta līmeņa Eiropas Padomes sekretariāta un Komisijas amatpersonu sanāksmes, lai skatītu abpusēji nozīmīgus jautājumus īpašās jomās, lai iegūtu informāciju par abu iestāžu programmām, gūtu pārskatu par situāciju sadarbībā un iespējams noteiktu projektus, kurus varētu kopīgi veikt, kā arī to īstenošanas grafiku un finansēšanas plānu. Šādas sanāksmes organizēs periodiski, jo īpaši tieslietu, sociālu lietu un veselības aizsardzības, izglītības un kultūras, mantojuma un vides jomās, neskarot iespēju sasaukt līdzīgas sanāksmes citās abpusēji nozīmīgās jomās. 3. Komisija vajadzības gadījumā ielūgs Eiropas Padomes sekretariāta pārstāvjus kā novērotājus piedalīties tās ekspertu komiteju un padomdevēju grupu darbā, lai izskatītu abpusēji nozīmīgus jautājumus. 4. Eiropas Padomes ģenerālsekretārs un Komisija veiks piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu ciešu sadarbību starp abu iestāžu amatpersonām, kas strādā abpusēji nozīmīgās jomās. Šim nolūkam katra puse iecels vecāko amatpersonu, kas sekotu panākumiem abu iestāžu sadarbībā un šajā sakarā nodrošinātu sadarbību. Godātais kungs, lūdzu pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus! Eiropas Kopienu Komisijas priekšsēdētājs Jacques Delors --------------------------------------------------