NOL ĪGUMS
starp Eiropas Kopienu un Lihten šteinas Firstisti, ar ko nosaka l īdzv ērtīgus pas ākumus tiem, kuri
noteikti Padomes Direkt īvā2003/48/EK par procentu ien ākumu no uzkr ājumiem aplik šanu ar
nodokli
EIROPAS KOPIENA, turpm āk“Kopiena ”,
unLIHTEN ŠTEINAS FIRSTISTE, turpm āk“Lihten šteina”,
turpm āk tekst āabas min ētas k ā“Līgumsl ēdzēja puse ”vai“Līgumsl ēdzējas puses ”,
no jauna apstiprinot kop ēju ieinteres ētību turpm ākāprivile ģētu attiec ību att īstībāstarp Kopienu un Lihten šteinu,
IR VIENOJU ŠĀS PAR TURPM ĀKO.
1. pants
Ietur ējums, ko veic Lihten šteinas izmaks ātāji
1. Tiem procentu maks ājumiem, ko Lihten šteinas teritorij ā
izveidots izmaks ātājs veic faktiskajiem īpašniekiem 4. panta
izpratn ē, kuri ir Eiropas Savien ības dal ībvalsts (turpm āk-“dalīb-
valsts ”) rezidenti, saska ņāar 2. pantu piem ēro ietur ējumu no
procentu maks ājumu summas. Ietur ējuma likme ir 15% pirmos
trīs gadus no šānolīguma piem ērošanas dienas, 20% n ākamajos
trīs gados un 35% turpm ākajālaikā.
2. Lihten šteina veic vajadz īgos pas ākumus, lai nodro šinātu,
kašānolīguma īsteno šanai nepiecie šamos uzdevumus izpilda
izmaks ātāji, kas ir izveidoti Lihten šteinas teritorij ā,u n īpaši
nodro šina proced ūru un sodu noteikumus.
2. pants
Brīvprātīga inform ācijas atkl āšana
1. Lihten šteinai ir j ānodro šina proced ūra, kas ļautu atbilst īgi
4. pantam defin ētajam faktiskajam īpašniekam izvair īties no 1.
pant ānoteikt āietur ējuma, ja vi ņš īpaši pilnvaro savu izmaks ā-
tāju Lihten šteināziņot par procentu maks ājumiem attiec īgās
valsts kompetentai iest ādei. Šāda pilnvaro šana attiecas uz visiem
procentu maks ājumiem, ko šis izmaks ātājs ir veicis faktiskajam
īpašniekam.
2. Faktisk āīpašnieka īpaša pilnvarojuma gad ījumāizmaks ā-
tāja zi ņojum āir jāuzrāda vismaz šādi dati:
a) faktisk āīpašnieka identit āte un rezidences valsts, kas noteikta
saska ņāar 5. pantu;b) izmaks ātāja nosaukums un adrese;
c) faktisk āīpašnieka konta numurs vai, ja t āda nav, t ās par ād-
prasības identifik ācija, kas rada procentus; un
d) procentu maks ājumu summa, kas apr ēķināta saska ņāar 3.
pantu.
3. Lihten šteinas kompetent āiestāde pazi ņo 2. punkt āminēto
inform āciju t ās dal ībvalsts kompetentai iest ādei, kas ir faktisk ā
īpašnieka rezidences valsts. Šādiem pazi ņojumiem j ānotiek auto-
mātiski, un tie j āveic vismaz reizi gad āun se šum ēnešu laik ā
kopšLihten šteinas nodok ļu gada beig ām attiec ībāuz visiem
procentu maks ājumiem, kas veikti attiec īgajāgadā.
4. Ja faktiskais īpašnieks izv ēlasšob r īvprātīgo inform ācijas
atklāšanu vai k ācitādi deklar ēsavas rezidences dal ībvalsts
nodok ļu administr ācijai procentu ien ākumus, kas ieg ūti no
Lihten šteinas izmaks ātāja, attiec īgo procentu ien ākumus apliek
ar nodok ļiem šajādalībvalst īatbilst īgi tādāmp a šām likm ēm, ar
kādām apliek l īdzīgus ien ākumus, kas radu šiesšajāvalst ī.
3. pants
Ietur ējuma b āzes noteik šana
1. Izmaks ātājs veic šādu ietur ējumu saska ņāar 1. panta 1.
punktu:
a) procentu maks ājumam, kas min ēts 7. panta 1. punkta a)
apak špunkt ā: par samaks āto vai ieskait īto procentu bruto
summu;LV L 379/84 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.12.2004.
b) procentu maks ājumam, kas min ēts 7. panta 1. punkta b) vai
d) apak špunkt ā: par to procentu vai ien ākumu summu, kas
minētašajos apak špunktos;
c) procentu maks ājumam, kas min ēts 7. panta 1. punkta c)
apak špunkt ā: par to procentu summu, kas nor ādīta min ētajā
apak špunkt ā.
2. Piem ērojot 1. punktu, ietur ējumu ietur proporcion āli tam
laikposmam, kura laik āfaktiskajam īpašniekam ir pieder ējusi
parādpras ība. Ja izmaks ātājs, pamatojoties uz t ārīcībāesošo
inform āciju, nevar noteikt šo laikposmu, izmaks ātājs uzskata,
ka faktiskais īpašnieks ir bijis par ādpras ības īpašnieks visu t ās
pastāvēšanas laiku, ja vien p ēdējais neuzr āda pier ādījumus par
tās ieg ūšanas dienu.
3. Ietur ējuma apjomu, ko apr ēķina saska ņāaršo pantu,
samazina par nodok ļu un ietur ējumu apjomu, ko uzliek tam
pašam procentu maks ājumam, iz ņemot šajānolīgum āparedz ēto
ietur ējumu. Tas jo īpaši attiecas uz Lihten šteinas kuponu
nodokli ( Liechtensteiner Couponsteuer ), ko iekas ēpēc 4 % likmes.
4. pants
Faktisk āīpašnieka defin īcija
1. Šajānolīgum ā“faktiskais īpašnieks ”ir jebkura fiziska
persona, kas sa ņem procentu maks ājumu, vai jebkura fiziska
persona, kuras lab ānodro šina procentu maks ājuma veik šanu,
ja vien šāda persona nesniedz pier ādījumus, ka tas nav sa ņemts
vai t āmaks ājums nav nodro šināts tās lab ā. Fizisku personu
neatz īst par faktisko īpašnieku, ja t ā:
a) darbojas k āizmaks ātājs 6. panta noz īmē, vai
b) darbojas saska ņāar uzdevumu, ko tai devusi juridiska
persona, invest īciju fonds vai l īdzvērtīga iest āde kop ēju iegul-
dījumu veik šanai v ērtspap īros; vai
c) darbojas citas fiziskas personas uzdevum ā, kas ir faktiskais
īpašnieks un atkl āj izmaks ātājam savu identit āti vai rezi-
dences valsti.
2. Ja izmaks ātājam ir inform ācija, kas liek dom āt, ka fizisk ā
persona, kura sa ņem procentu maks ājumu vai kuras lab ānodro-
šina procentu maks ājuma veik šanu, var ētu neb ūt faktiskais īpaš-
nieks, tas veic pamatotus pas ākumus, lai noteiktu faktisk āīpaš-
nieka identit āti. Ja izmaks ātājs nevar noteikt faktisk āīpašnieka
identit āti, tas pret attiec īgo fizisko personu izturas k āpret
faktisko īpašnieku.5. pants
Faktisk āīpašnieka identit āte un rezidences valsts
Lai noteiktu faktisk āīpašnieka identit āti un rezidences valsti, k ā
defin ēts 4. pant ā, izmaks ātājs fiks ētāvārdu, uzv ārdu, adresi un
dzīvesvietu saska ņāar Lihten šteinas noteikumiem pret neliku-
mīgi ieg ūtas naudas legaliz ēšanu. Attiec ībāuz līgumattiec ībām,
kas nosl ēgtas 2004. gada 1. janv ārīvai v ēlāk, vai ar īattiec ībāuz
darījumiem, kas šajālaikāveikti, nepast āvot l īgumattiec ībām,
fizisk ām person ām, kas uzr āda pasi vai ofici ālu personas aplie-
cību, kuru izsniegusi dal ībvalsts, bet kuras pazi ņo, ka ir tre šās
valsts vai Lihten šteinas rezidenti, rezidences valsti nosaka,
izmantojot nodok ļu rezidences apliec ību, ko izdevusi t ās valsts
kompetent āiestāde, par kuru fizisk āpersona apgalvo, ka ir t ās
rezidents. Ja nav uzr ādītašāda apliec ība, par rezidences valsti
uzskata dal ībvalsti, kas izsniegusi pasi vai citu ofici ālu personas
dokumentu.
6. pants
Izmaks ātāja defin īcija
Šajānolīgum ā“izmaks ātājs”Lihten šteināir bankas Lihten šteinas
tiesību aktu par bank ām noz īmē,vērtspap īru tirgot āji, fiziskas
un juridiskas personas, kas ir Lihten šteinas rezidenti vai izveidoti
Lihten šteinā, ieskaitot saimniecisk ās vien ības, kuru darb ību
regul ēLihten šteinas personu un sabiedr ību likums (PGR), perso-
nālsabiedr ības un ārvalstu uz ņēmumu past āvīgas p ārstāvnie-
cības, pat t ādas, kas neregul āri pie ņem, glab ā, iegulda vai
pārskaita tre šop u šu akt īvus, vai tikai maks āprocentus vai
nodro šina procentu maks ājumus, veicot uz ņēmējdarb ību.
7. pants
Procentu maks ājuma defin īcija
1. Šajānolīgum ā“procentu maks ājums”ir:
a) procenti, kurus iemaks āvai ieskaita kont āun kuri attiecas uz
visa veida par ādpras ībām, tostarp uz procentiem, ko Lihten-
šteinas izmaks ātājs maks āfaktiskajam īpašniekam par piln-
varojuma noguld ījumu, k ānoteikts 4. pant ā, neatkar īgi no
tā, vai t ās ir nodro šinātas ar hipot ēku vai nav, vai t ās dod
tiesības sa ņemt da ļu no par ādnieka pe ļņas vai n ē,u nj o īpaši
uz ien ākumiem no valsts v ērtspap īriem un ien ākumiem no
oblig ācijām vai ķīlu zīmēm, tostarp pr ēmijām un balv ām, kas
attiecin āmas uz šādiem v ērtspap īriem, oblig ācijām vai ķīlu
zīmēm, bet nav attiecin āmas uz fizisko personu savstarp ē-
jiem aizdevumiem, kas doti, neveicot uz ņēmējdarb ību. Kav ē-
juma naudas maks ājumus par nov ēlotiem maks ājumiem
neuzskata par procentu maks ājumiem;
b) procentus, kas uzkr āti vai kapitaliz ēti, p ārdodot, atmaks ājot
vai izp ērkot a) apak špunkt āminētās par ādpras ības;LV 24.12.2004. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 379/85
c) ien ākumi, kas rodas no procentu maks ājumiem, kurus tie ši
vai ar vien ības starpniec ību, kas min ēta 4. panta 2. punkt ā
Padomes 2003. gada 3. j ūnija Direkt īvā2003/48/EK par
procentu ien ākumu no uzkr ājumiem aplik šanu ar nodokli
(turpm āk“direkt īva”), izmaks ā:
i) kolekt īvāieguld ījuma uz ņēmumi, kuru juridisk āadrese ir
dalībvalst īvai Lihten šteinā,
ii) vien ības, kuru juridisk āadrese ir dal ībvalst ī, kuras
izmanto izv ēli saska ņāar direkt īvas 4. panta 3. punktu,
par to inform ējot izmaks ātāju,
iii) kolekt īvāieguld ījuma uz ņēmumi, kas izveidoti ārpus
Līgumsl ēdzēju pu šu teritorij ām;
d) ien ākumi, kas g ūti, pārdodot, atmaks ājot vai izp ērkot akcijas
vai da ļasšādos turpm ākm i n ētos uz ņēmumos vai vien ībās, ja
tie tie ši vai netie ši ar citu t ādu kolekt īvo ieguld ījumu uz ņē-
mumu vai vien ību starpniec ību, kas nor ādīti turpm āk,
iegulda vair āk nek ā40 % no saviem akt īviem a) apak špunkt ā
minētajās par ādpras ībās:
i) kolekt īvāieguld ījuma uz ņēmumi, kuru juridisk āadrese ir
dalībvalst īvai Lihten šteinā,
ii) vien ības, kuru juridisk āadrese ir k ādādalībvalst īun kuras
izmanto izv ēli saska ņāar direkt īvas 4. panta 3. punktu,
par to inform ējot izmaks ātāju,
iii) kolekt īvāieguld ījuma uz ņēmumi, kas izveidoti ārpus
Līgumsl ēdzēju pu šu teritorij ām.
2. Attiec ībāuz 1. punkta c) apak špunktu –ja izmaks ātājam
nav inform ācijas par to, cik liela ien ākumu da ļagūta no
procentu maks ājumiem, par procentu maks ājumu uzskata
kopējo ien ākumu summu.
3. Attiec ībāuz 1. punkta d) apak špunktu –ja izmaks ātājam
nav inform ācijas par to, cik liela procentu ālādaļa no akt īviem
ieguld īta par ādpras ībās, akcij ās vai da ļās, kānoteikts min ētajā
apak špunkt ā, uzskata, ka šāda procentu ālādaļa ir liel āka nek ā
40 %. Ja izmaks ātājs nevar noteikt ien ākumu summu, k ādu
guvis faktiskais īpašnieks, uzskata, ka ien ākums atbilst ie ņēmu-
miem no akciju vai da ļupārdošanas, atmaks ājuma vai izpirk-
šanas.
4. Ien ākumus, kas attiecas uz uz ņēmumiem vai vien ībām,
kuri ir ieguld ījušilīdz 15 % no saviem akt īviem par ādpras ībās
1. punkta a) apak špunkta noz īmē, neuzskata par procentu
maks ājumiem atbilst īgi 1. punkta c) un d) apak špunktam.5. Procentu ālādaļa, kas min ēta 1. punkta d) apak špunkt āun
3. punkt ā, no 2011. gada 1. janv āra ir 25 %.
6. Procentu ālāsd a ļas, kas min ētas 1. punkta d) apak špunkt ā
un 4. punkt ā, nosaka, atsaucoties uz fonda noteikumos vai
attiec īgo uz ņēmumu vai vien ību dibin āšanas dokumentos
noteikto ieguld ījumu politiku un, ja t ādu noteikumu nav, atsau-
coties uz attiec īgo uz ņēmumu vai vien ību akt īvu faktisko
sastāvu.
8. pants
Ieņēmumu sadale
1. Lihten šteina patur 25 % no ie ņēmumiem, kas g ūti no ietu-
rējuma saska ņāaršo nol īgumu, un p ārskaita 75 % no ie ņēmu-
miem dal ībvalstij, kas ir faktisk āīpašnieka rezidences valsts.
2. Šādus p ārskait ījumus veic katru gadu vien āmaks ājumā
vēlākais se šus m ēnešus p ēc Lihten šteinas nodok ļu gada beig ām.
9. pants
Nodok ļu dubult ās uzlik šanas nov ēršana
1. Ja procentiem, ko sa ņēmis faktiskais īpašnieks, izmaks ātājs
Lihten šteināir piem ērojis ietur ējumu, tad dal ībvalsts, kas ir
faktisk āīpašnieka nodok ļu rezidences valsts, atbilst īgi saviem
tiesību aktiem pie šķir viņam maks ājamānodok ļa samazin ājumu,
kas ir vien āds ar ietur ējuma summu. Ja šīsumma p ārsniedz
nodok ļa summu, kas saska ņāar faktisk āīpašnieka nodok ļu
rezidences valsts ties ību aktiem j āmaks āpar procentu summu,
kurai piem ēro ietur ējumu, šīdalībvalsts atmaks āfaktiskajam
īpašniekam summu, par k ādu ietur ējuma summa p ārsniedz
maks ājamānodok ļa summu.
2. Ja faktisk āīpašnieka sa ņemtajiem procentiem bijis piem ē-
rots jebk āda cita veida nodoklis vai ietur ējums nek ātie, kas
paredz ētišajānolīgum ā, un nodok ļu rezidences dal ībvalsts
piešķir maks ājamānodok ļa samazin ājumu par šādiem nodok-
ļiem vai ietur ējumiem saska ņāar saviem ties ību aktiem vai
konvencij ām par dubult ās nodok ļu uzlik šanas nov ēršanu,
maks ājamānodok ļa samazin ājumu par šādiem citiem nodok-
ļiem vai ietur ējumiem piem ēro pirms 1. punkt ānoteikt ās proce-
dūras piem ērošanas. Nodok ļu rezidences dal ībvalsts atz īst par
atbilst īgiem pier ādījumiem Lihten šteinas izmaks ātāju izdot ās
apliec ības par uzlikto nodokli vai piem ēroto ietur ējumu, ar
nosac ījumu, ka nodok ļu rezidences dal ībvalsts kompetent ā
iestāde var ēs ieg ūt no Lihten šteinas kompetent ās iest ādes apsti-
prinājumu par inform āciju, kas ietverta Lihten šteinas izmaks ā-
tāju izdotaj ās apliec ībās.LV L 379/86 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.12.2004.
3. Dal ībvalsts, kas ir faktisk āīpašnieka nodok ļu rezidences
valsts, var aizst āt 1. un 2. punkt āminēto maks ājamānodok ļa
samazin ājuma meh ānismu ar 1. pant āminētāietur ējuma atmak-
sājumu.
10. pants
Inform ācijas apmai ņa
1. Lihten šteinas un jebk ādas dal ībvalsts kompetent ās iest ādes
apmain ās ar inform āciju par darb ībām, ko l ūgumu sa ņēmējas
valsts ties ību aktos atz īst par nodok ļuk r āpšanu, vai l īdzīgām
darb ībām attiec ībāuz ien ākumiem, kuriem piem ērojams šis
nolīgums. “Līdzīgas darb ības”ietver p ārkāpumus ar to pa šu
ļaunpr ātības pak āpi, k āda ir noteikta nodok ļuk r āpšanai l ūgumu
saņēmējas valsts likumos. Atbildot uz attiec īgi pamatotu
lūgumu, l ūgumu sa ņēmēja valsts saska ņāar tās procesu ālajām
norm ām sniedz inform āciju attiec ībāuz jaut ājumiem, ko
lūgumu iesniedz ēja valsts izmekl ēvai var izmekl ēt administra-
tīvās liet ās, civilliet ās un krimin āllietās. Jebkura inform ācija, ko
saņem Lihten šteina vai dal ībvalsts, ir j āuzskata par tikpat
slepenu k āinform ācija, kas tiek ieg ūta saska ņāaršīs valsts
normat īvajiem aktiem, un var tikt izpausta tikai t ām person ām
vai iest ādēm(a r ītiesāmu np ārvaldes iest ādēm), kas ir iesaist ītas
nodok ļu, kuri attiecas uz ien ākumu, kam piem ērošo nol īgumu,
aprēķināšanā, iekas ēšanā, piespiedu l īdzek ļu lieto šanā, lietu iztie-
sāšanāvai apel āciju izskat īšanāsaist ībāar nodok ļiem, kas
attiecas uz ien ākumu, kuram piem ērošo nol īgumu. Šādām
person ām vai iest ādēmšīinform ācija j āizmanto vien īgi iep-
riekšminētajos nol ūkos. T āsd r īkst izpaust šo inform āciju
atklātās tiesas s ēdēs vai tiesas l ēmumos.
2. Nosakot to, vai var inform āciju sniegt, atbildot uz l ūgumu,
lūgumu sa ņēmēja valsts piem ēro noilguma termi ņu, kas piem ē-
rojams saska ņāar lūgumu iesniedz ējas valsts ties ību aktiem,
nevis noilguma termi ņu, kas piem ērojams saska ņāar tāsp a šas
tiesību aktiem.
3. L ūgumu sa ņēmēja valsts sniedz inform āciju, ja l ūgumu
iesniedz ējai valstij ir pamatotas aizdomas, ka attiec īgās darb ības
būtu atz īstamas par nodok ļuk r āpšanu vai l īdzīgām darb ībām.
Lūgumu iesniedz ējas valsts aizdomas par nodok ļuk r āpšanu vai
līdzīgām darb ībām var balst īties uz:
a) dokumentiem, kuru autentiskums ir vai nav apstiprin āts, un
kas ietver, bet neaprobe žojas ar uzskaites dokumentiem,
grāmatved ības uzskaites vai bankas konta inform āciju;
b) nodok ļu maks ātāja liec ībām;
c) inform āciju, kas sa ņemta no zi ņotāja vai citas tre šās personas
un ir neatkar īgi apstiprin āta, vai cit ādi tāda, kas šķiet ticama;
vai
d) netie šiem pier ādījumiem.4. Ja to pieprasa k āda dal ībvalsts, Lihten šteina uzs āk divpu-
sējas sarunas ar šo valsti, lai defin ētu atsevi šķas tādu gad ījumu
kategorijas, kuras atz īst par “līdzīgām darb ībām”saska ņāar taj ā
valst īpiem ērojamo nodok ļu proced ūru.
11. pants
Kompetent ās iest ādes
Šajānolīgum ākompetent ās iest ādes ir iest ādes, kas uzskait ītas I
pielikum ā.
12. pants
Apspriedes
Ja attiec ībāuzšānolīguma interpret ēšanu vai piem ērošanu
rodas domstarp ības Lihten šteinas kompetent ās iest ādes un
vienas vai vair āku 11. pant āminēto p ārējo kompetento iest āžu
starp ā,tās cent īsies šīs domstarp ības atrisin āt, savstarp ēji vieno-
joties. T āstūlīt pazi ņo Eiropas Kopienu Komisijai un p ārējo
dalībvalstu kompetentaj ām iest ādēm par to apsprie žu rezult ā-
tiem. Attiec ībāuz interpret ācijas jaut ājumiem Komisija var
piedal īties apspried ēspēc jebkuras kompetent ās iest ādes l ūguma.
13. pants
Pārskat īšana
1. L īgumsl ēdzējas puses apsprie žas vismaz ik pa trim gadiem
vai p ēc vienas vai otras L īgumsl ēdzējas puses l ūguma, lai
pārbaud ītušānolīguma īsteno šanas tehniskos aspektus un –
ja Līgumsl ēdzējas puses to uzskata par vajadz īgu–to uzlabotu,
un nov ērtētu starptautiskos notikumus. Apspriedes r īko viena
mēneša laik āno l ūguma sa ņemšanas dienas vai –steidzamos
gadījumos –cik vien dr īz iesp ējams.
2. Balstoties uz šādu nov ērtējumu, L īgumsl ēdzējas puses var
savstarp ēji apspriesties, lai p ārbaud ītu, vai šajānolīgum āir jāveic
izmai ņas, lai ņemtu v ērāstarptautiskos notikumus.
3. Tikl īdz ir ieg ūta pietiekama pieredze 1. panta 1. punkta
pilnīgāīsteno šanā,Līgumsl ēdzējas puses savstarp ēji apsprie žas,
lai p ārbaud ītu, vai šajānolīgum āir jāveic izmai ņas, lai ņemtu
vērāstarptautiskos notikumus.
4. Šāpanta 1., 2. un 3. punkt āminētajās apspried ēs katra
Līgumsl ēdzēja puse inform ēotro L īgumsl ēdzēju pusi par iesp ē-
jamajiem notikumiem, kas var ētu ietekm ētšānolīguma pareizu
darb ību.Šie notikumi ietver ar ījebkuru attiec īgu k ādas L īgum-
slēdzējas puses un tre šās valsts nol īguma nosl ēgšanu.LV 24.12.2004. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 379/87
14. pants
Saist ība ar divpus ējām konvencij ām pret nodok ļu dubultu
uzlik šanu ien ākumiem
Lihten šteinas un dal ībvalstu savstarp ējās konvencijas pret
nodok ļu dubultu uzlik šanu ien ākumiem neliedz iekas ēt ietur ē-
jumu, ko paredz šis nol īgums.
15. pants
Pārejas noteikumi attiec ībāuz tirgojamiem par āda v ērtspa-
pīriem (1)
1. No šānolīguma piem ērošanas dienas un tikm ēr, kam ēr
vismaz viena dal ībvalsts ar īpiem ēro līdzīgus noteikumus, v ēlā-
kais l īdz 2010. gada 31. decembrim viet ējās un starptautisk ās
oblig ācijas un citus tirgojamus par āda v ērtspap īrus, kas pirmo
reizi emit ēti līdz 2001. gada 1. martam vai kuru s ākotn ējos
emisijas prospektus l īdzšim datumam apstiprin ājušas kompe-
tentās iest ādes emisijas valst ī, neuzskata par par ādpras ībām7 .
panta 1. punkta a) apak špunkta noz īmē, ar nosac ījumu, ka
nenotiek turpm ākas šādu tirgojamu par āda v ērtspap īru emisijas
2002. gada 1. mart āvai p ēcšīs dienas.
Taču tikm ēr, kam ēr vismaz viena dal ībvalsts ar īpiem ēro līdzīgus
noteikumus, šāpanta noteikumus turpina piem ērot p ēc 2010.
gada 31. decembra attiec ībāuz tirgojamiem par āda v ērtspap ī-
riem
—kas ietver palielin āšanas un pirmstermi ņa izpirk šanas klau-
zulas, un
—ja izmaks ātājs, kānoteikts 6. pant ā,i rr e ģistrēts Lihten šteinā,
un
—jašis izmaks ātājs tie ši maks āprocentus vai nodro šina, ka
procentus maks ātieši faktisk āīpašnieka lab ā, kur šir kādas
dalībvalsts rezidents.
Ja visas dal ībvalstis p ārstāj piem ērot l īdzīgus noteikumus, šā
panta noteikumus turpina piem ērot tikai attiec ībāuz tirgoja-
miem v ērtspap īriem
—kas ietver palielin āšanas un pirmstermi ņa izpirk šanas klau-
zulas, un
—ja emitenta izmaks ātājs ir re ģistrēts Lihten šteinā,u n—jašis izmaks ātājs tie ši maks āprocentus vai nodro šina, ka
procentus maks ātieši faktisk āīpašnieka lab ā, kur šir kādas
dalībvalsts rezidents.
Ja vald ība vai saist īta vien ība, kura darbojas k āvalsts iest āde vai
kuras loma atz īta ar starptautisku l īgumu (kuri uzskait ītišā
nolīguma II pielikum ā), 2002. gada 1. mart āvai v ēlākvēlreiz
emit ēiepriek šminēto tirgojamo par āda v ērtspap īru, tad visu
šādu v ērtspap īru emisiju, ko veido s ākotn ējāemisija un jebkura
turpm āka emisija, uzskata par par ādpras ību 7. panta 1. punkta
a) apak špunkta noz īmē.
Ja iepriek šminēto tirgojamo par āda v ērtspap īru turpm āku
emisiju 2002. gada 1. mart āvai v ēlāke m i t ēkāds cits emitents,
uz kuru neattiecas ceturt ādaļa, tad šādu turpm āku emisiju
uzskata par par ādpras ību 7. panta 1. punkta a) apak špunkta
nozīmē.
2. Šis pants neliedz Lihten šteinai un dal ībvalst īm joproj ām
uzlikt nodok ļus ien ākumiem no tirgojamiem par āda v ērtspap ī-
riem, kas min ēti 1. punkt ā, saska ņāar to ties ību aktiem.
16. pants
Parakst īšana, st āšanāss p ēkāun darb ības ilgums
1. Šis nol īgums ir j āratific ēvai j āapstiprina L īgumsl ēdzējām
pusēm saska ņāar to proced ūrām. L īgumsl ēdzējas puses pazi ņo
viena otrai par šo proced ūru pabeig šanu. Šis nol īgums st ājas
spēkāotrāmēneša pirmaj ādien ā, kas seko p ēdējam no pazi ņo-
jumiem.
2. Iev ērojot Lihten šteinas konstitucion ālās pras ības, k āarī
Kopienas ties ību aktu pras ības par starptautisku nol īgumu sl ēg-
šanu, k āarīneskarot 18. pantu, Lihten šteina un attiec īgāgadī-
jumāKopiena praks ēīsteno un piem ērošo nol īgumu no 2005.
gada 1. j ūlija un par to viena otrai pazi ņo.
3. Šis nol īgums paliek sp ēkā,līdz to izbeidz k āda no L īgum-
slēdzējām pus ēm.
4. Jebkura L īgumsl ēdzēja puse var izbeigt šo nol īgumu, pazi-
ņojot par to otrai pusei. Šādāgadījumānolīgums zaud ēsavu
spēku divpadsmit m ēnešus p ēc pazi ņojuma.LV L 379/88 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.12.2004.
(1)Kāparedz ēts direkt īvā,šie pārejas noteikumi attiecas ar īuz tirgoja-
miem par āda v ērtspap īriem, kurus p ārvalda invest īciju fondi.
17. pants
Piem ērošana un piem ērošanas aptur ēšana
1. Šo nol īgumu piem ēro ar nosac ījumu, ka dal ībvalstu atka-
rīgās un saist ītās teritorijas, kas min ētas (Ekonomikas un finan šu
lietu) Padomes zi ņojum ā2000. gada 19. un 20. j ūnija Santa-
marija da Feiras Eiropadomei, k āarīattiec īgi Amerikas Savie-
notās Valstis, Šveice, Andora, Monako un Sanmar īno pie ņem un
īsteno pas ākumus, kas atbilst vai ir l īdzvērtīgi pas ākumiem, kuri
paredz ēti direkt īvāvaišajānolīgum ā,kāarīar nosac ījumu, ka
šiem pas ākumiem noteikti tie pa šiīsteno šanas termi ņi.
2. L īgumsl ēdzējas puses vismaz se šus m ēnešus pirms 16.
panta 2. punkt āminētās dienas, kop īgi vienojoties, nolemj, vai
būs izpild īti 1. punkt āizklāstītie nosac ījumi, ņemot v ērāattie-
cīgo pas ākumu sp ēkāstāšanās dienas tre šās valst īs un attiec ī-
gajās atkar īgajās vai saist ītajās teritorij ās. Ja L īgumsl ēdzējas puses
nenolemj, ka nosac ījumi b ūs izpild īti, tās, kop īgi vienojoties,
pieņem l ēmumu noteikt jaunu datumu 16. panta 2. punkt ā
paredz ētajiem m ērķiem.
3. Šānolīguma piem ērošanu vai t āatsevi šķud a ļu piem ēro-
šanu jebkura L īgumsl ēdzēja puse var aptur ēta rt ūlītēju iedar-
bību, par to pazi ņojot otrai pusei, ja direkt īva vai k āda direkt īvas
daļa vairs nav piem ērojama vai nu uz laiku, vai past āvīgi
saska ņāar Kopienas ties ību aktiem, vai ja attiec īgādalībvalsts
aptur t āīsteno šanai paredz ēto ties ību aktu piem ērošanu.
4. Jebkura L īgumsl ēdzēja puse var aptur ētšānolīguma
piem ērošanu, par to pazi ņojot otrai pusei, ja viena no tre šām
valst īm vai teritorij ām, kas min ētas 1. punkt ā,pārstāj piem ērot
minētajāpunkt āparedz ētos pas ākumus. Piem ērošanas aptur ē-
šana notiek ne agr ākkādivus m ēnešus p ēc pazi ņošanas. Šā
nolīguma piem ērošanu ats āk, tikl īdz pas ākumus atjauno.
18. pants
Pras ības un gal īgais nor ēķins
1. Ja šo nol īgumu izbeidz vai t āpiem ērošanu aptur piln ībā
vai da ļēji, tas saska ņāar 9. pantu neskar fizisko personu
prasības.2. ŠādāgadījumāLihten šteina l īdzšānolīguma piem ērošanas
posma beig ām sast āda gal īgo nor ēķinu un veic gal īgo maks ā-
jumu dal ībvalst īm.
19. pants
Teritori ālādarb ības joma
Šo nol īgumu piem ēro, no vienas puses, teritorij ās, kur ās
piem ēro Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgumu saska ņāar min ētā
līguma nosac ījumiem, un, no otras puses, Lihten šteinas terito-
rijā.
20. pants
Pielikumi
1. Pielikumi ir šānolīguma sast āvdaļa.
2. Kompetento iest āžu sarakstu I pielikum ādrīkst groz īta r
Lihten šteinas vienk āršu pazi ņojumu otrai L īgumsl ēdzējai pusei
par min ētāpielikuma a) apak špunkt ānorādīto iest ādi, un ar
Kopienas vienk āršu pazi ņojumu par cit ām iest ādēm.
Saist īto vien ību sarakstu II pielikum āvar groz īt, savstarp ēji
vienojoties.
21. pants
Valodas
1. Šis nol īgums ir sast ādīts divos eksempl āros ang ļu,čehu,
dāņu, fran ču, grie ķu, holandie šu, igau ņu, it āļu, latvie šu, lietu-
viešu, po ļu, portug āļu, slov āku, slov ēņu, somu, sp āņu, ung āru,
vācu un zviedru valod ā, un katrs no šiem tekstiem ir vienl īdz
autentisks.
2. Maltie šu valodas versijas autentiskumu apstiprin āsLīgum-
slēdzējas puses, veicot v ēstuļu apmai ņu.Šis teksts b ūs tikpat
autentisks k āiepriek šējāpunkt āminētajās valod ās.LV 24.12.2004. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 379/89
EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.
NA D ŮKAZ ČEHO Žpřipojili ní že podepsaní zplnomocn ění zástupci k této smlouv ěsvé podpisy.
TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.
ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ ,οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία .
IN WITNESS WHEREOF, the undersigned plenipotentiaries have hereunto set their hands.
EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto la propria firma in calce al presente accordo.
TO APLIECINOT, attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušasšo nol īgumu.
TAI PALIUDYDAMI, šįSusitarim ąpasira šėtoliau nurodyti įgaliotieji atstovai.
FENTIEK HITELÉÜL e megállapodást az alulírott meghatalmazottak alább kézjegyükkel látták el.B'XIEHDA TA' DAN, il-Plenipotenzjari hawn ta ħt iffirmati ffirmaw dan il-Ftehim.
TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben
geplaatst.
W DOWÓD CZEGO, ni żej podpisani pe łnomocnicy z łożyli swoje podpisy.
EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo assinados apuserem as suas assinaturas no final do presente Acordo.
NA DÔKAZ ČOHO dolupodpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali túto dohodu.
V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani poobla ščenci podpisali ta sporazum.
TÄMÄN VAKUUDEKSI allamainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.
Hecho en Bruselas, el siete de diciembre del dos mil cuatro.
V Bruselu dne sedmého prosince dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Bruxelles, den syvende december to tusind og fire.
Geschehen zu Brüssel am siebten Dezember zweitausendundvier.
Kahe tuhande neljanda aasta detsembrikuu seitsmendal päeval Brüsselis.Eγινε στις Βρυξέλλες ,στις εφτά Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα .
Done at Brussels on the seventh day of December in the year two thousand and four.
Fait à Bruxelles, le sept décembre deux mille quatre.
Fatto a Bruxelles, addì sette dicembre duemilaquattro.Brisel ē, divi t ūkstoši ceturt āgada sept ītajādecembr ī.
Pasira šyta du t ūkstan čiai ketvirt ųjųmetųgruod žio septint ądien ąBriuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kett őezer negyedik év december hetedik napján.
Mag ħmul fi Brussel fis-seba' jum ta' Di ċembru tas-sena elfejn u erbg ħa.
Gedaan te Brussel, de zevende december tweeduizendvier.
Sporz ądzono w Brukseli dnia siódmego grudnia roku dwutysi ęcznego czwartego.
Feito em Bruxelas, em sete de Dezembro de dois mil e quatro.V Bruseli siedmeho decembra dvetisíc štyri.
V Bruslju, dne sedmega decembra leta dva tiso čštiri.
Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaneljä.Som skedde i Bryssel den sjunde december tjugohundrafyra.LV L 379/90 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.12.2004.
Por la Comunidad Europea
Za Evropské spole čenství
For Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas v ārdā
Europos bendrijos varduaz Európai Közösség részér ől
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaZa Európske spolo čenstvo
za Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Für das Fürstentum Liechtenstein
LV 24.12.2004. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 379/91
I PIELIKUMS
Kompetento iest āžu saraksts
Piem ērojot šo nol īgumu, “kompetent ās iest ādes”iršādas:
a) Lihten šteinas Firstist ē: Die Regierung des Fürstentums Liechtenstein vai pilnvarots p ārstāvis;
b) Be ļģijas Karalist ē–De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances vai pilnvarots p ārstāvis,
c)Čehijas Republik ā–Ministr financí vai pilnvarots p ārstāvis,
d) D ānijas Karalist ē–Skatteministeren vai pilnvarots p ārstāvis,
e) V ācijas Federat īvajāRepublik ā–Der Bundesminister der Finanzen vai autoriz ēts pārstāvis,
f) Igaunijas Republik ā–Rahandusminister vai pilnvarots p ārstāvis,
g) Grie ķijas Republik ā–Ο Υπουργός των Οικονομικών vai pilnvarots p ārstāvis,
h) Sp ānijas Karalist ē–El Ministro de Hacienda vai pilnvarots p ārstāvis,
i) Francijas Republik ā–Le Ministre chargé du budget vai pilnvarots p ārstāvis,
j)Īrijā–The Revenue Commissioners vai to pilnvarots p ārstāvis,
k) It ālijas Republik ā–Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali vai pilnvarots p ārstāvis,
l) Kipras Republik ā–Υπουργός Οικονομικών vai pilnvarots p ārstāvis,
m) Latvijas Republik ā–Finan šu ministrs vai pilnvarots p ārstāvis,
n) Lietuvas Republik ā–Finans ųministras vai pilnvarots p ārstāvis,
o) Luksemburgas Lielhercogist ē–Le Ministre des Finances vai pilnvarots p ārstāvis; ta ču 10. panta vajadz ībām kompe-
tentāiestāde ir “le Procureur Général d'Etat luxemburgeois ”,
p) Ung ārijas Republik ā–A pénzügyminiszter vai pilnvarots p ārstāvis,
q) Maltas Republik ā–Il-Ministru responsabbli g ħall-Finanzi vai pilnvarots p ārstāvis,
r) N īderlandes Karalist ē–De Minister van Financiën vai pilnvarots p ārstāvis,
s) Austrijas Republik ā–Der Bundesminister für Finanzen vai pilnvarots p ārstāvis,
t) Polijas Republik ā–Minister Finansów vai pilnvarots p ārstāvis,
u) Portug āles Republik ā–O Ministro das Finanças vai pilnvarots p ārstāvis,
v) Slov ēnijas Republik ā–Minister za finance vai pilnvarots p ārstāvis,
w) Slov ākijas Republik ā–Minister financií vai pilnvarots p ārstāvis,
x) Somijas Republik ā–Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vai pilnvarots p ārstāvis,
y) Zviedrijas Karalist ē–Chefen för Finansdepartementet vai pilnvarots p ārstāvis,
z) Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot āKaralist ēun Eiropas teritorij ās, par kuru ārējām attiec ībām ir atbild īga Apvie-
notāKaraliste: Commissioners of Inland Revenue vai to pilnvarots p ārstāvis un kompetenta Gibralt āra iest āde, ko
Apvienot āKaraliste nor īkos atbilst īgi Nol īgumiem par Gibralt āra iest ādēmtādu ES un EK ties ību aktu un saist īto
nolīgumu sakar ā, par ko dal ībvalst īm un Eiropas Savien ības iest ādēm pazi ņots 2000. gada 19. apr īlī, kuru eksempl āru
Eiropas Savien ības Padomes ģener ālsekret ārs dara zin āmu Lihten šteinai, un kur šattieksies uz šo nol īgumu.LV L 379/92 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.12.2004.
II PIELIKUMS
SAIST ĪTU VIEN ĪBU SARAKSTS
Šānolīguma 15. panta noz īmēš ādas vien ības uzskata par “saist ītām vien ībām, kas darbojas k āvalstu iest ādes vai kuru
nozīme ir atz īta ar k ādu starptautisku l īgumu ”.
VIEN ĪBAS EIROPAS SAVIEN ĪBĀ:
Beļģijā
Vlaams Gewest (Flandrija)
Région wallonne (Valonija)Région bruxelloise/Brussels Gewest (Briseles apgabals)Communauté française (fran ču kopiena)
Vlaamse Gemeenschap (fl āmu kopiena)
Deutschsprachige Gemeinschaft (v ācvalod īgo kopiena)
Spānijā
Xunta de Galicia (Gal īcijas re ģiona izpildiest āde)
Junta de Andalucia (Andal ūzijas re ģiona izpildiest āde)
Junta de Extremadura (Estremad ūras re ģiona izpildiest āde)
Junta de Castilla-La Mancha (Kast īlijas un Laman čas re ģiona izpildiest āde)
Junta de Castilla-León (Kast īlijas un Leonas re ģiona izpildiest āde)
Gobierno Foral de Navarra (Navarras re ģiona pa švaldība)
Govern de les Illes Balears (Bale āru salu re ģiona pa švaldība)
Generalitat de Catalunya (Katalonijas autonom ānovada pa švaldība)
Generalitat de Valencia (Valensijas autonom āreģiona pa švaldība)
Diputación General de Aragoi (Aragonas re ģiona padome)
Gobierno de las Islas Canarias (Kan āriju salu pa švaldība)
Gobierno de Murcia (Mursijas pa švaldība)
Gobierno de Madrid (Madrides re ģiona pa švaldība)
Gobierno de la Comunidad Autónoma del Pais Vasco/Euzkadi (Basku zemes autonom ās kopienas vald ība)
Diputacioi Foral de Guipúzcoa (Gipuskojas re ģiona padome)
Diputacioi Foral de Vizcaya/Bizkaia (Biskajas re ģiona padome)
Diputacioi Foral de Alava (Alavas re ģiona padome)
Ayuntamiento de Madrid (Madrides pils ētas dome)
Ayuntamiento de Barcelona (Barselonas pils ētas dome)
Cabildo Insular de Gran Canaria (Grankan ārijas salas padome)
Cabildo Insular de Tenerife (Tenerifes salas padome)Institute de Crédito Oficial (Valsts kred ītiestāde)
Institute Catal įn de Finanzas (Katalonijas Finan šu iest āde)
Institute Valenciano de Finanzas (Valensijas Finan šu iest āde)
Grie ķijā
Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (Valsts t ālsakaru organiz ācija)
Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (Valsts dzelzce ļu organiz ācija)
Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (Valsts elektr ības sabiedr ība)LV 24.12.2004. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 379/93
Francij ā
La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (Soci ālo par ādu amortiz ācijas/izpirk šanas fonds)
L'Agence française de développement (AFD) (Francijas Att īstības a ģentūra)
Réseau Ferré de France (RFF) (Francijas Dzelzce ļutīkls)
Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (Valsts autoce ļu fonds)
Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Par īzes Valsts slimn īcu atbalsta fonds)
Charbonnages de France (CDF) (Francijas Akme ņogļupārvalde)
Entreprise minière et chimique (EMC) (Kalnr ūpniec ības un ķīmijas sabiedr ība)
Itālijā
Reģioni
ProvincesPašvaldības
Cassa Depositi e Prestiti (Noguld ījumu un aizdevumu fonds)
Latvij ā
Pašvaldības
Polij ā
gminy (kom ūnas)
powiaty (apgabali)
województwa (vojevodistes/provinces)
związki gmin (kom ūnu apvien ības)
związki powiatów (apgabalu apvien ības)
związki województw (vojevodistu/provin ču apvien ības)
miasto sto łeczne Warszawa (galvaspils ēta Var šava)
Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Lauksaimniec ības p ārstrukturiz ācijas un moderniz ācijas a ģentūra)
Agencja Nieruchomo ści Rolnych (Lauksaimniec ības īpašumu a ģentūra)
Portug ālē
Região Autónoma da Madeira (Madeiras autonomais apgabals)
Região Autónoma dos Açores (Azoru salu autonomais apgabals)
Pašvaldības
Slov ākijā
mestá a obce (pa švaldības)
Železnice Slovenskej republiky (Slov ākijas Dzelzce ļa sabiedr ība)
Štátny fond cestného hospodárstva (Valsts ce ļu apsaimnieko šanas fonds)
Slovenské elektrárne (Slov ākijas elektrostacijas)
Vodohospodárska výstavba ( Ūdens taup ības b ūvsabiedr ība)
STARPTAUTISKAS VIEN ĪBAS:
Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banka
Eiropas Invest īciju banka
Āzijas Att īstības banka
Āfrikas Att īstības banka
Pasaules banka/SRAB/SVFLV L 379/94 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 24.12.2004.
Starptautisk āfinan šu korpor ācija
Amerikas Att īstības banka
Eiropas Padomes Soci ālās att īstības fonds
EURATOM
Eiropas KopienaCorporación Andina de Fomento (CAF) (Andu Att īstības sabiedr ība)
EurofimaEiropas Og ļuu nt ērauda kopiena
Zieme ļvalstu invest īciju banka
Karību jūras baseina valstu att īstības banka
15. pants neskar starptautiskas saist ības, k ādāsLīgumsl ēdzējas puses var ētu b ūts tājušās ar iepriek šminētajām starptau-
tiskaj ām vien ībām.
VIEN ĪBAS TRE ŠĀS VALST ĪS:
Vien ības, kas atbilst šādiem krit ērijiem:
1. vien ību nep ārprotami uzskata par valsts iest ādi saska ņāar attiec īgas valsts krit ērijiem;
2.šāda valsts iest āde ir ārpustirgus ra žotājs, kas veic un finans ēvairākas darb ības, galvenok ārt pied āvājotārpustirgus
preces un pakalpojumus, kas paredz ēti sabiedr ībai, un šīs darb ības efekt īvi kontrol ēvalsts;
3.šāda valsts iest āde ir liels un regul ārs par āda instrumentu emitents;
4. attiec īgāvalsts sp ēj nodro šināt to, ka t āda valsts iest āde neizp ērk oblig ācijas pirms termi ņa gad ījumā,j al īgum āir
ietvertas palielin āšanas klauzulas.LV 24.12.2004. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 379/95