LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 204/20

PARTNERĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJAS REPUBLIKA,

MALTA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

kas ir Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”, un

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

no vienas puses, un

IRĀKAS REPUBLIKA, turpmāk “Irāka”,

no otras puses,

turpmāk kopā “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ saites starp Savienību, tās dalībvalstīm un Irāku un to kopīgās vērtības,

ATZĪSTOT, ka Savienība, tās dalībvalstis un Irāka vēlas nostiprināt šīs saites un izveidot tirdzniecību un sadarbību, ko atbalsta ar politisku dialogu,

ŅEMOT VĒRĀ nozīmīgumu, kādu Puses piešķir Apvienoto Nāciju Organizācijas Hartas mērķiem un principiem, cilvēktiesību ievērošanai, demokrātiskajiem principiem un politiskajām un ekonomiskajām brīvībām, kas veido pašus partnerības pamatus,

VĒLREIZ APLIECINOT Pušu uzticību demokrātiskajiem principiem un cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā tas paredzēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos starptautiskos cilvēktiesību dokumentos,

ATZĪSTOT lielo nozīmi, kas piešķirta ilgtspējīgai un sociālai attīstībai, kam jānorit līdztekus ekonomiskajai attīstībai,

ATZĪSTOT, cik svarīgi ir pastiprināt sadarbību starp tām, un kopīgo vēlmi konsolidēt, padziļināt un diversificēt abpusējās attiecības kopēju interešu jomās, balstoties uz suverenitātes, vienlīdzības un nediskriminācijas ievērošanu, tiesiskumu un labu pārvaldību, saudzību pret dabisku vidi un abpusēju izdevīgumu,

ATZĪSTOT vajadzību atbalstīt Irākas centienus turpināt politiskās reformas un ekonomikas atjaunošanu un reformas, kā arī uzlabot dzīves apstākļus nabadzīgajai un mazāk privileģētajai iedzīvotāju daļai,

ATZĪSTOT vajadzību nostiprināt sieviešu lomu politiskajā, pilsoniskajā, sociālajā, ekonomikas un kultūras sfērā, kā arī cīnīties pret diskrimināciju,

VĒLOTIES radīt labvēlīgus apstākļus tirdzniecības ievērojamai attīstībai un diversifikācijai starp Savienību un Irāku un paplašināt sadarbību ekonomikas, komerciālajā, ieguldījumu, zinātnes un tehnoloģijas un kultūras jomā,

TIECOTIES veicināt starp Pusēm tirdzniecību un ieguldījumus un harmoniskas ekonomiskās attiecības, kas balstītas uz tirgus ekonomikas principiem,

ŅEMOT VĒRĀ vajadzību radīt labvēlīgus apstākļus uzņēmējdarbības un ieguldījumu uzlabošanai,

APZINOTIES vajadzību uzlabot apstākļus, kas ietekmē tirdzniecību un ieguldījumus, kā arī apstākļus tādās jomās kā uzņēmumu dibināšana, nodarbinātība, pakalpojumu sniegšana un kapitāla aprite,

ŅEMOT VĒRĀ Pušu tiesības reglamentēt pakalpojumu sniegšanu to teritorijās un nolūkā garantēt leģitīmo valsts politikas mērķu sasniegšanu,

ŅEMOT VĒRĀ to apņēmību veikt tirdzniecību saskaņā ar Marrākešas Nolīgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu, kas noslēgts 1994. gada 15. aprīlī (turpmāk “PTO nolīgums”), un šajā sakarā Pušu savstarpējo ieinteresētību, lai Irāka pievienotos minētajam nolīgumam,

ATZĪSTOT jaunattīstības valstu īpašās vajadzības saistībā ar PTO,

ATZĪSTOT to, ka terorisms, organizētā noziedzība, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un narkotiku tirdzniecība rada nopietnus draudus starptautiskajai stabilitātei un drošībai, kā arī to sadarbības mērķu sasniegšanai,

NORĀDOT uz to, ka ir svarīgi sekmēt un nostiprināt reģionālo sadarbību,

APSTIPRINOT, ka šā nolīguma noteikumi, uz kuriem attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības joma, ir saistoši Apvienotajai Karalistei un Īrijai kā atsevišķām līgumslēdzējām pusēm un nevis kā Eiropas Savienības daļai, ja vien Eiropas Savienība nepaziņo Irākai, ka kāda no šīm valstīm ir uzņēmusies saistības šajos jautājumos kā Eiropas Savienības daļa saskaņā ar 21. protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar 22. protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Partnerības izveide

1. Ar šo tiek izveidota partnerība starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irāku, no otras puses.

2. Šīs partnerības mērķi ir šādi:

a) izveidot pienācīgu sistēmu Pušu politiskajam dialogam, kas ļautu attīstīt to politiskās attiecības;

b) veicināt tirdzniecību un ieguldījumus un harmoniskas ekonomiskās attiecības starp Pusēm, lai sekmētu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību; un

c) nodrošināt pamatu sadarbībai likumdošanas, ekonomikas, sociālajā, finanšu un kultūras jomā.

2. pants

Pamats

Abu Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā ir Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos atbilstošos starptautiskajos cilvēktiesību dokumentos noteikto demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošana, kā arī tiesiskuma principa ievērošana, un tas ir šā nolīguma būtisks elements.

I SADAĻA

POLITISKAIS DIALOGS UN SADARBĪBA ĀRĒJĀS POLITIKAS UN DROŠĪBAS POLITIKAS JOMĀ

3. pants

Politiskais dialogs

1. Starp Pusēm tiek izveidots regulārs politisks dialogs. Tas nostiprina to attiecības, veicina partnerības attīstību un palielina savstarpējo saprašanos un solidaritāti.

2. Politiskais dialogs aptver visus kopīgo interešu tematus un jo īpaši mieru, ārējo un drošības politiku, nacionālo dialogu un izlīgumu, demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības, labu pārvaldību un reģionālo stabilitāti un integrāciju.

3. Politiskais dialogs notiek reizi gadā ministru un augstāko amatpersonu līmenī.

4. pants

Terorisma apkarošana

Puses atkārtoti apstiprina terorisma apkarošanas nozīmīgumu un saskaņā ar starptautiskām konvencijām, starptautiskajām cilvēktiesībām, tiesību aktiem cilvēktiesību un bēgļu tiesību jomā un saviem attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un noteikumiem piekrīt sadarboties, lai novērstu un izskaustu terora aktus. Tās jo īpaši sadarbojas:

a) pilnībā īstenojot ANO Drošības padomes Rezolūciju 1373 (2001) un citas attiecīgās ANO rezolūcijas, ANO pretterorisma stratēģiju, starptautiskās konvencijas un dokumentus;

b) saskaņā ar starptautiskajiem un valsts tiesību aktiem apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem; un

c) apmainoties ar viedokļiem par līdzekļiem un metodēm, ko izmanto terorisma apkarošanai, tostarp tehniskās jomās un mācībās, un apmainoties ar pieredzi terorisma novēršanā.

Puses turpina īstenot apņemšanos, lai pēc iespējas drīzāk panāktu vienošanos saistībā ar ANO Vispārējo konvenciju par starptautisko terorismu.

Puses pauž nopietnas bažas par kūdīšanu uz terora aktiem un uzsver savu apņēmību veikt visus vajadzīgos un piemērotos pasākumus saskaņā ar starptautiskajām un valsts tiesībām, lai mazinātu draudus, ko izraisa šāda kūdīšana.

5. pants

Cīņa pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu

Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču (MII) izplatīšana un to piegādes līdzekļi gan valstīm, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai. Tādēļ Puses vienojas sadarboties un dot ieguldījumu cīņā pret MII un to piegādes līdzekļu izplatīšanu, pilnīgi ievērojot un savās valstīs īstenojot savas pastāvošās saistības atbilstīgi starptautiskajiem atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumiem un nolīgumiem, kā arī citas attiecīgas starptautiskās saistības. Puses vienojas, ka šis noteikums ir šā nolīguma būtisks elements.

Puses arī vienojas sadarboties cīņā pret MII izplatīšanu un to piegādes līdzekļiem un sniegt šādu ieguldījumu:

a) veikt pasākumus, lai parakstītu vai ratificētu visus citus attiecīgos starptautiskos dokumentus vai lai tiem pievienotos un tos pilnībā īstenotu;

b) ieviest efektīvu eksporta kontroles valsts sistēmu, lai kontrolētu tādu produktu eksportu un tranzītu, kas saistīti ar MII, tostarp kontrolētu MII galīgo izmantošanu, kuru piemēro divējāda lietojuma tehnoloģijām, un paredzēt efektīvas sankcijas eksporta kontroles pārkāpumu gadījumā.

Puses vienojas veidot regulāru politisku dialogu, kas papildinās un konsolidēs šos elementus.

6. pants

Kājnieku un vieglie ieroči

1. Puses atzīst, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču (KIVI), kā arī to munīcijas nelikumīga ražošana, pārvadāšana un aprite, kā arī šo ieroču un munīcijas pārmērīga uzkrāšana, slikta pārvaldība, neatbilstīgi nodrošinātas noliktavas un nekontrolēta izplatīšana joprojām nopietni apdraud mieru un starptautisko drošību.

2. Puses vienojas ievērot un pilnā apjomā pildīt savas saistības attiecībā uz pienākumu apkarot KIVI, tostarp to munīcijas, nelegālu tirdzniecību atbilstoši spēkā esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem un ANO Drošības padomes rezolūcijām, kā arī to saistības saskaņā ar citiem starptautiskiem dokumentiem, kas piemērojami šajā jomā, piemēram, ANO Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visās tās izpausmēs.

3. Puses apņemas sadarboties un nodrošināt savu centienu koordināciju, papildināmību un sinerģiju, lai apkarotu KIVI, tostarp to munīcijas, nelegālu tirdzniecību starptautiskā, reģionālā, apakšreģionālā un valstu līmenī, un vienojas veidot regulāru politisku dialogu, kas papildinās un konsolidēs šo apņemšanos.

7. pants

Starptautiskā krimināltiesa

1. Puses atkārtoti apstiprina, ka nevar palikt nesodīti vissmagākie noziegumi, kas satrauc starptautisko sabiedrību kopumā, un ka saukšana pie atbildības par tiem ir jānodrošina, veicot pasākumus vietējā vai starptautiskā līmenī.

2. Puses atzīst, ka Irāka pagaidām vēl nav Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu parakstītājvalsts, bet tā apsver iespēju tiem pievienoties nākotnē. Tādējādi Irāka veiks pasākumus, lai pievienotos Romas statūtiem un saistītajiem dokumentiem un ratificētu un īstenotu tos.

3. Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos sadarboties šajā jautājumā, tostarp apmainoties ar pieredzi juridisku pielāgojumu pieņemšanā, kas noteikti attiecīgajos starptautisko tiesību aktos.

II SADAĻA

TIRDZNIECĪBA UN IEGULDĪJUMI

I IEDAĻA

Preču tirdzniecība

I nodaļa

Vispārīgi noteikumi

8. pants

Darbības un piemērošanas joma

Šī nodaļa attiecas uz preču tirdzniecību starp Pusēm.

9. pants

Muitas nodokļi

Šajā nodaļā muitas nodoklis ir jebkurš nodoklis vai jebkāda veida maksājums, ko piemēro, preces importējot vai eksportējot vai saistībā ar preču importēšanu vai eksportēšanu, tostarp visu veidu papildnodokļi vai uzcenojumi, ko piemēro minētajam importam vai eksportam. Muitas nodoklis neietver:

a) maksu, kas ir vienāda ar iekšējo nodokli, kuru uzliek saskaņā ar 11. pantu;

b) nodokli, kuru uzliek saskaņā ar šā nolīguma II sadaļas 1. iedaļas II nodaļu;

c) nodokli, ko piemēro saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (turpmāk “GATT 1994”) VI, XVI un XIX pantu, PTO Nolīgumu par GATT 1994 VI panta īstenošanu, PTO Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem, PTO Lauksaimniecības nolīguma 5. pantu vai PTO Vienošanos par noteikumiem un kārtību, kas nosaka strīdu izšķiršanu (turpmāk “DSU”);

d) nodevas vai citus maksājumus, kas noteikti kādas Puses vietējos tiesību aktos un ko piemēro saskaņā ar GATT 1994 VIII pantu un tā piezīmēm un papildu noteikumiem.

10. pants

Vislielākās labvēlības režīms

1. Puses viena otrai piešķir vislielākās labvēlības režīmu saskaņā ar GATT 1994 I panta 1. punktu un tā piezīmēm un papildu noteikumiem.

2. Šā panta 1. punkta noteikumi neattiecas uz:

a) priekšrocībām, kas piešķirtas nolūkā izveidot muitas savienību vai brīvās tirdzniecības zonu saskaņā ar GATT 1994 vai saskaņā ar šādas muitas savienības vai brīvās tirdzniecības zonas izveidi;

b) priekšrocībām, kas piešķirtas konkrētām valstīm saskaņā ar GATT 1994 un citiem starptautiskiem nolīgumiem par labu jaunattīstības valstīm.

11. pants

Valsts režīms

Katra Puse piešķir valsts režīmu, ko piemēro otras Puses precēm, saskaņā ar GATT 1994 III pantu, tostarp tā piezīmēm un papildu noteikumiem. Šai nolūkā GATT 1994 III pantu un tā piezīmes un papildu noteikumus mutatis mutandis iekļauj šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļu.

12. pants

Tarifu politika

1. Irākas izcelsmes precēm, kas tiek importētas Savienībā, piemēro Savienības vislielākās labvēlības režīmu. Irākas izcelsmes precēm, kas tiek importētas Savienībā, nepiemēro muitas nodokļus, kuri pārsniedz muitas nodokļus, ko piemēro importam no PTO dalībvalstīm saskaņā ar GATT 1994 I pantu.

2. Savienības izcelsmes precēm, ko importē Irākā, nepiemēro muitas nodokļus, kas pārsniedz pašreizējos 8 % no rekonstrukcijas nodevas importētām precēm.

3. Puses vienojas, ka līdz laikam, kad Irāka iestāsies PTO, Puses pēc savstarpējām konsultācijām var grozīt muitas nodokļu līmeni importam.

4. Ja pēc šā nolīguma parakstīšanas erga omnes Irāka piemēro importam jebkādu tarifa samazinājumu, īpaši samazinājumus saistībā ar PTO sarunām par tarifiem, šos samazinātos muitas nodokļus piemēro Savienības izcelsmes importam, un no samazinājuma piemērošanas dienas tie aizstāj pamatnodokli vai rekonstrukcijas nodevu.

13. pants

Attiecīgo GATT 1994 noteikumu piemērošana

Šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļu iekļauj šādus GATT 1994 pantus, un starp Pusēm tos piemēro mutatis mutandis:

a) V pants, tostarp tā piezīmes un papildu noteikumi;

b) VII panta 1., 2., 3. punkts, 4. punkta a), b) un d) apakšpunkts un 5. punkts, tostarp tā piezīmes un papildu noteikumi, un PTO Nolīgums par GATT 1994 VII panta īstenošanu;

c) VIII pants, tostarp tā piezīmes un papildu noteikumi;

d) IX pants;

e) X pants.

14. pants

Preču harmonizētā aprakstīšana

Tirdzniecībā starp Pusēm preces klasificē, kā noteikts katras Puses attiecīgajā tarifu nomenklatūrā, ko interpretē atbilstoši harmonizētajai sistēmai, kas iekļauta Starptautiskajā konvencijā par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, ko parakstīja 1983. gada 14. jūnijā Briselē (turpmāk “HS”).

15. pants

Preču pagaidu ievešana

Neskarot tiesības un pienākumus, kas izriet no starptautiskām konvencijām par preču pagaidu ievešanu, kuras ir saistošas abām Pusēm, katra Puse piešķir otrai Pusei atbrīvojumu no ievedmuitas un citiem maksājumiem attiecībā uz precēm, kuras ieved uz laiku. Pagaidu ievešanas procedūru piemēro, ņemot vērā apstākļus, kādos attiecīgās Puses ir pieņēmušas pienākumus, kuri izriet no minētajām konvencijām.

16. pants

Kvantitatīvu ierobežojumu aizliegums

Stājoties spēkā šim nolīgumam, Savienība un Irāka savstarpējā tirdzniecībā atceļ un nepieņem vai nesaglabā nekādus importa vai eksporta ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi saskaņā ar GATT 1994 XI pantu un tā piezīmēm un papildu noteikumiem. Šai nolūkā GATT 1994 XI pantu un tā piezīmes un papildu noteikumus mutatis mutandis iekļauj šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļu.

17. pants

Eksporta nodokļi

Neviena no Pusēm nedrīkst saglabāt vai noteikt nekādus muitas nodokļus, nodevas vai citus maksājumus, ko piemēro preču eksportam vai saistībā ar preču eksportu otrai Pusei. Neviena no Pusēm precēm, ko eksportē otrai Pusei, nedrīkst saglabāt vai noteikt nekādus iekšējos nodokļus, nodevas vai maksājumus, kuri pārsniedz iekšējai tirdzniecībai paredzētām līdzīgām precēm noteiktos nodokļus, nodevas vai maksājumus.

II nodaļa

Tirdzniecības aizsardzības instrumenti

18. pants

Antidempings

1. Šā nolīguma noteikumi neliedz Pusēm pieņemt antidempinga vai kompensācijas pasākumus saskaņā ar GATT 1994 VI pantu, tostarp tā piezīmēm un papildu noteikumiem, un Nolīgumu par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tirdzniecību un tarifiem VI panta īstenošanu, kā arī PTO Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem.

2. Uz šo pantu neattiecas šā nolīguma II sadaļas VI iedaļas noteikumi.

19. pants

Drošības pasākumi

1. Šā nolīguma noteikumi nekavē Puses pieņemt pasākumus saskaņā ar GATT 1994 XIX pantu un PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem.

2. Uz šo pantu neattiecas šā nolīguma II sadaļas VI iedaļas noteikumi.

III nodaļa

Izņēmumi

20. pants

Vispārējie izņēmumi

GATT 1994 XX panta noteikumus, tostarp tā piezīmes un papildu noteikumus, un GATT 1994 XXI panta noteikumus, kuri iekļauti šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļa, starp Pusēm piemēro mutatis mutandis.

IV nodaļa

Jautājumi, kas neattiecas uz tarifiem

21. pants

Rūpnieciskie standarti un atbilstības novērtēšana, tehniskie noteikumi

1. Saistība ar PTO Nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai

Noteikumus, kas ietverti PTO Nolīgumā par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai (turpmāk “TBT nolīgums”), kurš ir iekļauts šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļa, piemēro starp Pusēm mutatis mutandis.

2. Darbības un piemērošanas joma

Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru sagatavošanu, pieņemšanu un piemērošanu, kā noteikts TBT nolīgumā.

3. Mērķi

Pušu sadarbībai tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru jomā ir šādi mērķi:

a) izvairīties no tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai vai samazināt tos, lai atvieglotu tirdzniecību starp Pusēm;

b) uzlabot piekļuvi precēm Pušu tirgos, uzlabojot preču drošumu, kvalitāti un konkurētspēju;

c) veicināt starptautisko tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru, tostarp nozarēm raksturīgu pasākumu, plašāku izmantošanu un starptautiskās paraugprakses izmantošanu to sagatavošanā;

d) nodrošināt, lai standartu un tehnisko noteikumu sagatavošana, pieņemšana un piemērošana būtu pārredzama un neradītu nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai starp Pusēm saskaņā ar TBT nolīgumu;

e) attīstīt infrastruktūru tehniskajam regulējumam, standartizācijai, atbilstības novērtēšanai, akreditācijai, metroloģijai un tirgus uzraudzībai Irākā;

f) izveidot funkcionālas saites starp Irākas un Savienības standartizācijas, atbilstības novērtēšanas un regulēšanas iestādēm;

g) sekmēt Irākas iestāžu efektīvu līdzdalību starptautiskās standartu noteikšanas struktūrās un TBT komitejā.

4. Tehniskie noteikumi, standarti un atbilstības novērtēšanas procedūras

a) Puses nodrošina, ka tehniskie noteikumi, standarti un atbilstības novērtēšanas procedūras netiek sagatavotas, pieņemtas vai piemērotas nolūkā radīt nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai starp Pusēm vai ka šādi šķēršļi netiek radīti to rezultātā saskaņā ar TBT nolīguma noteikumiem.

b) Kad tas ir iespējams, Puses cenšas saskaņot savus standartus, tehniskos noteikumus un atbilstības novērtēšanas procedūras.

5. Pārredzamība un paziņošana

a) Pusēm ir pienākums apmainīties ar informāciju par tehniskajiem noteikumiem, standartiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām, kuras paredzētas TBT nolīgumā.

b) Puses vienojas ar kontaktpunktu starpniecību apmainīties ar informāciju par jautājumiem, kas varētu būt noderīgi to tirdzniecības attiecībām, tostarp ar trauksmes ziņojumiem, zinātniskiem atzinumiem un notikumiem.

c) Puses var sadarboties kontaktpunktu izveidē un uzturēšanā un kopīgu datubāzu izveidē un uzturēšanā.

V nodaļa

Sanitārie un fitosanitārie pasākumi

22. pants

Sanitārie un fitosanitārie pasākumi

1. Puses sadarbojas sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā ar mērķi atvieglot tirdzniecību, vienlaikus aizsargājot cilvēku, dzīvnieku vai augu veselību. Noteikumus, kas ietverti PTO Nolīgumā par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (turpmāk “SPS nolīgums”), kurš ir iekļauts šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļa, piemēro starp Pusēm mutatis mutandis.

2. Lai sasniegtu savstarpēji pieņemamus risinājumus, Puses pēc pieprasījuma var apzināt un risināt problēmas, kas rodas no specifisko SPS pasākumu piemērošanas.

II IEDAĻA

Pakalpojumu tirdzniecība un uzņēmējdarbības veikšana

23. pants

Piemērošanas joma

1. Šajā iedaļā tiek noteikta nepieciešamā kārtība pakalpojumu tirdzniecības un uzņēmējdarbības pakāpeniskai liberalizācijai starp Pusēm.

2. Šī iedaļa attiecas uz pasākumiem, kuri ietekmē pakalpojumu tirdzniecību un uzņēmējdarbību visās saimnieciskās darbības jomās, izņemot:

a) kodolmateriālu ieguvi, ražošanu un pārstrādi;

b) ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošanu vai tirdzniecību;

c) audiovizuālos pakalpojumus un kultūras pakalpojumus;

d) izglītības pakalpojumus;

e) veselības un sociālos pakalpojumus;

f) nacionālo jūras kabotāžu;

g) gaisa pārvadājumu pakalpojumus un gaisa pārvadājumu papildpakalpojumus, izņemot: i) gaisa kuģu remonta un tehniskās apkopes pakalpojumus, kuru laikā gaisa kuģi neizmanto; ii) gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošanu un tirdzniecību; iii) datorizētas rezervēšanas sistēmas pakalpojumus; iv) apkalpošanu uz zemes; v) gaisa kuģu ar apkalpi nomas pakalpojumus; vi) lidostu ekspluatācijas pakalpojumus; un

h) kosmosa transporta pakalpojumus.

3. Šīs iedaļas noteikumi neuzliek pienākumus attiecībā uz valdības iepirkumu.

4. Šīs iedaļas noteikumi neattiecas uz Pušu piešķirtām subsīdijām.

5. Atbilstīgi šīs iedaļas noteikumiem Puses patur tiesības pieņemt un ieviest jaunus noteikumus leģitīmu politisko mērķu sasniegšanai.

24. pants

Definīcijas

Šajā iedaļā:

a) “Savienības fiziska persona” ir kādas Savienības dalībvalsts valstspiederīgais saskaņā ar tās tiesību aktiem, un “Irākas Republikas fiziska persona” ir Irākas Republikas valstspiederīgais saskaņā ar tās tiesību aktiem;

b) “juridiska persona” ir jebkura juridiska vienība, kas noteiktajā kārtībā dibināta vai citādi organizēta saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem peļņas gūšanai vai citā nolūkā un kas pieder privātpersonai vai valstij, tostarp jebkura korporācija, fonds, personālsabiedrība, kopuzņēmums, vienīgā īpašnieka uzņēmums vai asociācija;

c) “Savienības juridiska persona” vai “Irākas Republikas juridiska persona” ir jebkura juridiska persona, kura izveidota saskaņā ar, attiecīgi, kādas Savienības dalībvalsts vai Irākas Republikas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese, centrālā vadība vai galvenā darbības vieta ir, attiecīgi, teritorijā, uz kuru attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, vai Irākas Republikas teritorijā. Ja juridiskajai personai teritorijā, uz kuru attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, vai, attiecīgi, Irākas teritorijā ir vienīgi juridiskā adrese, centrālā vadība vai galvenā darbības vieta, tā netiek uzskatīta par Savienības juridisku personu vai, attiecīgi, Irākas juridisku personu, ja vien tās darbībai nav faktiskas un pastāvīgas saites ar Savienības vai, attiecīgi, Irākas ekonomiku;

d) neskarot c) punktu, kuģošanas sabiedrības, kas izveidotas ārpus Savienības vai Irākas un ko kontrolē Savienības dalībvalsts vai, attiecīgi, Irākas valstspiederīgie, arī ir ieguvējas no šā nolīguma noteikumiem, ja to kuģi saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ir reģistrēti minētajā Savienības dalībvalstī vai Irākā un kuģo ar Savienības dalībvalsts vai Irākas karogu;

e) “saimnieciskā darbība” neietver darbības, ko veic, izpildot valsts varas pilnvaras, proti, darbības, ko neveic, komerciālā kārtā konkurējot ar vienu vai vairākiem komersantiem;

f) “meitasuzņēmums” ir juridiska persona, ko faktiski kontrolē cita juridiska persona;

g) juridiskas personas “filiāle” ir uzņēmējdarbības veikšanas vieta, kam nav juridiska statusa, bet kam piemīt pastāvīguma iezīmes, piemēram, mātesuzņēmuma atzars, kam ir vadība un materiālais aprīkojums, lai veiktu darījumus ar trešām personām, lai šīm personām, kaut arī tās ir informētas, ka vajadzības gadījumā tām būs juridiska saikne ar mātesuzņēmumu, kura galvenais birojs atrodas ārvalstīs, nav jāveic tieši darījumi ar šādu mātesuzņēmumu, bet tās var veikt uzņēmējdarbību atzara uzņēmējdarbības vietā;

h) Puses “pakalpojumu sniedzējs” ir Puses jebkura fiziska vai juridiska persona, kas vēlas sniegt vai sniedz pakalpojumu;

i) “pakalpojumu tirdzniecība” tiek definēta kā pakalpojuma sniegšana šādos veidos: i) no vienas Puses teritorijas otras Puses teritorijā; ii) vienas Puses teritorijā otras Puses pakalpojuma patērētājam; iii) vienas Puses pakalpojuma sniedzējam veicot uzņēmējdarbību otras Puses teritorijā; iv) ar fizisku personu klātbūtnes starpniecību sniegti vienas Puses pakalpojuma sniedzēja pakalpojumi otras Puses teritorijā;

j) “pasākums” ir Puses jebkāds pasākums likuma, noteikumu, normas, procedūras, lēmuma, administratīvas rīcības vai citā formā;

k) “Puses noteikts vai piemērots pasākums” ir pasākums, ko veic: i) centrālā valdība, reģiona valdība vai vietējās pašvaldības un iestādes; un ii) nevalstiskas struktūras, īstenojot centrālās valdības, reģiona valdības vai vietējo pašvaldību vai iestāžu deleģētās pilnvaras;

l) “pakalpojumi” ir jebkuri pakalpojumi jebkurā nozarē, izņemot pakalpojumus, kurus sniedz, izpildot valsts varas pilnvaras;

m) “uzņēmējdarbības veikšana” ir jebkura veida uzņēmējdarbības vai profesionāls nodibinājums: i) izveidojot, iegādājoties vai saglabājot juridisku personu; vai ii) izveidojot vai saglabājot filiāli vai pārstāvniecību, Puses teritorijā nolūkā veikt saimniecisku darbību;

n) Puses “ieguldītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas vēlas veikt vai veic saimniecisku darbību, nodibinot uzņēmumu;

o) “pakalpojums, ko sniedz, izpildot valsts pilnvaras” ir jebkurš pakalpojums, ko nesniedz, komerciālā kārtā konkurējot ar vienu vai vairākiem pakalpojumu sniedzējiem.

25. pants

1. Ar šā nolīguma stāšanos spēkā Savienība Irākas pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem piemēro režīmu, kas izriet no Savienības un tās dalībvalstu īpašo saistību saraksta par valstu režīmu un tirgus piekļuvi saskaņā ar Vispārējo vienošanos par tirdzniecību un pakalpojumiem (turpmāk “GATS”).

2. Ar šā nolīguma stāšanos spēkā un saskaņā ar 3. punktu Irāka piešķir Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem pakalpojumu nozarē un ārpus tās režīmu, kas ir ne mazāk labvēlīgs par režīmu, kas piešķirts līdzīgiem Irākas pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem vai līdzīgiem jebkuras trešās valsts pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem atkarībā no tā, kurš ir labāks.

3. Irāka var mainīt režīmu, kas piešķirts Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem, attiecinot uz to nosacījumus un ierobežojumus, kuru rezultātā režīms būs mazāk labvēlīgs nekā tas, kas piešķirts līdzīgiem tās pašas pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem. Veicot minētās izmaiņas, ievēro šādus nosacījumus:

a) režīms, ko piešķir Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem, saglabājas ne mazāk labvēlīgs par režīmu, ko Irāka piešķir līdzīgiem jebkuras trešās valsts pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem;

b) Irāka par minēto nodomu paziņo Eiropas Savienības Komisijai (turpmāk “Komisija”) četrus mēnešus pirms minēto nosacījumu ieviešanas plānotās dienas. Pēc Komisijas pieprasījuma Irāka sniedz sīku informāciju par iemesliem, kuri pamato plānoto nosacījumu un ierobežojumu noteikšanu. Tiek uzskatīts, ka Savienība ir pieņēmusi šos nosacījumus un ierobežojumus, ja astoņās nedēļās Irākai nav nosūtīts paziņojums;

c) pēc jebkuras Puses pieprasījuma ierosinātos nosacījumus un ierobežojumus iesniedz izskatīšanai un apstiprināšanai Sadarbības komitejā.

4. Neskarot priekšrocības, kas izriet no režīma, kurš piešķirts Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem saskaņā ar šā panta 2. punktu, pēc Irākas pievienošanās PTO Irāka arī attiecina uz Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem režīmu, kas izriet no tās īpašo saistību saraksta saskaņā ar GATS.

26. pants

1. Vislielākās labvēlības režīms, ko piešķir saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem, neattiecas uz nodokļu atvieglojumiem, ko Puses piešķir vai piešķirs nākotnē, pamatojoties uz nolīgumiem, kuru mērķis ir novērst nodokļu dubultu uzlikšanu, vai citiem ar nodokļiem saistītiem pasākumiem.

2. Šīs iedaļas noteikumus nevar uzskatīt par tādiem, kas liedz Pusēm pieņemt vai īstenot pasākumus, kuru mērķis ir izvairīties no nodokļu nemaksāšanas, ņemot vērā noteikumus nolīgumos par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu un citos ar nodokļiem saistītos pasākumos vai vietējos nodokļu tiesību aktos.

3. Šīs iedaļas noteikumus nevar uzskatīt par tādiem, kas liedz dalībvalstīm vai Irākai, piemērojot savu nodokļu tiesību aktu attiecīgos noteikumus, noteikt atšķirības starp nodokļu maksātājiem, kas neatrodas vienādā situācijā, jo īpaši attiecībā uz viņu dzīvesvietu.

27. pants

Citi nolīgumi

Šīs iedaļas noteikumi nekādi neierobežo Pušu ieguldītāju tiesības gūt labumu no labvēlīgāka režīma, ko nosaka spēkā esoši vai turpmāki starptautiski nolīgumi par ieguldījumiem, kuros kāda Savienības dalībvalsts un Irāka ir līgumslēdzēja puse.

28. pants

Pārredzamība

Puses nekavējoties atbild uz visiem otras Puses pieprasījumiem attiecībā uz konkrētu informāciju par jebkuru tās vispārējas piemērošanas pasākumu vai starptautiskiem nolīgumiem, kas attiecas uz šo nolīgumu vai ietekmē to. Katra Puse arī ierīko vienu vai vairākus informācijas punktus, kas pēc pieprasījuma sniedz konkrētu informāciju otras Puses pakalpojumu sniedzējiem par visiem šiem jautājumiem. Minētie informācijas punkti ir norādīti 3. PIELIKUMĀ. Informācijas punktiem nav jābūt normatīvo aktu depozitārijiem.

29. pants

Izņēmumi

1. Uz šīs iedaļas noteikumiem attiecas izņēmumi, kas ietverti šajā pantā. Atbilstoši prasībai par to, ka šādus pasākumus nepiemēro tā, lai rastos patvarīga vai neattaisnojama diskriminācija starp valstīm, kurās dominē līdzīgi apstākļi vai pastāv slēpts pakalpojumu tirdzniecības ierobežojums, šīs iedaļas noteikumi nevar tikt interpretēti tā, lai jebkuru Pusi aizkavētu pieņemt vai veikt pasākumus, kas:

a) nepieciešami sabiedriskās drošības vai sabiedrības morāles aizsardzībai vai sabiedriskās kārtības uzturēšanai;

b) nepieciešami cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības vai veselības aizsardzībai;

c) nepieciešami, lai nodrošinātu to tiesību aktu ievērošanu, kuri nav pretrunā šīs iedaļas noteikumiem, ieskaitot noteikumus, kuri attiecas uz: i) krāpnieciskas un maldinošas prakses novēršanu vai attiecas uz pakalpojumu līgumu saistību neizpildes sekām; ii) personu privātās dzīves aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi un izplatīšanu un privātā īpašumā esošas dokumentācijas un grāmatvedības konfidencialitātes aizsardzību; iii) drošību;

d) nav saderīgi ar 25. panta mērķiem, ja režīma atšķirības mērķis ir nodrošināt efektīvu vai līdztiesīgu tiešo nodokļu uzlikšanu vai iekasēšanu attiecībā uz otras Puses pakalpojumiem vai pakalpojumu sniedzējiem;

e) nav saskanīgi ar 25. panta mērķiem, ja režīma atšķirības mērķis ir novērst nodokļu nemaksāšanu vai apiešanu saskaņā ar nodokļu noteikumiem nolīgumos par dubultas nodokļu uzlikšanas novēršanu vai citos nodokļu noteikumos, vai vietējos tiesību aktos nodokļu jomā.

2. Šīs iedaļas noteikumi neattiecas uz Pušu attiecīgajām sociālā nodrošinājuma sistēmām vai tādām darbībām katras Puses teritorijā, kas regulāri vai neregulāri ir saistītas ar valsts varas īstenošanu.

3. Šīs iedaļas noteikumus nepiemēro pasākumiem, kas skar fiziskas personas, kuras meklē piekļuvi kādas Puses darba tirgum, tāpat arī to nepiemēro pasākumiem attiecībā uz pilsonību, pastāvīgu dzīvesvietu vai pastāvīgu nodarbinātību.

4. Šīs iedaļas noteikumi neattur Puses no pasākumu piemērošanas, lai regulētu fizisko personu iebraukšanu vai to pagaidu uzturēšanos to teritorijā, ieskaitot pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsargātu to robežu integritāti un nodrošinātu, ka fiziskās personas pareizi šķērso to robežas, ar nosacījumu, ka šādi pasākumi netiek īstenoti tā, ka tie likvidē vai mazina ieguvumus, kas rodas jebkurai Pusei saskaņā ar 25. pantu.

5. Šīs iedaļas noteikumi neattiecas uz centrālās bankas vai monetārās iestādes, vai jebkuras citas valsts iestādes veiktām darbībām saskaņā ar monetāro vai valūtas maiņas kursa politiku.

6. Šīs iedaļas noteikumi neliedz Pusēm, tostarp to valsts iestādēm, ekskluzīvi veikt vai noteikt to teritorijā darbības vai pakalpojumus uz Puses vai tās valsts iestāžu rēķina, ar tās garantiju vai par tās finanšu līdzekļiem.

7. Šīs iedaļas noteikumi neliedz nevienai Pusei piemērot jebkādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai ar šā nolīguma noteikumu starpniecību novērstu tās pasākumu apiešanu attiecībā uz trešās valsts piekļuvi tās tirgum.

30. pants

Drošības izņēmumi

Šīs iedaļas noteikumi:

a) neliek Pusēm sniegt informāciju, ja tās uzskata, ka informācijas izpaušana ir pretrunā tās būtiskām drošības interesēm; kā arī

b) neattur Puses no jebkādas darbības veikšanas, kuru tās uzskata par nepieciešamu savu būtisko drošības interešu aizsardzībai: i) attiecībā uz saimniecisku darbību, ko tieši vai netieši veic militāras iestādes nodrošinājuma vajadzībām; ii) attiecībā uz skaldmateriāliem un kodolmateriāliem vai materiāliem, no kuriem tie iegūti; iii) saistībā ar ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošanu vai tirdzniecību un citu preču un materiālu apriti; iv) attiecībā uz publisko iepirkumu, kas nepieciešams valsts drošības vai valsts aizsardzības vajadzībām; v) kara laikā vai citādā ārkārtas situācijā starptautiskajās attiecībās; vai

c) neattur Puses no jebkādas rīcības, kas tām jāveic saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtiem, lai uzturētu starptautisko mieru un drošību.

31. pants

Pakalpojumu tirdzniecības un uzņēmējdarbības pakāpeniska liberalizācija

Tiklīdz to ļauj apstākļi, tostarp ņemot vērā situāciju pēc Irākas pievienošanās PTO, Sadarbības padome var sniegt Pusēm ieteikumus pakāpeniski paplašināt starp tām pakalpojumu tirdzniecību un uzņēmējdarbību un nodrošināt pilnīgu atbilstību GATS noteikumiem, īpaši V pantam. Ja šos ieteikumus pieņem, tos var piemērot, Pusēm savstarpēji vienojoties.

III IEDAĻA

Tirdzniecības un ieguldījumu noteikumi

32. pants

Ieguldījumu veicināšana

Puses veicina savstarpēji izdevīgu ieguldījumu pieaugumu, radot labvēlīgākus apstākļus privātiem ieguldījumiem.

33. pants

Kontaktpunkti un informācijas apmaiņa

Lai veicinātu Pušu saziņu visos tirdzniecības jautājumos, kas saistīti ar privātiem ieguldījumiem, katra Puse izraugās kontaktpunktu. Pēc vienas vai otras Puses lūguma otras Puses kontaktpunkts norāda iestādi vai amatpersonu, kas atbild par attiecīgo jautājumu, un sniedz nepieciešamo atbalstu, lai veicinātu saziņu ar pieprasījuma iesniedzēju Pusi.

IV IEDAĻA

Kārtējie maksājumi un kapitāls

34. pants

Mērķis un piemērošanas joma

1. Pušu mērķis ir to savstarpējo kārtējo maksājumu un kapitāla aprites liberalizācija saskaņā ar saistībām, ko Puses uzņēmušās starptautiskajās finanšu institūcijās.

2. Šī iedaļa attiecas uz visiem Pušu savstarpējiem kārtējiem maksājumiem un kapitāla apriti.

35. pants

Norēķinu konti

Puses atļauj veikt visus savstarpējā norēķinu konta maksājumus un pārskaitījumus brīvi konvertējamā valūtā un saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda statūtiem.

36. pants

Kapitāla konts

No šā nolīguma spēkā stāšanās brīža Puses atļauj kapitāla brīvu apriti attiecībā uz tiešajiem ieguldījumiem, ko veic saskaņā ar uzņēmējvalsts tiesību aktiem, un ieguldījumiem, ko veic saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem, kā arī šo ieguldījumu un no tiem gūtās peļņas likvidāciju vai repatriāciju.

37. pants

Jaunu pasākumu nepieņemšana

Puses neievieš nekādus jaunus ierobežojumus attiecībā uz kārtējiem maksājumiem un kapitāla apriti starp to rezidentiem un nepadara stingrākus jau esošos ierobežojumus.

38. pants

Drošības pasākumi

1. Ja ārkārtējos apstākļos kapitāla aprite starp Savienību un Irāku rada vai var radīt nopietnas grūtības sakarā ar valūtas maiņas kursa politikas vai monetārās politikas darbību Savienībā vai Irākā, attiecīgi Savienība vai Irāka uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus, var noteikt aizsardzības pasākumus, kas saistīti ar kapitāla apriti starp Savienību un Irāku, ja minētie pasākumi ir absolūti nepieciešami.

2. Puse, kas nosaka aizsargpasākumus, iespējami drīz informē otru Pusi par to atcelšanas grafiku.

39. pants

Nobeiguma noteikumi

1. Šīs iedaļas noteikumi neierobežo Pušu komersantu tiesības gūt labumu no jebkādiem labvēlīgākiem režīmiem, kas varētu būt paredzēti jebkādā esošā divpusējā vai daudzpusējā nolīgumā, kuram tās ir līgumslēdzējas puses.

2. Puses apspriežas nolūkā sekmēt savstarpējo kapitāla apriti, lai veicinātu šā nolīguma mērķu sasniegšanu.

V IEDAĻA

Ar tirdzniecību saistīti jautājumi

I nodaļa

Valsts tirdzniecības uzņēmumi

40. pants

1. Pušu mērķis ir izpildīt nosacījumus, kas paredzēti 1994. gada GATT XVII pantā, tā piezīmēs un papildu noteikumos, un PTO Vienošanos par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XVII panta interpretāciju, kas mutatis mutandis iekļauti šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļa.

2. Ja kāda no Pusēm atsevišķos gadījumos pieprasa otrai Pusei informāciju par valsts tirdzniecības uzņēmumiem, to darbības veidu un ietekmi uz divpusējo tirdzniecību, pieprasījuma saņēmēja Puse nodrošina maksimāli iespējamo pārredzamību, neskarot GATT 1994 XVII panta 4. punkta d) apakšpunkta noteikumus par konfidenciālu informāciju.

3. Puses nodrošina, lai visi valsts tirdzniecības uzņēmumi, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus, izpildītu attiecīgās Puses saistības saskaņā ar šo nolīgumu.

II nodaļa

Publiskais iepirkums

41. pants

Ievads

1. Puses atzīst pārredzamu, konkurētspējīgu un atklātu konkursa procedūru nozīmi ekonomikas ilgtspējīgā attīstībā un nosaka sev mērķi efektīvi, abpusēji un pakāpeniski atvērt attiecīgos iepirkuma tirgus.

2. Šajā nodaļā:

a) “komerciālas preces vai pakalpojumi” ir tāda veida preces vai pakalpojumi, ko parasti pārdod vai piedāvā pārdošanai un ko komerctirgū parasti pērk nevalstiskas personas nevalstiskiem mērķiem;

b) “būvniecības pakalpojums” ir pakalpojums, kura mērķis ir inženiertehnisko būvdarbu vai būvdarbu izpilde, izmantojot jebkādus līdzekļus, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Centrālā preču klasifikatora 51. sadaļu (turpmāk “CPC”);

c) “dienas” ir kalendārās dienas;

d) “elektroniska izsole” ir pastāvīgs process, kas saistīts ar elektronisko sakaru līdzekļu izmantošanu, lai piegādātāji varētu iesniegt vai nu jaunas cenas, vai skaitliski izsakāmu un ar cenu nesaistītu konkursa elementu jaunas vērtības, kas saistītas ar vērtēšanas kritērijiem, vai gan vienu, gan otru, kā rezultātā tiek klasificēti vai pārklasificēti konkursa piedāvājumi;

e) “rakstiski vai rakstisks” nozīmē informācijas izteikšanu vārdos vai skaitļos, kuru var nolasīt, atveidot un pēc tam paziņot tālāk. Tas var ietvert elektroniski nosūtītu un saglabātu informāciju;

f) “ierobežota konkursa procedūra” ir iepirkuma metode, saskaņā ar kuru iepirkuma iestādes apspriežas ar vienu vai vairākiem pašu izraudzītiem piegādātājiem;

g) “pasākums” ir jebkurš tiesību akts, noteikums, procedūra, administratīva norāde vai prakse vai jebkura darbība, ko veic iepirkuma iestāde saistībā ar aptverto iepirkumu;

h) “daudzkārt lietojamais saraksts” ir to piegādātāju saraksts, kurus iepirkuma iestāde ir noteikusi kā atbilstīgus dalības nosacījumiem un ko iepirkuma iestāde plāno izmantot vairāk nekā vienu reizi;

i) “paziņojums par paredzēto iepirkumu” ir iepirkuma iestādes publicēts paziņojums, kurā ieinteresētie piegādātāji aicināti iesniegt dalības pieteikumu, piedāvājumu vai tos abus;

j) “kompensācijas prasības” ir nosacījumi vai pasākumi, kas veicina vietējo attīstību vai uzlabo kādas Puses maksājumu bilances kontus, piemēram, iekšzemes satura izmantošana, tehnoloģijas licencēšana, ieguldījumi, saistības sniegt pretpakalpojumus un tamlīdzīgas darbības vai prasības;

k) “atklāta konkursa procedūra” ir iepirkuma metode, saskaņā ar kuru piedāvājumu var iesniegt visi ieinteresētie piegādātāji;

l) “persona” ir fiziska vai juridiska persona;

m) “iepirkuma iestāde” ir iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikumā pievienotais Puses I papildinājums;

n) “atbilstošs piegādātājs” ir piegādātājs, kuru iepirkuma iestāde atzīst par tādu, kas izpildījis dalības nosacījumus;

o) “selektīva konkursa procedūra” ir iepirkuma metode, saskaņā ar kuru piedāvājumu var iesniegt vienīgi atbilstošie piegādātāji, kurus uzaicina iepirkuma iestāde;

p) “pakalpojumi” ietver būvdarbu pakalpojumus, ja nav noteikts citādi;

q) “standarts” ir dokuments, kuru apstiprinājusi atzīta struktūra, kas vispārējai un atkārtotai izmantošanai sagatavo noteikumus, norādījumus vai preču vai pakalpojumu vai ar tiem saistīto procesu un ražošanas metožu raksturojumus, kuru ievērošana nav obligāta. Tajā var iekļaut vai arī tas var attiekties vienīgi uz terminoloģiju, simboliem, iepakojumu, marķēšanas vai etiķetēšanas prasībām, ja tās attiecas uz produktu, pakalpojumu, procesu vai ražošanas metodi;

r) “piegādātājs” ir persona vai personu grupa, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus vai arī varētu to darīt; un

s) “tehniskā specifikācija” ir konkursa procedūras prasība, ar kuru: i) nosaka iepērkamo preču vai sniedzamo pakalpojumu parametrus, tostarp kvalitāti, veiktspēju, drošumu un izmērus vai to ražošanas vai sniegšanas procesus un metodes; vai ii) risina jautājumus par terminoloģiju, simboliem, iepakojumu, marķēšanas vai etiķetēšanas prasībām, ja tās attiecas uz produktu vai pakalpojumu.

42. pants

Darbības un piemērošanas joma

1. Šī nodaļa attiecas uz visiem pasākumiem saistībā ar aptverto iepirkumu. Šajā nodaļā “aptvertais iepirkums” nozīmē iepirkumu valstiskiem mērķiem:

a) attiecībā uz precēm, pakalpojumiem vai jebkādu to apvienojumu: i) kā noteikts šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājumā pievienotajos Pušu papildpielikumos; un ii) ja iepirkums netiek veikts komerciālas pārdošanas vai tālākpārdošanas nolūkā vai nolūkā izmantot komerciālai pārdošanai vai tālākpārdošanai paredzētu preču ražošanā vai pakalpojumu sniegšanā;

b) izmantojot jebkurus līgumiskos līdzekļus, tostarp pirkšanu, nomāšanu un īrēšanu vai izpirkumnomu ar izpirkuma tiesībām vai bez tām;

c) kura vērtība dienā, kad publicē paziņojumu saskaņā ar 45. pantu, ir vienāda ar attiecīgo robežvērtību, kas norādīta šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājumā pievienotajos Pušu papildpielikumos, vai pārsniedz to;

d) ko veic iepirkuma iestāde; un

e) kas citādi nav izslēgts no piemērošanas jomas.

2. Ja vien nav norādīts citādi, šī nodaļa neattiecas uz:

a) zemes, esošo ēku vai cita nekustamā īpašuma vai ar to saistīto tiesību iegādi vai nomu;

b) ārpuslīgumiskiem vienošanās aktiem vai jebkāda veida palīdzību, ko sniedz Puse, tostarp sadarbības nolīgumiem, dotācijām, aizdevumiem, kapitāla ieguldīšanu, garantijām un nodokļu atvieglojumiem;

c) finanšu aģentu vai depozitāriju pakalpojumu, likvidācijas un vadības pakalpojumu regulētām finanšu iestādēm un pakalpojumu, kas attiecas uz valsts parāda pārdošanu, izpirkšanu un izplatīšanu, tostarp aizņēmumu un obligāciju, parādzīmju un citu vērtspapīru, iepirkumu vai iegādi;

d) valsts nodarbinātības līgumiem;

e) iepirkumu, ko veic: i) ar īpašu nolūku sniegt starptautisku palīdzību, tostarp atbalstu attīstībai; ii) atbilstīgi īpašai procedūrai vai nosacījumam starptautiskā nolīgumā, kas attiecas uz karaspēka izvietošanu vai uz parakstītājvalstu projekta kopīgu īstenošanu; iii) atbilstīgi starptautiskas organizācijas īpašai procedūrai vai nosacījumam, vai ja to finansē no starptautiskām dotācijām, aizdevumiem vai citāda atbalsta, ja piemērojamā procedūra vai nosacījums būtu pretrunā šai nodaļai.

3. Šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma papildpielikumos Puses definē un precizē šādu informāciju:

a) 1. papildpielikumā – centrālās pārvaldes iestādes, kuru iepirkumam piemēro šo nodaļu;

b) 2. papildpielikumā – visas pārējās iestādes, kuru iepirkumam piemēro šo nodaļu;

c) 3. papildpielikumā – pakalpojumi, izņemot būvniecības pakalpojumus, kuriem piemēro šo nodaļu;

d) 4. papildpielikumā – būvniecības pakalpojumi, kuriem piemēro šo nodaļu;

e) 5. papildpielikumā – vispārīgas piezīmes.

4. Ja iepirkuma iestāde saistībā ar aptverto iepirkumu pieprasa, lai personas, kuras nav iekļautas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājumā pievienotajos Pušu papildpielikumos, veic iepirkumu atbilstoši īpašām prasībām, šādām prasībām mutatis mutandis piemēro 43. pantu.

5. Novērtējot iepirkuma vērtību nolūkā pārliecināties, vai tas ir aptvertais iepirkums, iepirkuma iestāde nesadala iepirkumu atsevišķos iepirkumos, nedz arī izvēlas vai izmanto īpašu vērtēšanas metodi, lai noteiktu iepirkuma vērtību nolūkā to pilnībā vai daļēji izslēgt no šīs nodaļas piemērošanas jomas.

6. Šīs nodaļas noteikumus nevar izmantot, lai liegtu kādai Pusei veikt darbības vai neizpaust informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu tai būtisku drošības interešu aizsardzībai saistībā ar ieroču, munīcijas vai militārā aprīkojuma iepirkumiem vai ar iepirkumiem, kas nepieciešami valsts drošībai vai valsts aizsardzībai.

7. Atbilstoši prasībai par to, ka šādus pasākumus nepiemēro tā, lai rastos patvarīga vai neattaisnojama diskriminācija starp Pusēm, kur dominē tādi paši apstākļi vai pastāv slēpts starptautiskās tirdzniecības ierobežojums, šīs nodaļas noteikumus nevar interpretēt tā, lai aizkavētu jebkuru Pusi pieņemt vai veikt pasākumus, kas:

a) nepieciešami sabiedrības morāles, sabiedriskās kārtības vai drošības aizsardzībai;

b) nepieciešami cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības vai veselības aizsardzībai;

c) nepieciešami intelektuālā īpašuma aizsardzībai; vai

d) attiecas uz precēm, ko ražo, vai pakalpojumiem, ko sniedz personas ar invaliditāti, filantropiskas institūcijas vai ieslodzījuma vietas.

43. pants

Vispārīgie principi

1. Attiecībā uz jebkuru pasākumu un jebkuru aptverto iepirkumu katra Puse, tostarp tās iepirkuma iestādes, nekavējoties un bez nosacījumiem piemēro otras Puses precēm un pakalpojumiem un otras Puses piegādātājiem, kas piedāvā preces vai pakalpojumus, tādu režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par to, ko šī Puse, tostarp tās iepirkuma iestādes, piemēro pašmāju precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem.

2. Attiecībā uz jebkuru pasākumu saistībā ar aptverto iepirkumu Puse, tostarp tās iepirkuma iestādes:

a) nepiemēro valsts teritorijā reģistrētam piegādātājam mazāk labvēlīgu režīmu kā kādam citam valsts teritorijā reģistrētam piegādātājam, pamatojoties uz ārvalstu piederības vai īpašuma tiesību līmeni; un

b) nediskriminē valsts teritorijā reģistrētu piegādātāju uz tā pamata, ka preces vai pakalpojumi, ko minētais piegādātājs piedāvā konkrētam iepirkumam, ir otras Puses preces vai pakalpojumi.

3. Attiecībā uz jebkuriem tiesību aktiem, noteikumiem, procedūrām un praksi saistībā ar valsts iepirkumu, kā arī visu līmeņu valsts iestāžu konkrētajiem iepirkumiem, kas atvērti trešo valstu precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem, Irāka piešķir Savienības precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts jebkuras trešās valsts precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem.

4. Ja aptvertā iepirkuma procedūru veic ar elektronisko sakaru līdzekļiem, iepirkuma iestāde:

a) nodrošina, ka iepirkums tiek veikts, izmantojot informācijas tehnoloģijas sistēmas un programmatūru, tostarp ar informācijas autentifikāciju un šifrēšanu saistītas sistēmas un programmatūru, kas ir vispārēji pieejama un spēj sadarboties ar citām informācijas tehnoloģijas sistēmām un programmatūru; un

b) uztur mehānismus, kas nodrošina dalības pieteikumu un konkursa piedāvājumu integritāti, tostarp ļauj konstatēt saņemšanas laiku un novērš nesankcionētu piekļuvi tiem.

5. Iepirkuma iestāde veic aptverto iepirkumu pārredzamā un objektīvā veidā, kas ļauj izvairīties no interešu konflikta un novērst korumpētu darbību un kas atbilst šīs nodaļas noteikumiem.

6. Aptvertā iepirkuma nolūkā neviena Puse nedrīkst piemērot precēm vai pakalpojumiem, ko importē vai piegādā no otras Puses, tādus izcelsmes noteikumus, kuri atšķiras no izcelsmes noteikumiem, kurus šī Puse tajā pašā laikā piemēro šo pašu preču vai pakalpojumu importam parastajai tirdzniecībai vai piegādēm no tās pašas Puses.

44. pants

Informācijas par iepirkumu publicēšana

1. Puses:

a) oficiāli izraudzītos elektroniskos vai drukātos plašsaziņas līdzekļos, kas tiek plaši izplatīti un ir viegli pieejami sabiedrībai, nekavējoties publicē tiesību aktus, noteikumus, tiesas lēmumus un vispārēji piemērojamus administratīvus nolēmumus, līgumu standarta klauzulas, kas paredzētas tiesību aktos vai noteikumos un ar atsauci iekļautas paziņojumos un konkursa dokumentācijā, un procedūras attiecībā uz aptverto iepirkumu, kā arī to izmaiņas;

b) pēc pieprasījuma jebkurai personai sniedz to skaidrojumu;

c) šā nolīguma 1. pielikuma II papildinājumā uzskaita elektroniskos vai drukātos plašsaziņas līdzekļus, kuros Puse publicē a) apakšpunktā minēto informāciju;

d) šā nolīguma 1. pielikuma III papildinājumā uzskaita elektroniskos plašsaziņas līdzekļus, kuros Puse publicē paziņojumus, kas paredzēti 45. pantā, 47. panta 4. punktā un 55. panta 2. punktā.

2. Puses nekavējoties paziņo viena otrai par jebkādām izmaiņām to sniegtajā informācijā, kas uzskaitīta šā nolīguma 1. pielikuma II vai III papildinājumā.

45. pants

Paziņojumu publicēšana

1. Attiecībā uz katru aptverto iepirkumu, izņemot 52. pantā aprakstītajos apstākļos, iepirkuma iestāde publicē paziņojumu par paredzēto iepirkumu atbilstošajā plašsaziņas līdzeklī, kas norādīts šā nolīguma 1. pielikuma III papildinājumā. Katrā no šiem paziņojumiem iekļauj informāciju, kas minēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājumā. Šie paziņojumi ir pieejami bez maksas ar elektronisko sakaru līdzekļu starpniecību vienotā piekļuves punktā.

2. Attiecībā uz katru paredzēto iepirkumu vienlaikus ar paziņojumu par plānoto iepirkumu iepirkuma iestāde publicē kopsavilkuma paziņojumu, kas ir viegli pieejams vienā no PTO valodām. Kopsavilkuma paziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju:

a) iepirkuma priekšmets;

b) konkursa piedāvājumu iesniegšanas termiņš vai attiecīgā gadījumā – jebkurš pieteikumu iesniegšanas termiņš dalībai iepirkuma procedūrā vai iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā; un

c) adrese, kurā var pieprasīt dokumentus, kas attiecas uz iepirkumu.

3. Iepirkuma iestādes tiek mudinātas katrā fiskālajā gadā iespējami agri publicēt paziņojumu par turpmākajiem iepirkuma plāniem (turpmāk “paziņojums par plānotu iepirkumu”). Paziņojumā jānorāda iepirkuma priekšmets un paziņojuma par paredzamo iepirkumu plānotais publicēšanas datums.

4. Iepirkuma iestāde, kas minēta šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikumā, var izmantot paziņojumu par plānotu iepirkumu kā paziņojumu par paredzētu iepirkumu, ja tā iekļauj tik daudz informācijas, kas minēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājumā, cik vien ir pieejams, un paziņojumu par to, ka ieinteresētajiem piegādātājiem sava interese par iepirkumu jāizsaka iepirkuma iestādei.

46. pants

Dalības nosacījumi

1. Iepirkuma iestāde aprobežojas vienīgi ar tiem nosacījumiem dalībai iepirkuma procedūrā, kuri ir būtiski, lai nodrošinātu, ka piegādātājam ir juridiskās un finansiālās iespējas un komerciālās un tehniskās spējas nodrošināt attiecīgo iepirkumu.

2. Izvērtējot, vai piegādātājs atbilst dalības nosacījumiem, iepirkuma iestāde:

a) izvērtē piegādātāja finanšu, komerciālās un tehniskās iespējas, pamatojoties uz tā uzņēmējdarbību gan iepirkuma iestādes Puses teritorijā, gan ārpus tās;

b) neizvirza nosacījumu, ka, lai piegādātājs piedalītos iepirkumā, tam jābūt konkrētās Puses iepriekš piešķirtām viena vai vairāku līgumu slēgšanas tiesībām vai piegādātājam jābūt iepriekšējai darba pieredzei konkrētās Puses teritorijā; un

c) var pieprasīt attiecīgu iepriekšēju pieredzi, ja tas ir būtiski, lai izpildītu iepirkuma prasības.

3. Veicot šo novērtējumu, iepirkuma iestāde balsta savu vērtējumu uz nosacījumiem, ko tā ir iepriekš precizējusi paziņojumos vai konkursa dokumentācijā.

4. Iepirkuma iestādei ir jāizslēdz piegādātājs, pamatojoties uz bankrotu, nepatiesiem apgalvojumiem vai būtiskiem trūkumiem kādas pamatotas prasības vai pienākuma izpildē saskaņā ar iepriekšēju līgumu vai līgumiem, spriedumiem saistībā ar smagiem noziegumiem vai citiem spriedumiem attiecībā uz nopietniem sabiedriskiem nodarījumiem, profesionālās ētikas pārkāpumiem vai nodokļu nemaksāšanu.

47. pants

Piegādātāju atbilstība

1. Ja iepirkuma iestāde plāno izmantot selektīvu konkursa procedūru, tā:

a) paziņojumā par paredzēto iepirkumu iekļauj vismaz informāciju, kas norādīta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājuma 1., 2., 6., 7., 10. un 11. punktā, un uzaicina piegādātājus iesniegt dalības pieteikumu; un

b) līdz konkursa piedāvājumu iesniegšanas termiņa sākumam atbilstošajiem piegādātājiem, kuriem ir paziņots, kā norādīts šā nolīguma 1. pielikuma VI papildinājuma 2. punkta b) apakšpunktā, sniedz vismaz informāciju, kas minēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājuma 3., 4., 5., 8. un 9. punktā.

2. Iepirkuma iestāde atzīst par atbilstošiem piegādātājiem visus vietējos piegādātājus un visus otras Puses piegādātājus, kuri atbilst dalības nosacījumiem konkrētā iepirkumā, ja vien iepirkuma iestāde paziņojumā par paredzēto iepirkumu nenosaka ierobežojumus attiecībā uz piegādātāju skaitu, kuriem būs atļauts piedalīties konkursā, un kritērijus piegādātāju ierobežotā skaita atlasei.

3. Ja konkursa dokumentācija nav publiski pieejama no 1. punktā minētā paziņojuma publicēšanas dienas, iepirkuma iestāde nodrošina, lai minētie dokumenti vienā un tajā pašā laikā būtu pieejami visiem kvalificētajiem piegādātājiem saskaņā ar 2. punktu.

4. Iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, var uzturēt piegādātāju daudzkārt lietojamu sarakstu, ja paziņojums ar uzaicinājumu ieinteresētajiem piegādātājiem pieteikties uz iekļaušanu sarakstā tiek publicēts ik gadu un gadījumā, ja to publicē ar elektroniskiem līdzekļiem, ir nepārtraukti pieejams vienā no piemērotajiem plašsaziņas līdzekļiem, kuri uzskaitīti šā nolīguma 1. pielikuma III papildinājumā. Šajā paziņojumā iekļauj informāciju, kas minēta šā nolīguma 1. pielikuma V papildinājumā.

5. Neskarot 4. punktu, ja daudzkārt lietojamais saraksts būs spēkā trīs gadus vai mazāk, iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, var publicēt minētajā punktā paredzēto paziņojumu tikai vienreiz – saraksta derīguma termiņa sākumā – ar noteikumu, ka paziņojumā ir norādīts tā derīguma termiņš un ka turpmāki paziņojumi netiks publicēti.

6. Iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, ļauj piegādātājiem jebkurā laikā pieteikties iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā un samērīgi īsā laikā iekļauj tajā visus atbilstošos piegādātājus.

Iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, paziņojumu, ar kuru uzaicina piegādātājus pieteikties iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā, var izmantot kā paziņojumu par paredzētu iepirkumu ar noteikumu, ka:

a) paziņojums tiek publicēts saskaņā ar 4. punktu un tajā ir ietverta informācija, kas paredzēta šā nolīguma 1. pielikuma V papildinājumā, un tik daudz informācijas, kas paredzēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājumā, cik ir pieejams, un kurā ietverta norāde, ka tas ir paziņojums par paredzētu iepirkumu;

b) iestāde piegādātājiem, kuri tai darījuši zināmu savu ieinteresētību minētajā iepirkumā, nekavējoties sniedz pietiekamu informāciju, lai tie varētu izvērtēt savu interesi par dalību iepirkumā, tostarp visu pārējo informāciju, kas paredzēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājumā, ciktāl minētā informācija ir pieejama.

7. Iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, var atļaut piegādātājam, kas ir pieteicies iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā saskaņā ar 6. punktu, piedalīties konkursā par attiecīgo iepirkumu, ja ir pietiekami daudz laika, lai iepirkuma iestāde varētu pārbaudīt, vai piegādātājs atbilst dalības noteikumiem.

8. Iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, piegādātājus, kuri iesniedz dalības pieteikumu vai pieteikumu iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā, nekavējoties informē par savu lēmumu attiecībā uz minēto pieteikumu.

9. Ja iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, noraida piegādātāja kvalifikācijas pieteikumu vai pieteikumu iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā, vairs neatzīst piegādātāju par atbilstošu vai svītro to no daudzkārt lietojamā saraksta, iestāde nekavējoties informē piegādātāju un pēc tā pieprasījuma nekavējoties sniedz piegādātājam rakstisku skaidrojumu par tās lēmuma iemesliem.

48. pants

Tehniskās specifikācijas

1. Iepirkuma iestāde nesagatavo, nepieņem un nepiemēro tehniskās specifikācijas, kā arī nenosaka atbilstības novērtēšanas procedūras nolūkā radīt nevajadzīgus šķēršļus starptautiskai tirdzniecībai, un tam nav tādu seku.

2. Nosakot tehniskās specifikācijas iepērkamajām precēm vai pakalpojumiem, iepirkuma iestāde attiecīgos gadījumos:

a) izklāsta tehniskās specifikācijas izpildījuma un funkcionālo prasību aspektā, nevis konstrukcijas vai aprakstošu parametru aspektā; un

b) balsta tehniskās specifikācijas uz Eiropas standartiem, ja tādi pastāv; ja tādu nav – uz valsts tehniskajiem noteikumiem, atzītiem valsts standartiem vai būvniecības noteikumiem.

3. Ja tehniskajās specifikācijās tiek izmantoti konstrukcijas vai aprakstošie parametri, iepirkuma iestāde attiecīgā gadījumā norāda, ka tā izskatīs konkursa piedāvājumus līdzvērtīgu preču vai pakalpojumu piegādei, kuri acīmredzami atbilst iepirkuma prasībām, iekļaujot konkursa dokumentācijā tādus vārdus kā “vai līdzvērtīgs”.

4. Iepirkuma iestāde tehniskajās specifikācijās neizvirza prasības par konkrētas preču zīmes vai tirdzniecības nosaukumu, patentu, autortiesībām, dizainparaugu vai modeli, konkrētu izcelsmi, ražotāju vai piegādātāju un nenorāda uz tiem, ja vien citādi nav iespējams pietiekami precīzi vai saprotami raksturot iepirkuma prasības, ar noteikumu, ka tādos gadījumos konkursa dokumentācijā iestāde iekļauj vārdus “vai līdzvērtīgs”.

5. Iepirkuma iestādes no personas, kam var būt komerciāla interese par iepirkumu, neprasa un nepieņem tādus ieteikumus, kas var izslēgt konkurenci un ko var izmantot, gatavojoties pieņemt specifikācijas konkrētam iepirkumam.

6. Puses, tostarp to iepirkuma iestādes, saskaņā ar šo pantu var sagatavot, pieņemt vai piemērot tehniskās specifikācijas, lai veicinātu dabas resursu saglabāšanu vai aizsargātu vidi.

49. pants

Konkursa dokumentācija

1. Iepirkuma iestāde iesniedz piegādātājiem konkursa dokumentāciju, kurā ietverta visa informācija, kas vajadzīga, lai piegādātāji varētu sagatavot un iesniegt atbilstošus konkursa piedāvājumus. Ja vien tas jau nav norādīts paziņojumā par paredzēto iepirkumu, minētajā dokumentācijā iekļauj pilnīgu aprakstu par jautājumiem, kas izklāstīti šā nolīguma 1. pielikuma VIII papildinājumā.

2. Iepirkuma iestāde pēc pieprasījuma nekavējoties iesniedz konkursa dokumentāciju jebkuram piegādātājam, kas piedalās iepirkumā, un atbild uz katru pamatotu attiecīgās informācijas pieprasījumu, ko iesniedz piegādātājs, kas piedalās iepirkumā, ar noteikumu, ka minētā informācija šim piegādātājam salīdzinājumā ar konkurentiem nerada priekšrocības iepirkumā.

3. Ja pirms līguma piešķiršanas iepirkuma iestāde maina kritērijus vai prasības, kas noteiktas paziņojumā par paredzēto iepirkumu vai konkursa dokumentācijā, kas iesniegta piegādātājiem, kuri piedalās konkursā, vai arī groza paziņojumu vai konkursa dokumentāciju, tā rakstiski iesniedz visas minētās izmaiņas vai grozīto vai atkārtoti izdoto paziņojumu, vai konkursa dokumentāciju:

a) visiem piegādātājiem, kuri piedalās konkursā tad, kad tiek grozīta informācija, ja tie ir zināmi, un visos pārējos gadījumos – tādā pašā veidā, kādā tika sniegta sākotnējā informācija; un

b) pietiekamā laikā, lai attiecīgā gadījumā minētie piegādātāji varētu izmainīt un no jauna iesniegt grozītos konkursa piedāvājumus.

50. pants

Termiņi

Iepirkuma iestāde atbilstoši tās pamatotām vajadzībām atvēl pietiekamu laiku, lai piegādātāji varētu sagatavot un iesniegt dalības pieteikumus un atbilstošus konkursa piedāvājumus, ņemot vērā tādus faktorus kā iepirkuma raksturs un sarežģītība, apakšuzņēmuma līgumu paredzamais apjoms un laiks, kas vajadzīgs konkursa pieteikumu pārsūtīšanai no ārvalstu, kā arī iekšzemes punktiem, ja netiek izmantoti elektronisko sakaru līdzekļi. Termiņi, tostarp to pagarinājumi, ir vienādi visiem piegādātājiem, kas ir ieinteresēti vai piedalās. Piemērojamie termiņi ir izklāstīti šā nolīguma 1. pielikuma VI papildinājumā.

51. pants

Sarunas

1. Puse var noteikt savām iepirkuma iestādēm rīkot sarunas:

a) to iepirkumu sakarā, par kuriem tās ir izrādījušas šādu nodomu paziņojumā par paredzētu iepirkumu; vai

b) kad no novērtējuma izriet, ka neviens piedāvājums nav acīmredzami visizdevīgākais, ņemot vērā paziņojumos vai konkursa dokumentācijā noteiktos konkrētos vērtēšanas kritērijus.

2. Iepirkuma iestāde:

a) nodrošina, ka to piegādātāju izslēgšana, kuri piedalās sarunās, tiek izdarīta saskaņā ar vērtēšanas kritērijiem, kas izklāstīti paziņojumos vai konkursa dokumentācijā; un

b) ja sarunas tiek slēgtas, nosaka vienotu termiņu pārējiem piegādātājiem jaunu vai pārskatītu piedāvājumu iesniegšanai.

52. pants

Ierobežota konkursa procedūra

Iepirkuma iestāde var izmantot ierobežotu konkursa procedūru un var pēc savas izvēles nepiemērot 45. līdz 47., 49. līdz 51., 53. un 54. pantu vienīgi saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a) ja: i) nav iesniegts neviens konkursa piedāvājums vai neviens piegādātājs nav pieteicies dalībai; ii) nav iesniegts neviens konkursa piedāvājums, kas atbilst konkursa dokumentācijas būtiskajām prasībām; iii) neviens piegādātājs neatbilst dalības noteikumiem; vai iv) iesniegtie konkursa piedāvājumi ir saistīti ar slepenu vienošanos, ar noteikumu, ka konkursa dokumentācijas prasības nav būtiski mainītas;

b) ja preces vai pakalpojumus var piegādāt vienīgi konkrēts piegādātājs un nav pieņemamas alternatīvas vai aizstājēju preču vai pakalpojumu tāpēc, ka prasības ir ļoti augstas; sakarā ar patentu, autortiesību vai citu ekskluzīvu tiesību aizsardzību; vai tāpēc, ka nav konkurences tehnisku iemeslu dēļ;

c) attiecībā uz tādu preču un pakalpojumu papildu piegādēm, ko veic sākotnējais piegādātājs un kas nebija iekļautas sākotnējā iepirkumā, ja piegādātāja maiņas gadījumā šādu papildu preču vai pakalpojumu piegādi: i) nevar veikt tādu ekonomisku vai tehnisku iemeslu dēļ kā prasības par aizvietojamību vai sadarbspēju ar esošajām iekārtām, programmatūru, pakalpojumiem vai instalācijām, kas iepirktas saskaņā ar sākotnējo iepirkumu; un ii) tā radītu iepirkuma iestādei ievērojamas neērtības vai izmaksu būtisku pieaugumu;

d) ciktāl tas noteikti vajadzīgs gadījumā, ja tādu notikumu rezultātā, ko iepirkuma iestāde nav varējusi paredzēt, radusies ārkārtēja steidzamība, kā dēļ preces vai pakalpojumus nav iespējams laikus iegūt, izmantojot atklāto vai selektīvo konkursa procedūru;

e) attiecībā uz precēm, ko iegādājas preču tirgū;

f) ja iepirkuma iestāde iepērk paraugus vai pirmo ražojumu vai pakalpojumu, kas radīts pēc tās pieprasījuma saistībā ar konkrētu līgumu par pētniecību, izmēģinājumu, pētījumu vai oriģinālizstrādni un šā līguma vajadzībām;

g) pirkumiem, ko izdara ar īpaši izdevīgiem nosacījumiem, kuri rodas vienīgi ļoti īsā termiņā īpašas realizācijas gadījumā, piemēram, likvidācijas, maksātnespējas administrēšanas vai bankrota dēļ, bet ne attiecībā uz regulāriem pirkumiem no pastāvīgajiem piegādātājiem; un

h) ja līgumslēgšanas tiesības piešķir dizainparaugu konkursa uzvarētājam ar noteikumu, ka konkurss ir ticis organizēts atbilstoši šajā nodaļā paredzētajiem principiem un dalībniekus vērtē neatkarīga žūrija nolūkā piešķirt uzvarētājam dizainparaugu līgumslēgšanas tiesības.

53. pants

Elektroniskās izsoles

Ja iepirkuma iestāde plāno veikt aptvertā iepirkuma procedūru, izmantojot elektroniskos sakaru līdzekļus, pirms elektroniskās izsoles sākšanas iestāde katram dalībniekam dara zināmu:

a) automātiskās vērtēšanas metodi, tostarp matemātisko formulu, kas balstīta uz vērtēšanas kritērijiem, kuri izklāstīti konkursa dokumentācijā un izsoles laikā tiks izmantoti automātiskā klasificēšanā vai pārklasificēšanā;

b) tā konkursa piedāvājuma elementu sākotnējās novērtēšanas rezultātus, ja līgumslēgšanas tiesības piešķir visizdevīgākajam piedāvājumam; un

c) jebkuru citu attiecīgo informāciju, kas saistīta ar izsoles norisi.

54. pants

Piedāvājumu izskatīšana un līgumslēgšanas tiesību piešķiršana

1. Iepirkuma iestāde saņem, atver un izskata visus konkursa piedāvājumus saskaņā ar procedūrām, kuras garantē iepirkuma procesa godīgumu un objektivitāti un piedāvājumu konfidencialitāti.

2. Iepirkuma iestāde nesoda piegādātājus, kuru piedāvājums saņemts pēc noteiktā saņemšanas termiņa, ja kavēšanās notikusi vienīgi iepirkuma iestādes nepareizas rīcības dēļ.

3. Ja laikposmā no piedāvājumu atvēršanas līdz līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai iepirkuma iestāde dod iespēju piegādātājam labot neapzinātas formas kļūdas, iepirkuma iestāde tādu pašu iespēju nodrošina visiem piegādātājiem, kuri piedalās konkursā.

4. Lai izskatītu tiesību piešķiršanu, piedāvājumam jābūt iesniegtam rakstiski un atvēršanas brīdī jāatbilst pamatprasībām, kas izklāstītas paziņojumos un konkursa dokumentācijā, un tam jābūt no piegādātāja, kurš atbilst dalības nosacījumiem.

5. Ja vien iepirkuma iestāde nenolemj sabiedrības interesēs līgumslēgšanas tiesības nepiešķirt, tā piešķir līgumslēgšanas tiesības tam piegādātājam, kuru iestāde atzinusi par spējīgu izpildīt līguma noteikumus un kura iesniegtais piedāvājums ir atzīts par visizdevīgāko, balstoties vienīgi uz tiem kritērijiem, kas noteikti paziņojumos un konkursa dokumentācijā, vai kurš piedāvā viszemāko cenu, ja vienīgais kritērijs ir cena.

6. Ja iepirkuma iestāde saņem konkursa piedāvājumu, kurā cena ir nesamērīgi zemāka par citos iesniegtajos piedāvājumos norādīto cenu, iestāde var konsultēties ar piegādātāju, lai pārliecinātos, ka tas atbilst dalības nosacījumiem un spēj izpildīt līguma noteikumus.

7. Iepirkuma iestāde neizmanto alternatīvas iespējas, neatceļ iepirkumu, nedz arī maina piešķirtās līgumslēgšanas tiesības tādā veidā, ka tiek apietas šā nolīguma saistības.

55. pants

Iepirkuma informācijas pārredzamība

1. Iepirkuma iestāde nekavējoties informē piegādātājus, kuri piedalās konkursā, par lēmumiem, kas attiecas uz līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, un pēc pieprasījuma dara to rakstiski. Saskaņā ar 56. panta 2. un 3. punktu iepirkuma iestāde neizraudzītajam piegādātājam pēc pieprasījuma sniedz paskaidrojumu par iemesliem, kuru dēļ tas nav izraudzīts, un par sekmīgā piegādātāja piedāvājuma salīdzinošajām priekšrocībām.

2. Ne vēlāk kā 72 dienas pēc tādu līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas, uz ko attiecas šī nodaļa, iepirkuma iestāde publicē paziņojumu attiecīgajā iespiestajā vai elektroniskajā plašsaziņas līdzeklī, kas norādīts III papildinājumā. Ja izmanto vienīgi elektronisku plašsaziņas līdzekli, informācijai jābūt viegli pieejamai pieņemamā laikposmā. Paziņojumā iekļauj vismaz to informāciju, kas minēta šā nolīguma 1. PIELIKUMA VII papildinājumā.

56. pants

Informācijas izpaušana

1. Pēc otras Puses pieprasījuma Puse nekavējoties sniedz visu informāciju, kas ir vajadzīga, lai noteiktu, vai iepirkuma procedūra veikta godīgi, objektīvi un saskaņā ar attiecīgo nodaļu, tostarp informāciju par sekmīgā piedāvājuma parametriem un salīdzinošajām priekšrocībām. Gadījumos, kad šīs informācijas izpaušana varētu kaitēt konkurencei turpmākos konkursos, Puse, kura saņem minēto informāciju, neizpauž to piegādātājiem, iepriekš neapspriežoties ar Pusi, kas šo informāciju sniegusi, un nesaņemot tās piekrišanu.

2. Neskarot citus šīs nodaļas noteikumus, Puses, tostarp to iepirkuma iestādes, nesniedz piegādātājiem informāciju, kura varētu kaitēt godīgai konkurencei starp piegādātājiem.

3. Šīs nodaļas noteikumi neliek Pusēm, tostarp to iepirkuma iestādēm, iestādēm un pārskatīšanas struktūrām, izpaust konfidenciālu informāciju, ja tās izpaušana kavētu tiesībaizsardzību, varētu kaitēt godīgai konkurencei starp piegādātājiem, kaitētu konkrētu personu likumīgajām komerciālajām interesēm, tostarp intelektuālā īpašuma aizsardzībai, vai kā citādi būtu pretrunā sabiedrības interesēm.

57. pants

Vietējās pārskatīšanas procedūras

1. Puses nodrošina savlaicīgu, efektīvu, pārredzamu un nediskriminējošu administratīvās izskatīšanas procedūru vai izskatīšanu tiesā, kurā piegādātājs var apstrīdēt:

a) šīs nodaļas noteikumu pārkāpumu; vai

b) kurā piegādātājam nav tiesību tieši apstrīdēt šīs nodaļas noteikumu pārkāpumu saskaņā ar Puses vietējiem tiesību aktiem, to Puses pasākumu neizpildi, ar kuriem īsteno šīs nodaļas noteikumus,

kas radusies saistībā ar aptverto iepirkumu, kurā piegādātājam ir vai ir bijusi ieinteresētība. Visi apstrīdēšanas procedūras noteikumi ir izklāstīti rakstiski un ir vispārēji pieejami.

2. Ja piegādātājs saistībā ar aptverto piedāvājumu, kurā tam ir vai ir bijusi ieinteresētība, iesniedz sūdzību par to, ka ir izdarīts pārkāpums vai notikusi neizpilde, kā izklāstīts 1. punktā, attiecīgā Puse mudina savu iepirkuma iestādi un piegādātāju šo jautājumu risināt, savstarpēji apspriežoties. Iepirkuma iestāde objektīvi un savlaicīgi izskata jebkuru šādu sūdzību, neskarot piegādātāja dalību pašreizējā vai turpmākā iepirkumā vai tā tiesības pieprasīt korektīvus pasākumus saskaņā ar administratīvās izskatīšanas procedūru vai izskatīšanu tiesā.

3. Katram piegādātājam tiek dots pietiekams laiks sagatavot un iesniegt sūdzību, un tas nekādā gadījumā nevar būt mazāks par desmit dienām no brīža, kad apstrīdējuma pamats kļuvis zināms vai kad tam būtu jābūt kļuvušam zināmam piegādātājam.

4. Puses izveido vai norīko vismaz vienu neitrālu, no tās iepirkuma iestādēm neatkarīgu administratīvu vai tiesas iestādi, kas pieņem un izskata piegādātāju sūdzības, kas radušās aptvertā iepirkuma kontekstā.

5. Ja sākotnēji sūdzību izskata struktūra, kas nav 4. punktā minētā iestāde, Puse nodrošina, ka piegādātājs var apstrīdēt sākotnējo lēmumu neitrālā administratīvā vai tiesas iestādē, kas ir neatkarīga no iepirkuma iestādes, kuras iepirkums ir apstrīdējuma priekšmets. Iestāde, kas izskata lietu atkārtoti un kas nav tiesa, ir vai nu pakļauta tiesas iestāžu uzraudzībai, vai arī tai ir procesuālas garantijas, kurās paredzēts, ka:

a) iepirkuma iestāde rakstiski atbild uz sūdzību un sniedz visus attiecīgos dokumentus iestādei, kas lietu izskata atkārtoti;

b) procesa dalībniekiem (turpmāk “dalībnieki”) ir tiesības tikt uzklausītiem, pirms iestāde, kas lietu izskata atkārtoti, pieņem lēmumu par sūdzību;

c) dalībnieki var tikt pārstāvēti un pavadīti;

d) dalībnieki var piedalīties visos tiesas procesos;

e) dalībniekiem ir tiesības pieprasīt, lai tiesas process būtu publisks un lai tajā varētu piedalīties liecinieki; un

f) lēmumi vai ieteikumi attiecībā uz piegādātāju sūdzībām tiktu sniegti savlaicīgi, rakstiski un tajos tiktu izskaidrots katra lēmuma vai ieteikuma pamatojums.

6. Puses pieņem vai patur spēkā procedūras, kurās paredz:

a) nekavējošus starpposma pasākumus, lai saglabātu piegādātājam iespēju piedalīties iepirkumā. Minēto starpposma pasākumu rezultātā var tikt apturēts iepirkuma process. Procedūrās var paredzēt, ka, pieņemot lēmumu par to, vai šādi pasākumi jāpiemēro, var ņemt vērā sevišķi svarīgas nelabvēlīgas sekas saistībā ar attiecīgajām interesēm, tostarp sabiedrības interesēm. Pamatojumu pasākumu nepiemērošanai sniedz rakstiski; un

b) korektīvus pasākumus vai kompensāciju par zaudējumiem vai nodarīto kaitējumu, kuri var aprobežoties vai nu ar konkursa sagatavošanas izmaksām, vai izmaksām, kas saistītas ar apstrīdēšanu, vai arī abām šīm izmaksām, ja iestāde, kas lietu izskata atkārtoti, ir konstatējusi, ka ir noticis pārkāpums vai neizpilde, kā izklāstīts 1. punktā.

58. pants

Turpmākas sarunas

1. Puses ik gadu pārskatīs, vai šīs nodaļas noteikumi darbojas efektīvi un vai iepirkuma tirgi ir abpusēji atvērti. Ne vēlāk kā vienu gadu pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Puses sāks sarunas par aptverto iestāžu saraksta(-u) paplašināšanu, kuri pievienoti šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikumā.

2. PTO iestāšanās sarunu kontekstā Irāka atzīs savas saistības pievienoties daudzpusējam Nolīgumam par valsts iepirkumu (turpmāk “GPA”).

59. pants

Asimetriskais režīms un pārejas posma pasākumi

Ņemot vērā attīstības, finanšu un tirdzniecības vajadzības, Irāka gūs labumu no šāda pārejas posma pasākuma: Irāka var noteikt cenu priekšrocību pagaidu programmu, kurā ietverta cenu starpība par 5 % precēm un pakalpojumiem un par 10 % būvdarbiem un kuru piemēro piegādēm un pakalpojumiem, ko sniedz vienīgi Irākas piegādātāji.

Cenu priekšrocību programma tiks pakāpeniski atcelta desmit gados kopš šā nolīguma spēkā stāšanās.

III nodaļa

Intelektuālā īpašuma aizsardzība

60. pants

Saistību būtība un joma

1. Saskaņā ar šā panta un šā nolīguma 2. pielikuma noteikumiem Irāka piecos gados kopš šā nolīguma stāšanās spēkā pieņem tiesību aktus, lai nodrošinātu intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību efektīvu aizsardzību atbilstoši visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem, tostarp noteikumiem, kas paredzēti Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem saistībā ar tirdzniecību (turpmāk “TRIPS nolīgums”), kurš iekļauts PTO nolīguma I.C pielikumā, kā arī efektīvus līdzekļus minēto tiesību piemērošanai.

2. Trīs gados pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Irāka pievienojas tām daudzpusējām konvencijām par intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesībām, kas minētas šā nolīguma 2. pielikuma 2. punktā, kuru puses ir dalībvalstis vai ko dalībvalstis piemēro faktiski saskaņā ar šo konvenciju attiecīgiem noteikumiem.

3. Trīs gados pēc nolīguma stāšanās spēkā Irāka ievēro daudzpusējās konvencijas par intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesībām, kas minētas šā nolīguma 2. pielikuma 3. punktā, kuru puses ir viena vai vairākas dalībvalstis vai ko viena vai vairākas dalībvalstis piemēro faktiski saskaņā ar šo konvenciju attiecīgiem noteikumiem.

4. Puses regulāri pārskata šā panta un šā nolīguma 2. pielikuma noteikumu īstenošanu. Izstrādājot tiesību aktus vai gadījumā, ja intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma jomā rodas problēmas, kas skar tirdzniecības nosacījumus, pēc jebkuras Puses pieprasījuma rīko steidzamas apspriedes, lai rastu savstarpēji pieņemamus risinājumus. Ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Puses sāks sarunas par sīkāk izstrādātiem IĪT noteikumiem.

5. Katra Puse piešķir otras Puses valstspiederīgajiem režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par režīmu, ko tās piešķir saviem valstspiederīgajiem attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, ievērojot izņēmumus, kas jau ir paredzēti starptautiskajos dokumentos, kas ir iekļauti vai kuri laiku pa laikam varētu tikt iekļauti šā nolīguma 2. pielikumā, un to dara no brīža, kad tos ratificējusi minētā Puse.

6. No šā nolīguma stāšanās spēkā Irāka attiecībā uz intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību ievērošanu un aizsardzību piešķir Savienības uzņēmumiem un valstspiederīgajiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā piešķir jebkurai trešai valstij saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem.

VI IEDAĻA

Strīdu izšķiršana

I nodaļa

Mērķis un darbības joma

61. pants

Mērķis

Šīs iedaļas mērķis ir novērst un atrisināt visus strīdus starp Pusēm, lai, ja tas ir iespējams, panāktu savstarpēji saskaņotu risinājumu.

62. pants

Darbības joma

Šo iedaļu piemēro attiecībā uz visiem strīdiem, kas izriet no nolīguma II sadaļas noteikumu interpretācijas un piemērošanas, ja vien nepārprotami nav noteikts citādi.

II nodaļa

Apspriešanās

63. pants

Apspriešanās

1. Puses cenšas atrisināt strīdus, kas rodas saistībā ar 62. pantā minēto noteikumu interpretāciju un piemērošanu, labā ticībā sākot apspriešanos ar mērķi panākt tūlītēju, objektīvu un savstarpēji saskaņotu risinājumu.

2. Puse ierosina apspriešanos, nosūtot otrai Pusei rakstisku pieprasījumu, kura kopiju iesniedz Sadarbības komitejai, norādot aplūkojamo pasākumu un 62. pantā minētos noteikumus, kuri, pēc tās domām, ir piemērojami.

3. Apspriešanos rīko 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas, un tā notiek atbildētājas Puses teritorijā, ja vien Puses nevienojas citādi. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas, ja vien abas Puses nevienojas to turpināt. Visa informācija, kas izpausta apspriešanās laikā, ir konfidenciāla.

4. Apspriešanos par steidzamiem jautājumiem, tostarp tādiem, kas attiecas uz ātrbojīgām vai sezonālām precēm, rīko 15 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas, un to uzskata par pabeigtu 15 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas.

5. Ja apspriešanās nenotiek attiecīgi 3. vai 4. punktā noteiktajos termiņos vai ja tā ir pabeigta, bet nav panākta vienošanās par savstarpēji saskaņotu risinājumu, prasītāja Puse var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju saskaņā ar 64. pantu.

III nodaļa

Strīdu izšķiršanas procedūras

64. pants

Šķīrējtiesas procesa uzsākšana

1. Ja Pusēm nav izdevies atrisināt strīdu apspriežu ceļā, kā paredzēts 63. pantā, prasītāja Puse var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.

2. Pieprasījums izveidot šķīrējtiesas kolēģiju iesniedzams rakstiski atbildētājai Pusei un Sadarbības komitejai. Prasītāja Puse pieprasījumā apraksta aplūkojamo pasākumu un tādā veidā, kas atspoguļo sūdzības juridisko pamatu, izskaidro, kāpēc attiecīgais pasākums ir 62. pantā minēto noteikumu pārkāpums.

65. pants

Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana

1. Šķīrējtiesas kolēģijā ir trīs šķīrējtiesneši.

2. Desmit dienās pēc tam, kad Sadarbības komitejai iesniegts pieprasījums izveidot šķīrējtiesas kolēģiju, Puses apspriežas, lai panāktu vienošanos par tās sastāvu.

3. Ja Puses 2. punktā noteiktajā termiņā nespēj vienoties par tās sastāvu, jebkura no Pusēm var lūgt Sadarbības komitejas priekšsēdētāju vai viņa deleģētu personu ar izlozes palīdzību izvēlēties visus trīs locekļus no saraksta, kas izveidots saskaņā ar 78. pantu: vienu personu no to personu loka, ko ierosina prasītāja Puse, vienu personu no to personu loka, ko ierosina atbildētāja Puse, un vienu personu – no to personu loka, ko Puses izvēlējušās par priekšsēdētāju. Ja Puses vienojas par vienu vai vairākiem šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem, atlikušos locekļus izraugās tādā pašā kārtībā no piemērojamā kolēģijas locekļu saraksta.

4. Sadarbības komitejas priekšsēdētājs vai viņa deleģēta persona izraugās šķīrējtiesnešus piecās dienās pēc 3. punktā minētā jebkuras Puses pieprasījuma un katras Puses pārstāvja klātbūtnē.

5. Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas diena ir visu triju šķīrējtiesnešu izraudzīšanās diena.

6. Ja kāds no 78. pantā paredzētajiem sarakstiem netiek izveidots tad, kad tiek iesniegts pieprasījums saskaņā ar 3. punktu, šos trīs šķīrējtiesnešus izvēlas ar izlozes palīdzību no to personu saraksta, ko oficiāli bija ierosinājusi viena vai abas Puses.

66. pants

Šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojums

Šķīrējtiesas kolēģija ne vēlāk kā 90 dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas iesniedz Pusēm starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas secinājumiem un ieteikumiem. Puses 15 dienās no paziņošanas var iesniegt rakstisku pieprasījumu šķīrējtiesas kolēģijai, lai tā pārskatītu konkrētus starpposma ziņojuma aspektus. Šķīrējtiesas kolēģijas galīgā nolēmuma secinājumi ietver pietiekamu motivāciju argumentiem, kas izvirzīti starpposma pārskata posmā, un tajā sniegtas skaidras atbildes uz abu Pušu jautājumiem un piezīmēm.

67. pants

Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmums

1. Šķīrējtiesa 120 dienās pēc šķīrējtiesas izveidošanas dienas savu nolēmumu paziņo Pusēm un Sadarbības komitejai. Ja tā uzskata, ka šo termiņu nav iespējams ievērot, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam par to rakstiski jāpaziņo Pusēm un Sadarbības komitejai, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesas kolēģija plāno pabeigt darbu. Nolēmumu nekādā gadījumā nedrīkst paziņot vēlāk kā 150 dienas pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas.

2. Steidzamības gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija dara visu, lai paziņotu nolēmumu 60 dienās no tās izveidošanas dienas. Nekādos apstākļos tas nedrīkst aizņemt vairāk kā 75 dienas no tās izveidošanas. Šķīrējtiesas kolēģija 10 dienās pēc tās izveidošanas var sniegt prejudiciālu nolēmumu par to, vai tā uzskata lietu par steidzamu.

68. pants

Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpilde

Puses veic visus vajadzīgos pasākumus, lai labā ticībā izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, un cenšas vienoties par nolēmuma izpildes termiņu.

69. pants

Pieņemamais nolēmuma izpildes termiņš

1. Ne vēlāk kā 30 dienas pēc tam, kad šķīrējtiesa nolēmumu paziņojusi Pusēm, atbildētāja Puse paziņo prasītājai Pusei un Sadarbības komitejai, cik daudz laika tai būs vajadzīgs, lai izpildītu nolēmumu (turpmāk “pieņemamais termiņš”), ja nolēmuma tūlītēja izpilde nav iespējama.

2. Ja Pušu starpā ir domstarpības par pieņemamo termiņu šķīrējtiesas nolēmuma izpildei, prasītāja Puse 20 dienās pēc tam, kad atbildētāja Puse iesniegusi paziņojumu saskaņā ar 1. punktu, rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai sākotnējā sastāvā noteikt pieņemamā termiņa ilgumu. Par šādu pieprasījumu vienlaicīgi paziņo otrai Pusei un Sadarbības komitejai. Šķīrējtiesas kolēģija 20 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo savu nolēmumu Pusēm un Sadarbības komitejai.

3. Ja šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā vai daži tās locekļi nevar piedalīties jaunā sanāksmē, piemēro 65. pantā noteikto kārtību. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 35 dienas no 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas.

4. Puses, savstarpēji vienojoties, var pagarināt pieņemamo termiņu.

70. pants

Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildei

1. Atbildētāja Puse līdz pieņemamā termiņa beigām paziņo otrai Pusei un Sadarbības komitejai par visiem pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu.

2. Ja Pusēm ir domstarpības par to, vai pasākums, kas paziņots saskaņā ar 1. punktu, atbilst 62. panta noteikumiem, prasītāja Puse var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai sākotnējā sastāvā izlemt šo jautājumu. Šādā pieprasījumā apraksta aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā minētais pasākums nav saderīgs ar 62. pantā minētajiem noteikumiem. Šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu 45 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas.

3. Ja šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā vai daži tās locekļi nevar piedalīties jaunā sanāksmē, piemēro 65. pantā noteikto kārtību. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 60 dienas no 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas.

71. pants

Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma neizpildes gadījumā

1. Ja atbildētāja Puse līdz pieņemamā termiņa beigām nepaziņo par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, vai ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka saskaņā ar 70. panta 1. punktu paziņotais pasākums nav saderīgs ar minētās Puses saistībām atbilstoši 62. panta noteikumiem, atbildētāja Puse iesniedz pagaidu kompensācijas piedāvājumu, ja to pieprasa prasītāja Puse.

2. Ja 30 dienās pēc pieņemamā termiņa beigām nav panākta vienošanās par kompensāciju vai ja pasākums, kas veikts, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu atbilstoši 70. pantam, nav saderīgs ar 62. panta noteikumiem, prasītāja Puse pēc tam, kad tā paziņojusi otrai Pusei un Sadarbības komitejai, ir tiesīga apturēt saistību izpildi, kuras izriet no jebkura 62. panta noteikuma, ciktāl tas atbilst pārkāpuma izraisītajam anulējumam vai kaitējumam. Prasītāja Puse var īstenot apturēšanu 10 dienas pēc paziņojuma dienas, ja vien atbildētāja Puse nav pieprasījusi šķīrējtiesu saskaņā ar 3. punktu.

3. Ja atbildētāja Puse uzskata, ka apturēšanas līmenis nav līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam anulējumam vai samazinājumam, tā var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai sākotnējā sastāvā izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu prasītājai Pusei un Sadarbības komitejai paziņo pirms 2. punktā minētā 10 dienu termiņa beigām. Šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo Pusēm un Sadarbības komitejai savu nolēmumu attiecībā uz saistību apturēšanas līmeni. Saistību izpildi neaptur, kamēr šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā nav paziņojusi nolēmumu, un saistību izpildes apturēšana ir saderīga ar šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu.

4. Ja šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā vai daži tās locekļi nevar piedalīties jaunā sanāksmē, piemēro 65. pantā noteikto kārtību. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 45 dienas no 3. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas.

5. Saistību izpildi aptur uz laiku un piemēro tikai tik ilgi, kamēr pasākums, par kuru konstatēts, ka tas nav saderīgs ar 62. pantā minētajiem noteikumiem, nav atsaukts vai grozīts, lai tas atbilstu minētajiem noteikumiem saskaņā ar 72. pantu, vai tik ilgi, kamēr Puses nav vienojušās atrisināt strīdu.

72. pants

To nolēmuma izpildes pasākumu pārskatīšana, kas pieņemti pēc saistību izpildes apturēšanas

1. Atbildētāja Puse paziņo prasītājai Pusei un Sadarbības komitejai par visiem pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, kā arī par tās pieprasījumu pārtraukt saistību apturēšanu, ko piemēro prasītāja Puse.

2. Ja Puses 30 dienās no paziņojuma iesniegšanas dienas nevienojas par paziņotā pasākuma atbilstību 62. panta noteikumiem, prasītāja Puse rakstiski pieprasa izlemt šo jautājumu šķīrējtiesas kolēģijai sākotnējā sastāvā. Par šādu pieprasījumu vienlaicīgi paziņo atbildētājai Pusei un Sadarbības komitejai. Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu 45 dienās pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo Pusēm un Sadarbības komitejai. Ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ja jebkurš pasākums, kas veikts, lai izpildītu nolēmumu, atbilst 62. panta noteikumiem, saistību izpildes apturēšanu izbeidz.

3. Ja šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā vai daži tās locekļi nevar piedalīties jaunā sanāksmē, piemēro 65. pantā noteikto kārtību. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 60 dienas no 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas.

73. pants

Savstarpēji saskaņots risinājums

Puses jebkurā laikā var panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu strīdā atbilstīgi šai iedaļai. Tās par šādu risinājumu paziņo Sadarbības padomei un šķīrējtiesas kolēģijai. Pēc tam, kad ir paziņots par savstarpēji saskaņoto risinājumu, šķīrējtiesas kolēģija beidz savu darbību, un procedūra tiek izbeigta.

74. pants

Reglaments

1. Šajā iedaļā paredzētās strīdu izšķiršanas procedūras regulē reglaments un rīcības kodekss, ko pieņem Sadarbības komiteja.

2. Puses var lemt par izmaiņām reglamentā un rīcības kodeksā.

3. Saskaņā ar reglamentu šķīrējtiesas sēdes ir atklātas.

75. pants

Informācija un tehniskās konsultācijas

Šķīrējtiesa pēc Puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var iegūt ziņas no jebkura avota, kuru tā uzskata par pieņemamu šķīrējtiesas procesam, tostarp no strīdā iesaistītajām Pusēm. Šķīrējtiesas kolēģijai ir arī tiesības pēc sava ieskata lūgt ekspertu attiecīgo viedokli. Šādi iegūtā informācija jādara zināma Pusēm, un tām jādod iespēja izteikt piezīmes. Ieinteresētajām fiziskajām personām vai juridiskajām personām, kas veic uzņēmējdarbību Pušu teritorijā, saskaņā ar reglamentu ir tiesības iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai amicus curiae rezumējumus.

76. pants

Interpretācijas noteikumi

Šķīrējtiesas kolēģija interpretē 62. panta noteikumus saskaņā ar starptautisko publisko tiesību ierastajām interpretācijas normām, tostarp Vīnes Konvencijā par starptautiskajām līgumtiesībām apkopotajām normām. Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumi nevar paplašināt vai sašaurināt 62. pantā paredzētās tiesības un pienākumus.

77. pants

Šķīrējtiesas kolēģijas lēmumi un nolēmumi

1. Šķīrējtiesas kolēģija dara visu iespējamo, lai ikvienu lēmumu pieņemtu vienprātīgi. Ja tomēr lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, attiecīgo jautājumu izšķir ar vairākuma balsojumu. Tomēr šķīrējtiesnešu atšķirīgie viedokļi nekādā gadījumā netiek publiskoti.

2. Visi šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumi ir saistoši Pusēm, un tie nerada tiesības, kā arī neuzliek pienākumus fiziskām vai juridiskām personām. Nolēmumā izklāstīta konstatētos faktus, šā nolīguma attiecīgo noteikumu piemērojamību un galveno pamatojumu šķīrējtiesas konstatējumiem un secinājumiem. Sadarbības komiteja pilnībā publisko šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumus, ja vien tā nenolemj citādi, lai nodrošinātu ar uzņēmējdarbību saistītās informācijas konfidencialitāti.

IV nodaļa

Vispārīgie noteikumi

78. pants

Šķīrējtiesnešu saraksts

1. Sadarbības komiteja ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā izveido 15 personu sarakstu, kuras vēlas un ir spējīgas strādāt par šķīrējtiesnešiem. Katra Puse ierosina piecas personas, kas darbosies kā šķīrējtiesneši. Turklāt abas Puses izraugās piecas personas, kas nav nevienas Puses valstspiederīgie un kuras būs šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāji. Sadarbības komiteja nodrošina, lai saraksts vienmēr tiktu uzturēts šādā līmenī.

2. Šķīrējtiesnešiem ir speciālas zināšanas vai pieredze tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā. Tie ir neatkarīgi, rīkojas patstāvīgi un nepieņem norādījumus no organizācijām vai valdības, tie nav saistīti ar Pušu valdībām un ievēro rīcības kodeksu.

79. pants

Saistība ar PTO saistībām

1. Līdz Irākas Republika iestājas PTO, šķīrējtiesu kolēģijas, pieņemot nolēmumu par iespējamu pārkāpumu attiecībā uz kādu noteikumu, kas minēts 62. pantā un ietver kādu no PTO nolīguma noteikumiem vai atsaucas uz to, pieņem interpretāciju, kas ir pilnīgā saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas Strīdu izšķiršanas organizācijas attiecīgajiem lēmumiem.

2. Irākai iestājoties PTO, piemēro 3. līdz 6. punktu.

3. Tiesības izmantot šīs iedaļas noteikumus par strīdu izšķiršanu neskar nevienu darbību PTO ietvaros, tostarp strīdu izšķiršanas darbību.

4. Tomēr, ja kāda no Pusēm ir sākusi strīda izšķiršanas procesu par kādu konkrētu pasākumu atbilstīgi šā nolīguma 64. panta 1. punktam vai PTO nolīgumam, tā nevar sākt strīda izšķiršanas procesu par to pašu pasākumu otrā forumā, pirms nav beidzies pirmais process. Turklāt Puses nevar vērsties abās tiesās jautājumā par tādu saistību neievērošanu, kuras atbilstoši šim nolīgumam un PTO nolīgumam ir pilnīgi vienādas. Tādā gadījumā, tiklīdz ir uzsākts strīda izšķiršanas process, Puse otrai tiesai neiesniedz prasību par tādas pašas saistības neizpildi atbilstoši otram nolīgumam, ja vien izvēlētajā tiesā procesuālu vai juridisku iemeslu dēļ nav iespējams izdarīt secinājumus par prasību, kuras priekšmets ir minētās saistības neizpilde.

5. Šā panta 4. punkta nolūkā:

a) strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar PTO nolīgumu uzskata par uzsāktām, kad viena Puse pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstoši DSU 6. pantam, un tos uzskata par pabeigtiem, kad strīdu izšķiršanas iestāde pieņem kolēģijas ziņojumu un attiecīgā gadījumā apelācijas iestādes ziņojumu atbilstīgi DSU 16. pantam un 17. panta 14. punktam;

b) par strīda izšķiršanas procedūru saskaņā ar šo iedaļu uzskata procesu, kas uzsākts, vienai Pusei pieprasot izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstoši 64. panta 1. punktam, un ir pabeigts tad, kad šķīrējtiesas kolēģija paziņo savu nolēmumu pusēm un Sadarbības komitejai saskaņā ar 67. pantu.

6. Šīs iedaļas noteikumi neliedz Pusei apturēt saistību izpildi, ko atļauj PTO strīdu izšķiršanas iestāde. PTO nolīgumu neizmanto, lai liegtu kādai no Pusēm apturēt šā nolīguma II sadaļā paredzēto saistību izpildi.

80. pants

Termiņi

1. Visus šajā iedaļā noteiktos termiņus, tostarp šķīrējtiesas kolēģiju nolēmumu paziņošanas termiņus, skaita kalendārajās dienās, un pirmā diena ir diena pēc darbības vai fakta, uz ko tie attiecas.

2. Jebkuru šajā iedaļā minēto termiņu var pagarināt, Pusēm savstarpēji vienojoties.

III SADAĻA

SADARBĪBAS JOMAS

81. pants

Finansiālā un tehniskā palīdzība

1. Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Irāka saņem no Savienības finansiālo un tehnisko palīdzību dotāciju veidā, lai paātrinātu Irākas ekonomisko un politisko pārveidi.

2. Šī palīdzība ir ietverta Savienības attīstības sadarbībā, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes attiecīgajos noteikumos.

Savienības finansiālās palīdzības mērķus un jomas nosaka indikatīvajā programmā, kas atspoguļo noteiktās prioritātes, par kurām Pusēm jāvienojas, ņemot vērā Irākas attīstības vajadzības un stratēģijas, nozaru absorbcijas spēju un reformu virzību.

3. Puses nodrošina, ka Savienības sniegtā tehniskā palīdzība tiek cieši koordinēta ar palīdzību, ko sniedz no citiem avotiem. Savienības attīstības sadarbības politikas un starptautiskās darbības mērķis ir sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķus un galvenos attīstības mērķus un principus saistībā ar ANO un citām kompetentām starptautiskām organizācijām. Īstenojot Savienības attīstības politiku, pilnībā ņem vērā atbalsta efektivitātes principus, tostarp Parīzes 2005. gada 2. marta deklarāciju un Akras rīcības programmu.

4. Neskarot noteikumus par savstarpēju juridisko palīdzību, Puse, kas saņem tehnisko vai finansiālo palīdzību, nekavējoties atbild uz administratīvās sadarbības pieprasījumiem, ko iesniegušas otras Puses kompetentās iestādes, lai izvērstu cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem saistībā ar palīdzību, ko sniedz Savienība.

5. Irākas valdība nodrošina kontaktpunkta izveidi krāpšanas apkarošanai. Šis kontaktpunkts ir atbildīgs par efektīvu sadarbību ar Savienības iestādēm un struktūrām, tostarp ar Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai, īpaši attiecībā uz to revīzijas un kontroles pasākumu īstenošanu Savienības finansiālo interešu aizsardzības jomā.

82. pants

Sadarbība sociālās un cilvēku attīstības jomā

Sadarbība šajā jomā nostiprinās globalizācijas sociālo aspektu un atgādinās par saikni starp sociālo un ekonomisko attīstību, kā arī ilgtspējīgu attīstību no vides viedokļa. Ar sadarbību tiks arī uzsvērts tas, cik svarīgi ir mazināt nabadzību, popularizēt cilvēktiesības un pamatbrīvības visiem, tostarp vismazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām un pārvietotajām personām, un reaģēt uz veselības, izglītības un nodarbinātības vajadzībām. Sadarbības pasākumu mērķis visās minētajās jomās jo īpaši būs pievērsties spēju veidošanai un iestāžu izveidei, ievērojot iekļaušanas, labas pārvaldības un pareizas un pārredzamas vadības principus.

83. pants

Izglītība, mācības un jaunatne

1. Puses apņemas veicināt sadarbību izglītības, mācību un jaunatnes jomā, lai panāktu abpusēju izdevīgumu, ņemot vērā līdzekļu pieejamību un dzimumu līdztiesības popularizēšanu.

2. Puses īpaši veicina informācijas, zinātības, studentu, zinātnieku, tehnisko resursu, jauniešu un gados jaunu darba ņēmēju apmaiņu un spēju nostiprināšanu, izmantojot iespējas, ko nodrošina pašreizējās sadarbības programmas, kā arī pieredzi, ko abas Puses ir guvušas šajā jomā.

3. Nolūkā atbalstīt izcilību un savu izglītības sistēmu internacionalizāciju, izmantojot tādus līdzekļus kā programma Erasmus Mundus, abas Puses arī vienojas padarīt ciešāku sadarbību starp augstākās izglītības iestādēm.

84. pants

Nodarbinātība un sociālā attīstība

1. Puses vienojas pastiprināt sadarbību nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā, tostarp sadarbību tādos jautājumos kā sociālā kohēzija, cienīgs darbs, veselība un drošība darbavietā, nodarbinātības tiesību akti, sociālais dialogs, cilvēkresursu attīstība un dzimumu līdztiesība, nolūkā veicināt pilnīgu un ražīgu nodarbinātību un cienīgu darbu visiem, kas ir ilgtspējīgas attīstības un nabadzības mazināšanas svarīgi aspekti.

2. Puses atkārtoti apstiprina apņemšanos popularizēt un efektīvi īstenot starptautiski atzītus darba un sociālos standartus. Visos pasākumos, ko Puses īsteno saskaņā ar šo nolīgumu, tiek ņemta vērā attiecīgo daudzpusējo nolīgumu īstenošana sociālajā un nodarbinātības jomā.

3. Sadarbības veidi var, inter alia, ietvert konkrētas programmas un projektus pēc savstarpējas vienošanās, kā arī dialogu, spēju veidošanu, sadarbību un iniciatīvas savstarpēju interešu jautājumos divpusējā un daudzpusējā līmenī.

4. Puses vienojas iesaistīt dialogā un sadarbībā sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

85. pants

Pilsoniskā sabiedrība

Puses atzīst organizētas pilsoniskās sabiedrības, jo īpaši akadēmisko aprindu un saikņu starp ideju laboratorijām, nozīmi un potenciālo ieguldījumu dialogā un sadarbības procesā saskaņā ar šo nolīgumu un vienojas veicināt efektīvu dialogu ar organizētu pilsonisko sabiedrību un tās efektīvu līdzdalību.

86. pants

Cilvēktiesības

1. Puses vienojas sadarboties cilvēktiesību popularizēšanā un efektīvā aizsardzībā, tostarp saistībā ar starptautisko cilvēktiesību dokumentu ratifikāciju un īstenošanu, un tehniskās palīdzības sniegšanā, un attiecīgā gadījumā mācību un spēju veidošanas jomā. Puses apzinās, ka jebkādas sadarbības un attīstības programmas ietekme būs neliela, ja tās neaizsargās, nepalielinās un neievēros cilvēktiesības.

2. Sadarbība cilvēktiesību jomā, inter alia, var ietvert:

a) valstu cilvēktiesību nostiprināšanu saistībā ar iestādēm un nevalstiskām organizācijām, kuras darbojas šajā jomā;

b) cilvēktiesību popularizēšanas un izglītības nodrošināšanu valsts un vietējā līmenī attiecībā uz sieviešu un bērnu tiesībām, īpaši valsts pārvaldē, tiesu iestādēs un tiesībaizsardzības struktūrās;

c) Irākas tiesību aktu izstrādi atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem humāno tiesību un cilvēktiesību jomā;

d) sadarbību un informācijas apmaiņu ar Apvienoto Nāciju Organizācijas institūcijām, kas saistītas ar cilvēktiesībām;

e) atbalstu Irākas valdības centieniem nodrošināt piemērotu dzīves līmeni Irākas pilsoņiem un bez diskriminācijas aizsargāt viņu politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības;

f) atbalstu nacionālajam izlīgumam un cīņai pret nesodāmību;

g) visaptveroša dialoga izveidi par cilvēktiesībām.

87. pants

Sadarbība rūpniecības un mazo un vidējo uzņēmumu politikas jomā

1. Sadarbības mērķis šajā jomā ir atvieglot Irākas rūpniecības pārstrukturēšanu un modernizāciju, veicinot tās konkurētspēju un izaugsmi, un radīt labvēlīgus apstākļus abpusēji izdevīgai sadarbībai starp Irākas un Savienības rūpniecību.

A. Vispārīgi jautājumi

2. Sadarbība:

a) veicina Irākas visaptverošu rūpniecības stratēģiju, kurā ņemts vērā publiskā un privātā sektora rūpniecības uzņēmumu reālais pašreizējais stāvoklis;

b) mudina Irāku pārstrukturēt un modernizēt savu rūpniecību saskaņā ar noteikumiem, kas nodrošina vides aizsardzību, ilgtspējīgu attīstību un ekonomikas izaugsmi;

c) sekmē vidi, kurā atbalsta privātas iniciatīvas rūpniecības jomā ar mērķi stimulēt un diversificēt produkciju vietējos un eksporta tirgos;

d) sekmē vidi, kas ir labvēlīga tam, lai stimulētu rūpnieciskās produkcijas pieaugumu un diversifikāciju, raugoties no ilgtspējīgas attīstības perspektīvas;

e) vērsta uz to, lai sniegtu informāciju, kas kalpo kopīgajai sadarbībai rūpnieciskajās jomās;

f) veicina Savienības un starptautisko tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru izmantošanu, lai atvieglotu Irākas integrāciju pasaules ekonomikā, veidojot regulāru apmaiņu starp abu pušu standartizācijas un normalizācijas iestādēm;

g) norit ar mērķi radīt piemērotu rūpnieciskās uzņēmējdarbības vidi;

h) veicina un sekmē informācijas atbalsta pakalpojumu uzlabošanu kā vienu no svarīgākajiem uzņēmējdarbības un ekonomikas attīstības izaugsmes potenciāla elementiem;

i) veido kontaktus starp Pušu rūpniecības operatoriem (uzņēmumiem, profesionāļ