Oficiālais Vēstnesis L 100 , 15/04/1999 Lpp. 0021 - 0024



Konvencija par Starptautisko Oderas aizsardzības komisiju VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS VALDĪBA, POLIJAS REPUBLIKAS VALDĪBA, ČEHIJAS REPUBLIKAS VALDĪBA UN EIROPAS KOPIENA, turpmāk "līgumslēdzējas puses"; PĀRLIECINĀTAS par vajadzību uzlabot ekoloģiskās kvalitātes rādītājus Oderā un Ščecinas jomā, ieskaitot to sateces baseinus, VĒLOTIES novērst turpmāku šo ūdeņu piesārņojumu, APŅEMOTIES sekmēt Baltijas jūras piesārņojuma ilgstošu samazināšanu, PĀRLIECINĀTAS par šo uzdevumu steidzamību, VĒLOTIES paplašināt sadarbību, kas šajā jomā jau pastāv starp līgumslēdzējām pusēm, IR VIENOJUŠĀS PAR ŠO. 1. pants 1. Līgumslēdzējas puses sadarbojas Starptautiskajā komisijā Oderas aizsardzībai no piesārņojuma, turpmāk "Komisija", lai novērstu Oderas un Ščecinas jomas piesārņošanu, tostarp to sateces baseinu (turpmāk "Odera"). 2. Šīs sadarbības mērķi ir: a) novērst un ilgstoši samazināt Oderas un Baltijas jūras piesārņošanu ar indīgām vielām; b) atjaunot visdabiskākās iespējamās ūdens un jūras piekrastes ekosistēmas līdz ar atbilstošu sugu daudzveidību; c) atļaut izmantot Oderu, jo īpaši no krasta filtrāta iegūt dzeramo ūdeni un izmantot tās ūdeni un nogulsnes lauksaimniecībā; 3. Lai sasniegtu šos mērķus, līgumslēdzējas puses Komisijā izstrādā vienotas rīcības programmas un to īstenošanas grafikus. Vajadzības gadījumā šīs rīcības programmas var pakāpeniski papildināt. 4. Lai sasniegtu šos mērķus, līgumslēdzējas puses sekmē modernu tehnoloģiju apmaiņu, pamatojoties uz nolīgumiem, kas noslēgti saskaņā ar civillikumu, lai novērstu un samazinātu piesārņojumu. 2. pants 1. Komisija jo īpaši a) sagatavo pārskatus par stacionārajiem piesārņojuma avotiem, novērtē ūdens piesārņojumu no difūzajiem avotiem un ekstrapolē šo informāciju gan pēc rūpniecības nozares, gan pēc galvenajiem piesārņojuma veidiem; b) piedāvā notekūdeņu izplūdes robežlielumus; c) ierosina mērķus attiecībā uz ūdens kvalitāti, ievērojot ūdeņu paredzētos mērķus, kā arī Baltijas jūras, un ūdens un jūras piekrastes joslas ekosistēmu aizsardzības īpašos nosacījumus; d) ievieš kopējas mērījumu un analīzes programmas, ar kā palīdzību pierādīt ūdeņu kvalitāti un kvantitāti, kā arī nogulšņu kvalitāti, novērtēt ūdens un jūras piekrastes joslas ekosistēmas, un vajadzības gadījumā izvērtēt ūdens piesārņojuma sekas un novērtēt rezultātus; e) izstrādāt standartizētas metodes ūdeņu klasifikācijai; f) analizēt datus un informāciju, kas vajadzīga Oderas aizsardzībai, jo īpaši attiecībā uz hidroloģiju un ūdens resursu apsaimniekošanu; g) izteikt priekšlikumu par rīcības programmām piesārņojuma samazināšanai, īpaši ar piesārņotājiem gan no sadzīves, gan no rūpnieciskajiem stacionārajiem avotiem, kā arī no difūzajiem avotiem, un ierosināt citus pasākumus, ieskaitot paredzēto grafiku, tāmes aprēķinu un iespējamos finansēšanas pasākumus; h) ierosināt aizsardzības pasākumus, lai novērstu un apkarotu neparedzētus piesārņošanas gadījumus, un ieviest vienotu brīdināšanas un trauksmes sistēmu, ņemot vērā gūto pieredzi; i) dokumentāri fiksēt dažādo biotopu elementu, tostarp ekomorfoloģijas, ekoloģisko nozīmi un sagatavot priekšlikumus par ūdens un jūras piekrastes ekosistēmu saglabāšanu, atjaunošanu un aizsardzību; j) pārspriest plānotus un esošus veidus tādu ūdeņu izmantošanai, kuriem var būt nozīmīga, netieša pārrobežu ietekme; k) sekmēt sadarbību zinātniskās pētniecības projektos un veicināt informācijas apmaiņu, jo īpaši par jaunākajiem sasniegumiem un modernām tehnoloģijām, kas palīdz novērst un samazināt ūdens piesārņojumu. 2. Komisija izskata arī jautājumus, kas saistīti ar ūdeņu aizsardzību no piesārņojuma gadījumos, kad šāds piesārņojums rodas zivsaimniecībā, kuģniecībā vai citos ūdeņu izmantošanas gadījumos. 3. Komisijai var uzticēt citus uzdevumus, līgumslēdzējām pusēm kopīgi vienojoties. 3. pants Šo konvenciju piemēro Polijas Republikas un Čehijas Republikas teritorijās, kā arī teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu. 4. pants 1. Komisijas pasākumus veic saskaņā ar līgumslēdzēju pušu tiesību aktiem. 2. Komisija izsaka priekšlikumus un ieteikumus līgumslēdzējām pusēm, lai sasniegtu šīs konvencijas mērķus. 3. Līgumslēdzējas puses konkrētos laikposmos informē Komisiju par nosacījumiem un resursiem, kādi vajadzīgi, lai sasniegtu šos mērķus, kā arī par veiktajiem pasākumiem un to rezultātiem. 5. pants 1. Komisijā ir līgumslēdzēju pušu delegācijas. Katra līgumslēdzēja puse ieceļ ne vairāk kā piecus delegātus, tostarp delegācijas vadītāju un viņa vietnieku, un līdz pat pieciem delegātu aizstājējiem. 2. Katra delegācija var pieaicināt ekspertus, kurus tā izraugās, lai izskatītu atsevišķus jautājumus. 3. Komisija pieņem reglamentu. 6. pants 1. Komisiju vada katra līgumslēdzēju pušu delegācija pēc kārtas. Sīkākas ziņas par vadību un ar to saistītajiem uzdevumiem paredz reglamentā. Delegācija, kas vada Komisiju, vienu no saviem locekļiem ieceļ par priekšsēdētāju. Šī delegācija var iecelt nākamo delegātu uz visu tai atvēlēto vadības laiku. 2. Priekšsēdētājs Komisijas sanāksmēs parasti neizsakās savas delegācijas vārdā. 7. pants 1. Komisija pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma tiekas vismaz reizi gadā kārtējā sanāksmē priekšsēdētāja norādītajā vietā. 2. Pēc vismaz vienas delegācijas pieprasījuma priekšsēdētājs sasauc ārkārtas sanāksmes. 3. Delegācijas vadītāji var apspriesties Komisijas sanāksmju starplaikā. 4. Priekšsēdētājs ierosina darba kārtību. Katrai delegācijai ir tiesības darba kārtībā iekļaut tos punktus, kurus tā vēlas apspriest. 8. pants 1. Katrai delegācijai ir viena balss. 2. Eiropas Kopiena un Vācijas Federatīvā Republika atbilstoši katra savai kompetences jomai rīko sarunas un pieņem lēmumus saskaņā ar šo konvenciju un tās īstenošanas laikā. Eiropas Kopiena neizmanto savas tiesības balsot gadījumos, kad kompetenta ir Vācijas Federatīvā Republika, un otrādi. 3. Komisijas lēmumus un priekšlikumus pieņem vienprātīgi. Rakstisko procesu var piemērot saskaņā nosacījumiem, kurus norāda reglamentā. 4. Lēmumus, kas pieņemti nem. con., uzskata par vienprātīgiem ar nosacījumu, ka piedalās visas delegācijas. 9. pants 1. Komisija izveido darba grupas noteiktu uzdevumu veikšanai. 2. Darba grupās ir delegāti vai eksperti, kurus ieceļ katra delegācija. 3. Komisija nosaka katras darba grupas locekļu skaitu un uzdevumus, kā arī ieceļ priekšsēdētāju. 10. pants Komisijai ir juridiskas personas statuss. Komisijas tiesībspēja un rīcībspēja ir noteikta tās valsts tiesību aktos, kurā atrodas Komisijas sekretariāts. Komisiju pārstāv tās priekšsēdētājs. Priekšsēdētājs saskaņā ar reglamentu var noteikt savus pārstāvjus. 11. pants Komisija darba sagatavošanai un īstenošanai izveido sekretariātu. Komisija reglamentā paredz sekretariāta darba noteikumus. Sekretariāts atrodas Vroclavā. 12. pants Komisija sava budžeta robežās var izmantot īpaši kvalificētu personu vai struktūru pakalpojumus, lai izskatītu atsevišķus jautājumus. 13. pants 1. Komisija saskaņā ar šīs konvencijas mērķiem pieņem lēmumu par sadarbību ar citām starptautiskām vai nacionālām organizācijām, kuru darbība ir saistīta ar ūdeņu aizsardzību no piesārņojuma. 2. Komisija informē sabiedrību par tās darba rezultātiem, programmām un pasākumiem. 14. pants Komisija vismaz reizi divos gados sniedz līgumslēdzējām pusēm darbības pārskatu un, ja vajadzīgs, arī turpmākus pārskatus, jo īpaši par veiktajiem pasākumiem, kā arī par analīžu rezultātiem un to novērtējumu. 15. pants 1. Katra līgumslēdzēja puse sedz izmaksas, kas saistītas ar tās pārstāvību Komisijā un darba grupās. 2. Citas Komisijai radušās izmaksas un sekretariāta izmaksas sedz no Komisijas budžeta. Iemaksas Komisijas budžetā starp līgumslēdzējām pusēm sadala šādi: Vācijas Federatīvā Republika | 38.75 % | Polijas Republika | 38.75 % | Čehijas Republika | 20.00 % | Eiropas Kopiena | 2.50 % | Kopā | 100.00 % | 3. Komisija pieņem lēmumu par tās budžetu un apstiprina tā izpildi. Sīkāku norisi paredz reglamentā. 4. Papildus līgumslēdzēju pušu iemaksām Komisijas budžetu veido ziedojumi, subsīdijas, kā arī ienākumi procentu veidā un līdzekļi no citiem avotiem. 16. pants 1. Šī konvencija neskar līgumslēdzēju pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no divpusējiem un daudzpusējiem nolīgumiem. 2. Komisija, vienojoties ar līgumslēdzējām pusēm, pārbauda, ciktāl tas ir iespējams un lietderīgi saskaņot tiesības un pienākumus, kas izriet no esošiem nolīgumiem, lai citu starpā izvairītos no divkārša darba, un vajadzības gadījumā iesniedz atbilstošus priekšlikumus. 17. pants Komisijas darba valodas ir vācu, poļu un čehu valoda. 18. pants 1. Šī konvencija ir jāratificē vai jāapstiprina saskaņā ar attiecīgajiem līgumslēdzēju pušu tiesību aktiem. 2. Ratifikācijas vai apstiprināšanas aktus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā. Depozitārs informē pārējās līgumslēdzējas puses par katru deponēto ratifikācijas un apstiprināšanas aktu. 3. Šī konvencija stājas spēkā trīsdesmit dienas pēc dienas, kad depozitārā deponē pēdējo ratifikācijas vai apstiprināšanas aktu. Depozitārs informē pārējās līgumslēdzējas puses par spēkā stāšanās dienu. 19. pants 1. Konvenciju slēdz uz nenoteiktu laiku. 2. Piecus gadus pēc Konvencijas spēkā stāšanās dienas to jebkurā brīdī var denonsēt jebkura līgumslēdzēja puse, par to paziņojot depozitāram. Līdz ar to Konvencija vairs nav spēkā attiecībā uz denonsētāju pusi vienu gadu pēc attiecīgās notas deponēšanas depozitārā. 20. pants Šo konvenciju, kas sagatavota oriģināleksemplāros vācu, poļu un čehu valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz saistošiem, deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta arhīvos. Ģenerālsekretariāts katrai līgumslēdzējai pusei nosūta apliecinātu kopiju. Vroclavā, tūkstoš deviņi simti deviņdesmit sestā gada vienpadsmitajā aprīlī Vācijas Federatīvās Republikas valdības vārdā: Polijas Republikas valdības vārdā: Čehijas Republikas valdības vārdā: Eiropas Kopienas vārdā: --------------------------------------------------