Oficiālais Vēstnesis L 090 , 05/04/1990 Lpp. 0020 - 0025

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 15 Sējums 9 Lpp. 0189

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 15 Sējums 9 Lpp. 0189



Nolīgums starp Vācijas Federatīvo Republiku un Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Austrijas Republiku, no otras puses, par sadarbību Donavas baseina ūdens resursu apsaimniekošanā LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, VĒLĒDAMĀS pastiprināt sadarbību ūdens resursu apsaimniekošanā, jo īpaši ūdens vides aizsardzībā un notekūdeņu izplūdes regulēšanā, CENZDAMĀS pienācīgi ņemt vērā abu līgumslēdzēju pušu intereses ūdens resursu apsaimniekošanā, TIEKDAMĀS pēc iespējas uzlabot ūdens kvalitāti Donavas baseinā, kas veido kopēju robežu starp Austrijas Republiku un Vācijas Federatīvo Republiku, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants 1. Līgumslēdzējas puses sadarbojas ūdens resursu apsaimniekošanā, jo īpaši veicot ūdens resursu apsaimniekošanas uzdevumus un ievērojot tiesību aktus par ūdeņiem Vācijas un Austrijas Donavas baseinā. 2. Šāda sadarbība jo īpaši izpaužas kā a) pieredzes apmaiņa; b) informācijas apmaiņa par noteikumiem un pasākumiem, kas attiecas uz ūdens resursu apsaimniekošanu; c) ekspertu apmaiņa; d) publikāciju, noteikumu un pamatnostādņu apmaiņa; e) piedalīšanās zinātniskās un speciālistu sanāksmēs; f) Vācijas Federatīvās Republikas vai Austrijas Republikas teritorijā īstenojamo projektu izskatīšana, kas var būtiski ietekmēt ūdens resursu pienācīgu apsaimniekošanu otras valsts teritorijā; g) konsultācijas Ūdens resursu apsaimniekošanas pastāvīgajā komitejā (7. pants). 3. Nolīgums neattiecas uz zvejniecības un kuģniecības jautājumiem; tomēr tas neizslēdz tādu jautājumu izskatīšanu, kas attiecas uz ūdens vides aizsardzību pret piesārņojumu. 2. pants 1. Līgumslēdzējas puses laikus paziņo viena otrai par apjomīgiem projektiem, ko paredzēts īstenot Vācijas Federatīvās Republikas vai Austrijas Republikas teritorijā vai kas var būtiski ietekmēt otras valsts teritorijā esošo ūdens resursu pienācīgu apsaimniekošanu. 2. Uzturēt un panākt pienācīgu ūdens resursu apsaimniekošanu šā nolīguma izpratnē ietilpst šādos projektos: a) ūdens vides, tostarp gruntsūdeņu aizsardzība, jo īpaši piesārņojuma novēršana un notekūdeņu un siltuma novadīšana; b) ūdensteču uzturēšana un paplašināšana, kas varētu mainīt upes plūsmu, jo īpaši ūdensteču regulēšana un plūsmas un aizsprostošanas kontrole, aizsardzība pret plūdiem un ledu un ūdens plūsmas ietekmēšana, ierīkojot objektus ūdenstecēs vai pie tām; c) ūdens vides, tostarp gruntsūdeņu, izmantošana, jo īpaši ūdens enerģijas izmantošana un ūdens novirzīšana un nošķiršana; d) hidrogrāfija. 3. Paziņojumu saskaņā ar 1. punktu atbildīgās iestādes un struktūrvienības sniedz tieši viena otrai, ciktāl tas ir to kompetencē, vai ar Ūdens resursu apsaimniekošanas pastāvīgās komitejas starpniecību. 4. Līgumslēdzējas puses informē viena otru par struktūrām, kuras atbildīgas par paziņojuma sniegšanu Ūdens resursu apsaimniekošanas pastāvīgajai komitejai, un par atbildīgajām iestādēm un struktūrvienībām. 3. pants 1. Līgumslēdzējas puses veic nepieciešamos pasākumus saskaņā ar to tiesību sistēmu, lai nodrošinātu, ka projekti, kas realizējami ūdens joslās, kuras veido robežu, neatstātu ievērojamu negatīvu ietekmi uz ūdens resursu stāvokli Vācijas Federatīvās Republikas vai Austrijas Republikas teritorijā. Tām jākonsultējas, lai panāktu savstarpēju vienošanos, ja viena puse atsaucas uz šādu ietekmi trīs mēnešu laikā no paziņojuma, minēdama nopietnus iemeslus. 2. Visos pārējos ūdeņos veicamajiem projektiem, kas var atstāt ievērojamu negatīvu ietekmi uz ūdens resursiem otras valsts teritorijā, Līgumslēdzējas puses pēc attiecīgās Puses pieprasījuma apspriež iespējas novērst šādu ietekmi pirms projektu īstenošanas. 4. pants 1. Attiecībā uz projektiem ūdens robežjoslās, kuri tiek veikti Vācijas Federatīvās Republikas un Austrijas Republikas teritorijā, kompetentās iestādes katrā konkrētajā gadījumā pieņem lēmumu par darbu daļu, kas veicama to teritorijā; šai sakarā tās saskaņo nepieciešamo procedūru laika grafiku un pieņemamo lēmumu galvenās līnijas. 2. Projektiem ūdens robežjoslās, kas veicami tikai Vācijas Federatīvās Republikas vai Austrijas Republikas teritorijā, bet kas var negatīvi ietekmēt otras valsts tiesības un intereses, piemēram, attiecībā uz ūdens sistēmu un ūdens stāvokli, otras valsts kompetentajām iestādēm laikus tiek dota iespēja iesniegt savu viedokli, jo īpaši par to būtību un nosacījumiem un saistībām, kas noteiktas sabiedrības interesēs. 3. Ja viena no Līgumslēdzējām pusēm paziņo Ūdens resursu apsaimniekošanas pastāvīgajai komitejai par 1. vai 2. punktā aplūkoto jautājumu, kompetentās iestādes var nepieņemt lēmumu, līdz šī Komiteja nav izskatījusi jautājumu, izņemot gadījumu, kad šāda kavēšanās radītu bīstamu situāciju. 5. pants Zonās, kur ūdeņi veido vai šķērso robežu starp Vācijas Federatīvo Republiku un Austrijas Republiku, kompetentās iestādes kopīgi veic ūdens kvalitātes kontroles mērījumus, ja tas ir lietderīgi. 6. pants Kompetentās iestādes saskaņo savus trauksmes, pasākumu un paziņošanas plānus, lai novērstu plūdu un ledus izraisīto kaitīgo iedarbību, pasākumus, kas seko negadījumiem ar bīstamām vielām un kas veicami ūdens vides kritiskā stāvoklī, turklāt vajadzības gadījumā tās sastāda saskaņotas pamatnostādnes. 7. pants 1. Tiek izveidota Ūdens resursu apsaimniekošanas pastāvīgā komiteja. Tās uzdevums ir, kopīgi sniedzot konsultācijas, palīdzēt risināt jautājumus, kas rodas, piemērojot šo nolīgumu. Šim nolūkam tā var Līgumslēdzējām pusēm sniegt ieteikumus, kas sastādīti, savstarpēji vienojoties. 2. Minētās Pastāvīgās komitejas sastāvs, procedūras un īpašās pilnvaras ir noteiktas statūtos 1. pielikumā, kas ir šā nolīguma sastāvdaļa. 3. Ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar 1. punkta trešo teikumu, jo īpaši var attiekties uz a) prasību minimumu attiecībā uz notekūdeņiem, ko ievada ūdens vidē; b) pasākumiem, lai uzlabotu kritisku ūdens vides stāvokli, kas izveidojies Vācijas Federatīvajā Republikā vai Austrijas Republikā radušās ietekmes rezultātā, ja šāda ietekme atstājusi sekas otras valsts teritorijā; c) citiem piemērotiem pasākumiem, lai aizsargātu ūdens vidi, tostarp uzlabotu ūdens kvalitāti; d) analīzēm un metodēm, ar kuru palīdzību tiek noteikts ūdens vides piesārņojuma veids un apmērs, un analīžu rezultātu novērtēšanu. 8. pants Šo nolīgumu, no vienas puses, piemēro teritorijās, kurās piemēro Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, ievērojot nosacījumus, kas noteikti minētajā līgumā, un, no otras puses, Austrijas Republikas teritorijā. 9. pants 1. Strīdīgos jautājumus starp Vācijas Federatīvo Republiku un/vai Eiropas Ekonomikas Kopienu, no vienas puses, un Austrijas Republiku, no otras puses, par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu risina diplomātiskā ceļā. 2. Ja strīdīgos jautājumus šādi nav iespējams atrisināt, jebkura līgumslēdzēja puse var griezties šķīrējtiesā, lai izskatītu strīdīgos jautājumus. 3. Šķīrējtiesu veido katram atsevišķajam gadījumam, katrai strīdus pusei ieceļot vienu locekli. Ja domstarpības ar Austrijas Republiku radušās gan Vācijas Federatīvajai Republikai, gan Eiropas Ekonomikas kopienai, Austrijas Republika ieceļ divus locekļus. Šķīrējtiesas locekļi vienojas par priekšsēdētāju, kurš nav nevienas strīdus puses valsts piederīgais un kurš jāieceļ strīdus pusēm. Šķīrējtiesas locekļus ieceļ divu mēnešu laikā un priekšsēdētāju trīs mēnešu laikā kopš dienas, kad viena no strīdus pusēm paziņo otrai, ka tā nodomājusi iesniegt strīdīgo jautājumu izskatīšanai šķīrējtiesā. 4. Ja netiek ievērots 3. punktā paredzētais termiņš, ikviena strīdus puse drīkst lūgt Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētāju iecelt attiecīgās personas, ja nepastāv citāda vienošanās. Ja priekšsēdētājs ir kādas strīdus puses valsts piederīgais vai ja viņš citu iemeslu dēļ nedrīkst veikt šo uzdevumu, attiecīgās personas ieceļ priekšsēdētāja vietnieks. Ja arī priekšsēdētāja vietnieks ir kādas strīdus puses valsts piederīgais vai ja viņš nevar veikt šo uzdevumu, attiecīgās personas ieceļ tiesas loceklis, kuram ir nākamais visaugstākais rangs, kurš nav nevienas strīdus puses valsts piederīgais un kuram citi iemesli neliedz veikt šo uzdevumu. 5. Šķīrējtiesa pieņem lēmumu ar locekļu balsu vairākumu, pamatojoties uz nolīgumu starp Līgumslēdzējām pusēm un starptautisko tiesību normām. Tās lēmumi ir saistoši. Katra strīdus puse sedz tā šķīrējtiesneša izmaksas, ko tā iecēlusi, kā arī savas pārstāvības izmaksas arbitrāžas procesā. Priekšsēdētāja izmaksas un pārējās izmaksas strīdus puses dala vienādās daļās. Par citiem jautājumiem šķīrējtiesas tribunāls pieņem savu reglamentu. 10. pants 1. Šis nolīgums neietekmē jau pastāvošās konvencijas un nolīgumus. 2. Ūdens resursu apsaimniekošanas pastāvīgā komiteja nekavējoties pārbauda, kādā mērā vajadzētu izdarīt grozījumus, papildinājumus 1. punktā minētajās konvencijās un nolīgumos to satura vai citu iemeslu dēļ vai anulēt tos; tā sagatavo ieteikumus par grozījumiem vai anulēšanu un jaunu konvenciju vai nolīgumu slēgšanu. 3. Gala protokols, kas ietverts 2. pielikumā, ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa. 11. pants Šis nolīgums ir spēkā arī Berlīnes pavalstī, ja Vācijas Federatīvās Republikas valdība trīs mēnešu laikā kopš šā nolīguma stāšanās spēkā nav paziņojusi Austrijas Republikas valdībai pretējo. 12. pants 1. Šis nolīgums jāratificē Vācijas Federatīvajai Republikai, Eiropas Ekonomikas kopienai un Austrijas Republikai; dokumentus pēc iespējas ātrāk apmaina Vīnē. 2. Nolīgums stājas spēkā tā trešā mēneša pirmajā dienā, kas seko mēnesim, kurā notikusi dokumentu apmaiņa. 3. Kad pagājuši pieci gadi kopš nolīguma stāšanās spēkā, Vācijas Federatīvā Republika, Eiropas Ekonomikas kopiena vai Austrijas Republika jebkurā laikā var lauzt šo nolīgumu, pa diplomātiskajiem kanāliem sniedzot rakstisku paziņojumu sešus mēnešus līdz gada beigām. 4. Ja viena Līgumslēdzēja puse lauž nolīgumu, tas nozīmē, ka šis nolīgums ir zaudējis spēku. Noslēgts Rēgensburgā, 1987. gada 1. decembrī trīs eksemplāros vācu valodā. Vācijas Federatīvās Republikas vārdā Austrijas Republikas vārdā Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā -------------------------------------------------- I PIELIKUMS Ūdens resursu apsaimniekošanas pastāvīgās komitejas STATŪTI 1. pants Vācijas Federatīvās Republikas un Eiropas Ekonomikas kopienas delegāciju Ūdens resursu apsaimniekošanas pastāvīgajā komitejā (turpmāk tekstā – "Pastāvīgā komiteja") veido deviņi locekļi; Austrijas Republikas delegācija Pastāvīgajā komitejā veido seši locekļi. Vācijas Federatīvās Republikas delegācija un Eiropas Ekonomikas kopiena, no vienas puses, un Austrijas Republikas delegācija, no otras puses, ieceļ vienu savas delegācijas locekli par tās vadītāju. Vienlaikus tās ieceļ savu delegāciju locekļu pārstāvjus. Katrai delegācijai ir viena balss. 2. pants 1. Pastāvīgās komitejas sanāksmes notiek vismaz reizi gadā, kā arī vajadzības un steidzamos gadījumos divu mēnešu laikā pēc vienas delegācijas vadītāja pieprasījuma. 2. Ja vien nav notikusi vienošanās par pretējo, Pastāvīgā komiteja notur sanāksmes pārmaiņus Vācijas Federatīvajā Republikā un Austrijas Republikā. 3. Sanāksmi sasauc tās Līgumslēdzējas puses delegācijas vadītājs, kuras teritorijā sanāksmei jānotiek, vienojoties ar otras delegācijas vadītāju. 3. pants 1. Katrai delegācijai ir tiesības pieaicināt ekspertus. 2. Pastāvīgā komiteja var izmantot ekspertu pakalpojumus, lai tie veiktu specifiskus uzdevumus. 4. pants 1. Katra delegācija sedz pati savas un savu ekspertu izmaksas. 2. Ja ekspertus pieaicinājusi Pastāvīgā komiteja, Vācijas Federatīvā Republika un Eiropas Ekonomikas kopiena, no vienas puses, un Austrijas Republika, no otras puses, sedz izmaksas uz pusēm. 5. pants Pastāvīgā komiteja izstrādā savu reglamentu. 6. pants Vajadzības gadījumā Pastāvīgā komiteja var izveidot apakškomitejas, kas nodarbojas ar īpašām ūdens joslām vai to daļām un īpašiem jautājumiem. Šādas apakškomitejas tiek veidotas pēc paritātes principa. Apakškomitejas ziņo Pastāvīgajai komitejai par savu darbību. 7. pants Pastāvīgās komitejas darba valoda ir vācu valoda. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS GALA PROTOKOLS 1. Nolīguma par sadarbību Donavas baseina ūdens resursu apsaimniekošanā 10. panta 1. punkts īpaši attiecas uz: a) 1950. gada 16. oktobra Konvenciju starp Bavārijas pavalsts valdību un Austrijas federālo valdību par notekūdeņiem Risbahas, Dirrahas un Valhenas baseinā; b) 1950. gada 16. oktobra Nolīgumu starp Austrijas Republikas federālo valdību un Bavārijas brīvvalsts valdību par OEsterreichisch–Bayerische Kraftwerk Aktiengesellschaft; c) 1952. gada 13. februāra Nolīgumu starp Vācijas Federatīvās Republikas, Bavārijas brīvvalsts un Austrijas Republikas valdībām par Donaukraftwerk Jochenstein Grossaktiengesellschaft; d) 1959. gada 14. augusta Nolīgumu starp Austrijas Republikas federālo valdību un Bavārijas brīvvalsts valdību par Zālahas izmantošanu hidroenerģijas vajadzībām un e) 1923. gada 26. janvāra notu apmaiņu starp Austrijas federālo valdību un Vācijas valdību par Lehas ūdeņu novadīšanu Mainas baseinā, par kuru atkārtotu piemērošanu tika pieņemts lēmums, stājoties spēkā no 1952. gada 1. maija. 2. Vācijas Federatīvās Republikas vēstniecība Vīnē 1971. gada 1. februārī nodeva Austrijas federālajai valdībai verbālnotu, kurā bija iekļauta Bavārijas pavalsts Iekšlietu ministrijas augstākās būvniecības instances pētījums par Altmīlas un Donavas ūdeņu novadīšanu uz Regnicas – Mainas baseinu, kas atbilst 1923. gada notu apmaiņai (skatīt iepriekš 1. punkta e) apakšpunktu). Ir notikusi vienošanās, ka minētajā pētījumā aprakstītā projekta, kas var atstāt negatīvu ietekmi Austrijas teritorijā, grozījumiem tiek piemērots nolīguma par sadarbību Donavas baseina ūdens resursu apsaimniekošanā 3. panta 2. punkts. DEKLARĀCIJA Vācijas Federatīvās Republikas un Eiropas Ekonomikas kopienas nolīgumam par sadarbību Donavas baseina ūdens resursu apsaimniekošanā, kas noslēgts starp Vācijas Federatīvo Republiku un Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Austrijas Republiku, no otras puses Eiropas Ekonomikas kopienas pašreizējās kompetences sfēras šā nolīguma izpratnē ir noteiktas Eiropas Ekonomikas kopienas juridiskajos aktos, kas uzskaitīti šīs deklarācijas pielikumā. Par jebkādām izmaiņām šajās kompetences sfērās Vācijas Federatīvā Republika un Eiropas Ekonomikas kopiena nosūta Austrijas Republikai kopīgu, rakstisku paziņojumu pa diplomātiskajiem kanāliem. Rēgensburgā, 1987. gada 1. decembrī Vācijas Federatīvās Republikas vārdā Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā --------------------------------------------------