Oficiālais Vēstnesis L 099 , 03/04/2004 Lpp. 0012 - 0027



Protokols, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2004. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim, kuras paredzētas Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas Republikas Nolīgumā par zveju pie Gvinejas krastiem 1. pants Piecu gadu laika posmā, sākot no 2004. gada 1. janvāra, saskaņā ar nolīguma 2. pantu piešķirtās zvejas iespējas ir šādas. 1. zivju un galvkāju traleri: - 2500 bruto reģistra tonnas (BRT) mēnesī, rēķinot vidēji gadā, 2004. gadā, - 3000 bruto reģistra tonnas (BRT) mēnesī, rēķinot vidēji gadā, 2005. gadā, - 3500 bruto reģistra tonnas (BRT) mēnesī, rēķinot vidēji gadā, 2006. gadā, - 3500 bruto reģistra tonnas (BRT) mēnesī, rēķinot vidēji gadā, 2007. gadā, - 3500 bruto reģistra tonnas (BRT) mēnesī, rēķinot vidēji gadā, 2008. gadā. Uz papildu zvejas iespējām, kas no 2005. gada piemērojamas zivju un galvkāju traleriem, attiecas šādi nosacījumi: - zinātnisku pierādījumu par krājumu atbilstošu stāvokli pieejamība, - ekvivalents kvotas samazinājums licencēm, kas izsniegtas ārpus nolīgumu darbības jomas, - zvejas iespēju izmantošanas apmierinošs apjoms; 2. garneļu traleri: 1500 bruto reģistra tonnas (BRT) mēnesī, rēķinot vidēji gadā; 3. tunzivju saldētājseineri: 34 kuģi; 4. kuģi tunču zvejai ar makšķerēm un āķu jedām: 14 kuģi; 5. āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: 9 kuģi. Nolīguma 10. pantā paredzētā apvienotā komiteja analizē stāvokli un, attiecīgā gadījumā un, ja līdzekļi atļauj, pieņem lēmumu piešķirt papildu zvejas iespējas, ievieš jaunas zivju kategorijas un paredz tehniskos un finansiālos nosacījumus, atbilstoši kuriem Kopienas kuģi var zvejot minētās zivis. 2. pants 1. Nolīguma 8. pantā norādītais finansiālais ieguldījums attiecībā uz 1. pantā paredzētajām zvejas iespējām ir šāds: 2004. gadā – EUR 3400000 (ko veido EUR 2000000 liela finansiāla kompensācija un EUR 1400000 šā protokola 3. pantā minētajiem pasākumiem); 2005. gadā – EUR 3825000 (ko veido EUR 2000000 liela finansiāla kompensācija un EUR 1625000 šā protokola 3. pantā minētajiem pasākumiem); 2006. gadā – EUR 4250000 (ko veido EUR 2300000 liela finansiāla kompensācija un EUR 1950000 šā protokola 3. pantā minētajiem pasākumiem); 2007. gadā – EUR 4250000 (ko veido EUR 2300000 liela finansiāla kompensācija un EUR 1950000 šā protokola 3. pantā minētajiem pasākumiem); 2008. gadā – EUR 4250000 (ko veido EUR 2300000 liela finansiāla kompensācija un EUR 1950000 šā protokola 3. pantā minētajiem pasākumiem). Finansiālā kompensācija izmaksājama ne vēlāk kā līdz pirmā gada (2004.) 30. septembrim un līdz katra nākamā gada (2005., 2006., 2007. un 2008.) 1. februārim. Ja 1. panta 1. punktā paredzēto zvejas iespēju palielinājumu nepiešķir, finansiālo ieguldījumu, ko Kopiena piešķir Gvinejas Republikai, koriģē atbilstoši iepriekš noteiktajai summai. 2. Gvinejas Republikas valdība var izmantot finansiālo kompensāciju pilnībā pēc saviem ieskatiem. 3. Kompensāciju iemaksā kontā, ko norāda Gvinejas Republikas valdība, un to atver Valsts kase. 3. pants Abas puses vienojas par mērķiem, kas jāsasniedz attiecībā uz Gvinejas zivju krājumu noturīgu apsaimniekošanu. Daļu no 2. panta 1. punktā paredzētās finansiālās kompensācijas iezīmē minēto mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu finansēšanai, kā noteikts valdības nozares programmā un saskaņā ar šādu sadalījumu: (EUR) | | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | Zināšanu pilnveidošana attiecībā uz zvejniecību un bioloģiskajiem resursiem Gvinejas Republikas zvejas zonā | 250000 | 350000 | 419835 | 419835 | 419835 | Atbalsts zvejas uzraudzībai un zvejas intensitātes pārvaldībai | 400000 | 425000 | 557115 | 557115 | 557115 | Nerūpnieciskās zvejas organizēšana | 175000 | 223000 | 277680 | 277680 | 277680 | Zivsaimniecības ministrijas struktūrvienību institucionālā nostiprināšana | 250000 | 250000 | 277680 | 277680 | 277680 | Mācību veicināšana dažādās ar zivsaimniecību saistītās zinātniskās, tehniskās un saimnieciskās disciplīnās | 150000 | 152000 | 167115 | 167115 | 167115 | Gvinejas Republikas ieguldījums un dalība starptautiskajās zvejniecības organizācijās | 175000 | 225000 | 250575 | 250575 | 250575 | Abas puses apņemas noteikt rādītājus, kas jāpieņem, lai izvērtētu, kādā apmērā ir sasniegti iepriekš minētie mērķi. Par pasākumiem un par tiem piešķiramajām gada summām lemj Zivsaimniecības ministrija, kas par to informē Eiropas Komisiju. Minēto gada summu pieejamību attiecīgajām iestādēm nodrošina ne vēlāk kā līdz 2004. gada 30. septembrim pirmajā gadā un līdz 2. maijam turpmākajos gados, un tās iemaksā Zivsaimniecības ministrijas noteiktajos bankas kontos atbilstoši izmantošanas grafikam. Zivsaimniecības ministrija nosaka šādiem maksājumiem izmantojamo bankas kontu numurus. Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā protokola spēkā stāšanās gadadienas Zivsaimniecības ministrija nosūta Eiropas Komisijas delegācijai vispārēju ziņojumu attiecībā uz pirmo gadu un sīki izstrādātu ziņojumu attiecībā uz turpmākajiem gadiem par to, kādā apmērā, pamatojoties uz pieņemtajiem rādītājiem, sasniegti iepriekš norādītie mērķi. Eiropas Komisija patur tiesības pieprasīt Zivsaimniecības ministrijai papildu informāciju par rezultātiem un pārskatīt attiecīgos maksājumus, ņemot vērā pasākumu faktisko īstenošanu. 4. pants Gvinejas Republika apņemas pilnveidot savu zvejas uzraudzības politiku. Šim nolūkam Eiropas Kopiena veic finansiālas iemaksas, lai pastiprinātu zvejas uzraudzības pasākumus Gvinejas Republikā, atvēlot EUR 500000 2004. gadā un EUR 300000 2005. gadā vismaz divu novērošanas kuģu iegādei. Gvinejas Republikas valdība iegādājas minētos kuģus saskaņā ar Gvinejas administrācijā spēkā esošo kārtību un apspriežas ar Eiropas Komisiju visā atlases procesā un pirms iekārtas iegādes. 5. pants Ja Kopiena neveic 2. un 3. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola piemērošanu var apturēt. 6. pants Ja nopietni apstākļi, izņemot dabas parādības, kavē zvejas darbību Gvinejas Republikas ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā, Eiropas Kopiena pēc abu pušu apspriešanās var apturēt finansiālā ieguldījuma maksājumus attiecībā uz laika posmu, kurā zveja tikusi kavēta. Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz stāvoklis ir normalizējies, un pēc abu pušu apspriešanās, kurā tiek apstiprināts, ka iespējams atsākt zvejas darbību. 7. pants Abas puses apņemas veicināt Kopienas uzņēmēju un Gvinejas uzņēmēju kopuzņēmumu izveidi, lai kopīgi izmantotu zivsaimniecības resursus Gvinejas Republikas ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā. Kopienas kuģu īpašniekiem, kas ir partneri šādos kopuzņēmumos, dodama priekšroka, izsniedzot zvejas licences, kā arī viņi izmanto maksas samazinājumu atvieglojumu veidā. Gvinejas Republikas valdība apņemas piešķirt atvieglojumus, kā paredzēts ieguldījumu kodeksā. Bez tam minētajiem kuģu īpašniekiem visas nozvejotās zivis, kas nav paredzētas Kopienas tirgum, jāizkrauj krastā Gvinejā. 8. pants Ar šo Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas Republikas valdības Nolīguma par zveju pie Gvinejas krastiem pielikumu aizstāj ar šā protokola pielikumu. 9. pants Šis protokols stājas spēkā tā parakstīšanas dienā. To piemēro no 2004. gada 1. janvāra. -------------------------------------------------- PIELIKUMS ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI KOPIENAS KUĢIEM GVINEJAS REPUBLIKAS ZVEJAS ZONĀ 1. Licences pieteikums un tās izsniegšana Attiecīgās Kopienas iestādes vismaz 30 dienas pirms pieteiktā derīguma termiņa ar Eiropas Komisijas delegācijas Gvinejas Republikā starpniecību iesniedz Zivsaimniecības ministrijai pieteikumu attiecībā uz katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar šo nolīgumu. Pieteikumus raksta uz veidlapām, ko šim nolūkam paredz Zivsaimniecības ministrija un kuru paraugs ir pievienots (1. papildinājums). Katram licences pieteikumam pievieno maksas par licences derīguma termiņu maksājuma apstiprinājumu un tonnāžas sertifikāta kopiju. Maksājumu veic kontā, ko atvērusi Gvinejas Republikas Valsts kase. Katru kuģi pārstāv Gvinejas Republikā reģistrēts aģents, kas ir Gvinejas valstspiederīgais. Minētā aģenta vārds un adrese jānorāda licences pieteikumā. Maksā iekļauj visus valsts nodokļus un vietējos maksājumus, izņemot ostas nodokļus un pakalpojumu izmaksas. Licenci paraksta pēc tam, kad saņemts maksājuma apstiprinājums. Licenci kuģu īpašniekiem vai viņu pārstāvjiem izdod Zivsaimniecības ministrija ar Eiropas Komisijas delegācijas Gvinejas Republikā starpniecību 30 dienās no iepriekš minētā maksājuma apstiprinājuma saņemšanas dienas. Ja licenci paraksta brīdī, kad Eiropas Komisijas delegācijas biroji ir slēgti, to nosūta tieši kuģa aģentam, bet kopiju nosūta delegācijai. Licences derīguma termiņu nosaka, pamatojoties uz šādiem viena gada laika posmiem: - pirmais laika posms: no 2004. gada janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim, - otrais laika posms: no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim, - trešais laika posms: no 2006. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, - ceturtais laika posms: no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim, - piektais laika posms: no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim. Licences derīguma termiņš nedrīkst sākties vienā gadā un beigties nākamajā. Ievērojot nolīguma 4. panta 1. punktu, kuģi, kas peld zem Eiropas Kopienas dalībvalsts karoga, var veikt zvejas darbību Gvinejas zvejas zonā tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kura izdota saskaņā ar šo protokolu un atbilstoši iepriekš norādītajai kārtībai. Licences izsniedz konkrētam kuģim un tās nav nododamas tālāk. Pierādītu force majeure apstākļu gadījumā un pēc Kopienas pieprasījuma kuģa licenci tomēr var apmainīt pret jaunu licenci citam kuģim, kura aprīkojums ir līdzīgs pirmā kuģa aprīkojumam. Pirmā kuģa īpašnieks nogādā anulēto licenci atpakaļ Zivsaimniecības ministrijai ar Eiropas Komisijas delegācijas Gvinejas Republikā starpniecību. Jaunajā licencē norāda: - izdošanas datumu, - jaunās licences derīguma termiņu, kas ietver laika posmu no aizstājēja kuģa ierašanās dienas līdz aizstātā kuģa licences derīguma termiņa izbeigšanās dienai. Šajā gadījumā par atlikušo derīguma laiku nav jāmaksā nolīguma 5. panta otrajā daļā noteiktā maksa. Aizstājējam kuģim izdara tehnisko apskati Konakri ostā, kā paredzēts 1.1. punkta 1. apakšpunktā, ja šāda apskate vēl nav izdarīta. Licencei visu laiku jāatrodas uz kuģa. 1.1. Noteikumi, kas attiecas uz traleriem 1. Katram kuģim vienreiz gadā pirms licences izdošanas jāpiesakās Konakri ostā, lai izietu tehnisko apskati, kā paredzēts spēkā esošajos noteikumos un normās. Apskati izdara vienīgi attiecīgi pilnvarotas personas, un tā veicama 24 darba stundās pēc kuģa ierašanās ostā, ja par kuģa ierašanos ir paziņots vismaz 48 stundas iepriekš. Ja licence ir atjaunota tajā pašā kalendārajā gadā, kuģi no papildu apskates atbrīvo. Tehniskās apskates izmaksas sedz kuģu īpašnieki un tās nedrīkst pārsniegt EUR 250 vienam kuģim gadā. 2. a) Licences izsniedz uz trijiem, sešiem vai divpadsmit mēnešiem. Tās var atjaunot. Saskaņā ar protokola 1. pantu piešķirto zvejas iespēju izmantošanā ņem vērā licenču derīguma termiņu. Ceturkšņa licenču derīguma termiņš sākas 1. janvārī, 1. aprīlī, 1. jūlijā un 1. oktobrī. Pusgada licenču derīguma termiņš sākas 1. janvāri un 1. jūlijā. Gada licenču derīguma termiņš sākas 1. janvārī. b) Kuģu īpašniekiem jānomaksā šādi maksājumi, ko izsaka EUR/BRT: - par gada licencēm: zivju zvejas kuģiem: EUR 197/BRT galvkāju zvejas kuģiem: EUR 219/BRT garneļu zvejas kuģiem: EUR 279/BRT; - par pusgada licencēm: zivju zvejas kuģiem: EUR 102/BRT galvkāju zvejas kuģiem: EUR 113/BRT garneļu zvejas kuģiem: EUR 144/BRT; - par ceturkšņa licencēm: zivju zvejas kuģiem: EUR 52/BRT galvkāju zvejas kuģiem: EUR 58/BRT garneļu zvejas kuģiem: EUR 73/BRT. Minētās maksas no 2006. gada paaugstina par 2,5 %. 1.2. Noteikumi, ko piemēro tunzivju zvejas kuģiem un āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai Licencēm visu laiku jāatrodas uz kuģa; zveju tomēr atļauj pēc tam, kad saņemts paziņojums par avansa maksājumu, ko Eiropas Komisija nosūtījusi Gvinejas Republikas Zivsaimniecības ministrijai. Kuģus ieraksta to kuģu sarakstā, kam atļauts zvejot, un minēto sarakstu nosūta Gvinejas iestādēm, kuras atbild par zvejas kontroli. Līdz licences oriģināleksemplāra saņemšanai var lūgt atsūtīt tā kopiju pa faksu; minēto kopiju glabā uz kuģa. Ikgadējā maksa ir EUR 25 par Gvinejas Republikas zvejas zonā nozvejotu tonnu. Licences izdod pēc tam, kad Valsts kasē ir iemaksāts gada avanss EUR 2500 apmērā par tunzivju seineri, EUR 400 apmērā par kuģi tunču zvejai ar makšķerēm un āķu jedām un EUR 1000 apmērā par āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai, kas ir līdzvērtīgs maksai par: - 100 tonnām tunzivju, kas nozvejotas gadā, attiecībā uz seineriem, - 16 tonnām tunzivju, kas nozvejotas gadā, attiecībā uz kuģiem tunču zvejai ar makšķerēm un āķu jedām, - 40 tonnām tunzivju, kas nozvejotas gadā, attiecībā uz āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai. Galīgo pārskatu par maksām, kas maksājamas par attiecīgo zvejas posmu, sagatavo Eiropas Komisija kopīgi ar Gvinejas Zivsaimniecības ministriju katra kalendārā gada beigās, ņemot vērā iepriekš norādītos avansmaksājumus un maksas. Šo pārskatu sastāda, izmantojot nozvejas deklarāciju, kam pamatā ir katra kuģa īpašnieka nozvejas deklarācijā sniegtās ziņas. Nozvejas deklarācija jāapstiprina zinātniskai iestādei, kas atbild par nozvejas datu pārbaudi, kā, piemēram, Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto Português de Investigação Marítima (IPIMAR) un Centre national des sciences halieutiques de Boussoura (CNSHB - dg@cnshb.org.gn). Minēto pārskatu vienlaikus nosūta Zivsaimniecības ministrijai un kuģu īpašniekiem. Visus nepieciešamos papildu maksājumus kuģu īpašnieki veic kontā, ko atvērusi Gvinejas Republikas Valsts kase, ne vēlāk kā 30 dienās pēc galīgā pārskata paziņošanas. Ja galīgā aprēķina summa ir mazāka par iepriekš minēto avansa maksājumu, summas atlikumu kuģa īpašniekam tomēr var neatmaksāt. 2. Nozvejas deklarācija Visi Kopienas kuģi, kam saskaņā ar nolīgumu atļauts zvejot Gvinejas Republikas teritoriālajos ūdeņos, nosūta nozvejas deklarāciju Zivsaimniecības ministrijai un minētās deklarācijas kopiju – Eiropas Komisijas delegācijai Gvinejas Republikā, ievērojot turpmāk norādīto kārtību: - attiecībā uz traleriem nozveju deklarē, pamatojoties uz šim protokolam pievienoto veidlapu (2. papildinājums). Minētās deklarācijas sagatavo katru mēnesi un iesniedz vismaz vienu reizi ceturksnī; - attiecībā uz tunču seineriem, kuģiem tunču zvejai ar makšķerēm un āķu jedām, kā arī āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai atbilstoši 3. papildinājumam jāizdara ieraksti zvejas žurnālā par katru zvejas posmu Gvinejas Republikas zvejas zonā. Minētā veidlapa ar Eiropas Komisijas delegācijas Gvinejas Republikā starpniecību jānosūta Zivsaimniecības ministrijai ne vēlāk kā 45 dienas pēc zvejas reisa pabeigšanas. Deklarācijas veidlapas jāaizpilda salasāmi, un tās paraksta kuģa kapteinis. Deklarācijas jāaizpilda visiem kuģiem, kas ieguvuši licenci, pat ja tie nav zvejojuši. Ja minētais noteikums nav stingri ievērots, Zivsaimniecības ministrija patur tiesības apturēt pārkāpumu izdarījušā kuģa licenci un, atkārtošanās gadījumā, atteikt minētajam kuģim jaunas licences izdošanu, kamēr nav izpildīta attiecīgā formalitāte. Šajā gadījumā informē Eiropas Komisijas delegāciju Gvinejas Republikā. Attiecīgā gadījumā nolīguma 10. pantā paredzētā apvienotā komiteja izskata jautājumu par Kopienas zvejas kuģu aprīkošanu ar iekārtām informācijas par zvejas darbību pārsūtīšanai elektroniskā veidā. 3. Loma izkraušana Lai veicinātu Gvinejas iedzīvotāju apgādi ar zivīm, traleriem, kam atļauts zvejot Gvinejas Republikas zvejas zonā, bez atlīdzības jāizkrauj krastā 200 kg zivju no katras BRT gadā. Izkraušanu var veikt individuāli vai kolektīvi, minot attiecīgos kuģus. 4. Piezveja 4.1. Uz zivju zvejas kuģiem nedrīkst būt vairāk par 9 % vēžveidīgo vai vairāk par 9 % galvkāju no to kopējā nozvejas apjoma Gvinejas Republikas zvejas zonā. Uz galvkāju zvejas kuģiem nedrīkst būt vairāk par 9 % vēžveidīgo vai vairāk par 35 % zivju no to kopējā nozvejas apjoma Gvinejas Republikas zvejas zonā. Uz garneļu zvejas kuģiem nedrīkst būt vairāk par 15 % zivju vai vairāk par 10 % galvkāju no to kopējā nozvejas apjoma Gvinejas Republikas zvejas zonā. 4.2. Minētos ierobežojumus tomēr var uz laiku pārsniegt līdz 5. punkta a), b) un c) apakšpunktā norādītajam apjomam ar nosacījumu, ka par katru šādu limita pārsniegšanu paziņo Zivsaimniecības ministrijas norādītajām iestādēm, kas var organizēt liekā loma savākšanu jūrā, izdot rīkojumu minēto lomu pagaidām saglabāt uz kuģa, lai to savāktu vēlāk, vai atlaist lomu ūdenī. Pirmajā no minētajiem gadījumiem ministrija nosaka pieņemamu termiņu loma savākšanai 4. papildinājumā noteiktajā kārtībā. Pēc šāda galīgā termiņa izbeigšanās piezvejas pārpalikums nedrīkst atrasties uz kuģa. 4.3. Par 4.1. punktā noteikto ierobežojumu pārsniegšanu nekavējoties ziņo 4.2. punktā minētajām iestādēm. Ja minētās iestādes nolemj izdot rīkojumu piezvejas pārpalikumu pagaidām saglabāt uz kuģa, lai to savāktu vēlāk, otru paziņojumu nosūta, kad ir sasniegts 5. punkta a), b) un c) apakšpunktā norādītais apjoms. Minēto apjomu nedrīkst pārsniegt nekādos apstākļos, un jebkādu papildu lomu nekavējoties izmet atpakaļ jūrā. Pēc otrā paziņojuma saņemšanas 4.2. punktā norādītās iestādes var organizēt papildu loma savākšanu jūrā vai vai arī dot rīkojumu par loma izmešanu atpakaļ jūrā. Kuģa kapteinis tomēr var izvēlēties izkraut minēto lomu ostā bez maksas. 4.4. Par 4.2 un 4.3. punktā minēto paziņojumu iesniegšanu atbild kuģa kapteinis, ņemot vērā Zivsaimniecības ministrijas uz kuģa norīkotā novērotāja savākto informāciju. Novērotāja neatrašanās uz kuģa neatbrīvo kuģa kapteini no šādu ziņojumu sniegšanas pienākuma. 4.5. Lomu, kas savākts jūrā vai izkrauts krastā saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu, nodod bez maksas, lai veicinātu vietējo iedzīvotāju apgādi. Minēto lomu ņem vērā, pārbaudot atbilstību 3. punktā paredzētajam nosacījumam, ka katru gadu bez maksas jāizkrauj krastā 200 kg zivju no katras BRT. 5. Brāķētie lomi Zivju, vēžveidīgo un galvkāju realizējamu sugu brāķēšana ir aizliegta, izņemot, ja ir saņemta Gvinejas zivsaimniecības iestāžu nepārprotama atļauja un ja minēto sugu piezveja sasniedz šādu apjomu: a) attiecībā uz zivju zvejas kuģiem – vēžveidīgie un galvkāji katrs ir vairāk par 13,5 % no kopējā nozvejas apjoma Gvinejas Republikas zvejas zonā; b) attiecībā uz galvkāju zvejas kuģiem – vēžveidīgie ir 13,5 % un zivis ir 52,5 % no kopējā nozvejas apjoma Gvinejas Republikas zvejas zonā; c) attiecībā uz garneļu zvejas kuģiem – zivis ir 22,5 % un galvkāji ir 15 % no kopējā nozvejas apjoma Gvinejas Republikas zvejas zonā. 6. Jūrnieku pieņemšana darbā Īpašnieki, kuriem saskaņā ar nolīgumu ir izsniegtas zvejas licences, piedalās Gvinejas pilsoņu praktiskā profesionālā sagatavošanā, ievērojot turpmāk dotos nosacījumus un ierobežojumus. 6.1. Katrs tralera īpašnieks apņemas nodarbināt - divus Gvinejas jūrniekus uz kuģiem ar bruto tilpību līdz 200 BRT, - trīs Gvinejas jūrniekus uz kuģiem ar bruto tilpību no 200 BRT līdz 350 BRT, - četrus Gvinejas jūrniekus uz kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 350 BRT. 6.2. Tunzivju seineru flotē pastāvīgi nodarbina sešus Gvinejas jūrniekus. 6.3. Kuģu flotē tunču zvejai ar makšķerēm un āķu jedām piecus Gvinejas jūrniekus pieņem darbā uz kuģu faktiskās atrašanās laiku Gvinejas teritoriālajos ūdeņos, uz katra kuģa nenorīkojot vairāk kā vienu jūrnieku. 6.4. Attiecībā uz āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai kuģu īpašnieki apņemas nodarbināt divus Gvinejas jūrniekus uz kuģa minēto kuģu faktiskās atrašanās laikā Gvinejas teritoriālajos ūdeņos. 6.5. Minēto Gvinejas jūrnieku algas nosaka pirms licences izsniegšanas, kopīgi vienojoties kuģu īpašniekiem vai to pārstāvjiem un Zivsaimniecības ministrijai; algas sedz kuģu īpašnieki, un tajās jāietver sociālais nodoklis, ko piemēro jūrniekam (tajā skaitā dzīvības apdrošināšana un apdrošināšana pret nelaimes gadījumiem un slimībām). Ja jūrnieki netiek pieņemti darbā, tunču zvejas seineru, kuģu tunču zvejai ar makšķerēm un āķu jedām un āķu zvejas kuģu pelaģiskai zvejai īpašnieku pienākums ir samaksāt Zivsaimniecības ministrijai vienreizēju maksājumu, kas ir līdzvērtīgs darbā nepieņemto jūrnieku algām atbilstoši 6.2., 6.3. un 6.4. punktam. Minēto summu izmanto jūrnieku/zvejnieku apmācībai Gvinejas Republikā un iemaksā Zivsaimniecības ministrijas norādītājā kontā. 6.6. Uz Kopienas kuģiem darbā pieņemto jūrnieku tiesībām attiecas ILO Deklarācija par pamatprincipiem un tiesībām darbā. Deklarācija jo īpaši attiecas uz minēto jūrnieku biedrošanās brīvību un tiesībām uz koplīguma slēgšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesiju. 6.7. Vietējo jūrnieku darba līgumus, kuru kopiju nodod parakstītājiem, sastāda kuģu īpašnieku pārstāvji un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai to pārstāvji, apspriežoties ar atbildīgajām vietējām varas iestādēm. Minētie līgumi garantē jūrniekiem viņiem piemērojamo sociālās nodrošināšanas segumu, ieskaitot dzīvības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem un slimībām. Vietējiem jūrniekiem/zvejniekiem piešķirtās algas nav zemākas par algām, kādas ir kuģu komandas locekļiem valstīs, kuras paraksta zvejniecības nolīgumu, un nekādā gadījumā nav zemākas par ILO standartiem. 6.8. Ja darba devējs ir vietējā uzņēmējsabiedrība, darba līgumā norāda kuģa īpašnieka vārdu un kuģa karoga valsti. 6.9. Bez tam kuģu īpašnieki garantē darbā pieņemtajiem vietējiem jūrniekiem tādus dzīves un darba apstākļus, kādi ir Kopienas jūrniekiem. 7. Novērotāji 7.1. Katrs traleris uzņem uz kuģa novērotāju, ko norīko Zivsaimniecības ministrija. Novērotāji parasti paliek uz kuģa ne vairāk kā divus reisus pēc kārtas. 7.2. Tunzivju seineri un āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai uzņem uz kuģa novērotāju pēc Gvinejas iestāžu lūguma. Laiku, ko novērotāji pavada uz kuģa, nosaka Gvinejas iestādes, bet parasti tas nepārsniedz pienākumu veikšanai nepieciešamo laika posmu. 7.3. Novērotāji ir uzskatāmi par virsniekiem. Viņi: - novēro kuģu zvejas darbības, - pārbauda zvejas kuģu atrašanās vietu, - veic bioloģisko paraugu ņemšanu zinātniskām programmām, - atzīmē izmantotos zvejas rīkus, - pārbauda tos Gvinejas zonas nozvejas datus, kas ierakstīti kuģa zvejas žurnālā, - pārbauda piezvejas procentuālo daudzumu un provizoriski aprēķina realizējamo zivju, vēžveidīgo un galvkāju sugu izbrāķēto daudzumu, - reizi nedēļā pa radio paziņo zvejas datus, tai skaitā uz kuģa esošā loma un piezvejas daudzumu. Atrodoties uz kuģa, novērotāji: - veic visus attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka nosacījumi, saskaņā ar kuriem viņus uzņem uz kuga, un viņu klātbūtne uz kuģa netraucē un nerada šķēršļus zvejas darbībai, - saudzē materiālus un iekārtas, kas atrodas uz kuģa, un ievēro konfidencialitāti attiecībā uz visiem minētā kuģa dokumentiem, - sagatavo darbības ziņojumu, kas jāpārsūta kompetentajām Gvinejas iestādēm, un tā kopiju nosūta Eiropas Komisijas delegācijai. Par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem novērotājus uzņem uz kuģa, jāvienojas kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim un Gvinejas iestādēm. Novērotāju algas un sociālās apdrošināšanas iemaksas sedz Zivsaimniecības ministrija. Kuģu īpašnieki ar pārstāvju starpniecību maksā Centre national de surveillance et de protection des pêches EUR 15 par katru dienu, ko novērotājs pavada uz tralera un EUR 10 par katru dienu, kuru novērotājs pavada uz tunzivju seinera vai āķu zvejas kuģa pelaģiskai zvejai. Kuģu īpašnieki, kuri nespēj uzņemt uz kuģa novērotājus un izlaiž viņus kādā Gvinejas ostā, par kuru ir bijusi kopīga vienošanās ar Gvinejas iestādēm, sedz izmaksas par novērotāja uzņemšanu uz kuģa un izlaišanu krastā. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā, kā arī neierodas turpmāko 12 stundu laikā pēc norunātā laika, kuģa īpašnieki automātiski ir atbrīvoti no saistībām uzņemt šo novērotāju uz kuģa. 8. Pārbaude un uzraudzība Jebkurš Kopienas kuģis, kas zvejo Gvinejas Republikas zvejas zonā, ļauj uzturēties uz klāja jebkurai Gvinejas Republikas amatpersonai, kura atbild par pārbaudi un uzraudzību, kā arī palīdz šādai personai pildīt tās pienākumus. Minētā amatpersona nedrīkst palikt uz kuģa ilgāk nekā vajadzīgs, lai izlases veidā pārbaudītu nozveju un veiktu jebkādas citas pārbaudes attiecībā uz zvejas darbībām. 9. Zvejas zonas 9.1. Visiem protokola 1. pantā norādītajiem kuģiem ir atļauts zvejot ūdeņos tālāk par 10 jūras jūdzēm no bāzes līnijas, ieskaitot kuģus tunču zvejai ar makšķerēm un āķu jedām, lai iegūtu dzīvu ēsmu. 9.2. Gvinejas Republika apņemas iekļaut savā zivsaimniecības plānā 2004. gadam un turpmākajiem gadiem šā protokola spēkā esamības laikā noteikumu par rezervēšanu Gvinejas nerūpnieciskajai flotei zvejas zonu no krasta līdz 20 metriem izobatas un, ja izobata ir tuvāk par 12 jūras jūdzēm no krasta, zonu starp krastu un 12 jūras jūdzēm no krasta. Lai izvairītos no Kopienas diskriminēšanas, šo noteikumu piemēro Kopienas flotei tikai tad, ja to piemēro visām rūpnieciskajām flotēm bez izņēmuma. Gvinejas Republika paziņo Komisijai minētā pasākuma piemērošanas dienu mēnesi iepriekš. Līdz attiecīgajai dienai Kopienas flotes zvejas zona ir zona, kas noteikta 9.1. punktā. 10. Apstiprinātie minimālie linuma acu izmēri Atļautais linuma acu izmērs traļa priekšāmja daļā (tīkla acis maksimāli izstieptas) ir šāds: - 40 mm garneļu zvejai, - 70 mm galvkāju zvejai, - 70 mm zivju zvejai, - 16 mm dzīvās ēsmas ķeršanai ar riņķvadiem. Minētie linuma acu izmēri attiecas arī uz traļiem, ko izmanto zvejai no izliekamiem blokiem. 11. Iebraukšana zvejas zonā un izbraukšana no tās Visi Kopienas kuģi, kas paredz iebraukt Gvinejas Republikas zvejas zonā vai izbraukt no tās, paziņo par to Centre national de surveillance des pêches (CNSP) radiostacijai vismaz astoņas stundas iepriekš. Katru reizi, iebraucot Gvinejas Republikas zvejas zonā vai izbraucot no tās, kuģi paziņo datumu, laiku un savu atrašanās vietu. Licences izdošanas brīdī CNSP paziņo kuģu īpašniekiem izsaukuma signālu un darbības frekvenci. Gadījumos, kad nevar izmantot šos radiosakarus, kuģi drīkst izmantot alternatīvus sakarus, piemēram, faksu (CNSP: 224-41 36 60 vai Zivsaimniecības ministrijai: 224-41 43 10) vai e-pastu (cnsp94_gn@yahoo.fr). 12. Kuģu pārmeklēšana 12.1. Eiropas Komisijas delegācijai Gvinejas Republikā 48 stundās paziņo par jebkādu zvejas kuģa, kas peld zem Kopienas dalībvalsts karoga un veic darbību saskaņā ar šo nolīgumu vai saskaņā ar nolīgumu, kuru noslēgusi Kopiena un trešā valsts, pārmeklēšanu Gvinejas Republikas zvejas zonā un vienlaikus iesniedz īsu ziņojumu par pārmeklēšanas apstākļiem un iemesliem. 12.2. Attiecībā uz kuģiem, kam atļauts zvejot Gvinejas teritoriālajos ūdeņos, pirms tiek apsvērti jebkādi pasākumi attiecībā uz kuģa kapteini vai apkalpi, vai tiek lemts par jebkādu rīcību attiecībā uz kuģa kravu un iekārtām, izņemot tos pasākumus vai darbības, kas vērsti uz iespējamā pārkāpuma pierādījumu saglabāšanu, 48 stundu laikā pēc iepriekš minētās informācijas saņemšanas sasauc Eiropas Komisijas delegācijas, Zivsaimniecības ministrijas un inspekcijas iestāžu konsultatīvu sanāksmi, ja iespējams, tajā piedaloties kādam attiecīgās dalībvalsts pārstāvim. Sanāksmē puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, jo īpaši automātiski reģistrētajiem datiem, kas norāda kuģa atrašanās vietas reisā līdz aizturēšanas brīdim, un kura palīdz noskaidrot ar konstatētajiem faktiem saistītos apstākļus. Kuģa īpašniekus vai to pārstāvjus informē par sanāksmes rezultātiem un par visiem no attiecīgās pārmeklēšanas izrietošajiem pasākumiem. 12.3. Pirms tiesvedības uzsākšanas iespējamo pārkāpumu mēģina atrisināt izlīguma ceļā. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc pārmeklēšanas. 12.4. Ja lietu nevar atrisināt izlīguma ceļā, kompetentā tiesu iestāde uzsāk tiesvedību, un attiecīgā iestāde 48 stundu laikā no izlīguma procedūras pabeigšanas attiecībā uz laika posmu līdz tiesas nolēmuma pieņemšanai nosaka bankas galvojumu, ko maksā kuģa īpašnieks. Galvojuma apmērs nedrīkst pārsniegt sodanaudas apmēru, kādu par iespējamo konkrēto pārkāpumu paredz attiecīgās valsts tiesību akti. Attiecīgā iestāde bankas galvojumu atdod atpakaļ kuģa īpašniekam, ja lietu atrisina, neceļot apsūdzību attiecīgā kuģa kapteinim. 12.5. Kuģi un tā apkalpi atbrīvo: - beidzoties konsultatīvajai apspriedei, ja to pieļauj konstatētie fakti, vai - ja ir izpildītas saistības, kas izriet no izlīguma, vai - ja kuģa īpašnieks ir iemaksājis bankas galvojumu (tiesvedība). -------------------------------------------------- 1. PAPILDINĀJUMS +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- 2. PAPILDINĀJUMS +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- 3. PAPILDINĀJUMS +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- 4. PAPILDINĀJUMS PAPILDINĀJUMS PASĀKUMI LOMA SAVĀKŠANAI 1. Gvinejas varas iestādes nodrošina kuģi (še turpmāk – "savākšanas kuģis") tā loma savākšanai no zvejas kuģiem Gvinejas EEZ, kas jāizkrauj krastā Gvinejā. 2. Savākšanas kuģis saskaņā ar pielikuma 4. punktu savāc piezvejas pārpalikumu un lomu, kas nav paredzēts Kopienas tirgum, no zvejas kuģiem, kuri peld zem EK dalībvalsts karoga. 3. Savākšanas kuģus aprīko un finansē Gvinejas Republikas valdība. 4. Ja Gvinejas varas iestādes nolemj savākt lomu, kā norādīts 2. punktā, par kuru Kopienas kuģi ziņojuši saskaņā ar pielikuma 4.2. vai 4.3. punktu, tās paziņo kuģa kapteinim maksimāli pieļaujamo termiņu, kādā jāveic loma savākšana. 5. Kopienas kuģa kapteinis izsaka priekšlikumu Gvinejas varas iestādēm attiecībā uz loma nodošanas vietu, datumu un laika nišu. Minētajam datumam un laika nišai jānodrošina, ka savākšanas kuģis laikus sasniedz norādīto vietu, un par to abas puses vienojas. 6. Loma nodošanas brīdī savākšanas kuģa atbildīgā persona izdod kvīti, kurā norāda nodotos daudzumus, kā arī nodošanas laiku un vietu. 7. Savākšanas izmaksas sedz Gvineja. Nododamo zivju uzglabāšanas izmaksas uz kuģa sedz kuģa īpašnieks. 8. Nodotās zivis izmanto tirgus apgādei, lai paaugstinātu nodrošinātību ar pārtiku. 9. Abas puses pēc Gvinejas Republikas valdības priekšlikuma formulē tehniskos noteikumus, ko pēc iespējas īsā laikā paziņo kuģu īpašniekiem. --------------------------------------------------