LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 258/4

TULKOJUMS

DIVPUSĒJAIS NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par prudenciālās uzraudzības pasākumiem attiecībā uz apdrošināšanu un pārapdrošināšanu

Šā nolīguma Puses – Eiropas Savienība (ES) un Amerikas Savienotās Valstis (Savienotās Valstis jeb ASV),

Apzinoties kopēju nolūku – aizsargāt apdrošināšanas un pārapdrošināšanas apdrošinājuma ņēmējus un citus patērētājus, vienlaikus ievērojot katras Puses apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzraudzības un regulēšanas sistēmu;

Apliecinot, ka attiecībā uz Savienotajām Valstīm ar prudenciālajiem pasākumiem, kas piemērojami Eiropas Savienībā, kopā ar šajā nolīgumā paredzētajām prasībām un apņemšanās apliecinājumiem tiek panākts tāds apdrošinājuma ņēmēju un citu patērētāju aizsardzības līmenis attiecībā uz pārapdrošināšanas cesiju un grupas uzraudzību, kāds atbilst 2010. gadā pieņemtajā Federal Insurance Office Act (Federālā apdrošināšanas biroja likumā) ietvertajām prasībām;

Atzīstot apdrošināšanas un pārapdrošināšanas tirgu pieaugošās globalizācijas apstākļos palielinājušos nepieciešamību pēc sadarbības starp ES un ASV uzraudzības iestādēm, tai skaitā pēc apmaiņas ar konfidenciālu informāciju;

Ņemot vērā, ka pārrobežu sadarbības praktiskā kārtība ir būtiska apdrošinātāju un pārapdrošinātāju uzraudzībai gan stabilitātes laikā, gan krīzes laikā;

Ņemot vērā informācijas apmaiņu par katras Puses tiesisko regulējumu un pēc šo regulējumu rūpīgas apsvēršanas;

Norādot uz ieguvumiem no regulēšanas noteiktības palielināšanas, piemērojot apdrošināšanas un pārapdrošināšanas tiesisko regulējumu attiecībā uz apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem, kas darbojas katras Puses teritorijā;

Atzīstot pārrobežu kontekstā pārapdrošināšanas līgumu ietekmi risku mazināšanas ziņā, ja vien tiek ievēroti piemērojamie prudenciālie nosacījumi, un ņemot vērā apdrošinājuma ņēmēju un citu patērētāju tiesību aizsardzību;

Atzīstot, ka apdrošinātāju un pārapdrošinātāju grupas uzraudzība dod iespēju uzraudzības iestādēm nonākt pie pareiza sprieduma par šo grupu finansiālo stāvokli;

Atzīstot nepieciešamību pēc grupas kapitāla prasības vai to apdrošinātāju un pārapdrošinātāju novērtēšanas, kuri ietilpst vienā grupā, kas darbojas abu Pušu teritorijā, un to, ka grupas kapitāla prasība vai novērtēšana pasaules mēroga mātesuzņēmuma līmenī var tikt balstīts uz izcelsmes Puses pieeju;

Apliecinot to, ka grupas kapitāla prasībām vai novērtējumam attiecībā uz grupas uzraudzību svarīgas ir specifikācijas, un to, ka attiecīgā gadījumā svarīga ir koriģējošu, preventīvu vai citādu atbildes pasākumu piemērošana no uzraudzības iestādes puses, balstoties uz šīm prasībām vai novērtējumu; un

Iedrošinot informācijas apmaiņu starp uzraudzības iestādēm nolūkā veikt uzraudzību pār apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem apdrošinājuma ņēmēju un citu patērētāju interesēs,

IR VIENOJUŠĀS:

1. pants

Mērķi

Šā nolīguma priekšmets ir:

a) konkrēti norādītos apstākļos – atteikšanās no prasībām par vietēju atrašanos, kuras viena Puse vai tās uzraudzības iestādes noteikušas attiecībā uz risku pārņemošo pārapdrošinātāju, kura galvenais birojs vai domicils atrodas otras Puses teritorijā, kā nosacījumu pārapdrošināšanas līguma noslēgšanai ar risku nododošo apdrošinātāju, kura galvenais birojs vai domicils atrodas tās teritorijā vai kā nosacījumu tam, lai risku nododošajam apdrošinātājam dotu iespēju atzīt atlaidi par pārapdrošināšanu jeb atlaidi par pārapdrošināšanas līgumu iedarbību riska mazināšanas ziņā;

b) konkrēti norādītos apstākļos – atteikšanās no prasībām par nodrošinājumu, kuras viena Puse vai tās uzraudzības iestādes noteikušas attiecībā uz risku pārņemošo pārapdrošinātāju, kura galvenais birojs vai domicils atrodas otras Puses teritorijā, kā nosacījumu pārapdrošināšanas līguma noslēgšanai ar risku nododošo apdrošinātāju, kura galvenais birojs vai domicils atrodas tās teritorijā vai risku nododošajam apdrošinātājam dotu iespēju atzīt atlaidi par pārapdrošināšanu jeb atlaidi par pārapdrošināšanas līgumu iedarbību riska mazināšanas ziņā;

c) uzņemošās Puses un izcelsmes Puses uzraudzības iestāžu statuss attiecībā uz tādas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas prudenciālo grupas uzraudzību, kuras pasaules mēroga mātesuzņēmums atrodas izcelsmes Puses teritorijā, tai skaitā konkrēti norādītos apstākļos – i) uzņemošās Puses pasaules mēroga mātesuzņēmuma līmenī – atteikšanās no prudenciālās uzraudzības prasībām attiecībā uz apdrošināšanas maksātspēju un kapitālu, pārvaldību un pārskatu iesniegšanu un ii) noteikšana, ka izcelsmes Puses uzraudzības iestāde, nevis uzņemošās Puses uzraudzības iestāde, veiks apdrošināšanas grupas pasaules mēroga prudenciālo uzraudzību, neskarot grupas uzraudzību, ko apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas uzņemošā Puse savā teritorijā veic mātesuzņēmuma līmenī; kā arī

d) Pušu abpusējs atbalsts informācijas apmaiņai starp katras Puses uzraudzības iestādēm un šādai apmaiņai ieteicama prakse.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā ir lietoti šādi definēti termini:

a) “risku nododošais apdrošinātājs” ir apdrošinātājs vai pārapdrošinātājs, kas ir risku pārņemošā pārapdrošinātāja darījumu partneris saskaņā ar pārapdrošināšanas līgumu;

b) “nodrošinājums” ir aktīvi, piemēram, skaidra nauda un akreditīvi, ko pārapdrošinātājs ieķīlājis par labu risku nododošajam apdrošinātājam vai pārapdrošinātājam, lai garantētu vai nodrošinātu risku pārņemošā pārapdrošinātāja saistības pret risku nododošo apdrošinātāju, kuras izriet no pārapdrošināšanas līguma;

c) “atlaide par pārapdrošināšanu jeb atlaide par pārapdrošināšanas līgumu iedarbību riska mazināšanas ziņā” ir risku nododošā apdrošinātāja tiesības prudenciālās tiesiskā regulējuma ietvaros atzīt summas, kuras tam ir parādā risku pārņemošie pārapdrošinātāji saistībā ar segtiem un nesegtiem zaudējumiem no nodotiem riskiem (attiecīgi aktīvu vai saistību samazinājuma veidā);

d) “grupa” ir divi vai vairāki uzņēmumi, no kuriem vismaz viens ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, ja viens īsteno kontroli pār vienu vai vairākām apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām vai citiem neregulētiem uzņēmumiem;

e) “grupas uzraudzība” ir kādas uzraudzības iestādes īstenota regulatīvās un prudenciālās pārraudzības piemērošana attiecībā uz kādu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupu, tai skaitā apdrošinājuma ņēmēju un citu patērētāju tiesību aizsardzības vajadzībām, un finanšu stabilitātes un pasaules mēroga iesaistīšanās veicināšana;

f) “izcelsmes Puse” ir Puse, kuras teritorijā atrodas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas vai uzņēmuma pasaules mēroga mātesuzņēmuma galvenais birojs vai domicils;

g) “izcelsmes Puses uzraudzības iestāde” ir uzraudzības iestāde no izcelsmes Puses;

h) “uzņemošā Puse” ir Puse, kurā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupa vai uzņēmums veic darbību, tomēr ne teritorija, kurā atrodas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas vai uzņēmuma pasaules mēroga mātesuzņēmuma galvenais birojs vai domicils;

i) “uzņemošās Puses uzraudzības iestāde” ir uzraudzības iestāde no uzņemošās Puses;

j) “apdrošinātājs” ir uzņēmums, kam piešķirta atļauja vai licence sākt komercdarbību tiešās jeb primārās apdrošināšanas jomā vai iesaistīties tajā;

k) “mātesuzņēmums” ir regulēts vai neregulēts uzņēmums, kam tieši vai netieši pieder vai kas īsteno kontroli pār citu uzņēmumu;

l) “personas dati” ir informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu;

m) “pārapdrošinātājs” ir uzņēmums, kam piešķirta atļauja vai licence sākt komercdarbību pārapdrošināšanas jomā vai iesaistīties tajā;

n) “pārapdrošināšana” ir darbība, kas sastāv no kāda apdrošinātāja vai cita pārapdrošinātāja nodotu risku uzņemšanās;

o) “pārapdrošināšanas līgums” ir līgums, uz kura pamata risku pārņemošais pārapdrošinātājs uzņemas risku, ko nodod kāds apdrošinātājs vai pārapdrošinātājs;

p) “uzraudzības iestāde” ir jebkura apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzraudzības iestāde Eiropas Savienībā vai Savienotajās Valstīs;

q) “uzņēmums” ir jebkurš subjekts, kas veic saimniecisku darbību;

r) “ASV pavalsts” ir jebkura pavalsts, sadraudzība, teritorija vai Savienoto Valstu īpašums, Kolumbijas apgabals, Puertoriko Sadraudzība, Ziemeļu Marianas Salu Sadraudzība, ASV Samoa, Guama vai ASV Virdžīnu Salas;

s) “pasaules mēroga” darbība ir kādas grupas visa darbība un darbības neatkarīgi no to norises vietas; kā arī

t) “pasaules mēroga mātesuzņēmums” ir kādas grupas augšupējākais mātesuzņēmums.

3. pants

Pārapdrošināšana

1. Ievērojot 4. punktā minētos nosacījumus, viena Puse neveic un nodrošina, ka tās uzraudzības iestādes un neviena cita kompetentā iestāde, kā nosacījumu tam, lai atļautu risku pārņemošam pārapdrošinātājam, kura galvenais birojs vai domicils atrodas otras Puses teritorijā (turpmāk 3. panta vajadzībām – “izcelsmes Puses risku pārņemošais pārapdrošinātājs”), noslēgt pārapdrošināšanas līgumu ar risku nododošu apdrošinātāju, kura galvenais birojs vai domicils atrodas tās teritorijā (turpmāk 3. panta vajadzībām – “uzņemošās Puses risku nododošais apdrošinātājs”), neveic šādas darbības:

a) uzturēt vai pieņemt prasības par nodrošinājuma sniegšanu saistībā ar uzņemošās Puses risku nododošā apdrošinātāja veiktu riska nodošanu izcelsmes Puses risku pārņemošam pārapdrošinātājam un saistītas prasības par pārskatu iesniegšanu, kas attiecināma uz šādi atceltu nodrošinājumu, vai

b) uzturēt vai pieņemt jaunas prasības ar būtībā tādu pašu regulatīvu ietekmi uz izcelsmes Puses risku pārņemošo pārapdrošinātāju, kāda ir nodrošinājuma prasībām, kas atceltas saskaņā ar šo nolīgumu, vai pārskatu iesniegšanas prasībām, kas attiecināmas uz šādi atceltu nodrošinājumu,

kas a) vai b) apakšpunkta gadījumā izraisa mazāk labvēlīgu attieksmi pret izcelsmes Puses risku pārņemošiem pārapdrošinātājiem nekā pret risku pārņemošiem pārapdrošinātājiem, kuriem galvenais birojs vai domicils atrodas tās pašas uzraudzības iestādes valsts teritorijā, kā tas ir uzņemošās Puses risku nododošā apdrošinātāja gadījumā. Šis punkts neliedz Pusei, kuras teritorijā atrodas risku nododoša apdrošinātāja galvenais birojs vai domicils (turpmāk 3. panta vajadzībām – “uzņemošā Puse”) vai tās uzraudzības iestādēm piemērot prasības kā nosacījumu tam, lai izcelsmes Puses risku pārņemošiem pārapdrošinātājiem atļautu noslēgt pārapdrošināšanas līgumu ar uzņemošās Puses risku nododošu apdrošinātāju, ja tādas pašas prasības piemēro pārapdrošināšanas līgumiem starp risku nododošu apdrošinātāju un risku pārņemošu pārapdrošinātāju, kuriem galvenais birojs vai domicils atrodas tās pašas uzraudzības iestādes valsts teritorijā.

2. Ievērojot 4. punktā minētos nosacījumus, uzņemošā Puse neveic, un nodrošina, ka tās uzraudzības iestādes un neviena citas kompetentā iestāde, kā nosacījumu tam, lai atļautu uzņemošās Puses risku nododošam apdrošinātājam saņemt atlaidi par pārapdrošināšanu vai ar izcelsmes Puses risku pārņemošu pārapdrošinātāju noslēgtu pārapdrošināšanas līgumu iedarbību riska mazināšanas ziņā, neveic šādas darbības:

a) uzturēt vai pieņemt prasības par nodrošinājuma sniegšanu saistībā ar uzņemošās Puses risku nododošā apdrošinātāja veiktu riska nodošanu izcelsmes Puses risku pārņemošam pārapdrošinātājam un saistītas prasības par pārskatu iesniegšanu, kas attiecināma uz šādi atceltu nodrošinājumu, vai

b) uzturēt vai pieņemt jaunas prasības ar būtībā tādu pašu regulatīvu ietekmi uz izcelsmes Puses risku pārņemošo pārapdrošinātāju, kāda ir nodrošinājuma prasībām, kas atceltas saskaņā ar šo nolīgumu, vai pārskatu iesniegšanas prasībām, kas attiecināmas uz šādi atceltu nodrošinājumu,

kas a) vai b) apakšpunkta gadījumā izraisa mazāk labvēlīgu attieksmi pret izcelsmes Puses risku pārņemošiem pārapdrošinātājiem nekā pret risku pārņemošiem pārapdrošinātājiem, kuriem galvenais birojs vai domicils atrodas tās pašas uzraudzības iestādes valsts teritorijā, kā tas ir uzņemošās Puses risku nododošā apdrošinātāja gadījumā. Šis punkts neliedz nedz kādai uzņemošajai Pusei, nedz tās uzraudzības iestādēm piemērot prasības kā nosacījumu tam, lai atļautu uzņemošās Puses risku nododošam apdrošinātājam saņemt atlaidi par pārapdrošināšanu vai ar izcelsmes Puses risku pārņemošu pārapdrošinātāju noslēgtu pārapdrošināšanas līgumu iedarbību riska mazināšanas ziņā, ja tādas pašas prasības piemēro pārapdrošināšanas līgumiem starp risku nododošu apdrošinātāju un risku pārņemošu pārapdrošinātāju, kuriem galvenais birojs vai domicils atrodas tās pašas uzraudzības iestādes valsts teritorijā.

3. Ievērojot 4. punktā minētos nosacījumus, uzņemošā Puse neveic, un nodrošina, ka tās uzraudzības iestādes un attiecīgā gadījumā neviena citas kompetentā iestāde, kā nosacījumu tam, lai noslēgtu pārapdrošināšanas līgumu ar uzņemošās Puses risku nododošu apdrošinātāju vai kā nosacījumu tam, lai atļautu uzņemošās Puses risku nododošajam apdrošinātājam atzīt kredītu šādai pārapdrošināšanai vai kredītu šāda pārapdrošināšanas līguma iedarbībai riska mazināšanai ziņā, neveic šādas darbības:

a) uzturēt vai pieņemt prasības par vietēju atrašanos attiecībā uz izcelsmes Puses risku pārņemošu pārapdrošinātāju, vai

b) uzturēt vai pieņemt jaunas prasības ar būtībā tādu pašu regulatīvu ietekmi uz izcelsmes Puses risku pārņemošo pārapdrošinātāju, kāda ir prasībām par vietēju atrašanos,

kas a) vai b) apakšpunkta gadījumā izraisa mazāk labvēlīgu attieksmi pret izcelsmes Puses risku pārņemošu pārapdrošinātāju nekā pret risku pārņemošiem pārapdrošinātājiem, kuriem galvenais birojs vai domicils atrodas uzņemošās Puses risku nododošā apdrošinātāja uzraudzības iestādes valsts teritorijā vai kuriem galvenais birojs vai domicils atrodas uzņemošās Puses teritorijā un kuri licenci vai darbības atļauju ir saņēmuši uzņemošās Puses risku nododošā apdrošinātāja uzraudzības iestādes valsts teritorijā. Attiecībā uz kādu ASV pavalsti “darbības atļauja” šā noteikuma vajadzībām ir pielaide darbībai minētajā pavalstī.

4. Šā panta 1.–3. punktu piemēro, ievērojot šādus nosacījumus:

a) risku pārņemošais pārapdrošinātājam ir un tas pastāvīgi uztur: i) pašu kapitālu vai kapitālu un rezerves vismaz 226 miljonu euro apmērā, ja risku nododošā apdrošinātāja galvenais birojs atrodas Eiropas Savienībā, vai 250 miljonu ASV dolāru apmērā, ja risku nododošā apdrošinātāja domicils atrodas Savienotajās Valstīs, ko aprēķina pēc metodikas, kas pastāv tās izcelsmes valststiesību sistēmā; vai ii) ja risku pārņemošais pārapdrošinātājs ir civiltiesiska sabiedrība vai individuālais komersants: A) minimālā kapitāla un rezervju ekvivalentu (bez saistībām) vai pašu kapitālu, ko aprēķina pēc metodikas, kas piemērojama tās izcelsmes valsts tiesību sistēmā, vismaz 226 miljonu euro apmērā, ja risku nododošā apdrošinātāja galvenais birojs atrodas Eiropas Savienībā, vai 250 miljonu ASV dolāru apmērā, ja risku nododošā apdrošinātāja domicils atrodas Savienotajās Valstīs; kā arī B) centrāls fonds ar bilanci vismaz 226 miljonu euro apmērā, ja risku nododošā apdrošinātāja galvenais birojs atrodas Eiropas Savienībā, vai 250 miljonu ASV dolāru apmērā, ja risku nododošā apdrošinātāja domicils atrodas Savienotajās Valstīs;

b) risku pārņemošajam pārapdrošinātājam ir, un tas pastāvīgi uztur: i) maksātspējas rādītāju – maksātspējas kapitāla prasību 100 % saskaņā ar Maksātspēja II vai vai uz riskiem balstīto kapitālu ar 300 % atļautās kontroles līmeni, kas piemērojams teritorijā, kurā atrodas risku pārņemošā pārapdrošinātāja galvenais birojs vai domicils; vai ii) ja risku pārņemošais pārapdrošinātājs ir civiltiesiska sabiedrība vai individuālais komersants, maksātspējas rādītāju – maksātspējas kapitāla prasību 100 % saskaņā ar Maksātspēja II vai uz riskiem balstīto kapitālu ar 300 % atļautās kontroles līmeni, kas piemērojams teritorijā, kurā atrodas risku pārņemošā pārapdrošinātāja galvenais birojs vai domicils;

c) risku pārņemošais pārapdrošinātājs piekrīt steidzami sniegt uzraudzības iestādei risku nododošā apdrošinātāja teritorijā rakstveida informāciju un paskaidrojumus, ja: i) ja tas kļūst mazāks par konkrēto minimālo kapitālu un rezervēm vai attiecīgā gadījumā pašu kapitālu, kā norādīts a) apakšpunktā, vai par konkrēto maksātspējas rādītāju vai attiecīgā gadījumā kapitāla rādītāju, kā norādīts b) apakšpunktā; vai ii) tā izdarīta piemērojamo tiesību aktu smaga pārkāpuma dēļ attiecībā uz to tiek veiktas regulatora darbības;

d) risku pārņemošais pārapdrošinātājs iesniedz rakstveida apliecinājumu uzņemošās Puses uzraudzības iestādei par piekrišanu tās teritorijas tiesu piekritībai, kurā atrodas risku nododošā apdrošinātāja galvenais birojs vai domicils, ievērojot minētajā teritorijā piemērojamās prasības attiecībā uz šādas piekrišanas sniegšanu. Nekas šajā nolīgumā neierobežo un nekādā veidā nemaina pārapdrošināšanas līguma pušu spēju vienoties par strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismiem;

e) attiecīgā gadījumā “dokumentu izsniegšanas” vajadzībām risku pārņemošais pārapdrošinātājs iesniedz uzņemošās Puses uzraudzības iestādei rakstveida apliecinājumu par piekrišanu šīs uzraudzības iestādes pilnvarošanai veikt dokumentu izsniegšanu. Uzņemošās Puses uzraudzības iestāde var paredzēt, ka šāda piekrišana tiek sniegta tai un iekļauta katrā pārapdrošināšanas līgumā, kas pakļauts tās uzraudzībai;

f) risku pārņemošais pārapdrošinātājs rakstveidā piekrīt veikt maksājumus saistībā ar visiem tādiem galīgiem spriedumiem (ikreiz, kad tiek prasīta to izpilde), kurus panācis risku nododošs apdrošinātājs un kuri pasludināti par izpildāmiem teritorijā, kur panākts šis spriedums;

g) risku pārņemošais pārapdrošinātājs katrā pārapdrošināšanas līgumā, uz kuru attiecas šis nolīgums, piekrīt sniegt nodrošinājumu 100 % apmērā no risku pārņemošā pārapdrošinātāja saistībām, kas attiecināmas uz saskaņā ar šo līgumu nodoto pārapdrošināšanu, ja risku pārņemošais pārapdrošinātājs pretojas tāda galīgā sprieduma izpildei, kas izpildāms saskaņā ar tās teritorijas tiesību aktiem, kurā tas panākts, vai pienācīgi izpildāmam šķīrējtiesas nolēmumam neatkarīgi no tā, vai to panācis risku nododošais apdrošinātājs vai attiecīgā gadījumā tā noregulējuma mantas administrators;

h) Risku pārņemošais pārapdrošinātājs vai tā tiesību un saistību priekštecis vai attiecīgā gadījumā pārņēmējs uzņemošās Puses uzraudzības iestādei pēc tās pieprasījuma, sniedz šādu dokumentāciju: i) attiecībā uz diviem gadiem pirms pārapdrošināšanas līguma noslēgšanas un pēc tam ik gadu – tā revidētos gada pārskatus saskaņā ar tās teritorijas piemērojamiem tiesību aktiem, kurā atrodas tā galvenais birojs, tai skaitā ārējā revidenta ziņojumu; ii) attiecībā uz diviem gadiem pirms pārapdrošināšanas līguma noslēgšanas – ziņojumu par maksātspēju un finansiālo stāvokli vai aktuāra atzinumu, ja tie iesniegti risku pārņemošā pārapdrošinātāja uzraudzības iestādē; iii) pirms pārapdrošināšanas līguma noslēgšanas un pēc tam ne biežāk kā vienreiz pusgadā – aktualizētu sarakstu ar visiem apstrīdētiem un nokavētiem pārapdrošināšanas prasījumiem, kas nav nokārtoti jau vismaz 90 dienas, attiecībā uz pārapdrošināšanas darījumiem, kuri pārņemti no risku nododošiem apdrošinātājiem risku nododošā apdrošinātāja valsts tiesību sistēmā; kā arī iv) pirms pārapdrošināšanas līguma noslēgšanas un pēc tam ne biežāk kā vienreiz pusgadā – informāciju par risku pārņemošā pārapdrošinātāja pārņemtajiem pārapdrošināšanas darījumiem (sadalījumā pa risku nododošajām sabiedrībām), risku pārņemošā pārapdrošinātāja nodotiem pārapdrošināšanas darījumiem un pārapdrošināšanas darījumiem, kas atgūstami par risku pārņemošā pārapdrošinātāja samaksātiem un nesamaksātiem zaudējumiem, lai dotu iespēju izvērtēt kritērijus, kas minēti 4. punkta i) apakšpunktā;

i) risku pārņemošais pārapdrošinātājs uztur spēkā praksi veikt steidzamus maksājumus attiecībā uz prasījumiem, kas izriet no pārapdrošināšanas līgumiem. Steidzama maksājuma trūkums tiks uzskatīts par pierādītu, ja būs izpildīts jebkurš no šādiem kritērijiem: i) vairāk nekā 15 % no atgūstamajām pārapdrošināšanas summām ir nokavētas un tiek apstrīdētas, par ko ir ziņots uzraudzības iestādei; ii) vairāk nekā 15 % no pārapdrošinātāja risku nododošajiem apdrošinātājiem vai pārapdrošinātājiem ir nokavētas pārapdrošināšanas summas, kuras atgūstamas no maksājumiem saistībā ar zaudējumiem, kuras pastāv vismaz 90 dienas, par kurām nav strīda un kuras attiecībā uz katru risku nododošo apdrošinātāju pārsniedz 90 400 euro, ja risku pārņemošā pārapdrošinātāja galvenais birojs atrodas Eiropas Savienībā, vai 100 000 ASV dolāru, ja risku pārņemošā pārapdrošinātāja domicils atrodas Savienotajās Valstīs; vai iii) atgūstamo pārapdrošināšanas summu kopsumma attiecībā uz zaudējumiem, par kuriem nav strīda, bet kuri ir nokavēti par vismaz 90 dienām, pārsniedz 45 200 000 euro, ja risku pārņemošā pārapdrošinātāja galvenais birojs atrodas Eiropas Savienībā, vai 50 000 000 ASV dolāru, ja risku pārņemošā pārapdrošinātāja domicils atrodas Savienotajās Valstīs;

j) risku pārņemošais pārapdrošinātājs apliecina, ka tas pašlaik nepiedalās nevienā tiesas apstiprinātā maksātspējīgā vienošanās shēmā (scheme of arrangement) starp sabiedrību un tās akcionāriem vai kreditoriem, kurā būtu iesaistīti uzņemošās Puses risku nododoši apdrošinātāji, un piekrīt informēt risku nododošo apdrošinātāju un tās uzraudzības iestādi un sniegt risku nododošajam apdrošinātājam nodrošinājumu 100 % apmērā atbilstīgi shēmas noteikumiem, ja risku pārņemošais pārapdrošinātājs noslēgtu šādu vienošanos;

k) ja risku nododošajam apdrošinātājam tiek piemērota noregulējuma, likvidācijas vai darbības izbeigšanas procedūra, tas vai tā pārstāvis var lūgt un, ja tiesa, kurā uzsākta noregulējuma, likvidācijas vai darbības izbeigšanas procedūra, to atzīst par atbilstošu, saņemt izpildrakstu, kurā risku pārņemošajam pārapdrošinātājam uzdots sniegt nodrošinājumu par visām pastāvošajām nodotajām saistībām; kā arī

l) risku pārņemošā pārapdrošinātāja izcelsmes Puses uzraudzības iestāde ik gadu uzņemošās Puses uzraudzības iestādei apliecina, ka risku pārņemošais pārapdrošinātājs rīkojas atbilstoši b) apakšpunktam.

5. Nekas šajā nolīgumā neliedz risku pārņemošajam pārapdrošinātājam brīvprātīgi sniegt informāciju uzraudzības iestādēm.

6. Katra Puse nodrošina, ka, būdama uzņemošā Puse attiecībā uz tās uzraudzības iestādēm, ja uzņemošās Puses uzraudzības iestāde konstatē, ka izcelsmes Puses risku pārņemošs pārapdrošinātājs vairs neizpilda vienu no 4. punktā minētajiem nosacījumiem, uzņemošās Puses uzraudzības iestāde nosaka vienīgi kādas no 1.–3. punktā minētajām prasībām, ja šī uzņemošās Puses uzraudzības iestāde rīkojas saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta a)–c) apakšpunktā:

a) pirms šādu prasību noteikšanas uzņemošās Puses uzraudzības iestāde sazinās ar risku pārņemošo pārapdrošinātāju un, izņemot ārkārtējos apstākļos, kad apdrošinājuma ņēmēja un citu patērētāju aizsardzībai ir nepieciešams īsāks laikposms, paredz, ka risku pārņemošais pārapdrošinātājs 30 dienu laikā pēc sākotnējās saziņas iesniedz plānu par defekta kompensēšanu un 90 dienu laikā pēc sākotnējās saziņas kompensē šo defektu, un informē izcelsmes Puses uzraudzības iestādi;

b) vienīgi tad, ja pēc šā maksimāli 90 dienas ilgā laikposma beigām ārkārtējos apstākļos, kas izklāstīti a) apakšpunktā, uzņemošās Puses uzraudzības iestāde uzskata, ka risku pārņemošais pārapdrošinātājs nav veicis nekādas darbības vai ir veicis nepietiekamas darbības, uzņemošās Puses uzraudzības iestāde var noteikt jebkuras no prasībām, kas izklāstītas 1.–3. punktā; kā arī

c) jebkuru 1.–3. punktā izklāstīto prasību noteikšanu izskaidro rakstveidā un dara zināmu attiecīgajam risku pārņemošajam pārapdrošinātājam.

7. Ievērojot piemērojamos tiesību aktus un šā nolīguma noteikumus, nekas šajā pantā neierobežo un nekādā veidā nemaina kāda pārapdrošināšanas līguma pušu spēju vienoties par nodrošinājuma prasībām vai citiem minētā pārapdrošināšanas līguma noteikumiem.

8. Šo nolīgumu piemēro vienīgi pārapdrošināšanas līgumiem, kas noslēgti, grozīti vai pārjaunoti dienā, kurā stājas spēkā pasākums, ar kuru saskaņā ar šo pantu tiek samazināts nodrošinājums, vai pēc tās un vienīgi attiecībā uz radušamies zaudējumiem un rezervēm, par kurām ziņots no un pēc i) pasākuma datuma vai ii) dienas, kad stājas spēkā šāds jauns pārapdrošināšanas līgums, grozījums vai pārjaunojums, atkarībā no tā, kurš datums iestājas vēlāk. Nekas šajā nolīgumā neierobežo un nekādā veidā nemaina pārapdrošināšanas līguma pušu spēju no jauna apspriest šādu pārapdrošināšanas līgumu.

9. Attiecībā uz lielāku noteiktību – šā nolīguma darbības izbeigšanas gadījumā nekas šajā nolīgumā neliedz uzraudzības iestādēm un citām kompetentām iestādām paredzēt, ka prasības par uzņemošās Puses risku pārņemošu pārapdrošinātāju vietēju atrašanos, vai paredzēt nodrošinājuma sniegšanu un saistītas prasības vai atbilstību citām piemērojamo tiesību aktu normām, attiecībā uz jebkurām saistībām, kas izriet no šajā nolīgumā aprakstītajiem pārapdrošināšanas līgumiem.

4. pants

Grupas uzraudzība

9. un 10. panta vajadzībām Puses nosaka šādu grupas uzraudzības praksi:

a) Neskarot c)–h) apakšpunktu un dalību uzraudzības iestāžu kolēģijās, izcelsmes Puses apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupa ir pakļauta vienīgi pasaules mēroga apdrošināšanas grupas prudenciālai uzraudzībai, tai skaitā prasībām par pasaules mēroga grupas pārvaldību, maksātspēju, kapitālu un attiecīgā gadījumā pārskatu iesniegšanu, kuras noteikušas tās izcelsmes Puses uzraudzības iestādes, un nav pakļauta grupas uzraudzībai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas pasaules mēroga mātesuzņēmuma līmenī, ko veiktu kāda uzņemošās Puses uzraudzības iestāde.

b) Neatkarīgi no a) apakšpunkta uzņemošās Puses uzraudzības iestādes var īstenot uzraudzību attiecībā uz izcelsmes Puses apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupu, kā izklāstīts c)–h) apakšpunktā. Uzņemošās Puses uzraudzības iestāde attiecīgā gadījumā var īstenot grupas uzraudzību attiecībā uz izcelsmes Puses apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupu tās teritorijā esošā mātesuzņēmuma līmenī. Pretējā gadījumā uzņemošās Puses uzraudzības iestādes neīsteno pasaules mēroga grupas uzraudzību attiecībā uz izcelsmes Puses apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupu, neskarot apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas uzraudzību uzņemošās Puses teritorijā esošā mātesuzņēmuma līmenī.

c) Ja saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem izcelsmes Puses apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupai tiek piemērota pasaules mēroga risku pārvaldības sistēma, par ko liecina pasaules mēroga grupas risku un maksātspējas pašu novērtējuma (RMPN) iesniegšana, izcelsmes Puses uzraudzības iestāde, kas paredzējusi RMPN, sniedz kopsavilkumu par pasaules mēroga grupas RMPN: i) uzņemošās Puses uzraudzības iestādēm, ja tās ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas uzraudzības iestāžu kolēģijas dalībnieces (nekavējoties) un ii) minētās grupas nozīmīgu meitassabiedrību vai filiāļu uzraudzības iestādēm uzņemošās Puses teritorijā (pēc šo uzraudzības iestāžu pieprasījuma). Ja izcelsmes Puses apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupai netiek piemērots šāds pasaules mēroga grupas RMPN, saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem attiecīgās ASV pavalsts vai ES dalībvalsts uzraudzības iestāde sniedz līdzvērtīgu dokumentāciju, kas sagatavota saskaņā ar izcelsmes Puses uzraudzības iestādes piemērojamiem tiesību aktiem, kā minēts iepriekš i) un ii) punktā.

d) Kopsavilkums par pasaules mēroga grupas RMPN vai līdzvērtīgo dokumentāciju, kas izklāstīta c) apakšpunktā, ietver šādus elementus: i) apraksts par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas risku pārvaldības regulējumu; ii) novērtējums par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas riska darījumiem; kā arī iii) grupas novērtējums par riskam pakļauto kapitālu un turpmākās maksātspējas novērtējums.

e) Neatkarīgi no a) apakšpunkta, ja kopsavilkumu par pasaules mēroga grupas RMPN vai attiecīgā gadījumā līdzvērtīgu dokumentāciju, kas minēta c) apakšpunktā, rada ievērojamu apdraudējumu apdrošinājuma ņēmēju aizsardzībai vai finanšu stabilitātei uzņemošās Puses uzraudzības iestādes teritorijā, šī uzņemošās Puses uzraudzības iestāde var noteikt preventīvus, korektīvus vai citādus atbildes pasākumus attiecībā uz apdrošinātājiem vai pārapdrošinātājiem uzņemošās Puses teritorijā. Pirms šādu pasākumu ieviešanas uzņemošās Puses uzraudzības iestāde apspriežas ar apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas attiecīgo izcelsmes Puses uzraudzības iestādi. Puses rosina uzraudzības iestādes turpināt uzraudzības iestāžu kolēģiju ietvaros risināt apdrošināšanas grupas prudenciālās uzraudzības jautājumus.

f) Apdrošināšanas grupas prudenciālās uzraudzības ziņošanas prasības, kas izklāstītas piemērojamajos tiesību aktos uzņemošās Puses teritorijā, nav piemērojamas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas pasaules mēroga mātesuzņēmuma līmenī, ja vien tās nav tieši saistītas ar risku, ka tās var ievērojami ietekmēt apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupā ietilpstošu uzņēmumu spēju veikt maksājumus saistībā ar prasījumiem uzņemošās Puses teritorijā.

g) Uzņemošās Puses uzraudzības iestāde saglabā spēju pieprasīt un iegūt informāciju no kāda apdrošinātāja vai pārapdrošinātāja, kurš veic darbību tās teritorijā un kura pasaules mēroga mātesuzņēmuma galvenais birojs atrodas izcelsmes Puses teritorijā apdrošināšanas grupas prudenciālās uzraudzības vajadzībām, ja uzņemošās Puses uzraudzības iestāde šādu informāciju uzskata par nepieciešamu, lai sargātu no ievērojama kaitējuma apdrošinājuma ņēmējiem vai ievērojama finanšu stabilitātes apdraudējuma, vai ievērojamas ietekmes uz apdrošinātāja vai pārapdrošinātāja spēju veikt maksājumus saistībā ar prasījumiem pret tiem uzņemošās Puses uzraudzības iestādes teritorijā. Uzņemošās Puses uzraudzības iestāde šādu informācijas pieprasījumu balsta uz prudenciālās uzraudzības kritērijiem un, kad vien iespējams, izvairās no apgrūtinošiem un dublējošiem pieprasījumiem. Uzraudzības iestāde, kas iesniedz šādu pieprasījumu, informē uzraudzības iestāžu kolēģiju par šādu pieprasījumu. Neatkarīgi no a) apakšpunkta tas, ka apdrošinātājs vai pārapdrošinātājs neievēro atbilstību šādam informācijas pieprasījumam, var izraisīt preventīvus, korektīvus vai citādus atbildes pasākumus, kas tiek ieviesti uzņemošās Puses uzraudzības iestādes valsts teritorijā.

h) Attiecībā uz izcelsmes Puses apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupu, kas darbību veic uzņemošās Puses teritorijā, kas pakļauta grupas kapitāla novērtēšanu izcelsmes Puses teritorijā un kas atbilst šādiem nosacījumiem: i) grupas kapitāla novērtēšana ietver pasaules mēroga grupas kapitāla aprēķinu, kas aptver risku visas grupas mērogā, ieskaitot apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas pasaules mēroga mātesuzņēmumu, un kas tādējādi var ietekmēt apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas darbību un darbības, kuras norisinās otras Puses teritorijā; kā arī ii) uzraudzības iestāde tās Puses teritorijā, kurā tiek piemērota iepriekš i) apakšpunktā minētā grupas kapitāla novērtēšana, ir pilnvarota noteikt preventīvus, korektīvus vai citādus atbildes pasākumus, balstoties uz šo novērtējumu, tai skaitā attiecīgā gadījumā paredzēt kapitālpasākumus; uzņemošās Puses uzraudzības iestāde nenosaka grupas kapitāla novērtēšanu un prasības apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas pasaules mēroga mātesuzņēmuma līmenī saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem tās teritorijā. Ja izcelsmes Puses apdrošinātājs vai pārapdrošinātājs izcelsmes Puses teritorijā ir pakļauts grupas kapitāla prasībām, uzņemošās Puses uzraudzības iestāde nenosaka grupas kapitāla prasības vai novērtēšanu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas pasaules mēroga mātesuzņēmuma līmenī.

i) Neatkarīgi no jebkura šā nolīguma noteikuma, ar šo nolīgumu netiek un nav paredzēts ierobežot ES uzraudzības iestāžu spēju īstenot uzraudzības vai regulēšanas pilnvaras attiecībā uz sabiedrībām vai grupām, kurām pieder vai kuras īsteno kontroli pār kredītiestādēm Eiropas Savienībā, veic darbību banku jomā Eiropas Savienībā vai kurai ir konstatēta būtiska finansiāla spriedze vai darbības būtība, tvērums, apjoms, mērogs, koncentrācija, savstarpēja saistība vai darbības veidu dažādība, varētu radīt apdraudējumu ES finanšu stabilitātei, tai skaitā īstenojot: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīva 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (CRD IV), Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (CRR), Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012, Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regula (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un Padomes 2013. gada 15. oktobra Regula (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, vai citi saistīti tiesību akti un cits normatīvais regulējums. Neatkarīgi no jebkura šā nolīguma noteikuma ar šo nolīgumu netiek ierobežots un nav paredzēts ierobežot attiecīgās ASV uzraudzības iestādes spēju īstenot uzraudzību vai regulēšanu attiecībā uz sabiedrībām vai grupām, kurām pieder vai kuras īsteno kontroli pār depozitāro iestādi Savienotajās Valstīs, veic darbību banku jomā Savienotajās Valstīs vai kurām ir konstatēta būtiska finansiāla spriedze vai būtība, tvērums, apjoms, mērogs, koncentrācija, savstarpēja saistība vai darbības veidu dažādība, kas varētu radīt apdraudējumu Savienoto Valstu finanšu stabilitātei, tai skaitā izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar Bank Holding Company Act (12 U.S.C. § 1841 utt.), Home Owners' Loan Act (12 U.S.C. § 1461 utt.), International Banking Act (12 U.S.C. § 3101 utt.), Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act (12 U.S.C. § 5301 utt.) vai citiem saistītiem tiesību aktiem vai citu normatīvo regulējumu.

5. pants

Informācijas apmaiņa

1. Puses rosina uzraudzības iestādes savā attiecīgajā tiesību sistēmā sadarboties informācijas apmaiņas jomā saskaņā ar pielikumā izklāstīto praksi. Puses saprot, ka šādas prakses izmantošana pilnveidos sadarbību un informācijas apmaiņu, vienlaikus ievērojot augstus konfidencialitātes aizsardzības standartus.

2. Nekas šajā nolīgumā neattiecas uz prasībām, kas var būt piemērojamas uzraudzības iestāžu apmaiņai ar personas datiem.

6. pants

Pielikums

Šā nolīguma pielikums ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa.

7. pants

Apvienotā komiteja

1. Puses izveido apvienoto komiteju, kuras sastāvā ietilpst Savienoto Valstu pārstāvji un Eiropas Savienības pārstāvji un kura Pusēm nodrošina forumu apspriešanām un informācijas apmaiņai par šā nolīguma pārvaldību un tā pienācīgu īstenošanu.

2. Puses apvienotajā komitejā apspriežas par šo nolīgumu:

a) pēc Pušu vienošanās, ja jebkura Puse ierosina apspriešanos;

b) vismaz vienreiz 180 dienu laikposmā pēc dienas, kad šis nolīgums stājas spēkā vai tiek piemērots pagaidu kārtā (atkarībā no tā, kura diena iestājas agrāk), un pēc tam vienreiz gadā, ja vien Puses nenolemj citādi;

c) ja jebkura Puse iesniedz rakstveida pieprasījumu par obligāto apspriešanos; kā arī

d) ja jebkura Puse iesniedz rakstveida paziņojumu par nodomu izbeigt tā darbību.

3. Apvienotā komiteja var izskatīt:

a) jautājumi, kas saistīti ar šā nolīguma īstenošanu;

b) šā nolīguma iedarbība attiecīgās Puses tiesību sistēmā uz patērētājiem apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā un apdrošinātāju un pārapdrošinātāju komercdarbību;

c) jebkuras Puses ierosināti šā nolīguma grozījumi;

d) jautājums, kam nepieciešama obligātā apspriešanās;

e) paziņojums par nodomu izbeigt šā nolīguma darbību; kā arī

f) citi jautājumi, par kuriem Puses var izlemt.

4. Apvienotā komiteja var pieņemt reglamentu.

5. Ja vien netiek nolemts citādi, apvienotās komitejas darbu priekšsēža statusā pārmaiņus (uz vienu gadu) vada katra no Pusēm. Apvienoto komiteju var sasaukt tās priekšsēdis tādā laikā un veidā, par ko Puses var nolemt.

6. Apvienotā komiteja sava darba atslogošanai var izveidot darba grupas.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šis nolīgums stājas spēkā septiņas dienas pēc tās dienas, kad Puses ir apmainījušās ar rakstiskiem paziņojumiem, apliecinot, ka tās ir izpildījušas attiecīgās iekšējās prasības un procedūras, vai citā dienā, par kuru Puses var vienoties.

9. pants

Nolīguma izpilde

1. No dienas, kad stājas spēkā vai pagaidu kārtā tiek piemērots šis nolīgums (atkarībā no tā, kura diena iestājas agrāk), Puses rosina attiecīgās iestādes atturēties no tādu pasākumu veikšanas, kuri nesaskan ar šajā nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem vai pienākumiem, tai skaitā attiecībā uz saskaņā ar 3. pantu veiktu atteikšanos no prasībām par nodrošinājumu un vietēju atrašanos. Tas attiecīgā gadījumā var ietvert vēstuļu apmaiņu starp attiecīgām iestādēm par jautājumiem, kuri attiecas uz šo nolīgumu.

2. No dienas, kad šis nolīgums stājas spēkā vai tiek piemērots pagaidu kārtā (atkarībā no tā, kura diena iestājas agrāk), Puses attiecīgā gadījumā veic visus pasākumus, lai saskaņā ar 10. pantu pēc iespējas drīz īstenotu un piemērotu šo nolīgumu.

3. No dienas, kad šis nolīgums stājas spēkā vai tiek piemērots pagaidu kārtā (atkarībā no tā, kura diena iestājas agrāk), Savienotās Valstis rosina katru ASV pavalsti steidzami apstiprināt šādus pasākumus:

a) katru gadu pēc dienas, kad stājas spēkā vai pagaidu kārtā tiek piemērots šis nolīgums – tā nodrošinājuma apmēra samazinājums, ko paredzējusi katra pavalsts, lai atļautu pilnā apmērā saņemt atlaidi par pārapdrošināšanu 20 % apmērā no nodrošinājuma, ko ASV pavalsts paredzējusi no 1. janvāra pirms šā nolīguma parakstīšanas; kā arī

b) attiecīgu ASV pavalsts tiesību aktu un normatīvo regulējuma īstenošana attiecībā uz atlaidi par pārapdrošināšanu saskaņā ar 3. pantu, kā pasākumu apstiprināšanas metode atbilstīgi minētā panta 1. un 2. punktam.

4. Ja vien šis nolīgums ir stājies spēkā, dienā, kas ir ne vēlāk kā mēneša pirmā diena 42 mēnešus pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas, Savienotās Valstis sāk potenciālas priekštiesību konstatēšanas izvērtēšanu saskaņā ar to tiesību aktiem un normatīvo regulējumu attiecībā uz jebkuru ASV pavalsts apdrošināšanas jomas pasākumu, par kuru Savienotās Valstis konstatē, ka tas nesaskan ar šo nolīgumu un līdz ar to pret ES apdrošinātāju vai pārapdrošinātāju tiek piemērota mazāk labvēlīga attieksme nekā pret ASV apdrošinātāju vai pārapdrošinātāju, kuram šajā ASV pavalstī atrodas domicils vai tas ir licencēts, vai citādi pielaists darbības veikšanai. Ja vien šis nolīgums ir stājies spēkā, dienā, kas ir ne vēlāk kā mēneša pirmā diena 60 mēnešus pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas, Savienotās Valstis pabeidz nepieciešamo priekštiesību konstatēšanu saskaņā ar tās tiesību aktiem un normatīvo regulējumu attiecībā uz jebkuru ASV pavalsts apdrošināšanas jomas pasākumu, kas pakļauts šādai izvērtēšanai. Šā punkta vajadzībām Savienotās Valstis potenciālas priekštiesību konstatēšanas nolūkā nosaka prioritāru secību pavalstīm ar augstāko apjomu bruto nodotiem pārapdrošināšanas darījumiem.

10. pants

Nolīguma piemērošana

1. Ja vien nav konkrēti norādīts citādi, šo nolīgumu sāk piemērot spēkā stāšanās dienā vai kad pagājuši 60 mēneši kopš šā nolīguma parakstīšanas dienas (atkarībā no tā, kura diena iestājas vēlāk).

2. Neatkarīgi no 8. panta un šā panta 1. punkta:

a) Eiropas Savienība šā nolīguma 4. pantu pagaidu kārtā piemēro līdz datumam, kad stājas spēkā šis nolīgums, un pēc tam piemēro 4. pantu, nodrošinot, ka uzraudzības iestādes un citas kompetentas iestādes ievēro tajā izklāstīto praksi no tā mēneša septītās dienas pēc dienas, kurā Puses ir informējušas viena otru par to, ka to iekšējās prasības un procedūras, kas nepieciešamas šā nolīguma piemērošanai pagaidu kārtā, ir pabeigtas. Savienotās Valstis šā nolīguma 4. pantu pagaidu kārtā piemēro līdz datumam, kad spēkā stājas šis nolīgums, un pēc tam piemēro 4. pantu, cenšoties sasniegt rezultātu, un rosina uzraudzības iestādes un citas kompetentas iestādes ievērot tajā izklāstīto praksi no septītās dienas mēnesī pēc dienas, kad Puses informējušas viena otru par to, ka to iekšējās prasības un procedūras, kas nepieciešamas šā nolīguma pagaidu piemērošanai, ir pabeigtas;

b) Dienā, kad stājas spēkā šis nolīgums, vai 60 mēnešus pēc šā nolīguma parakstīšanas (atkarībā no tā, kura diena iestājas vēlāk): i) vienas Puses pienākumi, kas izklāstīti 3. panta 1. un 2. punktā un 9. pantā, ir piemērojami vienīgi tad, ja un pēc tam kamēr vien otras Puses uzraudzības iestādes īsteno uzraudzību, kā noteikts 4. pantā, un izpilda 3. panta 3. punktā minētos pienākumus; ii) vienas Puses prakse, kas izklāstīta 4. pantā, un pienākumi, kas minēti 3. panta 3. punktā, ir piemērojami vienīgi tad, ja, un pēc tam kamēr vien, otras Puses uzraudzības iestādes izpilda pienākumus, kas izklāstīti 3. panta 1. un 2. punktā; kā arī iii) vienas Puses pienākumi, kas izklāstīti 3. panta 3. punktā, ir piemērojami vienīgi tad, ja un pēc tam kamēr vien otras Puses uzraudzības iestādes īsteno uzraudzību, kā noteikts 4. pantā, un izpilda 3. panta 1. un 2. punktā minētos pienākumus;

c) ja saskaņā ar 4. panta i) apakšpunktu attiecīgās ASV uzraudzības iestādes ārpus Savienoto Valstu teritorijas piemēro pasākumus attiecībā uz ES apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupu, kuras spriedze vai darbības, kā konstatējusi Financial Stability Oversight Council, varētu radīt apdraudējumu Savienoto Valstu finanšu stabilitātei, piemērojot Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act (12 U.S.C. § 5301 utt.), jebkura Puse var izbeigt šā nolīguma darbību paātrinātā obligātās apspriešanās un darbības izbeigšanas kārtībā. Ja saskaņā ar 4. panta i) apakšpunktu kāda ES uzraudzības iestāde ārpus Eiropas Savienības teritorijas piemēro pasākumus attiecībā uz ASV apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupu saistībā ar apdraudējumu ES finanšu stabilitātei, jebkura Puse var izbeigt šā nolīguma darbību paātrinātā obligātās apspriešanās un darbības izbeigšanas kārtībā;

d) līdz datumam, kas minēts b) apakšpunktā, un neskarot tajā paredzētos mehānismus, pārapdrošināšanas noteikumus, kas izklāstīti 3. panta 1. un 2. punktā, piemēro attiecībā uz kādu ES pārapdrošinātāju kādā ASV pavalstī agrākajā no šādiem datumiem: i) šāda ASV pavalsts apstiprina pasākumu, kas saskanīgs ar 3. panta 1. un 2. punktu; vai ii) diena, kad stājas spēkā Savienoto Valstu saskaņā ar tās tiesību aktiem un citu normatīvo regulējumu veiktais konstatējums, ka šādas ASV pavalsts apstiprināts apdrošināšanas pasākums ir apejams, jo tas nesaskan ar šo nolīgumu un izraisa mazāk labvēlīgu attieksmi pret ES apdrošinātāju vai pārapdrošinātāju, nekā tā ir pret ASV apdrošinātāju vai pārapdrošinātāju, kura domicils atrodas, tam licence piešķirta vai tas citādi ir pielaists darbībai minētajā ASV pavalstī;

e) no pagaidu piemērošanas dienas, kas minēta a) apakšpunktā, un pēc tam 60 mēnešus uzraudzības iestādēm Eiropas Savienībā, piemērojot 4. panta h) apakšpunktu, nenosaka grupas kapitāla prasības apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas pasaules mēroga mātesuzņēmuma līmenī attiecībā uz kādu ASV apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupu, kas darbību veic Eiropas Savienībā;

f) no šā nolīguma noslēgšanas dienas 60 mēnešu laikposmā, kas minēts b) apakšpunktā, ja viena Puse nepilda 3. pantā minētos pienākumus attiecībā uz prasībām par vietēju atrašanos, otras Puses uzraudzības iestādes var pēc obligātās apspriešanās piemērot grupas kapitāla novērtēšanu vai grupas kapitāla prasības tādas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupas pasaules mēroga mātesuzņēmuma līmenī, kuras galvenais birojs vai domicils atrodas otras Puses teritorijā;

g) 3. panta 3. punktu īsteno un piemēro ES teritorijā ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas, ja vien šis nolīgums ir bijis piemērots pagaidu kārtā vai ir stājies spēkā;

h) ievērojot b) un d) apakšpunktu, abas Puses 3. panta 1. un 2. punktu īsteno un pilnā apmērā piemēro visā abu Pušu teritorijā ne vēlāk kā 60 mēnešus pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas, ja vien šis nolīgums ir stājies spēkā; kā arī

i) no dienas, kad šis nolīgums stājas spēkā vai tiek piemērots pagaidu kārtā (atkarībā no tā, kura diena iestājas agrāk), abas Puses piemēro 7., 11. un 12. pantu.

3. Ja viena Puse neievēro 2. punktu līdz tajā paredzētajiem datumiem, otra Puse apvienotajā komitejā var pieprasīt obligāto apspriešanos.

11. pants

Darbības izbeigšana un obligāta apspriešanās

1. Pēc obligātās apspriešanās jebkura Puse jebkurā laikā var izbeigt šā nolīguma darbību, iesniedzot otrai Pusei rakstveida paziņojumu, ievērojot šajā pantā izklāstītās procedūras. Ja vien Puses rakstveidā nav vienojušās citādi, šāda darbības izbeigšana stājas spēkā, kad pēc šāda paziņojuma pagājušas 180 dienas vai 90 dienas attiecībā uz darbības izbeigšanu, kas aprakstīta 10. panta 2.c) apakšpunktā. Konkrētāk, Puses var izbeigt šā nolīguma darbību, ja jebkura Puse nav izpildījusi savus pienākumus, kas paredzēti šajā nolīgumā, vai ir veikusi pasākumus, kuri neatbilst šā nolīguma mērķiem.

2. Pirms lēmuma par šā nolīguma darbības izbeigšanu, tai skaitā attiecībā uz 10. panta noteikumiem, paziņošanas attiecīgā Puse informē apvienotās komitejas priekšsēdi.

3. Puses veic nepieciešamos pasākumus, lai ieinteresētām pusēm darītu zināmas darbības izbeigšanas sekas apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem attiecīgajā tiesību sistēmā.

4. Obligātā apspriešanās apvienotajā komitejā ir nepieciešama, ja jebkura Puse to pieprasa apvienotās komitejas priekšsēdim, un tā sākas ne vēlāk kā 30 dienas (vai 7 dienas, ja tā pieprasīta 10. panta 2.c) apakšpunktā aprakstītajā kārtībā) pēc šāda pieprasījuma, ja vien Puses nevienojas citādi. Puse, kas pieprasa obligāto apspriešanos, iesniedz rakstveida paziņojumu, norādot obligātās apspriešanās pamatojumu. Obligātā apspriešanās var tikt rīkota Pušu noteiktā vietā, un ja Puses nevar vienoties par šādu vietu, tad Puse, kas pieprasa obligāto apspriešanos, ierosina trīs neitrālas vietas ārpus jebkuras Puses teritorijas, un otra Puse izvēlas vienu no trim ierosinātajām neitrālajām vietām.

5. Obligātā apspriešanās ir nepieciešama pirms šā nolīguma darbības izbeigšanas, tai skaitā attiecībā uz 10. panta noteikumiem.

6. Ja viena Puse atsakās piedalīties obligātajā apspriešanā, kas paredzēta šajā pantā, tad Puse, kas vēlas izbeigt šā nolīguma darbību, var panākt šā nolīguma darbības izbeigšanu, kā paredzēts šā panta 1. punktā.

12. pants

Grozījumi

1. Puses var rakstveidā vienoties par šā nolīguma grozījumiem.

2. Ja viena Puse vēlas grozīt šo nolīgumu, tā rakstveidā informē otru Pusi par pieprasījumu sākt sarunas par šā nolīguma grozīšanu.

3. Pieprasījumu sākt sarunas par šā nolīguma grozīšanu iesniedz apvienotajai komitejai.

Done at Washington on the twenty second day of September in the year two thousand and seventeen.

PIELIKUMS Nodomu protokola paraugnoteikumi par informācijas apmaiņu starp uzraudzības iestādēm 1. pants Mērķis 1. [ASV pavalsts] uzraudzības iestāde un [ES dalībvalsts] valsts uzraudzības iestāde, kas paraksta šo nodomu protokolu, atzīst nepieciešamību pēc sadarbības informācijas apmaiņas jomā. 2. Iestādes atzīst, ka praktiskā kārtība attiecībā uz pārrobežu sadarbību un informācijas apmaiņu ir būtiski svarīga gan krīzes situācijās, gan ikdienas uzraudzībā. 3. Šā nodomu protokola nolūks ir veicināt sadarbību informācijas apmaiņas jomā starp iestādēm tādā apmērā, kā to pieļauj piemērojamie tiesību akti, un atbilstīgi uzraudzības un regulēšanas vajadzībām. 4. Iestādes atzīst, ka šajā nodomu protokolā nav runas par prasībām, kuras varētu piemērot uzraudzības iestāžu veiktajai apmaiņai ar personas datiem. 5. Iestāžu valstu teritorijā ir ieviesti piemērojamie tiesību akti par konfidenciālas informācijas apmaiņu un aizsardzību, un to mērķis ir to datu konfidenciālās būtības aizsardzība, kuri tiek apmainīti starp iestādēm saskaņā ar šo nodomu protokolu. Citstarp šo piemērojamo tiesību aktu mērķis ir nodrošināt, ka: a) Konfidenciālas informācijas apmaiņa tiek veikta vienīgi nolūkā, kas tieši saistīts ar iestāžu uzraudzības funkciju izpildi; kā arī b) Visas personas, kas iegūst piekļuvi šādai konfidenciālai informācijai savu pienākumu izpildes ietvaros, uztur šādas informācijas konfidencialitāti, izņemot dažos noteiktos apstākļos, kas minēti 7. pantā. 2. pants Definīcijas Šajā nodomu protokolā ir lietoti šādi definēti termini: a) “piemērojamie tiesību akti” ir tiesību normas, regulatīvie un administratīvie noteikumi vai cita juridiska prakse, kas piemērojama kādas iestādes valsts tiesību sistēmā un kas ir nozīmīgi apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzraudzībai, apmaiņai ar uzraudzības informāciju, konfidencialitātes aizsardzībai un informācijas apstrādei un atklāšanai; b) “konfidenciāla informācija” ir jebkāda sniegtā informācija, kas pieprasījumu saņemošās iestādes valsts tiesību sistēmā tiek uzskatīta par konfidenciālu; c) “apdrošinātājs” ir uzņēmums, kam piešķirta atļauja vai licence sākt komercdarbību tiešās jeb primārās apdrošināšanas jomā vai iesaistīties tajā; d) “persona” ir fiziska persona, juridiska persona, personālsabiedrība vai nereģistrēta civiltiesiska sabiedrība; e) “personas dati” ir jebkura informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; f) “sniegtā informācija” ir informācija, ko pieprasījumu saņemošā iestāde sniegusi pieprasījumu nosūtošajai iestādei, atbildot uz informācijas pieprasījumu; g) “regulēta sabiedrība” ir apdrošinātājs vai pārapdrošinātājs, kuram atļauju piešķīrusi vai kura uzraudzību veic kāda Eiropas Savienības vai Savienoto Valstu uzraudzības iestāde; h) “pārapdrošinātājs” ir uzņēmums, kam piešķirta atļauja vai licence pārapdrošināšanas komercdarbības sākšanai; i) “pieprasījumu saņemošā iestāde” ir iestāde, kurai tiek iesniegts informācijas pieprasījums; j) “pieprasījumu nosūtošā iestāde” ir iestāde, kas iesniedz informācijas pieprasījumu; k) “uzraudzības iestāde” ir jebkura apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzraudzības iestāde Eiropas Savienībā vai Savienotajās Valstīs; kā arī l) “uzņēmums” ir jebkurš subjekts, kas veic saimniecisku darbību; 3. pants Sadarbība 1. Ievērojot piemērojamos tiesību aktus, pieprasījumu saņemošā iestāde rūpīgi izskata pieprasījumus no pieprasījumu nosūtošās iestādes un laikus sniedz tai atbildi. Tā sniedz pieprasījumu nosūtošajai iestādei pēc iespējas pilnīgu atbildi uz informācijas pieprasījumu atbilstīgi tās funkcijām regulēšanas jomā. 2. Ievērojot piemērojamos tiesību aktus, jebkuru informācijas pieprasījumu un tā saturu uzskata par konfidenciālu gan pieprasījumu saņemošā iestāde, gan pieprasījumu nosūtošā iestāde, ja vien abas iestādes kopīgi neizlemj citādi. 4. pants Sniegtās informācijas izmantošana 1. Pieprasījumu nosūtošā iestāde informācijas pieprasījumus sniedz vienīgi tad, ja tai ir regulēšanas vai uzraudzības ziņā likumiski pamatots iemesls sniegt šādu pieprasījumu, kas tiešā veidā nozīmīgs pieprasījumu nosūtošās iestādes likumīgai uzraudzībai pār kādu regulētu sabiedrību. Parasti par likumiski pamatotu regulēšanas vai uzraudzības nolūku netiek uzskatīts tas, ja pieprasījumu nosūtošā iestāde meklē informāciju par fiziskām personām, ja vien pieprasījums ir tiešā veidā nozīmīgs uzraudzības funkciju izpildei. 2. Pieprasījumu nosūtošā iestāde sniegto informāciju izmanto vienīgi likumīgos nolūkos saistībā ar iestādes funkcijām regulēšanas, uzraudzības, finanšu stabilitātes vai prudenciālās uzraudzības jomā. 3. Ievērojot piemērojamos tiesību aktus, jebkura sniegtā informācijas, ar kuru notikusi apmaiņa, pieder pieprasījumu saņemošajai iestādei un paliek tās īpašums. 5. pants Informācijas pieprasījums 1. Pieprasījumu nosūtošā iestāde informācijas pieprasījumus sniedz rakstveidā vai – steidzamības gadījumā – saskaņā ar 2. punktu, un ietver šādus elementus: a) iesaistītās iestādes, attiecīgā uzraudzības joma un nolūks, kādā tiek pieprasīta informācija; b) attiecīgās personas vārds vai regulētās sabiedrības nosaukums; c) ziņas par pieprasījumu, kuras var ietver aprakstu par faktiem, kas ir pieprasījuma pamatā, konkrētus izskatāmos jautājumus, un norādi par to, vai pieprasījums attiecas uz sensitīvu informāciju; d) pieprasīto informāciju; e) datums, līdz kuram tiek pieprasīta informācijas sniegšana, un attiecīgie likumiskie termiņi; kā arī f) attiecīgā gadījumā – vai, kā un kam var nodot tālāk 7. pantam atbilstošu informāciju. 2. Steidzama pieprasījuma gadījumā pieprasījumu var sniegt mutvārdos, bet pēc tam bez liekas kavēšanās iesniedzams rakstveida apliecinājums. 3. Pieprasījumu saņemošā iestāde pieprasījumu izskata šādi: a) Pieprasījumu saņemošā iestāde apliecina pieprasījuma saņemšanu. b) Pieprasījumu saņemošā iestāde novērtē katru pieprasījumu katrā atsevišķā gadījumā, lai konstatētu informācijas plašāko apmēru, ko iespējams sniegt saskaņā ar šā nodomu protokola noteikumiem un ar procedūrām, kuras piemērojamas pieprasījumu saņemošās iestādes valsts tiesību sistēmā. Lemjot par to, vai un kādā mērā izpildīt pieprasījumu, pieprasījumu saņemošā iestāde var ņemt vērā: i) vai pieprasījums atbilst nodomu protokolam; ii) vai pieprasījuma izpilde būtu tik apgrūtinoša, ka tā traucētu pieprasījumu saņemošās iestādes funkciju pienācīgu veikšanu; iii) vai tas citādi būtu pretrunā būtiskām pieprasījumu saņemošās iestādes valsts tiesību sistēmas interesēm sniegt pieprasīto informāciju; iv) citi jautājumi, kas konkrēti norādīti pieprasījumu saņemošās iestādes valsts tiesību sistēmas piemērojamos tiesību aktos (piemēram, jautājumi saistībā ar konfidencialitāti un dienesta noslēpumu, datu aizsardzību, privātumu un procesa taisnīgumu); kā arī v) vai pieprasījuma izpilde var citādi nelabvēlīgi ietekmēt pieprasījumu saņemošās iestādes funkciju veikšanu. c) Ja pieprasījumu saņemošā iestāde atsakās vai nespēj sniegt visu vai daļu no pieprasītās informācijas, pieprasījumu saņemošā iestāde tādā apmērā, kāds saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem ir praktiski iespējams un piemērots, izskaidro šīs informācijas nesniegšanas iemeslus un apsver iespējamus alternatīvus veidus, kā sasniegt pieprasījumu nosūtošās iestādes uzraudzības mērķi. Pieprasījumu saņemošā iestāde var noraidīt informācijas pieprasījumu, piemēram, tad, ja pieprasījums paredzētu, ka pieprasījumu saņemošā iestāde rīkojas veidā, kas būtu pretrunā tās piemērojamiem tiesību aktiem. 6. pants Konfidenciālas informācijas apstrāde 1. Ja vien nav norādīts citādi, parasti informācija, kas saņemta saskaņā ar šo nodomu protokolu, ir uzskatāma par konfidenciālu informāciju. 2. Pieprasījumu nosūtošā iestāde veic visas likumīgas un objektīvi un praktiski iespējamas darbības, lai saglabātu konfidenciālas informācijas konfidencialitāti. 3. Ievērojot 7. pantu un piemērojamos tiesību aktus, pieprasījumu nosūtošā iestāde ierobežo piekļuvi konfidenciālai informācijai, kas saņemta no pieprasījumu saņemošas iestādes, šādu piekļuvi nodrošinot vienīgi personām, kuras strādā pieprasījumu nosūtošajā iestādē vai rīkojas tās uzdevumā un: a) uz kurām attiecas pieprasījumu nosūtošās iestādes pienākumi attiecīgajā valsts tiesību sistēmā novērst konfidenciālas informācijas neatļautu izpaušanu; b) kuras ir pakļautas pieprasījumu nosūtošās iestādes uzraudzībai un kontrolei; c) kurām šāda informācija ir nepieciešama atbilstīgi likumīgam regulēšanas vai uzraudzības nolūkam un tiešā saistībā ar to; kā arī d) uz kurām pēc aiziešanas no pieprasījumu nosūtošās iestādes attiecas pastāvīgas konfidencialitātes prasības. 7. pants Turpmāka apmainīšanās ar sniegto informāciju 1. Izņemot 7. panta 2. punkta noteikumus, pieprasījumu nosūtošai iestādei nav jāpārsūta trešai personai sniegtā informācija, kas saņemta no pieprasījumu saņemošās Puses, ja vien: a) pieprasījumu nosūtošā iestāde ir saņēmusi no pieprasījumu saņemošās iestādes iepriekšēju rakstveida piekrišanu turpmākai apmaiņai ar šādu informāciju, ja vien pieprasījums nav steidzams (tādā gadījumā to var sniegt mutvārdos, pēc tam nekavējoties sniedzot rakstveida apstiprinājumu); kā arī b) trešā persona apņemas ievērot ierobežojumus, kas uztur tāda līmeņa konfidencialitāti, kas būtībā līdzīga līmenim, kam pakļauta pieprasījumu nosūtošā iestāde, kā izklāstīts šajā nodomu protokolā. 2. Ievērojot piemērojamos tiesību aktus, ja pieprasījumu nosūtošā iestāde, kas pakļauta juridiski saistošām prasībām attiecībā uz (vai saskaņā ar likumisku pienākumu atklāt) sniegto informāciju, pieprasījumu nosūtošā iestāde informē pieprasījumu saņemošo iestādi par šādām prasībām, cik vien tas praktiski iespējams, un par saistītu tiesvedību, lai veicinātu iespējas iejaukties un izmantot savas priekštiesības. Ja nav dota pieprasījumu saņemošās iestādes piekrišana sniegtās informācijas sagatavošanai, pieprasījumu nosūtošā iestāde attiecīgā gadījumā veic visus saprātīgi nepieciešamos pasākumus, lai pretotos atklāšanai, tai skaitā izmantojot juridiskus līdzekļus, lai pretotos šādai atklāšanai un lai izmantotu un aizsargātu konfidencialitāti attiecībā uz konfidenciālu informāciju, ievērojot potenciālo atklāšanu.