Oficiālais Vēstnesis L 349 , 24/12/2002 Lpp. 0046 - 0065



Protokols, ar ko nosaka zvejas iespējas un finanšu iemaksu, kuras paredzētas Eiropas Ekonomikas kopienas un Senegālas Republikas valdības Nolīgumā par zveju pie Senegālas krastiem, attiecībā uz laika posmu no 2002. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam 1. pants No 2002. gada 1. jūlija uz četru gadu ilgu laika posmu ikgadējie ierobežojumi, kas minēti Nolīguma 4. panta 2. punktā, ir šādi: 1. traleri (zivju un galvkāju piekrastes bentālo zivju sugu zveja), kas daļu nozvejas izkrauj krastā un pārdod Senegālā: 1500 BRT ceturksnī; 2. okeāna zvejas traleri (dziļūdens bentālo zivju sugas) un grunts āķu zvejas kuģi, kas neizkrauj savu nozveju Senegālā: 3000 BRT mēnesī, rēķinot vidēji gadā; 3. okeāna zvejas saldedātjtraleri (vēžveidīgo, izņemot omāru, dziļūdens bentālo zivju sugu zveja), kas neizkrauj savu nozveju Senegālā: 3500 BRT mēnesī, rēķinot vidēji gadā; 4. kuģis tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām: 16 kuģi; 5. tunzivju saldētājseineri: 39 kuģi; 6. āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: 23 kuģi. 2. pants 1. Nolīguma 1. pantā paredzētās finanšu iemaksas par zvejas iespējām ir EUR 16000000 gadā (EUR 13000000 ir finansiāla kompensācija un EUR 3000000 jāmaksā par šī protokola 4. pantā paredzētiem pasākumiem). 2. Pirmo finansiālās kompensācijas iemaksu veic ne vēlāk kā 2002. gada 31. decembrī un pārējās trīs iemaksas Protokola gadadienā. 3. Senegālas pienākums ir izmantot finansiālās kompensācijas. To iemaksā Valsts kasē. 3. pants Līdz šā protokola spēkā esamības laika beigām Eiropas Kopienas (še turpmāk Kopiena) un Senegālas iestādes dara visu iespējamo, lai uzraudzītu resursu stāvokli Senegālas zvejas zonā; tālab ar šo izveido kopīgu ikgadēju zinātnisku sanāksmi. Pamatojoties uz ikgadējās zinātniskās sanāksmes secinājumiem un ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko informāciju, abas puses apspriežas viena ar otru Apvienotajā komitejā, kas minēta Nolīguma 11. pantā un, vajadzības gadījumā un kopīgi vienojoties, veic pasākumus, kurus atzīst par lietderīgiem resursu ilgtspējīgai pārvaldībai. Finansiālās kompensācijas apjoms jākoriģē, ja pasākumi, kas minēti otrajā daļā, iekļauj zvejas iespēju samazināšanu, kuras piešķirtas saskaņā ar šo protokolu. 4. pants Apņemoties nodrošināt ilgtspējīgas un atbildīgas zvejošanas attīstību savstarpēju interešu vārdā, abas puses izveido partnerattiecības, lai atbalstītu krājumu stāvokļa novērtēšanu, zvejniecības pārbaudi un uzraudzību, drošības uzlabošanu attiecībā uz nelieliem zvejas kuģiem, atbildīgas zvejošanas un apmācības izveidošanu. No finanšu iemaksām, kas paredzētas 2. panta 1. punktā, Kopiena katru gadu piešķir EUR 3000000 turpmāk minētajiem pasākumiem, sadalot šādi: - resursu uzraudzība/krājumu novērtēšana (izpēte, piedalīšanās apmaiņā un reģionālajos koordinācijas tīkos, u.tml.): EUR 500000, - zvejniecības pārbaude un uzraudzība (tostarp kuģu novērošanas sistēma, u.tml.): EUR 700000, - drošības uzlabošana uz nelieliem zvejas kuģiem: EUR 500000, - institucionāls atbalsts ilgtspējīgas zvejniecības izveidošanai: EUR 500000, - prasmju uzlabošana: EUR 700000, - partnerattiecību shēmu novērtēšana un revīzija: EUR 100000. Senegālas ministrs, kas atbildīgs par jūras zvejniecību, ne vēlāk kā līdz 2002. gada 31. decembrim nosaka pasākumus partnerattiecībām un ikgadējos daudzumus, kuri tiem paredzēti, pamatojoties uz rīcības programmu, un savlaicīgi informē par to Eiropas Kopienu Komisiju. Ikgadējie daudzumi jādara zināmi kompetentajām Senegālas iestādēm attiecībā uz pirmo maksājumu – līdz 2002. gada 31. decembrim, un attiecībā uz pārējiem trijiem maksājumiem – ne vēlāk kā līdz šā protokola gadadienai, un, pamatojoties uz programmu to izmantošanai, jāiemaksā kompetento Senegālas iestāžu bankas kontos, paziņojot to ministrijai, kas atbildīga par zvejniecību. Ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc šā protokola gadadienas ministrija, kuras pārziņā ir zvejniecība, nosūta Eiropas Komisijas delegācijai sīki izstrādātu atskaiti par šo pasākumu īstenošanu un sasniegtajiem rezultātiem. Minēto atskaiti izskatīs Nolīguma 11. pantā minētā apvienotā komiteja. Eiropas Kopienu Komisija var pieprasīt papildus informāciju par šiem rezultātiem no ministrijas, kas atbildīga par zvejniecību, un var pārskatīt šādus attiecīgos maksājumus, ņemot vērā dažādu pasākumu faktisko izpildi, pēc apspriešanās ar Senegālas iestādēm Apvienotajā komitejā, kura paredzēta Nolīguma 11. pantā. 5. pants Ja Kopiena neveic maksājumus, kas paredzēti šā protokola 2. pantā, tad Zvejniecības nolīgumu var apturēt. 6. pants Ar šo atceļ Eiropas Ekonomikas kopienas un Senegālas Republikas valdības Nolīguma par zveju pie Senegālas krastiem I pielikumu un aizstāj ar šā protokola pielikumu. 7. pants Šis protokols stājas spēkā parakstīšanas dienā. To piemēro no 2002. gada 1. jūlija. -------------------------------------------------- PIELIKUMS NOSACĪJUMI, KAS REGULĒ ZVEJU SENEGĀLAS ZVEJAS ZONĀ KUĢIEM, KURI PELD AR KOPIENAS DALĪBVALSTU KAROGIEM Visas vispārīgās likuma normas, kas regulē zvejas kodeksu, un dekrēts, kurš īsteno šo kodeksu, kas ir spēkā Senegālā, attiecas arī uz Eiropas Kopienas kuģiem. A. Licences pieteikums un tās izsniegšana 1.1. Attiecīgās Kopienas iestādes iesniedz Senegālas ministrijai, kas atbildīga par jūras zvejniecību, pieteikumu attiecībā uz katru kuģi, kurš vēlas zvejot saskaņā ar Nolīgumu. Pieteikumu raksta uz Senegālas valdības šim nolūkam paredzētām veidlapām, kuru paraugs ir pievienots 1. papildinājumā. Tam pievieno tonnāžas sertifikātu un dokumentu, kas apliecina, ka ir samaksāta nodeva. Pieteikumu iesniedz Senegālas ministrijas, kas atbildīga par jūras zvejniecību, attiecīgajiem departamentiem ne vēlāk kā 20 dienas pirms pieprasītā sākuma datuma. Visus Kopienas kuģus, kas iesnieguši pieteikumu zvejas licencei, pārstāv aģents, kurš ir Senegālas pastāvīgs iedzīvotājs. Minētā aģenta vārds un adrese jānorāda licences pieteikumā. 1.2. Nodevas iekļauj visas valsts un vietējās maksas, izņemot ostas un pakalpojumu nodevas. Kad maksājums ir veikts, licenci paraksta un nosūta Eiropas Kopienu Komisijas delegācijai Dakarā. 1.3. Licenču derīguma termiņš: - attiecībā uz piekrastes grunts āķu zvejas traleriem, okeāna zvejas traleriem, kas zvejo dziļūdens bentālo zivju sugas, un okeāna saldētājkuģiem, kuri veic vēžveidīgo, izņemot omāru, dziļūdens bentālo zivju sugu zveju, licences izsniedz uz trim, sešiem vai divpadsmit mēnešiem. Ceturkšņa licences sākas no attiecīgā gada 1. jūlija, 1. oktobra, 1. janvāra un 1. aprīļa. Pusgada licences sākas no attiecīgā gada 1. jūlija un 1. janvāra. Ikgadējās licences sākas no katra gada 1. jūlija. Mēneša vidējais daudzums gada laikā nozīmē, ka mēneša vidējais daudzums protokola gada beigās atbilst attiecīgās kategorijas daudzumam, ar iespēju pārcelt neizmantotos daudzumus uz nākamo laika posmu. Tunzivju zvejai un zvejai ar āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai, licences ir ikgadējas un sākas no katra gada 1. jūlija. 1.4. Nodevas un avansa maksājumi nosaka saskaņā ar šādām likmēm. a) Nodevas traleriem 1. Traleri (zivju un galvkāju piekrastes bentālo zivju sugu zveja): EUR par BRT gadā. 1. gads | 2. gads | 3. gads | 4. gads | 246 | 258 | 271 | 285 | 2. Okeāna zvejas traleri (dziļūdens bentālo zivju sugas) un grunts āķu zvejas kuģi, kas neizkrauj savu nozveju Senegālā: EUR par BRT gadā. 1. gads | 2. gads | 3. gads | 4. gads | 157 | 161 | 165 | 169 | 3. Okeāna zvejas saldedātjtraleri, kas zvejo vēžveidīgos, izņemot omārus, kas neizkrauj savu nozveju Senegālā: EUR par BRT gadā. 1. gads | 2. gads | 3. gads | 4. gads | 210 | 215 | 220 | 226 | Nodevas par pusgada licencēm jānosaka par 3 % augstāka un nodeva par ceturkšņa licencēm par 5 % augstāka. b) Nodevas kuģiem tunču zvejai un āķu jedu kuģiem pelaģiskai zvejai 1. Kuģi tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām: EUR 15 par tonnu zivju, kas nozvejotas Senegālas zvejas zonā. 2. Tunču saldētājseineri: EUR 25 par tonnu zivju, kas nozvejotas Senegālas zvejas zonā. 3. Āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: EUR 48 par tonnu zivju, kas nozvejotas Senegālas zvejas zonā. Licences, kas minētas 2. un 3. punktā, izsniedz pēc Receveur des domaines maksājuma pēc vienotas likmes EUR 3000 par katru tunču seineri un EUR 2000 par katru āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai, kas līdzvērtīgs nodevām attiecīgi par 120 un 42 tonnām par kuģi gadā. Saņemot paziņojumu no Eiropas Kopienu Komisijas, par to, ka avansa maksājums veikts, Senegālas iestādes attiecīgo kuģi iekļauj to kuģu sarakstā, kuriem atļauta zveja, un nosūta to Senegālas kontroles iestādēm. Pagaidām licences kopija arī jāglabā uz klāja. Galīgo pārskatu par nodevām, kas jāveic zvejas gada laikā, sagatavo Eiropas Kopienu Komisija katra kalendārā gada beigās, pamatojoties uz nozvejas deklarācijām, ko veic kuģu īpašnieki par katru kuģi un apstiprina Dakaras un Tiarojas Okeanogrāfijas izpētes centrs (CRODT). Pārskatu vienlaikus nosūta Senegālas iestādēm un kuģu īpašniekiem. Kuģu īpašniekiem jāveic visi papildus maksājumi Receveur des domaines 30 dienu laikā no galīgā pārskata saņemšanas dienas. Tomēr, ja maksājamā summa, kas minēta galīgajā pārskatā, ir mazākā nekā avansa maksājums, kuģa īpašniekam neatmaksā starpību. Senegālas iestādes paziņo tāda bankas konta datus, kurā jāpārskaita nodevas pirms Nolīguma spēkā stāšanās. Maksājumu var veikt arī tieši uz "Receveur des domaines" Dakarā. B. Nozvejas deklarācija Visiem kuģiem, kam ir atļauts zvejot Senegālas ūdeņos saskaņā ar Nolīgumu, pieprasa nosūtīt Direction de l'Océanographie et des Pêches Maritimes nozvejas deklarāciju, kas sagatavota saskaņā ar 2., 3., 4. un 5. papildinājumu, tās kopiju nosūtīt Eiropas Kopienu Komisijas delegācijai Dakarā. Šīs deklarācijas jāiesniedz līdz nākamā mēneša beigām pēc reisa beigām un jāglabā kopija uz klāja. Ja minētie noteikumi netiek pildīti, tad Senegālas valdība patur sev tiesības apturēt pārkāpējkuģa licences darbību, kamēr nav izpildītas formalitātes, un piemēro sankciju, kas paredzēta spēkā esošajos Senegālas tiesību aktos. Eiropas Kopienu Komisijas delegācija Dakarā par to informē. C. Nozvejas izkraušana a) Saldētājtraleri (piekrastes bentālo zivju sugu zveja), kas ir 1. kategorijā, izkrauj (par vietējā tirgus cenām) 250 kilogramus zivju un garneļu BRT pusgadā. Svaigo zivju traleri (piekrastes bentālo zivju sugu zveja), kas ir 1. kategorijā, izkrauj (par vietējā tirgus cenām) 150 kilogramus zivju un garneļu BRT pusgadā. Šo izkraušanu var veikt individuāli vai kolektīvi. Ja noticis minēto noteikumu pārkāpums attiecībā uz loma izkraušanu, Senegālas iestādes var piemērot šādas sankcijas: - sodanauda EUR 900 par katru neizkrauto tonnu, - licences atņemšanu attiecīgajam kuģim bez atjaunošanas, vai citam kuģim, kas pieder tam pašam īpašniekam. Lai garantētu, ka sodanauda ir samaksāta, pirms licences izsniegšanas Senegālā jāiemaksā bankas garantija EUR 200 apmērā par BRT par pusgadu. Senegālas iestādes atmaksā drošības garantiju, tiklīdz kuģis pilnībā izpildījis izkraušanas prasības. b) Attiecībā uz kuģiem tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām noteiktais mērķis ir izkraut Senegālas ostās ne mazāk kā 5000 tonnas tunzivju gadā par dominējošo starptautisko cenu. Ja nozvejas gada laikā kopējie attiecīgās flotes izkrautie daudzumi ir nedaudz mazāki par minimālo daudzumu neparedzamu izmaiņu attiecībā uz zivju krājumiem vai flotes struktūru dēļ, abas puses tūlīt apspriežas, lai rastu un izvirzītu piemērotus risinājumus iztrūkuma nosegšanai. c) Tunču saldētājseineriem gadā izkrauj 12500 tonnas tunzivju par dominējošo starptautisko cenu un saskaņā ar programmu, ko ieviesīs ar vienošanos starp Kopienas kuģu īpašniekiem un Senegālas konservētājiem. Ja rodas domstarpības par izkraušanas grafikiem, apvienotā komiteja, kas minēta Nolīguma 11. pantā, organizē īpašu sapulci pēc vienas no pusēm lūguma. D. Jūrnieku pieņemšana darbā 1. Traleriem, grunts āķu zvejas kuģiem un āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai, kuriem ir atļaujas zvejot Senegālas ūdeņos saskaņā ar Nolīgumu, pieņem darbā tik daudz Senegālas jūrnieku, lai tie veidotu 50 % no komandas (bez virsniekiem). Šajā procentuālajā sastāvā iekļauts arī J punktā minētais novērotājs. Senegālas jūrnieku pieņemšana darbā jāapstiprina ar atbilstības sertifikātu, kuru izsniedz tirdzniecības flote. Visos Senegālas jūrnieku individuālajos darba līgumos jāievēro spēkā esošās Senegālas normas un noteikumi. Jūrnieku algas nosaka, savstarpēji vienojoties kuģu īpašniekiem vai to pārstāvjiem un ministrijai, kas atbildīga par tirdzniecības floti, saskaņā ar spēkā esošajiem Senegālas noteikumiem. Algas maksā kuģu īpašnieki un tajās iekļauta sociālā nodrošinājuma summa, ko piemēro jūrniekiem, tostarp dzīvības apdrošināšana, apdrošināšana pret nelaimes gadījumiem darbā un slimībām, un IPRES (Institut de prévoyance retraite du Sénégal) un Caisse de sécurité sociālās iemaksas. Ja kuģim ir derīga zvejas licence, kuru izsniegusi cita valsts attiecīgajā apakšreģionā (Mauritānijā, Gambijā, Gvinejā-Bisavā vai Gvinejā), tam jāuzņem uz klāja tāds skaits Senegālas jūrnieku, kas vienāds ar 50 % no komandas (bez virsniekiem), kas strādā uz kuģa. 2. Attiecībā uz tunzivju saldētājseineriem un kuģiem tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām jūrnieku skaits, kas jāuzņem uz klāja, jānosaka vispārīgi, pamatojoties uz darbības intensitāti Senegālas zvejas zonā un citu valstu apkalpes nodarbināšanu, kuru zvejas zonu attiecīgā flote bieži apmeklē. E. Speciālais aprīkojums un piegāžu un pakalpojumu izmantošana Ja iespējams, Senegālā Kopienas kuģi veic piegādes un pakalpojumus, kas tiem nepieciešami, tostarp remontu uz sausa doka un regulāro apkopi. F. Tehniskās pārbaudes 1. Reizi gadā, un katru reizi, kad tiek veiktas izmaiņas tonnāžā vai mainīta zvejas kategorija, kas iekļauj citu zvejas rīku izmantošanu, Kopienas traleriem jāiziet pārbaudes, kas paredzētas spēkā esošajos Dakaras ostas noteikumos. Šādas pārbaudes jāveic 48 stundu laikā pēc kuģa ierašanās ostā, nodrošinot, ka kompetentās iestādes ir iepriekš brīdinātas. 2. Ja pārbaude ir pabeigta, kuģa kapteinim izsniedz sertifikātu. Sertifikāts visu laiku jāglabā uz klāja. 3. Tehniskās pārbaudes mērķis ir pārbaudīt, vai kuģa tehniskie rādītāji un zvejas rīki ir kārtībā, un vai tiek ievēroti noteikumi, kas paredz Senegālas apkalpes pieņemšanu darbā. Karoga valsts iestāde ir īpaši atbildīga par drošības jautājumiem. 4. Tehniskās apskates izmaksas sedz kuģa īpašnieks un tās nosaka Senegālas noteikumos paredzētās skalas. Tās nedrīkst būt augstākas, nekā tās izmaksas, ko parasti maksā citi kuģi par šādiem pakalpojumiem. 5. Ja netiek ievēroti 1. un 2. punkta noteikumi, automātiski tiek apturēta zvejas licence, kamēr kuģa īpašnieks izpilda minētās prasības. F. Zvejas zonas 1. Zvejas zonas mēra no atskaites līnijas, kas savieno turpmāk minētos punktus: 1. no punkta P1 (16o 04′ 00" Z-16o 31′ 30" R) līdz punktam P2 (15o 45′ 00" Z-16o 33′ 00" R); 2. no punkta P3 (15o 00′ 00" Z-17o 04′ 06" R) līdz punktam P4 (14o 52′ 48" Z-17o 11′ 12" R); 3. a) no punkta P5 (14o 46′ 30" Z-17o 25′ 30" R) līdz Jofa salas ziemeļu ragam (14o 46′ 18" Z-17o 28′ 42" R); b) no Jofa salas ziemeļu raga (14o 46′ 18" Z-17o 28′ 42" R) līdz Ngora salas ragam (14o 45′ 30" Z-17o 30′ 56" R); c) no Ngora salas ziemeļu raga (14o 45′ 30" Z-17o 30′ 56" R) līdz Almadi bākai (14o 44′ 36" Z-17o 32′ 30" R); d) no Almadi Bākas (14o 44′ 36" Z-17o 32′ 30" R) līdz Cap Manuel (14o 39′ 00" Z-17o 26′ 00" R); e) no Cap Manuel (14o 39′ 00" Z-17o 26′ 00" R) līdz Pointe Rouge (14o 38′ 12" Z-17o 10′ 30" R); f) no Pointe Rouge (14o 38′ 12" Z-17o 10′ 30" R) līdz Pointe Gombaru (14o 29′ 50" Z-17o 05′ 30" R); g) no Pointe Gombaru (14o 29′ 50" Z-17o 05′ 30" R) līdz Pointe Sarène (14o 17′ 05" Z-16o 55′ 50" R); h) no la Pointe Sarène (14o 17′ 05" Z-16o 55′ 50" R) līdz la Pointe Gaskel (14o 11′ 10" Z-16o 52′ 00" R); i) no Pointe Gaskel (14o 11′ 10" Z-16o 52′ 00" R) līdz Pointe de Sangomar (13o 47′ 54" Z-16o 45′ 40" R); j) no Pointe de Sangomar (13o 47′ 54" Z-16o 45′ 40" R) līdz punktam P6 (13o 35′ 28" Z-16o 40′ 30" R); 4. a) no Senegālas-Gambijas robežas (13o 03′ 27" Z-16o 45′ 05" R) līdz punktam P7 (12o 45′ 10" Z-16o 47′ 30" R); b) no punkta P7 (12o 45′ 10" Z-16o 47′ 30" R) līdz punktam P8 (12o 36′ 12" Z-16o 48′ 00" R); c) no punkta P8 (12o 36′ 12" Z-16o 48′ 00" R) līdz Pointe Djimbéring (12o 29′ 00" Z-16o 47′ 30" R); 5. no Cap-Skirring (12o 24' 30' Z-16o 46' 30" R) līdz robežai ar Gvineju-Bisavu (12o 20′ 30" Z-16o 43′ 10" R). Attiecībā uz Senegālas krasta posmiem, kas atrodas ārpus robežām, kas definētas iepriekšminētajos punktos, zvejas zonas tiek mērītas no bēguma līnijas, kas ir būtiska atsauces līnijas daļa. Attālumi, kas mērīti no atsauces līnijas vai bēguma līnijas, jāizsaka attiecībā pret tuvāko līnijas punktu, neatkarīgi no tā, kurā zonā kuģis atrodas. 2. Piekrastes traleriem (zivju un galvkāju bentālo zivju sugu zveja), līdz 250 BRT, atļauts zvejot: a) sešas jūras jūdzes no atsauces līnijas, no Senegālas-Mauritānijas robežas līdz Cap Manuel platumam (14o 39′ 00" Z); b) septiņas jūras jūdzes no atsauces līnijas, no Cap Manuel platuma līdz Senegālas-Gambijas robežai; c) sešas jūras jūdzes no atsauces līnijas no dienvidu Senegālas-Gambijas robežas līdz Senegālas-Gvinejas-Bisavas robežai. 3. Piekrastes traleriem (zivju un galvkāju bentālo zivju sugu zveja), no 250 BRT līdz 300 BRT, atļauts zvejot divpadsmit jūras jūdzes no atsauces līnijas ūdeņiem, kas atrodas Senegālas jurisdikcijā. 4. Piekrastes traleriem (zivju un galvkāju bentālo zivju sugu zveja), no 300 BRT līdz 500 BRT, atļauts zvejot piecpadsmit jūras jūdzes no atsauces līnijas ūdeņiem, kas atrodas Senegālas jurisdikcijā. 5. Piekrastes traleriem (zivju un galvkāju bentālo zivju sugu zveja), vairāk kā 500 BRT, atļauts zvejot: a) 15 jūras jūdzes no atsauces līnijas, no Senegālas-Mauritānijas robežas līdz platumam 14o 25′ 00" Z; b) uz rietumiem no platuma 17o 22′ 00" R, zonā, kas atrodas starp platumu 14o 25′ 00" Z un Senegālas-Gambijas ziemeļu robežu; c) uz rietumiem no platuma 17o 22′ 00" R, zonā, kas atrodas starp Senegālas-Gambijas dienvidu robežu un Senegālas-Gvinejas-Bisavas robežu. 6. Okeāna traleriem (dziļūdens garneļu un heku bentālo zivju sugu zveja) ir atļauts zvejot: a) uz rietumiem no platuma 16o 53′ 42" R starp Senegālas-Mauritānijas robežu un platumu 15o 40′ 00" Z; b) 15 jūras jūdzes no atsauces līnijas starp platumu 15o 40′ 00" Z un platumu 15o 15′ 00" Z; c) 12 jūras jūdzes no atsauces līnijas no platuma 15o 15′ 00" Z līdz platumam 15o 00′ 00" Z; d) 8 jūras jūdzes no pamatlīnijām no platuma 15o 00′ 00" Z līdz platumam 14o 32′ 30" Z; e) uz rietumiem no platuma 17o 30′ 00" R, zonā, kas atrodas starp platumu 14o 32′ 00" Z un platumu 14o 04′ 00" Z; f) uz rietumiem no platuma 17o 22′ 00" R, zonā, kas atrodas starp platumu 14o 04′ 00" Z un Senegālas-Gambijas ziemeļu robežu; g) uz rietumiem no platuma 17o 35′ 00" R, zonā, kas atrodas starp Senegālas-Gambijas dienvidu robežu un platumu 12o 33′ 00" Z; h) uz dienvidiem no azimuta 137o, kas novilkts no punkta P9 (12o 33′ 00" Z; 17o 35′ 00" R). 7. Kuģiem tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām, svaigu tunzivju seineriem un tunzivju saldētājseineriem atļauts zvejot tunzivis visos ūdeņos, kas atrodas Senegālas jurisdikcijā. Dzīvas ēsmas zveja ir atļauta visos ūdeņos, kas atrodas Senegālas jurisdikcijā. 8. Drošības apsvērumu dēļ, zvejas aktivitātes, noenkurošanās un tīklu mešana ir aizliegta zonā ar šādām koordinātām: A | L 14o 40′ 00" N - G | 17o 45′ 00" W | B | L 14o 40′ 00" N - G | 17o 30′ 30" W | C | L 14o 40′ 36" N - G | 17o 28′ 12" W | D | L 14o 39′ 00" N - G | 17o 25′ 54" W | E | L 14o 39′ 54" N - G | 17o 23′ 54" W | F | L 14o 30′ 06" N - G | 17o 23′ 54" W | G | L 14o 30′ 00" N - G | 17o 44′ 54" W | H. Bioloģiskais atpūtas periods Ja tas nepieciešams, lai ilgtspējīgi pārvaldītu resursus, katru gadu Senegālas iestādes var ieviest zvejošanas aizliegumus, kas attiecas uz visiem grunts āķu traleriem, kuri pieder šai kategorijai, bez izņēmumiem. Ikgadējais slēgtais periods ir šāds: - traleriem (zivju un galvkāju piekrastes bentālo zivju sugu zveja): no 1. oktobra līdz 30. novembrim, - okeāna zvejas traleriem (dziļūdens bentālo zivju sugas) un grunts āķu zvejas kuģiem: no 1. marta līdz 30. jūnijam, - okeāna saldētājtraleriem (vēžveidīgo, izņemot omāru, dziļūdens bentālo zivju sugu zveja): no 1. septembra līdz 31. oktobrim. Ja Senegālas iestādes pieņem ārkārtas pasākumus noteiktu sugu nozvejas regulēšanai, kas attiecas uz visiem kuģiem, jo īpaši Senegālas kuģiem, apvienotā komiteja sasauc sapulci, lai novērtētu šādu pasākumu ietekmi uz Eiropas Kopienas kuģiem un, vajadzības gadījumā, pielāgotu finanšu iemaksu līmeni. I. Radio komunikācijas Kuģa kapteinim, jāpaziņo Senegālas Direction de la Protection et Surveillance des Pêches (Zivsaimniecības aizsardzības un uzraudzības direktorātam), izmantojot radio (frekvence 5283 VHF un/vai 7349,5 HF), telefonu (+ 221-864 05 89 vai + 221-864 05 88), faksu (+ 221 -860 31 19) vai e-pastu (psps@sentoo.sn), ka kuģis iebrauc vai izbrauc no Senegālas jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem, norādot šādus datus: pozīciju, kursu, ātrumu un uz klāja esošā loma tonnāžu. Kuģa kapteinis pilnvaro novērotāju sazināties ar Direction de la Protection et Surveillance des Pêches pa radio, ja tas ir nepieciešams. J. Novērotāji 1. a) Kopienas traleriem un grunts āķu jedu zvejas kuģiem, kuriem ir 150 BRT vai vairāk attiecībā uz svaigu zivju zveju vai 100 BRT vai vairāk attiecībā uz citiem kuģiem, kas zvejo Senegālas ūdeņos, jāuzņem uz klāja novērotājs, kuru ieceļ Senegāla. Kapteinis atvieglo novērotāja darbu, pret novērotāju izturas tāpat kā pret attiecīgā kuģa virsniekiem. b) Attiecībā uz āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai pēc Senegālas kompetento iestāžu pieprasījuma uz klāja jāuzņem novērotājs uz visu reisa laiku, ja kuģis zvejo Senegālas ūdeņos. c) Senegālas iestādes paziņo Eiropas Kopienu Komisijai iecelto novērotāju vārdus. d) Novērotājiem nodrošina uzturu un dzīvojamo platību uz kuģa īpašnieka rēķina. Viņu maltītes pasniedz virsnieku ēdamistabā un viņu dzīvojamā platība atrodas zonā, kas paredzēta virsniekiem, vai, ja tas nav iespējams, dzīvojamā zonā, kura ir atdalīta no apkalpes zonas, ja iespējams. e) Attiecībā uz tunzivju saldētājseineriem un kuģiem tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām, kas zvejo ēsmu, viens no Senegālas jūrniekiem uz klāja tiek iecelts par jūrnieku/novērotāju. Kapteinis atvieglo jūrnieka/novērotāja darbu, ko veic papildus faktiskajām zvejas darbībām, lai viņš varētu sagatavot atskaiti. Jūrnieks/novērotājs saņem standarta jūrnieka darba samaksu no kuģa īpašnieka. Jūrniekam/novērotājam pēc reisa jāiesniedz atskaite Direction de la Protection et Surveillance des Pêches. 2. Principā novērotāju uzņem uz klāja uz laika posmu, kas nepārsniedz 60 dienas. Šo laika posmu var pagarināt, ja kuģa reisa garums, kura laikā novērotājs atrodas uz klāja, pārsniedz minēto laika posmu. Šādos gadījumos novērotājs atstāj kuģi pēc tā atgriešanās ostā. Pirms novērotājs ierodas uz klāja, jāiemaksā depozīts, kas atbilst 60 dienu darbībai jūrā. Atlikušos maksājumus veic pēc katra reisa. 3. Novērotāja uzņemšana uz klāja un nokāpšana krastā nedrīkst pārtraukt vai aizkavēt zvejas darbības. Tādēļ novērotāji var uzkāpt uz klāja un/vai atstāt kuģi ostā citā vietā nevis Senegālā, ar nosacījuma, ka viņu ceļa un uzturēšanās izdevumus atmaksā kuģa īpašnieks. 4. Depozīts, kas atbilst 60 dienu darbībai jūrā, tiek uzskatīts par avansa maksājumu novērotāja pabalstam. Pabalstu izmaksā pēc tam, kad novērotājs atstājis kuģi. Avansa maksājumu galīgajam pārskatam veic pēc licences derīguma termiņa beigām. Tomēr, ja maksājamā summa, kas minēta galīgajā pārskatā, ir mazākā nekā avansa maksājums, kuģa īpašniekam neatmaksā starpību. K. Piezveja 1. Traleri (zivju un galvkāju piekrastes bentālo zivju sugu zveja): - vēžveidīgie: 7,5 % 2. Okeāna zvejas traleri (dziļūdens bentālo zivju sugas): - vēžveidīgie: 7 % - galvkāji: 7 % 3. Okeāna saldētājtraleri (vēžveidīgo, izņemot omāru, dziļūdens bentālo zivju sugu zveja): - zivis: 10 % - galvkāji: 10 % - omāri: 2 % 4. Iepriekš noteikto piezvejas procentuālo sastāvu aprēķina katra reisa beigās, atsaucoties uz kopējo loma svaru, saskaņā ar Senegālas likumiem. Ja procentuālais sastāvs pārsniedz atļautās piezvejas normas, piemēro sankcijas saskaņā ar Senegālas likumiem, un tas var novest pie pastāvīga aizlieguma veikt jebkādas zvejas aktivitātes Senegālā pārkāpējiem kapteiņiem un kuģiem. Saskaņā ar spēkā esošajām ICCAT un FAO rekomendācijām, milzu haizivju (Cetorhinus maximus), balto haizivju (Carcharodon carcharias), Atlantijas smilšu haizivju (Carcharias taurus) un zāģastes haizivju (Galeorhinus galeus) zveja ir aizliegta. L. Minimālie atļautie linuma acu izmēri Minimālie linuma acu izmēri, kas atļauti rūpnieciskajiem zvejas rīkiem ir šādi (tīkla acs atvērums): - seiners ar dzīvo ēsmu: 16 mm, - standarta durvju tralis (zivju un galvkāju piekrastes bentālo zivju sugu zveja): 70 mm, - standarta durvju tralis (dziļjūras bentālās zivju sugas): 70 mm, - vēžveidīgo, izņemot omāru, dziļjūras grunts traļu zveja: 40 mm. Attiecībā uz visiem zvejas rīkiem, nedrīkst izmantot metodes vai ierīces, kas varētu aizsprostot tīklu acis vai samazināt to selektīvo efektu. Tomēr, lai samazinātu nodilumu vai bojājumus, var pievienot linuma aizsargpriekšautus vai citus materiālus, bet tikai pie grunts traļa āmja apakšējās daļas. Šādus priekšautus var piestiprināt tikai pie traļa āmja priekšējām un sānu malām. Traļa augšdaļai var izmantot aizsardzības ierīces, bet tām jābūt no vienas tīkla daļas un no tāda paša materiāla kā āmis, ar tīkla acs izmēru ne mazāku kā 300 mm izstieptā veidā. Ir aizliegta āmja linuma diegu dubultošana, gan vienkārtīga, gan vairākkārtīga. Attiecībā uz tunzivīm jāpiemēro standarti, ko rekomendē Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) starptautiskie standarti. M. Pārkraušana Visiem Kopienas kuģiem, kas vēlas pārkraut lomu Senegālas ūdeņos, jāievēro turpmāk minētā procedūra. Kopienas kuģu lomus jāpārkrauj Senegālas ostās. Attiecīgo kuģu īpašniekiem 24 stundas pirms pārkraušanas jāziņo Direction de la Protection et Surveillance des Pêches šāda informācija: - kuģu nosaukumi, kuri veiks pārkraušanu, - kravas kuģu nosaukumi, - pārkraujamo sugu tonnāža, - pārkraušanas diena. Pārkraušanas diena ir diena, kurā kuģis izbrauc no Senegālas zvejas zonas. Tādēļ kuģiem jāiesniedz Zivsaimniecības aizsardzības un uzraudzības direktorātam nozvejas deklarācijas un jānorāda, vai tie vēlas turpināt zveju vai atstāt Senegālas zvejas zonu. Jebkāda lomu pārkraušana, kas nav iepriekšminēta, Senegālas zvejas zonā ir aizliegta. Jebkura personai, kas pārkāpj šos noteikumus, jāmaksā sods, kas paredzēts Senegālas likumos. N. Kāpšana uz klāja un sankciju piemērošana 1. Eiropas Kopienu Komisijas delegācija Senegālā, ciktāl tas ir iespējams, 48 stundu laikā jāinformē par jebkuru kāpšanu uz klāja zvejas kuģim, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu saskaņā ar Zvejas nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Senegālu. Šajā informācijā jānorāda: - kuģa nosaukums un karogs, - kāpšanas uz klāja diena, - kāpšanas uz klāja vieta, - kāpšanas uz klāja iemesli, - radušās sankcijas, - nodrošinājums par kuģa pagaidu atbrīvošanu. Minētais nodrošinājums nedrīkst būt mazāks par maksimālo sodanaudu un konfiscējamo lomu vērtību. Kuģis var atsākt darbību, ja īpašnieks iemaksā iepriekšminēto nodrošinājumu. Pretējā gadījumā kuģi aiztur piestātnē, kamēr ir pabeigta administratīvā procedūra. Tiek sagatavots pārskats par zvejas noteikumu pārkāpumiem, ko veido visa attiecīgā informācija un pierādījumi. Pārskatu paraksta ierēdņi, kas to sagatavo, visi liecinieki un likumpārkāpējs, kuram ir dota iespēja pievienot komentārus. Saņemot kāpšanas uz klāja pārskatu, lietu izskata Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches. Sasauc valsts pārmeklēšanas komitejas, lai izskatītu lietu un iesniegtu ierosinājumus zivsaimniecības un kuģniecības ministram. Šī otrā fāze kāpšanas uz klāja lietš nedrīkst ilgt vairāk kā 20 dienas no brīža, kad Eiropas Savienības pārstāvniecība Dakarā saņem kāpšanas uz klāja paziņojumu. Saskaņā ar administratīvo procedūru īpašniekam paziņo par piemērotās sodanaudas lielumu, nosūtot vēstuli no Direction de la Protection et de Surveillance des Pêches. Ja īpašnieks samaksā sodanaudu, nodrošinājumu tūlīt atmaksā. Ja īpašnieks nepiekrīt administratīvās procedūras secinājumiem, viņam ir tiesības nodot lietu kompetentajai tiesai, ar nosacījuma, ka Senegālas iestādēm ir iemaksāts iepriekšminētais nodrošinājums. Ja tiesas lēmums piespriež kuģim maksāt sodanaudu, nodrošinājumu izmanto sodanaudas segšanai. Ja kuģi attaisno, bankas nodrošinājumu atmaksā kuģa īpašniekam. 2. Eiropas Kopienu Komisijas delegāciju Dakarā informē par visām sankcijām, ko piemēro kuģim, kurš peld ar Kopienas dalībvalsts karogu un zvejo saskaņā ar Zvejas nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Senegālu, un saņem īsu ziņojumu par apstākļiem un iemesliem, kā dēļ sankcija piemērota. --------------------------------------------------