Pagaidu nolīgums, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses



Oficiālais Vēstnesis L 111 , 24/04/2012 Lpp. 0003 - 1172



Pagaidu nolīgums, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses KOMORU SALU SAVIENĪBA, MADAGASKARAS REPUBLIKA, MAURĪCIJAS REPUBLIKA, SEIŠELA SALU REPUBLIKA, ZAMBIJAS REPUBLIKA, ZIMBABVES REPUBLIKA, turpmāk "ADĀ valstis", no vienas puses, un BEĻĢIJAS KARALISTE, BULGĀRIJAS REPUBLIKA, ČEHIJAS REPUBLIKA, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, IGAUNIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, KIPRAS REPUBLIKA, LATVIJAS REPUBLIKA, LIETUVAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, UNGĀRIJAS REPUBLIKA, MALTA, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, POLIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, RUMĀNIJA, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, SLOVĀKIJAS REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, un EIROPAS KOPIENA, turpmāk "EK Puse", no otras puses, turpmāk kopā "Puses" PREAMBULA MĒS, Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas (ADĀ) reģiona Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis kā ADĀ valstu grupa un tās atsevišķās dalībvalstis, no vienas puses, un Eiropas Kopiena (EK) un tās dalībvalstis, no otras puses; ŅEMOT VĒRĀ 2000. gada 23. jūnijā parakstīto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un EK un tās dalībvalstīm, no otras puses (turpmāk "Kotonū nolīgums"), 1993. gada 5. novembrī parakstīto Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas kopējā tirgus (COMESA) līgumu, 1992. gada 17. augustā parakstīto Dienvidāfrikas Attīstības kopienas (DAK) līgumu un tā tirdzniecību protokolu, 1999. gada 30. novembrī parakstīto Austrumāfrikas Kopienas (AK) līgumu un 2002. gada 11. jūlijā parakstīto un pieņemto Āfrikas Savienības dibināšanas aktu; ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu; ŅEMOT VĒRĀ arī lēmumu par ADĀ grupas izveidošanu, ko COMESA valstu un valdību vadītāju iestāde pieņēma astotajā samitā 2003. gada 17. martā Hartumā, Sudānā, lai vestu sarunas ar Eiropas Savienību (ES) par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ("EPN"); IEVĒROJOT TO, ka ADĀ valstis un EK un tās dalībvalstis ir vienojušās par tirdzniecības un ekonomiskās sadarbības mērķi – veicināt vienmērīgu un pakāpenisku ADĀ valstu integrēšanos pasaules ekonomikā, pienācīgi ievērojot politisko izvēli, attīstības līmeņus un attīstības prioritātes, tādējādi veicinot ilgtspējīgu attīstību un sekmējot nabadzības izskaušanu ADĀ valstīs; VĒLREIZ APSTIPRINOT apņemšanos veicināt un paātrināt ADĀ valstu ekonomikas, kultūras un sociālo attīstību, lai sekmētu mieru un drošību un veicinātu stabilu un demokrātisku politisko vidi, kas būtu labvēlīga ilgtspējīgai attīstībai valstu un reģionu mērogā; VĒLREIZ APSTIPRINOT arī to, ka EPN atbilst Kotonū nolīguma mērķiem un principiem un it īpaši tā III daļas II sadaļas noteikumiem; VĒLREIZ APSTIPRINOT to, ka EPN ir līdzeklis attīstībai un veicina ilgtspējīgu izaugsmi, palielina ADĀ valstu ražošanas un pieprasījuma jaudu, sekmē ADĀ valstu ekonomikas strukturālo pārveidošanu un to profila dažādošanu, un konkurētspēju, un ļauj panākt tirdzniecības attīstību, ieguldījumu un tehnoloģiju piesaisti un darba vietu izveidi ADĀ valstīs; ATSAUCOTIES uz starptautiskās sabiedrības apņemšanos sasniegt tūkstošgades attīstības mērķus, kas ietverti 2000. gada septembrī pieņemtajā ANO Deklarācijā; VĒLREIZ APSTIPRINOT to, ka attīstības programmas sekmēšanai ir vajadzīga reāla starptautiskā sadarbība un to saskaņoto saistību pilnīga īstenošana, kas pieņemtas Rio, Pekinā, Kopenhāgenā, Kairā un Monterejā notikušajās konferencēs, kā arī rīcības programmās, kuras attiecīgi paredzētas vismazāk attīstītajām valstīm (LDC), sauszemes ieskautajām jaunattīstības valstīm (LLDC) un mazo salu jaunattīstības valstīm (SIDS); IEVĒROJOT Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībvalstu tiesības un pienākumus, nozīmi, ko tās piešķir principiem un noteikumiem, kas reglamentē starptautisko tirdzniecību, un vajadzību pēc pārredzamas, paredzamas, atklātas un godīgas daudzpusējas tirdzniecības sistēmas; VĒLREIZ UZSVEROT vajadzību panākt, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta reģionālai integrācijai un īpaša un diferenciāla režīma nodrošināšanai visām ADĀ valstīm, saglabāt īpašu režīmu vismazāk attīstītajām ADĀ LDC valstīm un pienācīgi ņemt vērā nelielo ekonomiku, sauszemes ieskauto teritoriju, salu, piekrastes reģionu, sausuma skarto teritoriju un ADĀ valstu neaizsargātību, kas rodas konfliktu rezultātā; ATZĪSTOT, ka, lai uzlabotu ADĀ valstu dzīves līmeni, ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi; ATGĀDINOT Pušu saistības saskaņā ar PTO noteikto, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Pagaidu nolīguma darbības joma Ar šo pagaidu nolīgumu izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam ("EPN"). 2. pants Vispārīgie EPN mērķi Ekonomisko partnerattiecību nolīguma mērķi ir: a) sekmēt nabadzības samazināšanu un galīgu izskaušanu, izveidojot pastiprinātu un stratēģisku tirdzniecības un attīstības partnerību atbilstīgi ilgtspējīgas attīstības mērķim, tūkstošgades attīstības mērķiem un Kotonū nolīgumam; b) veicināt reģionālo integrāciju, ekonomisko sadarbību un labu pārvaldību Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģionā; c) veicināt pakāpenisku Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona integrāciju pasaules ekonomikā atbilstīgi to politiskajai izvēlei un attīstības prioritātēm; d) sekmēt ADĀ valstu ekonomikas strukturālo pielāgošanu un dažādošanu, tostarp vērtības palielināšanu; e) uzlabot Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona statusu tirdzniecības politikā un ar tirdzniecību saistītos jautājumos; f) izveidot un ieviest efektīvu, paredzamu un pārredzamu reģionālā mēroga normatīvo regulējumu tirdzniecībai un ieguldījumiem Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģionā, tādējādi sekmējot apstākļus ieguldījumu un privātā sektora iniciatīvas palielināšanai un pieprasījuma jaudas, konkurētspējas un ekonomiskās izaugsmes stimulēšanai, un g) uz solidaritātes un savstarpējo interešu pamata nostiprināt esošās attiecības starp Pusēm. Tālab, ievērojot PTO noteiktos pienākumus, ar šo nolīgumu tiek paplašinātas komerciālās un ekonomiskās attiecības, tiek atbalstīta jauna tirdzniecības dinamika starp Pusēm ar to savstarpējās tirdzniecības progresīvas, asimetriskas liberalizācijas palīdzību, un tiek pastiprināta, paplašināta un padziļināta sadarbība visās ar tirdzniecību un ieguldījumiem saistītās jomās. 3. pants Šā nolīguma konkrētie mērķi 1. Šā nolīgumu mērķi atbilstīgi Kotonū nolīguma 34. un 35. pantam ir šādi: a) izveidot nolīgumu, kas saderīgs ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (turpmāk "VVTT 1994") XXIV pantu; b) izveidot turpmāko sarunu sistēmu un noteikt to darbības jomu un principus attiecībā uz preču tirdzniecību, tostarp izcelsmes noteikumiem, tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, muitas sadarbību un tirdzniecības veicināšanu, sanitāriem un fitosanitāriem pasākumiem, tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai un lauksaimniecību, pamatojoties uz jau iesniegtajiem priekšlikumiem, un c) izveidot iespējamo sarunu sistēmu un noteikt to darbības jomu saistībā ar citiem jautājumiem, ietverot pakalpojumu tirdzniecību, ar tirdzniecību saistītus jautājumus, kā norādīts Kotonū nolīgumā un jebkādas citas abas Puses interesējošas jomas. 2. Puses apņemas ne vēlāk kā 2008. gada 31. decembrī pabeigt sarunas, lai noslēgtu visaptverošu EPN, kurā būs iekļauti 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētie jautājumi, atbilstīgi kopīgajam saskaņotajam plānam, kuru Puses pieņēma 2004. gada 7. februārī. 4. pants Principi Šā nolīguma principi, uz kuru pamata noris turpmākas Pušu sarunas ar mērķi panākt visaptveroša EPN noslēgšanu, ir šādi: a) balstīties uz Kotonū nolīguma acquis; b) stiprināt reģionālo integrāciju Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģionā; c) asimetrija tirdzniecības liberalizēšanā un ar tirdzniecību saistītu pasākumu un tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošanā; d) īpašais un diferenciālais režīms Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona vismazāk attīstītajām valstīm, ņemot vērā nelielo sauszemes ieskauto valstu un salu valstu neaizsargātību, tostarp attiecībā uz tirdzniecības liberalizēšanas līmeni un norisi; e) mainīga ģeometrija, ļaujot ADĀ valstij, kura to spēj, veikt liberalizāciju ātrākā termiņā un grafikā; f) iekļaut attīstības sadarbības noteikumus šajā pagaidu nolīgumā, lai Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona vismazāk attīstītās valstis, kuras nevar sagatavot tarifu piedāvājumu, varētu izmantot priekšrocības, kas izriet no visiem šā nolīguma aspektiem, jo īpaši ekonomikas un attīstības sadarbības jomā; g) ļaut Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona vismazāk attīstītajām valstīm, kuras vēl nav iesniegušas tarifu samazināšanas piedāvājumus, veikt to pēc šā pagaidu nolīguma parakstīšanas uz tādiem pašiem vai elastīgiem nosacījumiem un pilnīgi izmantot tā noteikumu piedāvātās priekšrocības; h) ļaut ADĀ valstīm saglabāt reģionālās preferences to starpā un ar citām Āfrikas valstīm un reģioniem, neuzliekot pienākumu tās attiecināt uz EK. II NODAĻA PREČU TIRDZNIECĪBAS REŽĪMS I SADAĻA Vispārīgi noteikumi 5. pants Mērķi Tirdzniecības jomā sadarbības mērķi ir šādi: a) droši, paredzamā veidā un ilgtermiņā nodrošināt pilnīgus beznodokļu un bezkvotu tirgus piekļuves nosacījumus ADĀ valstu izcelsmes precēm EK Puses tirgū; b) veicināt Pušu tirdzniecību un paātrināt uz eksportu vērstu izaugsmi, lai ADĀ valstīm dotu iespēju integrēties pasaules ekonomikā; c) progresīvi un pakāpeniski liberalizēt preču tirgu Austrumāfrikā un Dienvidāfrikā saskaņā ar šajā nolīgumā noteikto kārtību, un d) saglabāt un uzlabot tirgus piekļuves nosacījumus, lai nodrošinātu visu ADĀ valstu labklājības līmeņa paaugstināšanos, nevis pazemināšanos. 6. pants Piemērošanas joma 1. Atbilstīgi šai nodaļai paredzētās saistības uzņemas tikai II pielikumā minētās ADĀ parakstītājvalstis. 2. Atbilstīgi šai nodaļai paredzētās saistības, ko uzņemas EK puse, jāpiemēro tikai attiecībā uz tām precēm, kuru izcelsme ir II pielikumā minētajās ADĀ parakstītājvalstīs. 3. Šajā nodaļā un atbilstīgi tai pieņemtos lēmumos jebkura atsauce uz ADĀ parakstītājvalstīm vai šo valstu izcelsmes precēm attiecas tikai uz II pielikumā minētajām ADĀ parakstītājvalstīm. 4. Ja kāda II pielikumā neminēta ADĀ parakstītājvalsts vēlas pievienoties II nodaļai, tā par savu nodomu paziņo EPN komitejai. EPN komiteja ir tiesīga grozīt II pielikumu. 5. EPN komiteja var lemt par pagaidu pasākumiem vai grozījumiem, kuri var būt vajadzīgi, lai veicinātu šādu ADĀ parakstītājvalstu iekļaušanu II pielikumā. II SADAĻA Brīva preču aprite 7. pants Muitas nodoklis Ievedmuitas nodokļu atcelšanas mērķiem muitas nodoklis ir jebkurš nodoklis vai jebkāda veida maksājums, ko piemēro, preces importējot vai saistībā ar preču importēšanu, tostarp jebkāda veida papildnodoklis vai piemaksa saistībā ar šādu importēšanu, taču tas neietver: a) maksājumus, kas līdzvērtīgi iekšējiem nodokļiem, ar ko apliek gan importētas, gan vietējā ražojuma preces, atbilstīgi 18. panta noteikumiem; b) antidempinga vai kompensācijas maksājumus, ko piemēro saskaņā ar 19. pantu, un aizsardzības pasākumus, ko piemēro saskaņā ar 21. pantu, un c) nodevas vai citus maksājumus, ko piemēro saskaņā ar 10. pantu. 8. pants Preču klasifikācija Preču klasifikācija tirdzniecībā, uz kuru attiecas šis nolīgums, ir noteikta katras Puses attiecīgajā tarifu nomenklatūrā atbilstīgi Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētajai sistēmai ("HS"). ADĀ parakstītājvalstis izmantos COMESA nomenklatūru. 9. pants Pamatnodoklis Attiecībā uz katru ražojumu muitas pamatnodoklis, kam jāpiemēro secīgie samazinājumi, ir katras Puses tarifu grafikā norādītais nodoklis. 10. pants Maksas un citas atlīdzības Maksas un citas atlīdzības, kas minētas šīs sadaļas 7. panta c) punktā, nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuveno izmaksu summu un nav paredzētas vietējo ražojumu netiešai aizsardzībai vai nodokļa uzlikšanai importam fiskālos nolūkos. Tos nosaka, balstoties uz konkrētām likmēm. Ar tirdzniecību saistītās maksas un atlīdzības neiekasē par konsulāriem pakalpojumiem. 11. pants ADĀ valstu izcelsmes ražojumiem piemērojamie muitas nodokļi ADĀ valstu izcelsmes ražojumus EK Puse importē, neuzliekot muitas nodokļus, saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem nosacījumiem. 12. pants EK Puses izcelsmes ražojumiem piemērojamie muitas nodokļi 1. EK Puses izcelsmes ražojumu importam piemērojamos muitas nodokļus samazina vai atceļ saskaņā ar II pielikumā ietvertajiem tarifu liberalizācijas grafikiem, kuros ir katras ADĀ parakstītājvalsts vai šo valstu grupas grafiki. 2. Puses var pārskatīt II pielikumā ietvertos tarifu liberalizācijas grafikus, lai tos saskaņotu, ņemot vērā reģionālās integrācijas procesus. 3. Jebkuru jaunu tarifu liberalizācijas grafiku, kas attiecas uz EK Puses izcelsmes ražojumu importam piemērojamiem muitas nodokļiem un kas iesniegts pēc tam, kad ir sākusies šā nolīguma ratificēšana, šā nolīguma II pielikumam var pievienot ar EPN komitejas lēmumu. 13. pants Izcelsmes noteikumi Šajā nodaļā vārds "izcelsmes" nozīmē to, ka uz ražojumu attiecas šā nolīguma 1. protokolā izklāstītie izcelsmes noteikumi. Visaptverošā EPN mērķiem un laikposmā no dienas, kad stājas spēkā šis nolīgums, līdz dienai, kad stājas spēkā visaptverošais EPN, Puses pārskata šā protokola noteikumus, lai tos vēl vairāk vienkāršotu. Puses šādā pārskatīšanā ņem vērā ADĀ valstu vajadzības attīstības jomā un tehnoloģiju, ražošanas procesu un visu pārējo faktoru attīstību, tostarp reformas, kas risinās izcelsmes noteikumu jomā un kas var noteikt pienākumu grozīt šā protokola noteikumus. Visus šādus grozījumus izdara ar EPN komitejas lēmumu. 14. pants Jaunu pasākumu nepieņemšana Puses saskaņā ar 12. pantu vienojas nepalielināt muitas nodokļus, ko tās jau piemērojušas ražojumiem, kas importēti no otras Puses. 15. pants Izvedmuitas nodokļi un maksājumi 1. Izņemot gadījumus, kad III pielikumā noteikts citādi, un šā nolīguma darbības laikā Puses atturas no tādu jaunu nodokļu ieviešanas precēm, kuras eksportē uz otru Pusi vai saistībā ar to, kuri pārsniedz iekšējai pārdošanai paredzētiem līdzīgiem ražojumiem piemērotos nodokļus. 2. EPN komiteja var izskatīt jebkuras ADĀ parakstītājvalsts iesniegto pieprasījumu pārskatīt III pielikumā uzskaitītās preces. 16. pants Labvēlīgāks režīms, kas izriet no brīvās tirdzniecības nolīgumiem 1. EK Puse šajā nodaļā aplūkotajā jautājumā piešķir ADĀ parakstītājvalstīm labvēlīgāku režīmu, kas piemērojams pēc tam, kad EK Puse, parakstot šo nolīgumu, kļūst par pusi kādā brīvās tirdzniecības nolīgumā ar trešām personām. 2. ADĀ parakstītājvalstis šajā nodaļā aplūkotajā jautājumā piešķir EK Pusei labvēlīgāku režīmu, kas piemērojams pēc tam, kad ADĀ parakstītājvalstis, parakstot šo nolīgumu, kļūst par pusi kādā brīvās tirdzniecības nolīgumā ar jebkuru tirdzniecības lielvalsti. 3. Šīs nodaļas noteikumi nav paredzēti kā pienākums Pusēm abpusēji paplašināt jebkuru preferenciālo režīmu, kas piemērojams tādēļ, ka viena no tām šā nolīguma parakstīšanas dienā ir puse kādā brīvās tirdzniecības nolīgumā ar trešām personām. 4. Šā panta 2. punkta noteikumi neattiecas uz tirdzniecības nolīgumiem starp ADĀ parakstītājvalstīm un citiem Āfrikas reģioniem un valstīm. 5. Šajā pantā "brīvās tirdzniecības nolīgums" ir nolīgums, ar kuru būtiski liberalizē tirdzniecību, paredzot, ka tādējādi minētā nolīguma spēkā stāšanās dienā Pušu starpā nav jebkāda veida diskriminācijas vai tā tiek likvidēta saprātīgā termiņā, atceļot esošos diskriminējošos pasākumus un/vai aizliedzot jaunus vai vēl diskriminējošākus pasākumus. 6. Šajā pantā "tirdzniecības lielvalsts" ir jebkura rūpnieciski attīstīta valsts vai jebkura valsts, kuras preču eksporta īpatsvars attiecībā pret pasaules preču eksportu pirms 2. punktā minētā brīvās tirdzniecības nolīguma spēkā stāšanās dienas ir bijis lielāks par 1 % gadā, vai jebkura tādu valstu grupa, kuras darbojas atsevišķi, kopīgi vai ar brīvās tirdzniecības nolīguma starpniecību un kuru kopējā preču eksporta īpatsvars attiecībā pret pasaules preču eksportu pirms 2. punktā [1] minētā brīvās tirdzniecības nolīguma spēkā stāšanās dienas ir bijis lielāks par 1,5 % gadā. III SADAĻA Ārpustarifa pasākumi 17. pants Kvantitatīvo ierobežojumu aizliegums Šim nolīgumam stājoties spēkā, atceļ visus Pušu tirdzniecības aizliegumus vai ierobežojumus attiecībā uz importēšanu, eksportēšanu vai pārdošanu eksportam, izņemot 7. pantā paredzētos muitas nodokļus, maksas un citas atlīdzības, neatkarīgi no tā, vai tie ieviesti ar kvotām, importa vai eksporta licencēm vai citiem pasākumiem, ja vien šā nolīguma I un II pielikumā nav norādīts citādi. Neievieš nevienu jaunu šāda veida pasākumu. 18. pants Valsts režīms iekšējo nodokļu piemērošanas un regulējuma jomā 1. Uz importētiem otras Puses izcelsmes ražojumiem ne tieši, ne netieši neattiecas iekšējie nodokļi vai citi jebkāda veida iekšējie maksājumi, kas pārsniedz līdzīgiem iekšzemes ražojumiem tieši vai netieši piemērojamos maksājumus. Turklāt Puses arī citādi nepiemēro iekšējos nodokļus vai citus iekšējos maksājumus, lai panāktu iekšzemes ražojumu aizsardzību. 2. Importētiem otras Puses izcelsmes ražojumiem piešķir režīmu, kas ir ne mazāk labvēlīgs kā režīms, kas piešķirts līdzīgiem iekšzemes ražojumiem atbilstīgi visiem normatīvajiem aktiem un prasībām, kas ietekmē to iekšējo pārdošanu, piedāvāšanu pārdošanai, pirkšanu, pārvadāšanu, izplatīšanu vai izmantošanu. Šā punkta noteikumi neliedz iespēju piemērot atšķirīgas iekšējo pārvadājumu maksas, kas noteiktas, pamatojoties tikai uz transporta līdzekļu ekspluatāciju, nevis uz ražojuma valstspiederību. 3. Puses nenosaka un nesaglabā iekšējo kvantitatīvo regulējumu attiecībā uz ražojumu maisīšanu, apstrādi vai lietošanu noteiktos daudzumos vai daļās, kas tieši vai netieši uzliktu pienākumu jebkura ražojuma, uz kuru attiecas regulējums, noteikto daudzumu vai daļu piegādāt no iekšzemes avotiem. Turklāt Puses arī citādi nepiemēro iekšējo kvantitatīvo regulējumu, lai panāktu iekšzemes ražošanas aizsardzību. 4. Šā panta noteikumi neliedz subsīdiju maksāšanu tikai valsts ražotājiem, ietverot tādus maksājumus valsts ražotājiem, kas iegūti no iekšējo nodokļu vai maksājumu ieņēmumiem, kuri piemēroti saskaņā ar šā panta noteikumiem, un subsīdijas, ko veic, izmantojot iekšzemes ražojumu valsts iepirkumu. 5. Šā panta noteikumi neattiecas uz normatīvajiem aktiem, procedūrām vai praksi, kas reglamentē publisko iepirkumu. 6. EPN komiteja var pieņemt lēmumu atļaut kādai ADĀ parakstītājvalstij atkāpties no šā panta noteikumiem, lai veicinātu iekšzemes ražošanas izveidi un jaunas nozares aizsardzību. Šajā ziņā tiks ņemtas vērā ADĀ parakstītājvalstu vajadzības attīstības jomā un jo īpaši ADĀ LDC īpašās vajadzības un problēmas. 7. Provizorisko atkāpju saraksts ir pievienots III pielikumā. Ieinteresētajām ADĀ parakstītājvalstīm piešķir šādas atkāpes uz laikposmiem, kas noteikti iepriekš minētajā pielikumā. IV SADAĻA Tirdzniecības aizsardzības pasākumi 19. pants Antidempinga un kompensācijas pasākumi 1. Atbilstīgi šim pantam šā nolīguma noteikumi neliedz EK pusei vai ADĀ parakstītājvalstīm atsevišķi vai kopā noteikt antidempinga vai kompensācijas pasākumus saskaņā ar attiecīgiem PTO nolīgumiem. Šajā pantā izcelsmi nosaka saskaņā ar Pušu nepreferenciālajiem izcelsmes noteikumiem. 2. Pirms galīgo antidempinga vai kompensācijas maksājumu piemērošanas ražojumiem, kurus importē no ADĀ valstīm, EK Puse apsver iespēju izmantot konstruktīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ko paredz attiecīgie PTO nolīgumi. 3. Ja antidempinga vai kompensācijas pasākumus divu vai vairāku ADĀ parakstītājvalstu vārdā ir piemērojusi kāda reģionālā iestāde, to izskata viena tiesa, tostarp apelācijas posmā. 4. Ja antidempinga vai kompensācijas pasākumus var piemērot reģionālā vai apakšreģionālā līmenī vai valsts līmenī, Puses nodrošina, ka šādus pasākumus vienam un tam pašam ražojumam vienlaikus nepiemēro reģionālās vai apakšreģionālās iestādes, no vienas puses, un valsts iestādes, no otras puses. 5. EK puse pirms izmeklēšanas sākšanas paziņo ADĀ parakstītājvalstīm, kuras veic eksportēšanu, ka ir saņemta pienācīgi dokumentēta sūdzība. 6. Šā panta noteikumi jāpiemēro visās izmeklēšanās, kas sāktas pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 7. Uz šā panta noteikumiem neattiecas šā nolīguma noteikumi par domstarpību izšķiršanu. 20. pants Daudzpusējie aizsardzības pasākumi 1. Atbilstīgi šim pantam šā nolīguma noteikumi neliedz ADĀ parakstītājvalstīm un EK Pusei pieņemt pasākumus saskaņā ar VVTT 1994 XIX pantu, PTO Aizsardzības pasākumu nolīgumu un Lauksaimniecības nolīguma 5. pantu. Šajā pantā izcelsmi nosaka saskaņā ar Pušu nepreferenciālajiem izcelsmes noteikumiem. 2. Neatkarīgi no šā panta 1. punkta EK Puse, ņemot vērā šā nolīguma vispārējos attīstības mērķus un ADĀ valstu ekonomikas nelielo apjomu, importam no jebkuras ADĀ valsts nepiemēro pasākumus, kas noteikti atbilstīgi VVTT 1994 XIX pantam, PTO Aizsardzības pasākumu nolīgumam un PTO Lauksaimniecības nolīguma 5. pantam. 3. Šā panta 2. punktu piemēro piecus gadus, sākot no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. EPN komiteja ne vēlāk kā 120 dienas pirms šā laikposma beigām pārskata šo noteikumu darbību, ņemot vērā ADĀ valstu vajadzības attīstības jomā, lai noteiktu, vai to piemērošanas termiņš jāpagarina uz papildu laikposmu. 4. Šā nolīguma noteikumi par domstarpību izšķiršanu neattiecas uz šā panta 1. punkta noteikumiem. 21. pants Divpusējie aizsardzības pasākumi 1. Puse, izpētījusi alternatīvus risinājumus, uz noteiktu termiņu var piemērot aizsardzības pasākumus, kas ir atkāpe no 11., 12. un 17. panta noteikumiem, ievērojot šā panta nosacījumus un tajā noteikto kārtību. 2. Šā panta 1. punktā minētos aizsardzības pasākumus var piemērot, ja kādas Puses izcelsmes ražojumu importē otras Puses teritorijā tādos palielinātos daudzumos un tādos apstākļos, kas rada vai draud radīt: a) nopietnu kaitējumu iekšzemes rūpniecības nozarei, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus, importējošās Puses teritorijā, vai b) traucējumus kādā ekonomikas nozarē, īpaši tad, ja šie traucējumi rada lielas sociālas problēmas vai grūtības, kas varētu izraisīt nopietnu importējošās Puses ekonomiskās situācijas pasliktināšanos, vai c) traucējumus līdzīgu vai tieši konkurējošu lauksaimniecības produktu [2] tirgos vai traucē izmantot mehānismus, kas regulē šādus tirgus. 3. Šajā pantā minētie aizsardzības pasākumi nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai likvidētu vai novērstu būtisko kaitējumu vai traucējumus, kā noteikts 2. punktā un 5. punkta b) apakšpunktā. Šādi importētājas Puses aizsardzības pasākumi var ietvert tikai vienu vai vairākus šādus pasākumus: a) ievedmuitas nodokļa likmes turpmākas samazināšanas apturēšana attiecīgajam ražojumam atbilstīgi šajā nolīgumā paredzētajam, b) muitas nodokļa palielināšana attiecīgajam ražojumam līdz līmenim, kas nepārsniedz citām PTO dalībvalstīm piemēroto muitas nodokli, un c) tarifu kvotu ieviešana attiecīgajam ražojumam. 4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, ja jebkuru ražojumu, kura izcelsme ir vienā vai vairākās ADĀ parakstītājvalstīs vai apakšgrupās, importē tādos palielinātos daudzumos un atbilstīgi tādiem nosacījumiem, ka tas vienā vai vairākos EK puses attālākajos reģionos rada vai draud radīt kādu no šā panta 2. punktā minētajām situācijām, EK puse saskaņā ar 6. līdz 9. punktā noteikto kārtību var veikt uzraudzības vai aizsardzības pasākumus tikai attiecīgajā reģionā vai reģionos. 5. a) Neskarot 1., 2. un 3. punktu, ja jebkuru ražojumu, kura izcelsme ir EK Pusē, importē tādos palielinātos daudzumos un atbilstīgi tādiem nosacījumiem, ka tas kādā ADĀ parakstītājvalstī rada vai draud radīt kādu no šā panta 2. punktā minētajām situācijām, attiecīgā ADĀ parakstītājvalsts saskaņā ar 6.līdz 9. punktā noteikto kārtību var veikt uzraudzības vai aizsardzības pasākumus tikai savā teritorijā. b) ADĀ parakstītājvalsts var veikt aizsardzības pasākumus, ja EK Puses izcelsmes ražojums nodokļu samazināšanas rezultātā tiek importēts tās teritorijā tādos palielinātos daudzumos un atbilstīgi tādiem nosacījumiem, kas rada vai draud radīt traucējumus jaunā rūpniecības nozarē, kura ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus. Šādu noteikumu valstīm, kuras nav vismazāk attīstītās valstis, piemēro tikai 10 gadus un vismazāk attīstītajām valstīm — 15 gadus no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. Pasākumi jāveic saskaņā ar 6. līdz 9. punktā noteikto kārtību. 6. a) Šajā pantā minētie aizsardzības pasākumi jāsaglabā tikai tik ilgi, cik tas vajadzīgs, lai novērstu vai likvidētu būtisku kaitējumu vai traucējumus, kas noteikti šā panta 2., 4. un 5. punktā. b) Šajā pantā minētos pasākumus piemēro laikposmā, kas nepārsniedz divus gadus. Ja apstākļi, kas attaisno aizsardzības pasākumu piemērošanu, joprojām pastāv, šādu pasākumu piemērošanu var pagarināt vēl uz vienu laikposmu, kas nav ilgāks par diviem gadiem. Ja ADĀ parakstītājvalstis vai kāda ADĀ parakstītājvalsts piemēro aizsardzības pasākumu vai ja EK Puse piemēro pasākumu, kas attiecas tikai uz vienu vai vairākiem tās attālākajiem reģioniem, šādu pasākumu tomēr var piemērot laikposmā, kas nepārsniedz četrus gadus, un, ja apstākļi, kas attaisno aizsardzības pasākumu piemērošanu, turpina pastāvēt, to var pagarināt vēl uz vienu laikposmu, kas nepārsniedz četrus gadus. c) Šajā pantā minētie pasākumi, kurus piemēro ilgāk par vienu gadu, ietver skaidri noteiktus elementus, kas pakāpeniski rada apstākļus, lai, vēlākais, noteiktā laikposma beigās tos atceltu. d) Vismaz vienu gadu no pasākuma termiņa beigām šajā pantā minēto aizsardzības pasākumu nepiemēro tāda ražojuma importam, uz ko jau iepriekš attiecās šāds pasākums. 7. Īstenojot iepriekšminētos punktus, piemēro šādus noteikumus. a) Ja Puse uzskata, ka pastāv kāds no 2., 4. un 5. punktā minētajiem apstākļiem, tā nekavējoties iesniedz šo jautājumu izskatīšanai EPN komitejā. b) EPN komiteja var sagatavot ieteikumus radušos apstākļu novēršanai. Ja EPN komiteja nav sagatavojusi ieteikumus, kuru mērķis būtu novērst šādus apstākļus, vai ja 30 dienu laikā pēc jautājuma iesniegšanas izskatīšanai EPN komitejā nav panākts cits pieņemams risinājums, importējošā Puse saskaņā ar šo pantu var pieņemt atbilstīgus pasākumus apstākļu novēršanai. c) Pirms jebkura šajā pantā paredzētā pasākuma veikšanas vai gadījumos, uz kuriem attiecas šā panta 8. punkts, tiklīdz tas ir iespējams, EK Puse vai attiecīgā ADĀ parakstītājvalsts sniedz EPN komitejai visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga rūpīgai stāvokļa izvērtēšanai, lai rastu attiecīgajām Pusēm pieņemamu risinājumu. d) Izvēloties šajā pantā noteiktos aizsardzības pasākumus, par prioritāriem jānosaka pasākumi, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību. e) Par visiem aizsardzības pasākumiem, kas veikti atbilstīgi šim pantam, nekavējoties paziņo EPN komitejai, un par tiem regulāri apspriežas minētajā komitejā, īpaši lai noteiktu pasākumu atcelšanas grafiku, tiklīdz apstākļi to atļaus. 8. Ja ārkārtas apstākļu dēļ ir vajadzīga tūlītēja rīcība, attiecīgā importējošā Puse – attiecīgi EK puse, ADĀ valstis vai kāda ADĀ parakstītājvalsts – var provizoriski noteikt 3., 4. un/vai 5. punktā paredzētos pasākumus, neievērojot 7. punkta prasības. Šādus pasākumus var noteikt uz laiku, kas nepārsniedz 180 dienas, ja tos nosaka EK Puse, un 200 dienas, ja tos nosaka ADĀ parakstītājvalstis vai kāda ADĀ parakstītājvalsts, vai ja EK Puses noteiktie pasākumi veicami tikai viena vai vairāku tās attālāko reģionu teritorijā. Jebkura šāda pagaidu pasākuma ilgumu skaita kā daļu no sākuma termiņa un jebkura šā panta 6. punktā minētā pagarinājuma. Nosakot šādus pagaidu pasākumus, jāņem vērā visu iesaistīto Pušu intereses. Attiecīgā importējošā Puse informē otru attiecīgo Pusi un nekavējoties iesniedz šo jautājumu izskatīšanai EPN komitejā. 9. Ja kāda importējošā Puse kāda ražojuma importam piemēro administratīvu procedūru, kuras nolūks ir ātri nodrošināt informāciju par tirdzniecības plūsmu tendenci, kas izraisa šajā pantā minētās problēmas, tā nekavējoties informē EPN komiteju. 10. Nevar atsaukties uz PTO nolīgumu, lai liegtu Pusei piemērot atbilstīgi šim pantam paredzētos aizsardzības pasākumus. V SADAĻA Administratīvi noteikumi 22. pants Īpašie noteikumi administratīvās sadarbības jomā 1. Puses vienojas, ka administratīvā sadarbība ir būtiska, īstenojot un kontrolējot atbilstīgi šai nodaļai piešķirto preferenciālo režīmu, un uzsver apņemšanos apkarot pārkāpumus un krāpšanu muitas un ar to saistītajās lietās. 2. Ja kāda Puse uz objektīvas informācijas pamata konstatē, kas nav iespējams nodrošināt administratīvo sadarbību un/vai atklāj pārkāpumus vai krāpšanu, attiecīgā Puse saskaņā ar šo pantu var pagaidu kārtā apturēt attiecīgā preferenciālā režīma piemērošanu attiecīgajam(-iem) ražojumam(-iem). 3. Šajā pantā nespēja nodrošināt administratīvo sadarbību, inter alia, nozīmē: a) atkārtotu nespēju izpildīt pienākumu pārbaudīt attiecīgā(-o) ražojuma(-u) izcelsmes statusu; b) atkārtotu atteikšanos veikt turpmāku izcelsmes apliecinājuma pārbaudi un/vai paziņot tās rezultātus, vai nepamatotu kavēšanos veikt šo darbību; c) atkārtotu atteikšanos vai nepamatotu kavēšanos, iegūstot atļauju veikt administratīvas sadarbības uzdevumus, lai pārbaudītu dokumentu autentiskumu vai tādas informācijas pareizību, kas ir būtiska konkrētā preferenciālā režīma piešķiršanai. 4. Šajā pantā pārkāpumus vai krāpšanu, inter alia, var konstatēt arī tad, ja bez pietiekama paskaidrojuma strauji palielinās preču imports, pārsniedzot otras Puses parasto ražošanas līmeni un eksporta jaudu, un tas ir saistīts ar objektīvu informāciju par pārkāpumiem vai krāpšanu. 5. Pagaidu apturēšanu piemēro, ievērojot šādus nosacījumus. a) Puse, kas uz objektīvas informācijas pamata ir konstatējusi nespēju nodrošināt administratīvo sadarbību un/vai ir atklājusi pārkāpumus vai krāpšanu, par to nekavējoties paziņo EPN komitejai, sniedzot arī objektīvo informāciju, un, pamatojoties uz visu attiecīgo informāciju un objektīviem secinājumiem, sāk apspriešanos EPN komitejā, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu. b) Ja Puses saskaņā ar iepriekš minēto ir sākušas apspriešanos EPN komitejā un trīs mēnešu laikā pēc minētās paziņošanas nav spējušas vienoties par pieņemamu risinājumu, attiecīgā Puse var pagaidu kārtā apturēt attiecīgā preferenciālā režīma piemērošanu attiecīgajam(-iem) ražojumam(-iem). Par pagaidu apturēšanu nekavējoties paziņo EPN komitejai. c) Šajā pantā paredzētā pagaidu apturēšana ietver tikai tādus pasākumus, kas vajadzīgi attiecīgās Puses finansiālo interešu aizsardzībai. Šie pasākumi nepārsniedz sešu mēnešu termiņu, ko var pagarināt. Par pagaidu apturēšanu nekavējoties pēc tās pieņemšanas paziņo EPN komitejai. Par to periodiski apspriežas EPN komitejā, jo īpaši lai to atceltu, tiklīdz vairs netiek izpildīti nosacījumi tās piemērošanai. 6. Vienlaikus ar paziņošanu EPN komitejai atbilstīgi šā panta 5. punkta a) apakšpunktam attiecīgajai Pusei savā Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē paziņojums importētājiem. Šajā paziņojumā jānorāda, ka uz objektīvas informācijas pamata attiecībā uz konkrēto ražojumu ir konstatēta nespēja nodrošināt administratīvo sadarbību un/vai ir atklāti pārkāpumi vai krāpšana. 23. pants Administratīvo kļūdu pārvaldība Ja kompetentās iestādes pieļauj kļūdu eksporta preferenču sistēmas pienācīgā pārvaldīšanā un jo īpaši piemērojot 1. protokola noteikumus par jēdziena "noteiktas izcelsmes ražojumi" definēšanu un administratīvās sadarbības metodēm, ja šāda kļūda rada sekas attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem, Puse, kuru skar šādas sekas, var pieprasīt EPN komitejai izvērtēt iespējas pieņemt visus atbilstīgos pasākumus situācijas atrisināšanai. 24. pants Ražojumu muitas vērtības noteikšana 1. VVTT 1994 VII pants un Nolīgums par VVTT 1994 VII panta īstenošanu reglamentē ražojumu muitas vērtības noteikšanas noteikumus, ko piemēro Pušu savstarpējai tirdzniecībai. 2. Puses sadarbojas, lai rastu kopīgu pieeju jautājumos par ražojumu muitas vērtības noteikšanu. III NODAĻA ZIVSAIMNIECĪBA I SADAĻA Vispārīgi noteikumi 25. pants 1. Puses atzīst, ka zivsaimniecība ir Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona ekonomikas pamatresurss, tā būtiski veicina ADĀ parakstītājvalstu ekonomikas attīstību, un tai ir lielas iespējas nodrošināt turpmāku reģionālās ekonomikas attīstību un mazināt nabadzību. Tā ir arī nozīmīgs pārtikas un ārvalstu valūtas ieguves avots. 2. Turklāt Puses atzīst, ka zivsaimniecības resursi ir arī joma, kas rada ievērojamu interesi gan EK pusei, gan ADĀ parakstītājvalstīm, un vienojas sadarboties, lai savstarpējās interesēs nodrošinātu zivsaimniecības nozares ilgtspējīgu attīstību un pārvaldību, ņemot vērā ietekmi uz ekonomiku, vidi un sociālo jomu. 3. Puses vienojas, ka saskaņā ar atbilstīgo stratēģiju, kas veicinātu zivsaimniecības nozares ekonomisko izaugsmi un palielinātu tās ieguldījumu ADĀ valstu ekonomikā, vienlaikus ņemot vērā tās ilgtermiņa ilgtspējību, ir jāpaplašina vērtības palielināšanas pasākumi šajā nozarē. 26. pants Mērķi Mērķi sadarbībai zivsaimniecībā ir šādi: a) veicināt zivsaimniecības ilgtspējīgu attīstību un pārvaldību; b) veicināt un attīstīt reģionālo un starptautisko tirdzniecību, kuras pamatā ir paraugprakse; c) radīt labvēlīgu vidi, ietverot infrastruktūru un jaudas palielināšanu, lai ADĀ valstis varētu izpildīt stingrās tirgus prasības gan attiecībā uz rūpniecisko zveju, gan attiecībā uz sīkzveju; d) atbalstīt valsts un reģionālās politikas virzienus, kuru mērķis ir palielināt zivsaimniecības nozares ražīgumu un konkurētspēju; un e) izveidot saikni ar citām ekonomikas nozarēm. 27. pants Darbības joma Sadarbība ar zvejniecību saistītās tirdzniecības un attīstībās jomā attiecas uz jūras zveju, iekšzemes zveju un akvakultūru. 28. pants Principi 1. Zivsaimniecības jomā sadarbības principi ir šādi: a) atbalsts reģionālās integrācijas attīstīšanai un nostiprināšanai; b) Kotonū nolīguma acquis saglabāšana; c) īpaša un diferencēta režīma nodrošināšana; d) vajadzība ņemt vērā labāko zinātnisko informāciju, kas pieejama resursu novērtēšanas un pārvaldīšanas jomā; e) funkcionējoša uzraudzības sistēma vides, ekonomikas un sociālās jomas ietekmes novērtēšanai Pusēs; f) atbilstība esošajiem valsts tiesību aktiem un attiecīgajiem starptautiskajiem instrumentiem, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai (UNCLOS), reģionālajiem un apakšreģionālajiem nolīgumiem, un g) amatierzvejas/pašpatēriņa zvejas īpašo vajadzību saglabāšana un noteikšana par prioritāti. 2. Šiem pamatprincipiem jāveicina dzīvo iekšzemes, jūras resursu un akvakultūras ilgtspējīga un atbildīga attīstība un šīs nozares sniegto priekšrocību optimizācija pašreizējām un turpmākajām paaudzēm, palielinot ieguldījumus, jaudu un uzlabojot piekļuvi tirgum. 29. pants Preferenciālā piekļuve Puses sadarbojas, lai nodrošinātu finansiāla un cita veida atbalsta sniegšanu ar mērķi uzlabot pārstrādes rūpnīcu konkurētspēju un ražošanas jaudu, dažādot zivsaimniecības nozares profilu un uzlabot ostas iekārtu darbību. II SADAĻA Jūras zivsaimniecība 30. pants Darbības joma Šī sadaļa attiecas uz jūras zivsaimniecības resursu izmantošanu, saglabāšanu un apsaimniekošanu, lai Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģions varētu optimāli izmantot zivsaimniecības sniegtās priekšrocības, palielinot ieguldījumu jaudu un uzlabojot piekļuvi tirgum. 31. pants Mērķi Sadarbības mērķi ir šādi: a) uzlabot sadarbību, lai nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu izmantošanu un apsaimniekošanu kā stingru pamatu reģionālai integrācijai, ņemot vērā transzonālās un migrējošās sugas, ko kopīgi izmanto salu un piekrastes valstis, un to, ka neviena ADĀ valsts atsevišķi nevar nodrošināt šo resursu ilgtspējīgumu; b) nodrošināt zivsaimniecības nozares radītā labuma vienlīdzīgāku sadalījumu; c) nodrošināt efektīvu uzraudzības kontroli un novērošanu (UKN), kas vajadzīga nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas apkarošanai, un d) veicināt dzīvo jūras resursu efektīvu izmantošanu, saglabāšanu un apsaimniekošanu ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (EEZ) un ūdeņos, kuri atrodas ADĀ valstu jurisdikcijā, pamatojoties uz starptautiskiem instrumentiem, tostarp UNCLOS, lai radītu savstarpējas sociālas un ekonomiskas priekšrocības ADĀ valstīm un EK Pusei. 32. pants Sadarbības jomas 1. Lai sasniegtu sadarbības mērķus jūras zivsaimniecības nozarē atbilstīgi izklāstītajiem principiem, sadarbība ietvers zivsaimniecības pārvaldības un saglabāšanas jautājumus, kuģu pārvaldības un pēczvejas pasākumus, finanšu un tirdzniecības pasākumus, zivsaimniecības, zivsaimniecības produktu un jūras akvakultūras attīstību. 2. EK Puse veicinās resursu mobilizēšanu, lai valsts un reģionu līmenī īstenotu noteiktās sadarbības jomas, kas ietvers arī atbalstu reģionālās jaudas attīstīšanai. Turklāt EK Puse veicina pasākumus, kas izklāstīti iedaļā par finanšu un tirdzniecības pasākumiem, kā arī saistībā ar infrastruktūras attīstību, kas īpaši attiecas uz zivsaimniecību un jūras akvakultūru. a) Zivsaimniecības pārvaldības un saglabāšanas jautājumi 1. Nosakot pastāvīgās nozvejas līmeņus, zvejas jaudu un citas pārvaldības stratēģijas, piemēro piesardzīgu pieeju, lai novērstu vai izlabotu nevēlamus rezultātus, piemēram, jaudas pārpalikumu un pārzveju, kā arī nevēlamu ietekmi uz ekosistēmām un amatierzveju. 2. Katra ADĀ valsts var veikt atbilstīgus pasākumus, tostarp noteikt sezonālus un zvejas rīku ierobežojumus, lai vēl vairāk aizsargātu savus teritoriālos ūdeņus un nodrošinātu amatierzvejas un piekrastes zvejas ilgtspējīgumu. 3. Puses veicina visu attiecīgo valstu iesaistīšanos Indijas okeāna tunzivju komisijā (IOTK) un citās attiecīgajās zivsaimniecības organizācijās. Šīm valstīm kopā ar EK Pusi jākoordinē rīcība, lai nodrošinātu visu zivju sugu, tostarp tunzivju un tunzivjveidīgo zivju resursu, apsaimniekošanu un saglabāšanu un veicinātu atbilstīgu zinātnisko izpēti. 4. Ja kompetentajai valsts pārvaldības iestādei nav pietiekamu zinātnisko pierādījumu, lai noteiktu pastāvīgās nozvejas ierobežojumus un sasniedzamos līmeņus kādā ADĀ EEZ, abas Puses, apspriežoties ar kompetento valsts iestādi un sadarbībā ar IOTK, un attiecīgā gadījumā ar citām reģionālajām zivsaimniecības organizācijām, atbalsta šādu zinātnisko analīzi. 5. Puses vienojas veikt atbilstīgus pasākumus, ja palielinātas zvejas intensitātes rezultātā nozvejas līmenis pārsniedz kompetentās valsts iestādes noteikto sasniedzamo pastāvīgās nozvejas līmeni. 6. Lai saglabātu un pārvaldītu transzonālos zivju krājumus un tālu migrējošo zivju krājumus, EK Puse un ADĀ valstis nodrošina to, ka kuģi, kas kuģo ar to karogu, ievēro attiecīgos valsts, reģionālos un apakšreģionālos zivsaimniecības pārvaldības pasākumus un saistītos valsts normatīvos aktus. b) Kuģu pārvaldība un pēczvejas pasākumi 1. Tiks uzraudzīti kuģu pārvaldības un pēczvejas pasākumi, kas izriet no IOTK un citām attiecīgajām reģionālajām zivsaimniecības organizācijām. ADĀ valstis un EK Puse paredz noteikumu un nosacījumu minimumu attiecībā uz ADĀ valstu ūdeņos zvejojošu EK Puses zvejas kuģu uzraudzību, kontroli un novērošanu, un tas ietver šādus pasākumus: i) visām ADĀ valstīm tiks izveidota kuģu satelītuzraudzības sistēma (KSS), un visas ADĀ valstis izmantos saderīgu KSS. Tām ADĀ valstīm, kurām nav KSS, EK Puse palīdzēs izveidot saderīgu KSS; ii) līdztekus obligātai saderīgai KSS visas ADĀ valstis sadarbībā ar EK Pusi izstrādās citus mehānismus, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību, kontroli un novērošanu, un EK Puse ADĀ valstīm sniegs atbalstu šādas saskaņotas sistēmas ieviešanā un īstenošanā; iii) Pusēm ir tiesības gan valsts, gan starptautiskajos ūdeņos izvietot novērotājus un noteikt procedūras attiecībā uz novērotāju izmantošanu. Novērotājiem maksā valstu valdības, bet visas izmaksas, kas rodas uz kuģa, jāsedz kuģa īpašniekam. EK Puse sniedz atbalstu novērotāju apmācības izdevumu segšanā; iv) visā reģionā izstrādā un izmanto kopīgas nozvejas ziņošanas sistēmas, nosakot prasību minimumu attiecībā uz ziņošanu. v) visi kuģi, kas piestāj vai pārkrauj savu nozveju ADĀ valstī, šīs darbības veic ostās vai doku teritorijās. Nav atļauts veikt pārkraušanu jūrā, izņemot saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, kurus paredz attiecīgās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas (RZPO). Abas puses sadarbojas, lai modernizētu piestātņu vai pārkraušanas infrastruktūru ADĀ valstu ostās, tostarp lai veicinātu zivju produktu attīstības jaudu; vi) visi kuģi cenšas izmantot ADĀ valstu iekārtas un vietējos krājumus; vii) ziņošana par izgāšanu jūrā ir obligāta. Prioritāte jāpiešķir tam, lai novērstu izgāšanu jūrā, izmantojot selektīvus zvejas paņēmienus atbilstīgi IOTK un attiecīgo reģionālo zivsaimniecības organizāciju noteiktajiem principiem. Cik vien iespējams, piezveju nogādā krastā. 2. Puses vienojas sadarboties valsts/reģionālo apmācības programmu izstrādē un īstenošanā ADĀ valstspiederīgajiem, lai veicinātu viņu efektīvu līdzdalību zivsaimniecības nozarē. Ja EK Puse ir apspriedusi divpusējus zvejniecības nolīgumus, tiek veicināta ADĀ valstspiederīgo nodarbināšana. Uz Kopienas kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. 3. Abas puses īsteno koordinētus centienus uzlabot NNN (nelegālas, nereģistrētas un neregulētas) zvejas novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas līdzekļus un šajā nolūkā veic atbilstīgus pasākumus. NNN zvejā iesaistītos zvejas kuģus konfiscē, un to īpašniekus kompetentās iestādes sauc pie atbildības, un tiem drīkst ļaut atkal doties zvejā ADĀ valstu ūdeņos tikai tad, ja ir saņemta iepriekšēja atļauja gan no karoga valsts, gan no attiecīgajām ADĀ valstīm un attiecīgā gadījumā arī no atbilstīgās RZUO. c) Finansiālie un tirdzniecības pasākumi un attīstības jautājumi III SADAĻA Iekšējo ūdeņu zivsaimniecības un akvakultūras attīstība 33. pants Darbības joma Šī sadaļa attiecas uz iekšējo ūdeņu zivsaimnniecības, piekrastes un akvakultūras attīstību Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģionā saistībā ar jaudas palielināšanu, tehnoloģiju pārņemšanu, sanitāriem un fitosanitāriem (SFS) standartiem, ieguldījumiem, ieguldījumu finansēšanu, vides aizsardzību, kā arī tiesisko un normatīvo regulējumu. 34. pants Mērķi Iekšējo ūdeņu zivsaimniecības un akvakultūras attīstības jomā sadarbības mērķi ir šādi: veicināt iekšējo ūdeņu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu izmantošanu, palielināt akvakultūras produktu ražošanu, likvidēt piedāvājuma līmeņa ierobežojumus, uzlabot zivju un zivju produktu kvalitāti, lai tie atbilstu SFS standartiem EK Puses tirgū, uzlabot piekļuvi EK Puses tirgum, risināt ar starpreģionāliem tirdzniecības šķēršļiem saistītus jautājumus, piesaistīt kapitālu un veicināt ieguldījumus šai nozarē, palielināt jaudu un uzlabot privāto ieguldītāju piekļuvi finansiālajam atbalstam iekšējo ūdeņu zvejniecības un akvakultūras attīstībai. 35. pants Sadarbības jomas 1. Sadarbības jomas ietver EK Puses ieguldījumu turpmāk izklāstītajās darbībās. a) Jaudas palielināšana un eksporta tirgus attīstība, veicot šādus pasākumus: i) jaudas palielināšana rūpnieciskajā un amatnieciskajā ražošanā, pārstrādē un produktu dažādošanā, kas nostiprina reģiona iekšējo ūdeņu zivsaimniecības un akvakultūras konkurētspēju. To var sasniegt, piemēram, izveidojot pētniecības un attīstības (R&D) centrus, kā arī attīstot akvakultūru komerciālajām zivsaimniecībām; ii) jaudas palielināšana eksporta tirgus ķēžu pārvaldībai, tostarp sertifikācijas sistēmu ieviešana un pārvaldīšana attiecībā uz īpašiem produkcijas veidiem, un zivsaimniecības produktu tirgus veicināšana, vērtības palielināšana un zaudējumu samazināšana pēc to nozvejas; iii) jaudas palielināšana reģionā, piemēram, uzlabojot kompetento zivsaimniecības iestāžu, tirgotāju un zvejnieku apvienību darbību, lai tās piedalītos ar zveju saistītā tirdzniecībā ar EK Pusi, un apmācības programmas saistībā ar produktu attīstīšanu un zīmolu veidošanu. b) Infrastruktūra: i) iekšējo ūdeņu zivsaimniecības un akvakultūras infrastruktūras attīstīšana un uzlabošana; ii) finansējuma pieejamības veicināšana infrastruktūras vajadzībām, ietverot visu veidu aprīkojumu. c) Tehnoloģija: i) tehnisko iespēju attīstības sekmēšana, ietverot vērtības palielināšanas tehnoloģiju veicināšanu, piemēram, īstenojot EK Puses zvejas tehnoloģiju pārņemšanu ADĀ valstīs; ii) zivsaimniecības pārvaldības jaudas palielināšana reģionā, piemēram, ieviešot pētniecības un datu apkopošanas sistēmas un veicinot atbilstīgu zvejas un pēczvejas pārvaldības tehnoloģiju izstrādi. d) Tiesiskie un normatīvie aspekti: i) atbalsts iekšējo ūdeņu zvejniecības un akvakultūras noteikumu un uzraudzības kontroles un novērošanas sistēmu izstrādē; ii) atbalsts ADĀ valstīm atbilstīgu tiesisko un normatīvo instrumentu izstrādē intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) jomā un jaudas palielināšana to ieviešanai starptautiskajā tirdzniecībā; iii) ekomarķēšana un intelektuālā īpašuma aizsardzība. e) Ieguldījumi un finansēšana: i) kopuzņēmumu un citu kopīgu ieguldījumu darbības veidu veicināšana starp ieinteresētajām personām ADĀ valstīs un EK Pusē, piemēram, nosakot kārtību ieguldītāju identificēšanai kopuzņēmumu darbībās iekšējo ūdeņu zivsaimniecības un akvakultūras jomā; ii) kredītlīniju pieejamības veicināšana mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī rūpnieciskās iekšējo ūdeņu zvejniecības attīstībai. f) Sociālekonomiskie un nabadzības izskaušanas pasākumi: i) mazo un vidējo zivsaimniecību, pārstrādes un zivju tirdzniecības uzņēmumu veicināšana, palielinot ADĀ valstu spēju iesaistīties tirdzniecībā ar EK Pusi; ii) kritisko grupu iesaistīšanās zivsaimniecības nozarē, piemēram, veicinot dzimumu līdztiesību zivsaimniecības nozarē un jo īpaši attīstot tādu sieviešu spējas, kuras iesaistītas vai plāno iesaistīties zivsaimniecības nozarē, kā arī citu tādu nelabvēlīgo grupu iesaistīšanās veicināšana, kuras būtu spējīgas iesaistīties zivsaimniecības nozarē ilgtspējīgas sociālās un ekonomikas attīstības nodrošināšanai. 2. Abas puses veicina pasākumus, lai nodrošinātu, ka zivju tirdzniecība atbalsta vides saglabāšanu, un aizsardzības pasākumus, kuru mērķis ir novērst krājumu samazināšanos, kā arī bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un eksotisku sugu saudzīgu ieviešanu akvakultūrā, piemēram, īstenojot eksotisku sugu saudzīgu ieviešanu(kas jāveic tikai uzraudzītās/slēgtās vietās, apspriežoties ar visām attiecīgajām kaimiņvalstīm). IV NODAĻA EKONOMISKĀ SADARBĪBA UN SADARBĪBA ATTĪSTĪBAS JOMĀ I SADAĻA Vispārīgi noteikumi 36. pants Vispārīgi noteikumi 1. Puses vienojas risināt ADĀ valstu attīstības vajadzības, lai veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģionā, paplašināt attiecīgo valstu ražošanas un piegādes jaudu, sekmēt šo valstu ekonomikas strukturālo pārveidošanu un konkurētspēju, darbības profila dažādošanu, vērtības palielināšanu un atbalstīt reģionālo integrāciju. 2. Puses apņemas sadarboties, lai veicinātu šā nolīguma īstenošanu un atbalstītu reģionālo integrāciju un attīstības stratēģijas. Puses vienojas par to, ka sadarbība noritēs, balstoties uz ADĀ attīstības sadarbības stratēģiju un kopīgi saskaņoto attīstības plānu. Minētais plāns ir iekļauts šā nolīguma IV pielikumā. ADĀ attīstības sadarbības stratēģiju un kopīgi saskaņoto attīstības plānu regulāri pārskatīs atbilstīgi VI nodaļas noteikumiem par domstarpību novēršanu, izšķiršanu, institucionālajiem, vispārīgajiem un nobeiguma noteikumiem. Šo sadarbību izvērtēs, ņemot vērā kopīgi saskaņotos attīstības kritērijus, kas jāizstrādā, jāpieņem un jāpievieno šim nolīgumam. Sadarbība izpaužas kā finansiāls un nefinansiāls atbalsts Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģionam. 3. Tādējādi šā nolīguma īstenošanai paredzētā finansēšana, kas attiecas uz attīstības sadarbību starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģionu un EK Pusi, jāveic saskaņā ar Kotonū nolīgumā paredzētajiem noteikumiem un attiecīgajām procedūrām, jo īpaši ar Eiropas Attīstības fonda programmu plānošanas procedūrām atbilstīgi secīgiem ES finanšu plāniem šā nolīguma darbības laikā, kā arī attiecīgajiem no Eiropas Savienības kopbudžeta finansētajiem instrumentiem. Šajā ziņā, ņemot vērā jaunos uzdevumus, kas izriet no ciešākas reģionālās integrācijas un konkurences pasaules tirgos, Puses vienojas, ka viena no prioritātēm ir atbalsts EPN īstenošanai. 4. Abas Puses sadarbojas, lai līdztekus ES finanšu plānam mobilizētu ES dalībvalstu un citu līdzekļu devēju resursus, jo īpaši paplašinot palīdzību tirdzniecības saistību izpildei, kas konkrēti attiecas uz EPN atbalsta prasībām un koriģēšanas izmaksām. Finansēšanai ierosinātās programmas/projektus kopīgi izstrādās, balstoties uz detalizētu, uz izmaksām balstītu attīstības plānu. 5. Savlaicīgi jāatrod pietiekami daudz resursu paredzamā un ilgtspējīgā veidā, tostarp izmantojot uz attīstības plānu balstītas dotācijas un koncesionālus aizdevumus. EK sekmē šos centienus atbilstīgi savām starptautiskajām saistībām par oficiālās attīstības palīdzības paplašināšanu. Puses vienojas uzraudzīt un koordinēt šo resursu izmantošanu. 6. Saskaņā ar Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti Puses vienojas izmantot un vajadzības gadījumā atbalstīt valsts un/vai reģionāliem avotiem piederošus līdzekļu nodrošināšanas mehānismus, fondus vai iespējas (kredītlīnijas), lai novirzītu un koordinētu resursus EPN īstenošanai. Puses šai ziņā atbalsta EPN fonda izveidi, lai novirzītu ar EPN īstenošanu saistītos līdzekļus. Tās arī vienojas, ka visa veida atbalsta sniegšanu, kas skar Pušu sadarbību atbilstīgi šim nolīgumam, reglamentē Parīzes deklarācija par palīdzības efektivitāti. 7. Uz jautājumiem, kuri saistīti ar tirdzniecību un kas jāparedz visaptverošajā EPN, saskaņā ar šo pantu attiecas attīstības sadarbība, ņemot vērā Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti. 8. Puses vienojas, ka, veicot EPN uzraudzību, balstoties uz saskaņotiem rādītājiem, būs jāpievēršas visiem EPN aspektiem, tostarp sasniegumiem valstu līmenī, reģionālās integrācijas un attīstības stratēģiju līmenī, kā arī jāpēta, cik efektīvi institucionālie pasākumi un valstu sasniegumi atbilst atbalsta efektivitātes mērķiem, tostarp līdzekļu prognozējamības nodrošināšanai. 9. Puses vienojas, ka, neskarot Kotonū nolīguma 95.4. panta noteikumus, tajā noteiktā pārskatīšana būs iespēja Pusēm pārskatīt sasniegumus, ierobežojumus un turpmāko virzību attiecībā uz attīstības sadarbības stratēģijām, kā paredzēts nolīgumā. 37. pants Mērķi 1. Ekonomiskās un attīstības sadarbības mērķis ir veicināt ADĀ valstu ekonomikas konkurētspēju, palielināt piegādes jaudu un dot iespēju ADĀ parakstītājvalstīm netraucēti īstenot EPN. 2. Ekonomiskās un attīstības sadarbības mērķis ir strukturāli pārveidot ADĀ valstu ekonomiku, izveidojot spēcīgu, konkurētspējīgu un daudzveidīgu ekonomisko pamatu ADĀ valstīs, veicinot šo valstu ražošanas, izplatīšanas, pārvadāšanas un tirdzniecības jaudas attīstību, kā arī spēju piesaistīt ieguldījumus, stiprināt ADĀ valstu tirdzniecības un ieguldījumu politikas jomas un noteikumus un padziļināt reģionālo integrāciju. 38. pants Darbības joma 1. Puses formulē ar EPN saistītos attīstības mērķus, kas raksturīgi Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģionam un kas vajadzīgi, lai, īstenojot reģionālo integrāciju, gūtu panākumus šajā pantā noteiktajās nozarēs un jomās. 2. Sadarbības jomas būs šādas: a) reģionālā sadarbība un integrācija, lai nodrošinātu starpreģionālo sadarbību visās nozarēs; b) tirdzniecības politika un noteikumi, lai, inter alia, palīdzētu ADĀ valstīm efektīvāk piedalīties tirdzniecības sarunās, īstenot starptautiskās, ar tirdzniecību saistītās konvencijas, ar tirdzniecību saistītos tiesību aktus un normatīvās reformas; c) tirdzniecības attīstība, kas galvenokārt aptver uzņēmumu attīstību un darbības, kas vērstas uz informācijas vadības sistēmu, partnerību, saistīto uzņēmumu, kopuzņēmumu un informācijas un pieredzes apmaiņas, kredītu un ieguldījumu finansējuma piekļuves, tirdzniecības veicināšanas un tirgus attīstības, institucionālā atbalsta, kā arī pakalpojumu tirdzniecības, tostarp finanšu pakalpojumu, atbalsta uzlabošanu; d) ar tirdzniecību saistītā, tostarp transporta, enerģētikas un ūdensapgādes infrastruktūra; e) ražošanas jaudas attīstīšana attiecīgajās ADĀ valstu ekonomikas nozarēs; f) pētniecība un attīstība, inovācija un tehnoloģiju pārņemšana; g) ar tirdzniecību saistīto korekciju izmaksas, kurās ietvertas pārstrukturēšanas un sociālās izmaksas, kas rodas, importa jomā konkurējošu nozaru uzņēmumiem sašaurinot ražošanu un zaudējot fiskālos ieņēmumus tarifu samazinājuma dēļ; h) dzimumu līdztiesība; i) vietējo kopienu tiesību paplašināšana, kas ietver arī sociālo un kultūras attīstību, un j) vides jautājumu iekļaušana tirdzniecības un attīstības jomā. 3. Sadarbība jo īpaši attiecas uz šādām nozarēm: a) privātā sektora attīstība, īpaši rūpniecības, mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (MMVU), iežguves un minerālu ieguves rūpniecības, tūrisma attīstība; b) infrastruktūras attīstība galvenokārt transporta, enerģētikas, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) nozarēs; c) dabas resursi un vide, tostarp ūdens resursi un bioloģiskā daudzveidība; d) lauksaimniecība; e) zivsaimniecība; f) pakalpojumi, tostarp tūrisms, un g) ar tirdzniecību saistīti jautājumi, proti, ieguldījumi, konkurence, intelektuālā īpašuma tiesības, standarti, tirdzniecības veicināšana un statistika. II SADAĻA Privātā sektora attīstība 39. pants Mērķi un darbības joma 1. Puses atzīst sadarbības nozīmību, attīstot Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona privāto sektoru kā galveno labklājības radīšanas instrumentu, lai izveidotu atbilstīgu, ieguldījumiem un izaugsmei labvēlīgu vidi. Kopiena atbalsta sadarbību, kas noris, ņemot vērā ADĀ valstu ekonomisko uzbūvi un to prioritātes attiecībā uz ražošanas jaudas uzlabošanu un vērtības palielināšanu, un ražošanas, tirdzniecības, izplatīšanas un transportēšanas (RTIT) funkciju piemērošanu, lai uzlabotu piegādes jaudu un konkurētspēju. 2. Sadarbība privātā sektora attīstības jomā, inter alia, attieksies uz ieguldījumu veikšanu, rūpniecības attīstību un konkurētspējas veicināšanu, mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu attīstīšanu, iežguves un minerālu ieguves rūpniecības un tūrisma attīstīšanu, kā arī uz citām ražošanas nozarēm, uz kurām tieši un netieši attiecas šis nolīgums. 40. pants Ieguldījumi 1. Puses piešķir lielu nozīmi ieguldījumiem. Šīs jomas mērķi ir: a) radīt vidi, kas veicinātu ilgtspējīgu un taisnīgu ADĀ valstu ekonomisko attīstību, izmantojot EK Puses ieguldījumus, tostarp tiešos ārvalstu ieguldījumus (ieguldījumus jaundibinātos uzņēmumos vai portfeļieguldījumus), tehnoloģiju pārņemšanu, jaudas attīstīšanu un institucionālo atbalstu; b) panākt ciešāku sadarbību ar iestādēm un starpniekorganizācijām, kas EK Pusē nodarbojas ar ieguldījumu veicināšanu, tostarp ar Uzņēmumu attīstības centru (UAC) un ADĀ valstīm, inter alia, izmantojot dialogu ar uzņēmumiem, sadarbību un partnerību; c) ar atbilstīgu instrumentu palīdzību atbalstīt ieguldījumu veicināšanu Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģionā, tostarp izveidojot finansēšanas un palīdzības sistēmu ekonomiskās attīstības programmu īstenošanai ADĀ valstīs; d) stiprināt un attīstīt tādu privāto attīstības iestāžu darbību kā ieguldījumu veicināšanas aģentūras, tirdzniecības palātas, asociācijas un vietējās attīstības organizācijas atsevišķās ADĀ valstīs un reģionā kopumā, lai sekmētu dinamiska un aktīva privātā sektora rašanos, un e) izveidot juridisko bāzi, kas sekmētu abu Pušu ieguldījumus ar mērķi veicināt un aizsargāt ieguldījumus un rīkoties saskaņotu un vienkāršotu procedūru un administratīvās prakses izveidei. Sadarbības jomas 2. Puses atbilstīgi 36. panta noteikumiem vienojas sadarboties, tostarp veicinot atbalstu, šādās jomās: a) atbalstīt ieguldījumu politikas virzienus un stratēģijas, lai palīdzētu radīt un saglabāt paredzamu un drošu investīciju vidi; b) atbalstīt politikas reformas un to aizstāvēšanu, cilvēkresursu attīstību, iestāžu jaudas palielināšanu vai citus institucionālā atbalsta veidus, lai stiprinātu privāto finanšu un nefinanšu starpnieku spējas, ieguldījumu veicināšanu un sekmēšanu un konkurētspējas palielināšanas darbības; c) veicināt ES un ADĀ valstu privātā sektora partnerību un kopuzņēmumu veidošanu, sekmējot ieguldījumus, riska kapitāla finansēšanu ieguldījumu projektiem un tehnoloģiju pārņemšanu; d) atbalstīt ADĀ valstu centienus piesaistīt finansējumu, īpaši uzsverot privāto finansējumu ieguldījumiem infrastruktūrā un ieņēmumus radošā infrastruktūrā, kas ir būtiski svarīga privātajam sektoram, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); e) atbalstīt normatīvās jaudas attīstīšanu; f) uzlabot ADĀ valstu piekļuvi tādiem uzņēmumu ieguldījumu finansēšanas instrumentiem ES kā Eiropas Investīciju bankai (EIB); g) izveidot ADĀ reģiona MVU pielāgotus finanšu instrumentus; h) nodrošināt arvien plašāku riska apdrošināšanas kā riska samazināšanas mehānisma pieejamību un izmantošanu, lai būtiski palielinātu ieguldītāju ticību ADĀ valstīm, un i) piedāvāt garantijas un palīdzēt piesaistīt garantijas līdzekļus, ar kuriem sedz ierobežotiem ieguldījumiem paredzētos riskus. 41. pants Rūpniecības attīstīšana un konkurētspēja 1. Puses atzīst sadarbības nozīmību rūpniecības attīstīšanas un konkurētspējas jomā. Šīs jomas mērķi ir: a) veicināt ADĀ parakstītājvalstu rūpniecības izveidošanu, attīstīšanu, pārstrukturēšanu un modernizēšanu, vienlaikus sekmējot tās konkurētspēju un pašnoturīgu un līdzsvarotu izaugsmi, ņemot vērā vides aizsardzību, ilgtspējīgu attīstību un saimniecisko patstāvību, un b) izveidot vidi, kas būtu labvēlīga privātu uzņēmumu attīstīšanai, lai stimulētu rūpnieciskās ražošanas izaugsmi un diversifikāciju. Sadarbības jomas 2. Puses atbilstīgi 36. panta noteikumiem vienojas sadarboties, tostarp veicinot atbalstu, šādās jomās: a) darbības attīstīšana ražojumu apstrādes, pārdošanas, izplatīšanas un pārvadāšanas jomā; b) zināšanu, tehnoloģiju pārņemšana, pētniecība un attīstība; c) atbalsts ADĀ valstu finanšu iestādēm un kapitāla tirgus attīstīšana, lai veicinātu privātā sektora piekļuvi īstermiņa un ilgtermiņa kapitālam; d) jaudas attīstīšana publiskajā un privātajā sektorā; e) ES un ADĀ valstu partnerību, saistīto uzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas veicināšana starp uzņēmējiem, un f) inovāciju, profila dažādošanas, pievienotās vērtības ražojumu attīstības un kvalitātes veicināšana un stiprināšana. 42. pants Mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi 1. Puses atzīst sadarbības nozīmību MMVU. Šīs jomas mērķi ir: a) veicināt vidi, kas būtu labvēlīga mikrouzņēmumu, MMVU attīstībai un ieguldījumu piesaistīšanai tajos, un b) atbalstīt MMVU, koriģējot tirdzniecības liberalizāciju. Sadarbības jomas 2. Puses atbilstīgi 36. panta noteikumiem vienojas sadarboties, tostarp veicinot atbalstu, šādās jomās: a) jaudas attīstīšana un institucionālais atbalsts; b) tehnoloģiju izstrāde un pārņemšana, inovācija, informācijas apmaiņa, tīklu veidošana un tirdzniecība; c) MMVU datu bāzu izveide; d) finansējuma pieejamība; e) ES un ADĀ valstu partnerību, saistīto uzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas veicināšana starp uzņēmējiem; f) tirdzniecības un ieguldījumu veicināšana; g) vērtības radīšanas ķēžu stiprināšana; h) darbības profila dažādošanas un vērtības palielināšanas veicināšana. 43. pants Iežguves un minerālu ieguves rūpniecība 1. Puses atzīst sadarbības nozīmību iežguves un minerālu ieguves rūpniecības attīstīšanā un pārvaldīšanā. Šīs jomas mērķi ir: a) izveidot vidi, kas būtu labvēlīga ieguldījumu piesaistei šajā nozarē; b) veicināt pievienotās vērtības un videi draudzīgu tehnoloģiju izmantošanu iežguves procesos, un c) nodrošināt vietējo kopienu dalību tajos. Sadarbības jomas 2. Puses atbilstīgi 36. panta noteikumiem vienojas sadarboties, tostarp veicinot atbalstu, šādās jomās: a) jaudas attīstīšana un institucionālais atbalsts minerālu izpētei, iegūšanai un tirdzniecībai; b) informācijas apmaiņa; c) ES un ADĀ valstu partnerību, saistīto uzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas veicināšana starp uzņēmējiem; d) veselības un drošības standartu uzlabošana iežguves rūpniecībā; e) zināšanu un tehnoloģiju pārņemšana, inovācija, pētniecība un attīstība, un f) jautājuma par eksportam paredzēto minerālu neaizsargātību risināšana. 44. pants Tūrisma attīstība 1. Puses atzīst sadarbības nozīmību tūrisma attīstīšanā. Šīs jomas mērķi ir: a) attīstīt un stiprināt konkurētspējīgu tūrisma nozari kā ekonomiskās izaugsmes un spējas, nodarbinātības un ārvalstu valūtas radītāju; b) stiprināt saikni starp tūrismu un citām ekonomikas nozarēm, un c) saglabāt, aizsargāt un veicināt dabas, vēstures un kultūras objektu tūrismu, ievērojot vietējo, īpaši lauku apgabalos izvietoto kopienu viengabalainību un intereses. Sadarbības jomas 2. Puses atbilstīgi 36. panta noteikumiem puses vienojas sadarboties, tostarp veicinot atbalstu, šādās jomās: a) stratēģisku alianšu izveide, ņemot vērā publiskās, privātās un vietējās kopienas intereses, lai nodrošinātu ilgtspējīgu tūrisma attīstību; b) partnerību, zinātības apmaiņas un kopīgu darbību veicināšana tādās jomās kā tūrisma produktu, tirgu un ekotūrisma attīstība; c) cilvēkresursu jaudas attīstīšana, pakalpojumu standartu un institucionālo struktūru uzlabošana, un d) reģionālā sadarbība tūrisma veicināšanas jomā. III SADAĻA Infrastruktūra 45. pants Mērķi un darbības joma 1. Puses atzīst sadarbības nozīmību infrastruktūras attīstīšanā un pārvaldīšanā, kas palīdzētu pārvarēt ar piedāvājumu saistītos ierobežojumus un stiprinātu reģionālo integrāciju. 2. Kopiena atbalsta un infrastruktūras attīstībai paredzētā sadarbība noris, ņemot vērā prioritārās attīstības jomas, kas noteiktas attiecīgajās ADĀ valstu un reģionālajās attīstības programmās. 3. Sadarbība infrastruktūras jomā attieksies uz fiziskās infrastruktūras, proti, transporta, enerģētikas, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju attīstīšanu. 46. pants Transports 1. Puses atzīst sadarbības nozīmību transporta attīstīšanā un pārvaldīšanā. Šīs jomas mērķi ir: a) ilgtspējīgā veidā attīstīt, pārstrukturēt, atjaunot, uzlabot un modernizēt Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona transporta sistēmas; b) uzlabot cilvēku un preču plūsmas kustību un nodrošināt labāku piekļuvi tirgiem ar autotransporta, gaisa, jūras, iekšzemes ūdens un dzelzceļa transporta palīdzību. Sadarbības jomas 2. Puses atbilstīgi 36. panta noteikumiem vienojas sadarboties, tostarp veicinot atbalstu, šādās jomās: a) transporta sistēmu pārvaldības uzlabošana; b) visu līmeņu infrastruktūras stāvokļa uzlabošana un attīstīšana, tostarp jaukta tipa infrastruktūras tīklu attīstīšana; c) cilvēkresursu jaudas attīstīšana, pakalpojumu standartu un institucionālo struktūru uzlabošana, d) tehnoloģiju izstrāde un pārņemšana, inovācija, informācijas apmaiņa, tīklu veidošana un tirdzniecība; e) ES un ADĀ valstu partnerību, saistīto uzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas veicināšana starp uzņēmējiem; f) transporta nozares drošības un drošuma, tostarp bīstamo preču un glābšanas pasākumu pārvaldības uzlabošana, un g) reģionālo transporta politiku izstrādes atbalstīšana. 47. pants Enerģētika 1. Puses atzīst, ka sadarbība enerģētikas nozarē ir nozīmīgs instruments, kas uzlabo ADĀ valstu ekonomikas konkurētspēju reģionālajā un pasaules mērogā. Šīs jomas mērķi ir: a) uzlabot ADĀ valstu piekļuvi mūsdienīgiem, efektīviem, drošiem, daudzveidīgiem, ilgtspējīgiem un atjaunojamiem tīras enerģijas avotiem par konkurētspējīgām cenām; b) valstu un reģionu līmenī palielināt enerģijas ražošanas, sadales un pārvaldības jaudu, un c) sekmēt reģionālo sadarbību enerģētikas jomā. Sadarbības jomas 2. Puses atbilstīgi 36. panta noteikumiem vienojas sadarboties, tostarp veicinot atbalstu, šādās jomās: a) esošo enerģijas avotu, īpaši hidroelektroenerģijas, naftas un biomasas, ražošanas un sadales jaudas palielināšana; b) dažādu enerģijas avotu paplašināšana un dažādošana, ietverot citus iespējamos, sociālā ziņā videi pieņemamus enerģijas avotus, kas samazina atkarību no naftas; c) atbalsts enerģētikas infrastruktūras attīstīšanai, tostarp lauku apgabalos; d) atbalsts atbilstīgu enerģētikas nozari regulējošu politikas reformu attīstīšanai, tostarp komercializācijai un privatizācijai; e) reģionālās savienojamības un sadarbības veicināšana enerģijas ražošanas un sadales jomā; f) cilvēkresursu jaudas attīstīšana, pakalpojumu standartu un institucionālo struktūru pārvaldības uzlabošana; g) tādas vides radīšana, kas būtu labvēlīga ieguldījumu piesaistei šajā nozarē; h) tehnoloģiju izstrāde un pārņemšana, pētniecība un attīstība (P&A), inovācija, informācijas apmaiņa, datu bāzu un tīklu izveide; i) ES un ADĀ valstu partnerību, saistīto uzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas veicināšana starp uzņēmējiem. 48. pants Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) 1. Puses atzīst sadarbības nozīmību IKT attīstīšanā, kas ir galvenā joma, lai mūsdienu sabiedrībā raisītos konkurētspēja un inovācija, kā arī lai netraucēti pārietu uz informācijas sabiedrību. Šīs jomas mērķis ir attīstīt IKT nozari, tādējādi sekmētu citu sociālekonomisko nozaru attīstību. Sadarbības jomas 2. Puses atbilstīgi 36. panta noteikumiem vienojas sadarboties, tostarp veicinot atbalstu, šādās jomās: a) savienojamības veicināšana valstu, reģionu un pasaules līmenī; b) jaunu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izplatīšana; c) atbalsts tiesiskā un normatīvā regulējuma izstrādei IKT jomā; d) tehnoloģiju izstrāde, pārņemšana un lietošana, R&D, inovācija, informācijas apmaiņa, tīklu veidošana un tirdzniecība; e) cilvēkresursu jaudas attīstīšana, pakalpojumu standartu un institucionālo struktūru uzlabošana; f) ES un ADĀ valstu partnerību, saistīto uzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas uzlabošana un veicināšana starp uzņēmējiem; g) uz IKT balstītiem pakalpojumiem paredzētu specializēto tirgus jomu attīstīšanas veicināšana un atbalstīšana. IV SADAĻA Dabas resursi un vide 49. pants Mērķi un darbības joma 1. Puses atzīst sadarbības nozīmību dabas resursu un vides ilgtspējīgā apsaimniekošanā. Sadarbojoties šajā jomā, ņem vērā ADĀ valstu atšķirīgās starpreģionālās vajadzības. 2. Sadarbība dabas resursu un vides jomā attieksies uz dabas resursiem, tostarp ūdens resursiem, un vidi, tostarp bioloģisko daudzveidību, kā arī uz saiknes paplašināšanu starp tirdzniecību un vidi. Turklāt tā attieksies arī uz atbalstu, īstenojot starptautiskos nolīgumus, konvencijas un līgumus vides jomā. 50. pants Ūdens resursi 1. Puses atzīst sadarbības nozīmību ūdens resursu (tostarp apūdeņošanas, hidroelektroenerģijas attīstīšanas un ūdensapgādes) attīstīšanā, lai uzlabotu iedzīvotāju iztikas avotus. Šīs jomas mērķi ir: a) reģiona ūdens resursu ilgtspējīga attīstīšana un apsaimniekošana; b) reģionālā sadarbība, nodrošinot starpreģionālo ūdens resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Sadarbības jomas 2. Puses atbilstīgi 36. panta noteikumiem vienojas sadarboties, tostarp veicinot atbalstu, šādās jomās: a) reģiona ūdens resursu infrastruktūras attīstīšana; b) atbalsts tiesiskā un normatīvā regulējuma izstrādei; c) integrētas ūdensapgādes pārvaldības veicināšana; d) cilvēkresursu jaudas attīstīšana, pakalpojumu standartu, ūdensapgādes pārvaldības un institucionālo struktūru uzlabošana; e) ES un ADĀ valstu partnerību, saistīto uzņēmumu, reģionālo ūdensapgādes partnerību un kopuzņēmumu veidošanas atbalstīšana un veicināšana starp uzņēmējiem; f) tehnoloģiju izstrāde, pārņemšana un lietošana, R&D, inovācija, informācijas apmaiņa un tīklu veidošana; g) ūdens piesārņojuma kontrole, attīrīšana un saglabāšana, notekūdeņu attīrīšana un sanitārija, un h) apūdeņošanas shēmu ilgtspējīguma veicināšana. 51. pants Vide 1. Puses atzīst sadarbības nozīmību vides aizsargāšanā un ilgtspējīgā apsaimniekošanā un ar tirdzniecību saistītu vides politiku īstenošanā. Šīs jomas mērķi ir: a) aizsargāt, atjaunot un saglabāt vidi un bioloģisko daudzveidību: floru, faunu un mikrobu ģenētiskos resursus, tostarp to ekosistēmas; b) izstrādāt jaunas ADĀ valstu rūpniecības nozares, kas saistītas ar vidi, un c) mazināt vides degradāciju, tostarp nodrošināt tīru gaisu un novērst zemju pārtuksnešošanos. Sadarbības jomas 2. Puses atbilstīgi 36. panta noteikumiem vienojas sadarboties, tostarp veicinot atbalstu, šādās jomās: a) atbalsts, īstenojot starptautiskos nolīgumus, konvencijas un līgumus vides jomā; b) vides apsaimniekošanas sistēmu noturības stiprināšana un veicināšana; c) bioloģiskās daudzveidības, mežsaimniecības un savvaļas dabas resursu ilgtspējīga izmantošana; d) institucionālā un tiesiskā regulējuma un jaudas palielināšana, lai izstrādātu, ieviestu, pārvaldītu un piemērotu tiesību aktus, noteikumus, standartus un politikas vides jomā; e) cilvēkresursu un institucionālo struktūru jaudas attīstīšana, ievērojot vides un bioloģiskās daudzveidības prasības; f) ES un ADĀ valstu partnerību, saistīto uzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas atbalstīšana un veicināšana starp uzņēmējiem; g) dabas katastrofu ietekmes mazināšana, vides katastrofu un bioloģiskās daudzveidības izzušanas novēršana; h) tehnoloģiju izstrāde un pielāgošana, pārņemšana un lietošana, pētniecība un attīstība, inovācija; i) piekrastes un jūras resursu, vietējo un savvaļas bioloģisko resursu aizsargāšana un apsaimniekošana; j) atbalsts alternatīvu, videi draudzīgu darbību un iztikas avotu attīstīšanai; k) ražošanas atbalstīšana un tādu preču un pakalpojumu tirdzniecības veicināšana, attiecībā uz kuriem liela nozīme ir ekomarķējumam; l) informācijas apmaiņa un kontaktu veidošana attiecībā uz ražojumiem un to ražošanas, pārvadāšanas, tirdzniecības un marķēšanas noteikumiem; m) atbalsts videi draudzīgu ražojumu infrastruktūras iekārtu izveidei; n) vietējo kopienu iesaistīšana bioloģiskās daudzveidības, mežsaimniecības un savvaļas resursu apsaimniekošanā; o) rūpniecisko un toksisko atkritumu apsaimniekošana un iznīcināšana, un p) mežu un tamlīdzīgu resursu ilgtspējīga apsaimniekošana. 52. pants Finanšu saistības 1. EK puse nodod ADĀ valstu rīcībā finansiālo palīdzību, lai veicinātu tādu programmu un projektu īstenošanu, kas jāizstrādā saskaņā ar šo nolīgumu un tā attiecīgajām nodaļām, kā arī detalizētajā attīstības plānā norādītajās sadarbības jomās. 2. Puses vienojas noteikt atbilstīgus kopīgus institucionālos pasākumus, lai efektīvi uzraudzītu šajā nolīgumā paredzētās attīstības sadarbības īstenošanu. Šādiem pasākumiem pieskaitāma arī kopīgās attīstības komitejas izveidošana. 3. Puses vienojas saglabāt institucionālo pasākumu elastīgumu, lai tos varētu pielāgot mainīgajām valstu un reģionu vajadzībām. V NODAĻA TURPMĀKO SARUNU JOMAS 53. pants Pārskatīšanas klauzula Pamatojoties uz Kotonū nolīgumu un ņemot vērā sarunās par visaptverošu EPN panākto progresu, Puses vienojas turpināt sarunas saskaņā ar 3. pantu, lai noslēgtu pilnu un visaptverošu EPN, kurā būtu iekļautas šādas jomas: a) muitas un tirdzniecības veicināšana; b) neatrisinātie tirdzniecības un tirgus piekļuves jautājumi, tostarp izcelsmes noteikumi, citi saistītie jautājumi un tirdzniecības aizsardzības pasākumi, ietverot visattālākos reģionus; c) tehniskie šķēršļi tirdzniecībai un sanitārie un fitosanitārie pasākumi; d) pakalpojumu tirdzniecība; e) ar tirdzniecību saistīti jautājumi, proti: i) konkurences politika, ii) ieguldījumi un privātā sektora attīstība, iii) tirdzniecība, vide un ilgtspējīga attīstība, iv) intelektuālā īpašuma tiesības, v) pārredzamība publiskā iepirkuma jomā; f) lauksaimniecība; g) kārtējie maksājumi un kapitāla maksājumi; h) attīstības jautājumi; i) sadarbība un dialogs par labu pārvaldību nodokļu un tieslietu jomā; j) detalizēts domstarpību izšķiršanas mehānisms un institucionālas vienošanās, un k) visas pārējās jomas, ko Puses uzskata par vajadzīgām, tostarp apspriešanās atbilstīgi Kotonū nolīguma 12. pantam. VI NODAĻA DOMSTARPĪBU NOVĒRŠANA UN IZŠĶIRŠANA, INSTITUCIONĀLI, VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI I SADAĻA Domstarpību novēršana un izšķiršana 54. pants Apspriešanās 1. Visas domstarpības saistībā ar šā nolīguma interpretēšanu un piemērošanu Puses cenšas atrisināt, labticīgi sākot apspriešanos ar mērķi rast saskaņotu risinājumu. 2. Puse aicina uz apspriešanos, iesniedzot rakstisku pieprasījumu otrai Pusei, kurā precizē apspriežamo pasākumu un nolīguma noteikumus, kuriem pēc tās ieskata šis pasākums neatbilst. 3. Apspriešanos rīko 40 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 60 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas, ja vien abas Puses nevienojas to turpināt. Apspriešanās ir konfidenciāla. 4. Apspriešanos par steidzamiem jautājumiem, tostarp tādiem, kas attiecas uz ātrbojīgām vai sezonālām precēm, rīko 15 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas, un to uzskata par pabeigtu 30 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas. 55. pants Domstarpību izšķiršana 1. Ja apspriežoties domstarpības netiek izšķirts 54. pantā minēto 60 dienu vai 30 dienu laikā, jebkura no Pusēm var pieprasīt domstarpību izšķiršanu šķīrējtiesā. Šim nolūkam katra Puse 30 dienu laikā, kopš ir iesniegts pieprasījums par domstarpību izšķiršanu šķīrējtiesā, ieceļ šķīrējtiesnesi, par to paziņojot otrai Pusei un EPN komitejai. Pieprasījumā par domstarpību izšķiršanu šķīrējtiesā norāda apspriežamo pasākumu un nolīguma noteikumus, kuriem, pēc pieprasījuma iesniedzējas Puses uzskata, šis pasākums neatbilst. Ja tas netiek izdarīts, jebkura no Pusēm var lūgt Pastāvīgās šķīrējtiesas ģenerālsekretāru iecelt vēl vienu šķīrējtiesnesi. 2. Abi šķīrējtiesneši savukārt 30 dienu laikā ieceļ trešo šķīrējtiesnesi. Ja tas netiek izdarīts, jebkura no Pusēm var lūgt Pastāvīgās šķīrējtiesas ģenerālsekretāru iecelt trešo šķīrējtiesnesi. 3. Ja vien šķīrējtiesneši nelemj citādi, jāpiemēro procedūra, kas izklāstīta Starptautisko organizāciju un valstu Pastāvīgās šķīrējtiesas fakultatīvajā šķīrējtiesas reglamentā. Šķīrējtiesneši pieņem lēmumu ar balsu vairākumu 90 dienu laikā, steidzamos jautājumos cenšoties pieņemt lēmumu 60 dienu laikā. 4. Katras domstarpībās iesaistītās Puses pienākums ir veikt pasākumus, kas vajadzīgi šķīrējtiesnešu lēmuma izpildei. 5. Neatkarīgi no šā panta 1. punkta Kotonū nolīguma 98. pantā izklāstītā procedūra jāpiemēro tad, ja domstarpības attiecas uz Kotonū nolīgumā paredzēto sadarbību attīstības finansēšanas jomā. II SADAĻA Vispārēji izņēmumi 56. pants Vispārējo izņēmumu klauzula Ievērojot prasību, ka šādus pasākumus piemēro tā, lai vienādos apstākļos starp Pusēm netiktu radīta patvaļīga vai nepamatota diskriminācija vai slēpti starptautiskās tirdzniecības ierobežojumi, šā nolīguma noteikumi neliedz EK Pusei, ADĀ valstīm vai kādai ADĀ parakstītājvalstij pieņemt vai īstenot pasākumus, kuri: a) vajadzīgi sabiedrības morāles aizsargāšanai vai sabiedriskās kārtības un sabiedriskās drošības saglabāšanai; b) vajadzīgi cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības vai veselības aizsargāšanai; c) vajadzīgi, lai nodrošinātu to normatīvo aktu ievērošanu, kas nav pretrunā šā nolīguma noteikumiem, tostarp attiecībā uz: i) krāpnieciskas vai maldinošas prakses vai līgumsaistību neizpildes seku novēršanu, ii) personu privātuma aizsargāšanu saistībā ar personas datu apstrādi un izplatīšanu un personas reģistru un rēķinu konfidencialitātes aizsargāšanu, iii) drošību, iv) muitas pasākumu izpildi vai v) intelektuālā īpašuma tiesību aizsargāšanu; d) attiecas uz zelta vai sudraba importēšanu vai eksportēšanu; e) vajadzīgi mākslinieciskas, vēsturiskas vai arheoloģiskas vērtības valsts bagātību aizsargāšanai; f) attiecas uz izsmeļamo dabas resursu saglabāšanu, ja šādi pasākumi tiek īstenoti saistībā ar preču vietējās ražošanas vai patēriņa, pakalpojumu vietējā piedāvājuma vai patēriņa un vietējo ieguldītāju darbības ierobežojumiem; g) attiecas uz ieslodzījuma vietās saražotu produkciju vai h) ir svarīgi vispārējās piegādes ražojumu vai vietējo deficīta ražojumu iegādei vai izplatīšanai, ja visi šādi pasākumi ir saderīgi ar principu, ka visas puses ir tiesīgas uz šādu ražojumu starptautiskās piegādes taisnīgu daļu un ka visi šādi pasākumi, kas nav saderīgi ar pārējiem šā nolīguma noteikumiem, tiek pārtraukti, tiklīdz vairs nav apstākļu, kas tos pamato. 57. pants Ar drošību saistīti izņēmumi 1. Šā nolīguma noteikumi: a) neuzliek EK Pusei vai kādai ADĀ parakstītājvalstij pienākumu sniegt jebkādu informāciju, ja tā uzskata, ka šādas informācijas izpaušana būtu pretrunā būtiskām drošības interesēm; b) neliedz EK Pusei vai kādai ADĀ parakstītājvalstij veikt jebkuru pasākumu, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai aizsargātu savas būtiskās drošības intereses: i) attiecībā uz skaldmateriāliem un kodolmateriāliem vai materiāliem, no kuriem iegūti iepriekš minētie materiāli, ii) attiecībā uz saimnieciskajām darbībām, kas tieši vai netieši veiktas, lai apgādātu vai nodrošinātu kādu militāru iestādi, iii) saistībā ar ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošanu vai tirdzniecību, iv) attiecībā uz valsts iepirkumu, kas nepieciešams valsts drošības vai aizsardzības vajadzībām, vai v) ko veic kara laikā vai citā ārkārtas situācijā starptautiskajās attiecībās; c) neliedz EK Pusei vai kādai ADĀ parakstītājvalstij veikt jebkuru pasākumu, lai izpildītu pienākumus, ko tā uzņēmusies starptautiskā miera un drošības saglabāšanas nolūkos. 2. Puses, ciktāl tas visplašākajā mērā iespējams, informē viena otru par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, un par to izbeigšanu. 58. pants Nodokļu politika 1. Šis nolīgums vai pasākumi, kas noteikti atbilstīgi šim nolīgumam, neliedz EK Pusei vai kādai ADĀ parakstītājvalstij, piemērojot attiecīgos nodokļu tiesību aktus, atpazīt nodokļu maksātājus, kuri nav vienādā situācijā, jo īpaši saistībā ar dzīvesvietu vai vietu, kur ieguldīts šo personu kapitāls. 2. Šis nolīgums vai pasākumi, kas noteikti atbilstīgi šim nolīgumam, neliedz pieņemt vai īstenot pasākumus, kuru mērķis ir novērst izvairīšanos no nodokļiem vai nodokļu nemaksāšanu, ievērojot nodokļu noteikumus nolīgumos par izvairīšanos no nodokļu dubultās uzlikšanas, citos nodokļu režīmos vai valsts nodokļu tiesību aktos. 3. Šis nolīgums neietekmē EK Puses vai kādas ADĀ parakstītājvalsts tiesības un pienākumus, kas paredzēti jebkurās nodokļu konvencijās. Šā nolīguma un jebkuras šādas konvencijas pretrunu gadījumā priekšroka ir konkrētajai konvencijai, ciktāl tā attiecas uz konkrēto pretrunu. III SADAĻA Institucionāli, vispārīgi un nobeiguma noteikumi 59. pants Attiecības starp šo nolīgumu un visaptverošo EPN Visaptverošā EPN un šā pagaidu nolīguma pretrunu gadījumā priekšroka ir visaptverošajam EPN, ciktāl tas attiecas uz konkrēto pretrunu. 60. pants Eiropas Kopienas attālākie reģioni 1. Ņemot vērā EK attālāko reģionu un ADĀ valstu ģeogrāfisko tuvumu, lai pastiprinātu saimnieciskos un sociālos sakarus starp šiem reģioniem un ADĀ valstīm, Puses cenšas veicināt sadarbību visās šā nolīguma jomās, kā arī attīstīt un uzlabot esošo preču un pakalpojumu tirdzniecību, sekmēt ieguldījumus un veicināt satiksmes un saziņas sakarus starp attālākajiem reģioniem un ADĀ valstīm. 2. Šā panta 1. punktā deklarētos mērķus arī īsteno, kad vien iespējams, veicinot ADĀ valstu un attālāko reģionu kopīgu dalību EK pamatprogrammās un īpašajās programmās šā nolīguma jomās. 3. EK Puse cenšas nodrošināt dažādu EK kohēzijas un attīstības politikas virzienu finansēšanas instrumentu koordinēšanu, lai veicinātu sadarbību starp ADĀ valstīm un EK attālākajiem reģioniem šā nolīguma jomās. 4. Šis nolīgums neliedz EK Pusei piemērot esošos pasākumus, kuru mērķis ir risināt attālāko reģionu sociālo un ekonomisko situāciju struktūras ziņā atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 299. panta 2. punktam. 61. pants Pušu definīcija un saistību izpilde 1. Šā nolīguma līgumslēdzējas puses ir Komoru Salu Savienība, Madagaskaras Republika, Maurīcijas Republika, Seišela Salu Republika, Zambijas Republika un Zimbabves Republika, turpmāk "ADĀ valstis", no vienas puses, un EK vai tās dalībvalstis vai EK un tās dalībvalstis to attiecīgajās pilnvaru jomās, kas izriet no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma, turpmāk "EK Puse", no otras puses, attiecībā uz kurām šis nolīgums ir stājies spēkā vai tiek provizoriski piemērots. 2. Šā nolīguma mērķiem ADĀ valstis vienojas rīkoties kopīgi, ja vien nav skaidri paredzēts citādi. Ja šajā nolīgumā paredzēto tiesību izmantošanai un/vai saistību izpildei ir paredzēta vai vajadzīga individuāla rīcība, tiek izdarīta atsauce uz "ADĀ parakstītājvalsti". 3. Attiecīgi Puses vai ADĀ parakstītājvalsts(-is) nosaka vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas vajadzīgi šajā līgumā paredzēto saistību izpildei, un nodrošina to atbilstību šajā nolīgumā izvirzītajiem mērķiem. 4. Tomēr uz ADĀ parakstītājvalsti, uz kuru neattiecas II nodaļā noteiktās tiesības un saistības, attiecas un tā izmanto no citām šā nolīguma nodaļām izrietošās tiesības un saistības. 62. pants Stāšanās spēkā, denonsēšana un darbības ilgums 1. Šo nolīgumu paraksta, ratificē vai apstiprina saskaņā ar attiecīgo Pušu piemērojamiem konstitucionālajiem vai iekšējiem noteikumiem un procedūrām. 2. Šis nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratificēšanas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumenta deponēšanas. 3. Paziņojumus par ratificēšanu, pieņemšanu vai apstiprināšanu nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram un Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas Kopējā tirgus ģenerālsekretāram, kas ir šā nolīguma depozitāri. 4. Līdz nolīguma spēkā stāšanās brīdim EK Puse un ADĀ parakstītājvalstis vienojas piemērot šā nolīguma noteikumus, kas ir to attiecīgajā kompetencē ("pagaidu piemērošana"). To var izdarīt, kad vien iespējams, piemērojot provizoriski vai ratificējot šo nolīgumu. 5. Par provizorisko piemērošanu paziņo depozitāriem. Šo nolīgumu provizoriski piemēro 10 dienas pēc pēdējā provizoriskās piemērošanas paziņojuma saņemšanas no EK vai pēc pēdējā ratificēšanas vai provizoriskās piemērošanas paziņojuma saņemšanas no visām II pielikumā norādītajām ADĀ parakstītājvalstīm. 6. Neatkarīgi no 2. un 4. punkta EK Puse un ADĀ parakstītājvalstis var vienpusēji veikt nolīguma piemērošanas pasākumus pirms pagaidu piemērošanas, ciktāl tas ir pamatoti. 7. EK Puse vai ADĀ parakstītājvalsts(-is) var iesniegt otrai Pusei rakstisku paziņojumu par nodomu denonsēt šo nolīgumu. 8. Denonsēšana stājas spēkā vienu mēnesi pēc paziņošanas otrai Pusei. 9. Šis nolīgums ir spēkā līdz brīdim, kad stājas spēkā visaptverošais EPN. 63. pants Teritoriālā piemērošana Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un atbilstīgi minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, ADĀ parakstītājvalstu teritorijās. Šajā nolīgumā atsauces uz "teritoriju" jāsaprot šajā nozīmē. 64. pants EPN komiteja 1. Ar šo izveido EPN komiteju. 2. EPN komiteja ir atbildīga par visu šā nolīguma jautājumu izlemšanu, tostarp 36. pantā paredzēto attīstības sadarbību, un par jebkuru šajā nolīgumā minēto uzdevumu izpildi. 3. EPN komitejā iekļauj Pušu pārstāvjus. Katra Puse nosaka savas pārstāvības organizāciju. 4. EPN komiteja trīs mēnešu laikā no pagaidu nolīguma stāšanās spēkā pieņem reglamentu. 65. pants Attiecības ar citiem nolīgumiem 1. Šā nolīguma noteikumi neliedz piemērot pasākumus, kas uzskatāmi par vajadzīgiem atbilstīgi Kotonū nolīguma 11.b, 96. un 97. pantam un saskaņā ar šajos pantos izklāstīto kārtību. 2. Ja ir pretrunas starp šā nolīgumu noteikumiem un Kotonū nolīguma III daļas II sadaļas noteikumiem, izņemot tajā ietvertos attīstības sadarbības noteikumus, priekšroka ir šā nolīguma noteikumiem. 3. Puses atzīst, ka dažas ADĀ parakstītājvalstis nav PTO dalībvalstis. Attiecīgi šajā nolīgumā esošās atsauces uz PTO nolīgumiem (tostarp tajā sniegtās definīcijas) un PTO struktūrām vai komitejām nav uzskatāmas par atsaucēm, kas kādai ADĀ parakstītājvalstij, kura nav PTO dalībvalsts, uzliek no šādiem PTO nolīgumiem vai šādu struktūru vai komiteju lēmumiem izrietošas saistības, kas pārsniegtu saistības, ko šāda ADĀ parakstītājvalsts ir īpaši uzņēmusies atbilstīgi šim nolīgumam. Tāpēc, ja ir pretrunas starp PTO nolīgumu noteikumiem vai PTO struktūru vai komiteju lēmumiem, no vienas puses, un šā nolīguma noteikumiem, no otras puses, priekšroka attiecībā uz ADĀ parakstītājvalstīm, kuras nav PTO dalībvalstis, vienmēr ir šim nolīgumam. 4. Puses vienojas, ka šā nolīguma noteikumi neliek tām vai ADĀ parakstītājvalstīm rīkoties neatbilstīgi to saistībām PTO. 66. pants Pievienošanās 1. Šim nolīgumam, Pusēm vienojoties, var pievienoties jebkura no turpmāk minētajām ADĀ valstīm: Džibutijas Republika, Eritrejas Valsts, Etiopijas Federatīvā Demokrātiskā Republika, Malāvijas Republika un Sudānas Republika. Attiecībā uz valsti, kas pievienojas, šis nolīgums stājas spēkā saskaņā ar juridiskajām procedūrām, kas piemērojamas EK Pusē, ADĀ valstīs un valstī, kas pievienojas. EK cenšas pēc iespējas ātrāk piemērot šo nolīgumu valstij, kas pievienojas. 2. Jebkuru pieprasījumu par pievienošanos šim nolīgumam, ko sagatavo kāda Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona valsts, kas nav minēta šā panta 1. punktā, iesniedz izskatīšanai EPN komitejā. 3. EPN komiteja var izklāstīt nosacījumus un īpašos pasākumus attiecībā uz 2. punktā minētās valsts pievienošanos. 4. Attiecībā uz valsti, kas pievienojas, šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad ir deponēts pievienošanās instruments. 67. pants Jaunu dalībvalstu pievienošanās Eiropas Savienībai 1. EPN komiteju informē par jebkuru pieprasījumu, kuru iesniedz kāda trešā valsts, lai kļūtu par ES dalībvalsti. Sarunu laikā starp ES un pieprasījuma iesniedzēju valsti EK Puse sniedz ADĀ valstīm visu attiecīgo informāciju, un tās savukārt EK Pusei pauž viedokļus, lai tā var pilnīgi ņemt tos vērā. EK Puse paziņo ADĀ valstīm par katru pievienošanos ES. 2. Jebkura jauna ES dalībvalsts pievienojas šim nolīgumam no dienas, kad tā pievienojas ES, ar attiecīgo klauzulu pievienošanās aktā. Ja pievienošanās aktā ES nav paredzēta šāda automātiska pievienošanās šim nolīgumam, attiecīgā ES dalībvalsts pievienojas, nododot glabāšanā pievienošanās aktu diviem glabātājiem, kuri nosūta apliecinātas kopijas ADĀ valstīm. 3. Puses izvērtē jaunu ES dalībvalstu pievienošanās ietekmi uz šo nolīgumu. EPN komiteja var lemt par pārejas laika pasākumiem vai grozījumiem, kas varētu būt nepieciešami. 68. pants Grozījumi 1. EPN komiteja pieņem visus šā nolīguma grozījumus, kas stājas spēkā pēc ratificēšanas. 2. EPN komiteja pieņem pārejas laika pasākumus, kas attiecībā uz grozītajiem noteikumiem var būt nepieciešami līdz dienai, kad tie stājas spēkā. 69. pants Autentiskie teksti Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, nīderlandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski. 70. pants Pielikumi Šā nolīguma pielikumi un protokoli ir tā sastāvdaļa, un tos var pārskatīt un/vai grozīt EPN komiteja. Съставено в Гранд Бей на двадесет и девети август две хиляди и девета година. Hecho en Grand Baie a veintinueve de agosto de dos mil nueve. V Grand Baie dne dvacátého devátého srpna dva tisíce devět. Udfærdiget i Grand Baie, den niogtyvende august to tusinde og ni. Geschehen zu Grand Baie am neunundzwanzigsten August zweitausendneun. Sõlmitud Grand Baies, kahe tuhande üheksanda aasta augusti kahekümne üheksandal päeval. Έγινε στην Grand Baie, στις είκοσι εννέα Αυγούστου δύο χιλιάδες εννιά. Done at Grand Baie on the twenty-ninth day of August in the year two thousand and nine. Fait à Grand Baie, le vingt-neuf août deux mille neuf. Fatto a Grand Baie, addì ventinove agosto duemilanove. Grand Baie, divi tūkstoši devītā gada divdesmit devītajā augustā. Priimta Grand Baie du tūkstančiai devintų metų rugpjūčio dvidešimt devintą dieną. Kelt Grand Baie-ben, a 2009. év augusztus hónapjának huszonkilencedik napján. Magħmul fi Grand Baie fid- disgħa u għoxrin jum ta’ Awwissu fis-sena elfejn u disgħa. Gedaan te Grand Baie, op de negenentwintigste dag van augustus in het jaar tweeduizend negen. Sporządzono w Grand Baie dnia dwudziestego dziewiątego sierpnia dwa tysiące dziewiątego roku. Feito em Grand Baie aos vinte e nove de Agosto de dois mil e nove. Încheiat la Grand Baie, la douăzeci și nouă august două mii nouă. V Grand Baie dvadsiateho deviateho augusta dvetisícdeväť. V Grand Baieju, devetinvajsetega avgusta dvatisočdevet. Tehty Grand Baiessa kahdentenakymmenentenäyhdeksäntenä päivänä elokuuta vuonna kaksituhattayhdeksän. Som skedde i Grand Baie den tjugonionde augusti år tjugohundranio. Pour l’Union des Comores Pour la République de Madagascar +++++ TIFF +++++ For the Republic of Mauritius +++++ TIFF +++++ Pour la République des Seychelles +++++ TIFF +++++ For the Republic of Zambia For the Republic of Zimbabwe +++++ TIFF +++++ За Европейската общност Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vardu az Európai Közösség részéről Għall-Komunità Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Pentru Comunitatea Europeană Za Európske spoločenstvo za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ [1] Šiem aprēķiniem izmanto PTO oficiālos datus par vadošajiem eksportētājiem pasaules preču tirdzniecībā (neiekļaujot ES iekšējo tirdzniecību). [2] Šajā pantā "lauksaimniecības produkti" ir produkti, uz kuriem attiecas PTO Lauksaimniecības nolīguma I pielikums. -------------------------------------------------- PIELIKUMU SARAKSTS I pielikums. ADĀ valstu izcelsmes ražojumiem piemērojamie muitas nodokļi II pielikums. To ADĀ valstu saraksts, kuras uzņemas saistības atbilstīgi II nodaļai, un ES valstu izcelsmes ražojumiem ADĀ parakstītājvalstīs piemērojamie muitas nodokļi III pielikums. Izņēmumi attiecībā uz ADĀ valstu izvedmuitas nodokļiem un valsts režīmu iekšējo nodokļu un regulējuma jomā IV pielikums. Attīstības plāns 1. protokols. Jēdziena "noteiktas izcelsmes ražojumi" definīcija un administratīvās sadarbības metodes 2. protokols. Savstarpējā administratīvā palīdzība muitas lietās -------------------------------------------------- I PIELIKUMS ADĀ VALSTU IZCELSMES RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIE MUITAS NODOKĻI 1. Neskarot 2., 4., 5., 6. un 7. punktu, EK Puses muitas nodokļus (turpmāk "EK muitas nodokļi") pilnībā atceļ visiem Harmonizētās sistēmas 1.līdz 97. nodaļas ražojumiem, izņemot tās 93. nodaļas ražojumus, kuru izcelsme šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ir kādā ADĀ valstī. EK Puse arī turpmāk 93. nodaļas ražojumiem piemēro vislielākās labvēlības režīma nodokļus. Orientējošiem mērķiem šim pielikumam ir pievienots to EK muitas nodokļu saraksts, kas piemērojami kādas ADĀ valsts izcelsmes ražojumiem. 2. EK muitas nodokļus tarifa pozīcijas 1006 ražojumiem, kuru izcelsme ir ADĀ valstīs, atceļ no 2010. gada 1. janvāra, izņemot EK muitas nodokļus apakšpozīcijas 1006 10 10 ražojumiem; šos muitas nodokļus atceļ no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. 3. EK puse un ADĀ parakstītājvalstis vienojas, ka Kotonū nolīguma 3. protokola (turpmāk "Cukura protokols") noteikumus turpina piemērot līdz 2009. gada 30. septembrim un ka pēc minētās dienas Cukura protokols vairs nav spēkā starp tām. Cukura protokola 4. panta 1. punkta nolūkos 2008.–2009. gada piegādes laikposms ir no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. septembrim. Par garantēto cenu laikposmam no 2008. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim lemj pēc 5. panta 4. punktā paredzēto sarunu pabeigšanas. 4. EK muitas nodokļus tarifa pozīcijas 1701 ražojumiem, kuru izcelsme ir kādā ADĀ valstī, atceļ no 2009. gada 1. oktobra. Līdz EK muitas nodokļu pilnīgai atcelšanai un papildus Cukura protokolā noteikto nulles tarifa kvotu piešķīrumiem 2008.–2009. tirdzniecības gadam [1] attiecībā uz tarifa pozīcijā 1701 noteiktajiem ADĀ valstu izcelsmes ražojumiem, proti, baltā cukura ekvivalentu, atver nulles tarifa kvotu 75000 tonnu apjomā. Attiecībā uz ražojumiem, kas jāimportē saskaņā ar šo papildu tarifa kvotu, importa atļauju piešķir tikai tad, ja importētājs apņemas iegādāties šādus ražojumus par cenu, kas ir vismaz vienāda ar garantētajām cenām, kas noteiktas cukuram, ko saskaņā ar Cukura protokolu importē EK Pusē. 5. a) EK Puse laikposmā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. septembrim var uzlikt piemēroto vislielākās labvēlības režīma nodokli tarifa pozīcijas 1701 ražojumiem, kuru izcelsme ir ADĀ valstīs, cukuram, kas importēts, pārsniedzot šādus baltā cukura ekvivalentā izteiktos daudzumus, par kuriem uzskata, ka tie traucē EK Puses cukura tirgus darbību: i) vienā tirdzniecības gadā – 3,5 miljoni tonnu šādu ražojumu, kuru izcelsme ir Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK valstu) grupas dalībvalstīs, kas parakstījušas Kotonū nolīgumu, un ii) 2009.–2010. tirdzniecības gadā – 1,38 miljoni tonnu šādu ražojumu, kuru izcelsme ir ĀKK valstīs, kuras Apvienoto Nāciju Organizācija nav atzinusi par vismazāk attīstītajām valstīm. 2010.–2011. tirdzniecības gadā minētos 1,38 miljonus tonnu palielina līdz 1,45 miljoniem tonnu un nākamajos četros tirdzniecības gados – līdz 1,6 miljoniem tonnu. b) Tiem tarifa pozīcijas 1701 ražojumu importētajiem daudzumiem, kuru izcelsme ir jebkurā ADĀ valstī, kuru Apvienoto Nāciju Organizācija ir atzinusi par vismazāk attīstīto valsti, nepiemēro 5.a) punkta noteikumus. Tomēr šādam importam joprojām piemēro 21. panta noteikumus (aizsardzības pasākumu klauzula) [2]. c) Vislielākās labvēlības režīma nodokļa piemērošanu pārtrauc tā tirdzniecības gada beigās, kurā tas tika ieviests. d) Par visiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo punktu, nekavējoties jāpaziņo Kopīgajai EPN komitejai, un par to periodiski apspriežas minētajā komitejā. 6. Piemērojot 21. panta (aizsardzības pasākumu klauzulas) noteikumus, var uzskatīt, ka no 2015. gada 1. oktobra tarifa pozīcijas 1701 ražojumu tirgus darbības traucējumi rodas tad, ja Eiropas Kopienas baltā cukura tirgus cena divus mēnešus pēc kārtas ir mazāka par 80 % no Eiropas Kopienas baltā cukura tirgus cenas, kas bijusi spēkā iepriekšējā tirdzniecības gadā. 7. No 2008. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 30. septembrim tarifa pozīciju 1704 90 99, 1806 10 30, 1806 10 90, 2106 90 59 un 2106 90 98 ražojumiem piemēro īpašu uzraudzības mehānismu, lai nodrošinātu 4. un 5. punktā paredzēto pasākumu ievērošanu. Ja šādu ADĀ valstu izcelsmes ražojumu importa apjomu kumulatīvais pieaugums 12 mēnešus pēc kārtas pārsniedz 20 %, salīdzinot ar vidējo ikgadējo importa apjomu rādītāju trīs iepriekšējos 12 mēnešos, EK Puse izanalizē šādu importa apjomu tirdzniecības modeli, ekonomisko pamatojumu un cukura saturu un, ja tā uzskata, ka šādi importa apjomi ir izmantoti, lai apietu 4. un 5. punktā paredzētos pasākumus, tā var apturēt preferenciālā režīma piemērošanu un ieviest konkrēto vislielākās labvēlības režīma nodokli, kas piemērots importa apjomiem atbilstīgi Eiropas Kopienas kopējam muitas tarifam, tarifa pozīcijas 1704 90 99, 1806 10 30, 1806 10 90, 2106 90 59 un 2106 90 98 ražojumiem, kuru izcelsme ir ADĀ valstīs. Šā pielikuma 5. punkta b), c) un d) apakšpunktu piemēro mutatis mutandis šajā punktā noteiktajai rīcībai. 8. Laikposmā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim preferenciālā importa atļauju tarifa pozīcijas 1701 ražojumiem piešķir tikai tad, ja importētājs apņemas iegādāties šādus ražojumus par cenu, kas nav zemāka par 90 % no references cenas, ko attiecīgajam tirdzniecības gadam ir noteikusi EK Puse. Puses pieņem zināšanai, ka nolīguma parafēšanas brīdī spēkā esošā references cena ir norādīta Regulā (EK) Nr. 318/2006. 9. Šā pielikuma 1., 3. un 4. punkts neattiecas uz tarifa pozīcijas 1701 ražojumiem, kuru izcelsme ir ADĀ valstīs un kas laisti brīvā apgrozībā Francijas aizjūras departamentos. Šis noteikums ir piemērojams 10 gadus. Minēto laikposmu var pagarināt vēl uz 10 gadiem, ja vien Puses nevienojas citādi. [1] 4., 5., 6. un 7. punkta mērķiem "tirdzniecības gads" ir laikposms no 1. oktobra līdz 30. septembrim. [2] Šajā nolūkā un, atkāpjoties no 21. panta, aizsardzības pasākumus var piemērot atsevišķai valstij, kuru Apvienoto Nāciju Organizācija ir atzinusi par vismazāk attīstīto valsti. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS TO ADĀ VALSTU SARAKSTS, KURAS UZŅEMAS SAISTĪBAS ATBILSTĪGI II NODAĻAI, UN ES VALSTU IZCELSMES RAŽOJUMIEM ADĀ PARAKSTĪTĀJVALSTĪS PIEMĒROJAMIE MUITAS NODOKĻI Šā nolīguma 6.panta 1. punktā minētās ADĀ valstis ir: Komoru Salu Savienība, Madagaskaras Republika, Maurīcijas Republika, Seišela Salu Republika, Zambijas Republika, Zimbabves Republika. KOMORU SALAS Izslēgšanas saraksts HS kods | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | Vidējais imports no ES 2004-2006: USD | 0202 20 | 324016,31 | 283459,00 | 0,00 | 202491,77 | 0202 30 | 2474415,30 | 1194430,00 | 139013,66 | 1269286,32 | 0207 00 | 48281,00 | | | 16094,00 | 0207 11 | 23380,04 | 27573,00 | 0,00 | 16984,35 | 0207 12 | 0,00 | 0,00 | 96485,26 | 32161,75 | 0207 13 | 0,00 | 0,00 | 174985,27 | 58328,42 | 0207 21 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0207 39 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0208 90 | 0,00 | 0,00 | 2323,57 | 774,52 | 0302 19 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0302 31 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0302 39 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0306 11 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0306 13 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0306 21 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0307 51 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0341 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0402 10 | 22,49 | 27,00 | 0,00 | 16,50 | 0402 21 | 456825,24 | 9199,00 | 956854,46 | 474292,90 | 0403 10 | 7183,69 | 1971,00 | 0,00 | 3051,56 | 0507 90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0508 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0508 02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0701 10 | 91,14 | 0,00 | 8816,85 | 2969,33 | 0701 90 | 0,00 | 0,00 | 11863,91 | 3954,64 | 0706 10 | | | | | 0710 22 | 0,00 | 398,00 | 0,00 | 132,67 | 0710 40 | 0,00 | 12,00 | 0,00 | 4,00 | 0801 11 | 741,28 | 3414,00 | 0,00 | 1385,09 | 0801 31 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0802 50 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0803 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0804 30 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0804 40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0804 50 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0805 10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0805 30 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0807 10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0807 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0810 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0811 10 | 0,00 | 36,00 | 0,00 | 12,00 | 0813 40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0813 50 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0901 11 | 0,00 | 1632,00 | 0,00 | 544,00 | 0904 11 | 0,00 | 17,00 | 0,00 | 5,67 | 0904 12 | 30,52 | 52,00 | 0,00 | 27,51 | 0905 00 | 0,00 | 37,00 | 0,00 | 12,33 | 0907 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0908 10 | 0,00 | 59,00 | 0,00 | 19,67 | 0910 10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0910 20 | 0,00 | 1272,00 | 0,00 | 424,00 | 1005 10 | 0,00 | 25,00 | 0,00 | 8,33 | 1101 00 | 968849,75 | 1045726,00 | 1880780,96 | 1298452,24 | 1108 14 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1515 90 | 0,00 | 26078,00 | 0,00 | 8692,67 | 1517 10 | 6439,20 | 1987,00 | 3085,61 | 3837,27 | 1604 14 | 2640,64 | 191,00 | 0,00 | 943,88 | 1604 19 | 272,44 | 4782,00 | 0,00 | 1684,81 | 1604 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1605 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1605 90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2002 10 | 858512,12 | 348079,00 | 2143,26 | 402911,46 | 2002 90 | 24593,91 | 113688,00 | 605085,39 | 247789,10 | 2208 30 | 5397,68 | 1448,00 | 2630,88 | 3158,85 | 2208 40 | 3642,71 | 219,00 | 3442,82 | 2434,85 | 2208 50 | 21008,47 | 747,00 | 23269,68 | 15008,38 | 2208 90 | 3343,08 | 13491,00 | 7947,07 | 8260,38 | 2402 20 | 978609,93 | 301244,00 | 0,00 | 426617,98 | 2523 21 | 343,03 | 283,00 | 0,00 | 208,68 | 2523 29 | 1279,00 | 126498,00 | 0,00 | 42592,33 | 3003 10 | 0,00 | 579,00 | 0,00 | 193,00 | 3003 20 | 308,56 | 0,00 | 0,00 | 102,85 | 3004 10 | 0,00 | 6992,00 | 0,00 | 2330,67 | 3004 20 | 11216,62 | 38625,00 | 0,00 | 16613,87 | 3004 50 | 0,00 | 15831,00 | 0,00 | 5277,00 | 3300 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 3301 29 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00