LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 451/5

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

OTRDIENAS, 2016. GADA 14. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2016/C 451/02)

Satura rādītājs

1. Nīderlandes Ārējās tirdzniecības un attīstības sadarbības ministres un ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Lilianne Ploumen paziņojums 5

2. Kongo Republikas Plānošanas, statistikas un reģionālās integrācijas ministres, ĀKK valstu grupas Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas paziņojums 6

3. Jautājumi Padomei 6

4. Debates ar Padomi – brīvais mikrofons 6

5. Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveide Āfrikai – iespējas veicināt Āfrikas iekšējo tirdzniecību un tās iespējamos ieguvumus ĀKK valstīm 7

6. Ziņojums par 12. reģionālo sanāksmi (Dienvidāfrikas reģions), kas notika Gaboronē (Botsvānā) 2016. gada 20.–22. aprīlī – līdzpriekšsēdētāju ziņojums 7

7. Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2016. gada 12. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem (turpinājums) 7

8. Steidzams jautājums Nr. 1: par pirmsvēlēšanu un drošības situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā 8

9. Līdzdalības pārvaldības uzlabošana, izmantojot decentralizāciju un stiprinot vietējo pārvaldību 8

10. Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi 8

11. Naftas un citu stratēģiski svarīgu izejvielu cenas krituma ietekme uz ĀKK valstu tautsaimniecību 9

12. Steidzams jautājums Nr. 2: Par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un bērniem bruņota konflikta situācijās 9

OTRDIENAS, 2016. GADA 14. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.15.)

SĒDI VADĪJA: Michèle RIVASI,

līdzpriekšsēdētājas p. i.

1. Nīderlandes Ārējās tirdzniecības un attīstības sadarbības ministres un ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Lilianne Ploumen paziņojums

Nīderlandes Ārējās tirdzniecības un attīstības sadarbības ministre un ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Lilianne Ploumen uzsvēra svarīgāko, kas sasniegts 2015. gadā: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un jaunie ilgtspējīgas attīstības mērķi, Adisabebas rīcības programma attīstības finansēšanai un COP 21 ar jauno starptautisko klimata nolīgumu. Ir pienācis laiks īstenot šīs programmas un saistības un uzraudzīt šo īstenošanu, un tam jābūt atspoguļotam gan ES iekšpolitikā, gan ārpolitikā.

Pašreizējā Padomes priekšsēdētaja aicināja turpināt un nostiprināt ES un ĀKK valstu sadarbību kopīgo turpmāko problēmu risināšanā, jo īpaši uzsverot migrācijas, miera un drošības, kā arī tirdzniecības jautājumus. ES ir izvērtējusi gan Kotonū nolīguma sasniegumus, gan nepilnības, lai sagatavotu iespējas turpmākam ES un ĀKK valstu sadarbības satvaram, ar mērķi iesniegt savus ieteikumus 2016. gada beigās. Apvienotā Parlamentārā asambleja bija viens no svarīgākajiem šā procesa forumiem, un ar atzinību tika saņemtas visas idejas, kas deva ieguldījumu mūsdienīgas un vienlīdzībā pamatotas turpmākās partnerības veidošanā.

2. Kongo Republikas Plānošanas, statistikas un reģionālās integrācijas ministres, ĀKK valstu grupas Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas paziņojums

Kongo Republikas Plānošanas, statistikas un reģionālās integrācijas ministre, ĀKK valstu grupa Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas sniedza ieskatu par ĀKK procesu, sagatavojoties turpmākām ĀKK un ES attiecībām. Ziņojumā, ar kuru ievērojamu personu grupa iepazīstināja 8. ĀKK valstu un valdību vadītāju augstākā līmeņa sanāksmē, kas no 2016. gada 30. maija līdz 1. jūnijam notika Papua Jaungvinejā, ir aicināts nostiprināt ĀKK un ES attiecības un uzsvērti vairāki nākotnē sagaidāmi izaicinājumi ĀKK valstīm, tostarp Programma 2030. gadam un finansējuma rašana, lai to varētu īstenot, spēcīgas, iekļaujošas un taisnīgas ekonomikas izaugsmes veicināšana, migrācija, draudi stabilitātei un drošībai, kā arī nelikumīgo finanšu plūsmu negatīvā ietekme. Turklāt viņa pievērsās ĀKK valstu un ES tirdzniecības jautājumiem, proti, ka nepieciešamas elastīgākas prasības ekonomisko partnerattiecību nolīgumos, lai dotu iespēju vismazāk attīstītām valstīm pievienoties tiem. ĀKK grupa vēlētos, lai tiktu saglabāts Eiropas Attīstības fonds, kā arī padziļinātas un nostiprinātas ĀKK valstu un ES attiecības, un pauda uzskatu, ka ĀKK grupai ir padziļināti jāattīsta dienvidu-dienvidu, kā arī trīspusējā sadarbība.

3. Jautājumi Padomei

ĀKK valstu grupas Padomei tika uzdoti 13 jautājumi un ES Padomei tika uzdoti 13 jautājumi.

Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas atbildēja ĀKK valstu grupas Padomes vārdā uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

10.jautājums, ko uzdeva Michèle Rivasi – par publiskā un privātā sektora partnerībām lauksaimniecības jomā Āfrikā

Uz šiem jautājumiem tika sniegtas atbildes, bet papildu jautājumu nebija:

2. jautājums, ko uzdeva David Martin (aizstāja Maria Arena), par drošības situāciju Burundi

4. jautājums, ko uzdeva Marlene Mizzi, par Zikas vīrusa uzliesmojumu

11. jautājums, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom (aizstāja Norbert Neuser), par pasaules humānās palīdzības samitu

Jautājumu Nr. 1, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 12 un 13 autori sēdē nepiedalījās.

Lilianne Ploumen atbildēja ES Padomes vārdā uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

15. jautājums, ko uzdeva David Martin (aizvieto Maria Arena), par drošības situāciju Burundi

16. jautājums, ko uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par velēšanām Kongo Demokrātiskajā Republikā

23. jautājums, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom (aizstāja Norbert Neuser), par pasaules humānās palīdzības samitu

Uz šo jautājumu tika sniegta atbilde, bet papildu jautājumu nebija:

17. jautājums, ko uzdeva Marlene Mizzi, par Zikas vīrusa uzliesmojumu

Jautājumu Nr. 14, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 25 un 26 autori sēdē nepiedalījās.

4. Debates ar Padomi – brīvais mikrofons

Uzstājās: Norbert Neuser, Jean-Luc Schaffhauser, Agathon Rwasa (Burundi), Michael Gahler, Juan Fernando López Aguilar, Jean Marie Kilosho Bulambo (Kongo Demokrātiskā Republika), Magnus Kofi Amoatey (Gana), Maria Arena, Babiker Mohamed Toum (Sudāna), Sithembile Mlotshwa (Zimbabve), Netty Baldeh (Gambija), Michèle Rivasi un Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazilenda).

Uzmanība lielākoties tika veltīta ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, jautājot par drošības klauzulām, finansiālo atbalstu pielāgošanās pasākumiem, spēju veidošanai, kā arī par muitas nodokļa ieņēmumu zaudējumiem. Citi jautājumi tostarp bija par ĀKK valstu grupas un ES attiecībām, vēlēšanām Kongo Demokrātiskajā Republikā, politisko dialogu Burundi, nelikumīgām finanšu plūsmām un par Āfrikas elektrifikāciju.

5. Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveide Āfrikai – iespējas veicināt Āfrikas iekšējo tirdzniecību un tās iespējamos ieguvumus ĀKK valstīm

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Līdzreferenti: Jean-Marie Bulambo (Kongo Demokrātiskā Republika) un Marielle de Sarnez

Jean-Marie Bulambo (Kongo Demokrātiskā Republika) un Petr Ježek (aizstāja Marielle de Sarnez) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Louis-Joseph Manscour, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Pavel Telička, Maria Heubuch, Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Sir Louis H. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Francesc Gambus, Babiker Mohamed Toum (Sudāna), Maria Arena, Gberi Kombo (Kamerūna), Marlene Mizzi un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Dalībnieki pauda uzskatu, ka Kontinentālās brīvās tirdzniecības zona (CFTA) Āfrikai ir ļoti vērienīgs projekts, kura īstenošanai būs nepieciešama iesaistīto valstu stingra politiskā apņēmība. Tas sniedza Āfrikai labas iespējas veicināt tirdzniecību Āfrikas iekšienē, lai stiprinātu ekonomikas izaugsmi, jo brīvā tirdzniecība ir arī spēcīgs instruments cīņā pret nabadzību. Tomēr tika uzsvērts, ka liberālismam un tirgus ekonomikai ir arī jānodrošina, ka izaugsmes sniegtie ieguvumi tiek taisnīgi sadalīti. Eiropas idejas – Eiropas projekta izveide arī sākās kā tirdzniecības un ekonomiskā kopiena, un tam vajadzētu kalpot par paraugu CFTA īstenošanā. Tika paustas dažas bažas saistībā ar robežu atvēršanu un liberālisma negatīvo ietekmi uz jaunattīstības tautsaimniecībām.

Jean-Marie Bulambo (Kongo Demokrātiskā Republika) un Petr Ježek noslēdza debates.

6. Ziņojums par 12. reģionālo sanāksmi (Dienvidāfrikas reģions), kas notika Gaboronē (Botsvānā) 2016. gada 20.–22. aprīlī – līdzpriekšsēdētāju ziņojums

Līdzpriekšēdētājas p.i. Michèle Rivasi sniedza mutisku ziņojumu par minēto 12. reģionālo sanāksmi, uzsverot galvenos izskatītos jautājumus.

Uzstājās: Līdzpriekšēdētājs Netty Baldeh (Gambija), Gilbert Shimane Mangole (Botsvāna) un Juan Fernando López Aguilar

Dalībnieki pateicās un sveica Botsvānu par sekmīgu sanāksmes organizēšanu. Debatēs uzmanība, cita starpā, tika veltīta reģionālās integrācijas nozīmei un jautājumiem saistībā ar migrāciju, dabas resursu pārvaldību un enerģētiku, kā arī seksuālās vardarbības problēmai. Īpaša atzinība tika izteikta par diviem darbsemināriem – par mazaizsargātiem bērniem un par meteoroloģisko centru.

7. Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2016. gada 12. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem (turpinājums)

Līdzpriekšsēdētājas p. i. Michèle Rivasi iepazīstināja ar Prezidija 2016. gada 12. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem.

Pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus:

Politisko lietu komiteja — Politisko partiju finansēšana ĀKK un ES valstīs

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja — Palīdzības un attīstības efektivitātes uzlabošana ĀKK valstu grupas un ES sadarbībā

Sociālo lietu un vides komiteja — Sporta loma izglītības un nabadzības izskaušanas veicināšanā

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.36 un atsāka plkst. 15.08.)

SĒDI VADĪJA: Netty BALDEH,

līdzpriekšsēdētājs

8. Steidzams jautājums Nr. 1: par pirmsvēlēšanu un drošības situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

Uzstājās: Vicky Katumwa Mukalay (Kongo Demokrātiskā Republika), Maria Arena, Kristin de Peyron (Eiropas Ārējās darbības dienests), Joachim Zeller, Alpha Ousmane (Burkinafaso), Abdoulaye Touré (Kotdivuāra), Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Michèle Rivasi, Isabella Adinolfi, Adjedoue Weidou (Čada), Jean-Luc Schaffhauser, Joyce Laboso (Kenija), Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Noichl un Jo Leinen.

Tika pausta vienprātīga atzinība par panākto vienošanos par kompromisa rezolūciju un uzsvērts, cik svarīgs ir miers un stabilitāte Kongo Demokrātiskajā Republikā – gan tās iedzīvotājiem, gan visam Lielo ezeru reģionam. Dalībnieki arī uzsvēra, ka jāievēro visi demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma pamatprincipi un jāizsargā Kongo Demokrātiskās Republikas iedzīvotāji. Šajā sakarībā viņi aicināja uz iekļaujošu, demokrātisku un mērķtiecīgu politisko dialogu, kas novestu pie brīvām, pārredzamām un godīgām velēšanām miermīlīgos politiskos un sociālos apstākļos. Vēlēšanām vajadzētu notikt tajā pašā laikā, kad beidzas pašreizējā prezidenta pilnvaru termiņš, lai netiktu apdraudēta valsts demokrātijas attīstība.

Tika paustas bažas par aizvien notiekošajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, aizvien lielāko politisko vardarbību un situācijas pasliktināšanos pamatbrīvību jomā, kas ir uzskatāmas par noteicošām pirmsvēlēšanu apstākļos, tostarp vārda brīvība, biedrošanās brīvība un pulcēšanās brīvība.

9. Līdzdalības pārvaldības uzlabošana, izmantojot decentralizāciju un stiprinot vietējo pārvaldību

Politisko lietu komiteja

Līdzreferenti: James Kembi-Gitura (Kenija) un Aymeric Chauprade

Arne Gericke (aizstājot Aymeric Chauprade) un Joyce Laboso (aizstājot James Kembi-Gitura (Kenija)) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Isabella Adinolfi, Francesc Gambus, Alpha Ousmane (Burkinafaso), Carlos Zorrinho, Agathon Rwasa (Burundi), Neena Gill, Peter Ježek, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Worlea Saywah Dunah (Libērija), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Ousmane Kaba (Gvineja), Amadou Dioffo (Nigēra), Jean-Luc Schaffhauser, Adjedoue Weidou (Čada), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker, Joachim Zeller, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Doru-Claudian Frunzulică, Babiker Mohamed Toum (Sudāna) un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Debašu laikā līdzpriekšādētājas p. i. Michèle Rivasi nodeva sanāksmes vadību

Cécile Kashetu Kyenge.

Dalībnieki lielākoties atzina subsidiaritāti par svarīgu demokrātiskās pārvaldības elementu, kas veicina pilsonisko līdzdalību vietējā līmenī. Decentralizēta valdība ir jāveido rūpīgi un tajā jāiekļauj minoritātes, sievietes un jaunatne, kā arī jāņem vērā vietējās vajadzības. Lai nodrošinātu pietiekama līmeņa autonomiju, ir jāpiešķir vietējām iestādēm nepieciešamie līdzekļi – gan izmantojot centrāla līmeņa tiešo finansējumu, gan izmantojot vietējo kompetenci un paaugstinot nodokļus, par kuriem šīs vietējas iestādes ir atbildīgas. Dalībnieki vienojās, ka var būt dažādi decentralizācijas veidi. Dalībnieki no vairākām ĀKK valstīm skaidroja, kā decentralizācija tiek īstenota viņu valstīs. Tika uzsvērts, ka ES attīstības palīdzībai ir jāsasniedz arī vietējās struktūras un iedzīvotāji un jānodrošina viņu iesaiste, par to domājot jau plānošanas posmā, nevis paļaujoties tikai uz centrālo valdību.

Joyce Laboso (Kenija) noslēdza debates.

10. Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Norbert Neuser sniedza mutisku ziņojumu par darbsemināru “Atjaunojamā enerģija – Mūsu ilgtspējīgās nākotnes veidošana”. Viņš norādīja, ka patlaban Namībija importē 66 % no savas enerģijas un ka tā ir pieņēmusi lauku elektrifikācijas ģenerālplānu, paredzot iegūt milzīgu atjaunojamās enerģijas potenciālu, tostarp biomasas, vēja enerģiju un vēl vairāk izmantot saules enerģiju.

Uladi Mussa (Malāvija) sniedza mutisku ziņojumu par darbsemināru “Dabas saglabāšana kā līdzeklis ilgtspējīgu iztikas avotu nodrošināšanai”, kurā tika sniegta visjaunākā informācija par Namībijas kopienās balstītu dabas resursu pārvaldību, kurā vietējās kopienas tiek iesaistītas dzīvās dabas aizsardzībā un tūrisma attīstībā, un ar kuru tiek nodrošināts atbalsts tiem lauksaimniekiem un lopkopjiem, kuru iztikas iegūšanas iespējas negatīvi ietekmē savvaļas dzīvnieki.

SĒDI VADĪJA: Michèle RIVASI,

līdzpriekšsēdētājas p. i.

Uzstājās: Juan Fernando López Aguilar.

11. Naftas un citu stratēģiski svarīgu izejvielu cenas krituma ietekme uz ĀKK valstu tautsaimniecību

Uzstājās: Domenico Rosa (Eiropas Komisija), Abdoulaye Touré (Kotdivuāra), Carlos Zorrinho, Ousmane Kaba (Gvineja), Jean Christophe Owono Nguema (Gabona), Worlea Saywah Dunah (Libērija), Malement Lihasoa (Madagaskara), Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Čada), Jean-Luc Schaffhauser, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Michael Gahler, A Misiekaba (Surinama), Purmanund Jhugroo (Maurīcija), Theodor D. Stolojan, Jo Leinen un Michèle Rivasi.

Dalībnieki apsprieda izejvielu, jo īpaši naftas, straujā cenu krituma ietekmi uz ĀKK valstīm, un norādīja, ka šī ietekme uz dažādām valstīm ir bijusi atšķirīga. Tika uzsvērta negatīvā un ķēdes reakcijas ietekme uz naftas eksportētājām valstīm, bet daži dalībnieki arī norādīja uz lētāka importa pozitīvo ietekmi. Lielākā daļa bija vienisprātis par to, ka izejvielu cenu svārstības apdraud daudzu ĀKK valstu stabilitāti un kārtējo reizi ir pierādījies, ka nepieciešams diversificēt un modernizēt ĀKK valstu ekonomikas, lai nodrošinātu izejvielu pārstrādi un rūpniecību un samazinātu atkarību no naftas gan valstīs, kas to iegūst, gan valstīs, kas to importē, tādējādi palāgojoties ilgāka termiņa tendencēm un klimata pārmaiņām.

12. Steidzams jautājums Nr. 2: Par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un bērniem bruņota konflikta situācijās

Uzstājās: Kristin de Peyron (Eiropas Ārējās darbības dienests), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Pavel Telička, Adjedoue Weidou (Čada), Mémounatou Ibrahima (Togo), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Laura Agea, Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Maurīcija), Krzyszyof Hetman, Maria Noichl, Neena Gill un Michèle Rivasi.

Dalībnieki pauda nosodījumu par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un bērniem, un prasīja nodrošināt stigrākus pasākumus potenciālo upuru aizsardzībai, izbeigt nesodāmību, saucot vainīgos pie atbildības, cīnīties pret upuru stigmatizāciju un nodrošināt, ka upuriem tiek sniegta medicīniskā, juridiskā un psiholoģiskā palīdzība, kā arī aprūpe. Tika izskatīts arī jautājums par to, ka dažkārt seksuālā vardarbībā ir iesaistīti arī miera uzturētāji. Ārkārtīgi atšķirīgi viedokļi tika pausti attiecībā uz to, vai izvarošanas upuriem ir tiesības izvēlēties iespēju veikt abortu drošos apstākļos.

(Sēdi slēdza plkst. 18.51.)