NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti

EIROPAS SAVIENĪBA (turpmāk “Savienība”),

no vienas puses, un

ŠVEICES KONFEDERĀCIJA (turpmāk “Šveice”),

no otras puses,

(turpmāk “Puses”),

IZPRAZDAMAS, ka klimata pārmaiņas ir globāla problēma un ka ir jāveltī starptautiski pūliņi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai nolūkā šīs klimata pārmaiņas apkarot;

ATZĪMĒDAMAS starptautiskās saistības, jo īpaši ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tās Kioto protokolu, samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas;

ŅEMDAMAS VĒRĀ, ka Šveicei un Savienībai ir kopīgs mērķis – ievērojami samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2020. gadam un pēc tam,

APZINĀDAMĀS, ka, ja Savienības un Šveices emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu tirdzniecības periodi nākotnē tiks pārskatīti, var nākties pārskatīt arī šo nolīgumu vismaz tā, lai saglabātu Pušu klimata pārmaiņu mazināšanas saistību integritāti;

ATZĪDAMAS, ka emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ir iedarbīgs paņēmiens, kā izmaksefektīvi mazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas;

ŅEMDAMAS VĒRĀ, ka emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaiste, kas starp sistēmām padarīs iespējamu emisijas kvotu tirdzniecību, palīdzēs veidot stabilu starptautisko oglekļa tirgu un stiprināt savas sistēmas sasaistījušo Pušu emisiju samazināšanas centienus;

ŅEMDAMAS VĒRĀ, ka, sasaistot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, nevajadzētu pieļaut oglekļa emisiju pārvirzi un konkurences izkropļojumus sasaistīto sistēmu starpā un būtu jānodrošina sasaistīto oglekļa tirgu pareiza darbība;

ATSAUKDAMĀS uz Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK, ar grozījumiem (turpmāk “Direktīva 2003/87/EK”), un Šveices emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, kas izveidota ar Likumu par CO2 un attiecīgu rīkojumu;

ATGĀDINĀDAMAS, ka Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā piedalās Norvēģija, Islande un Lihtenšteina;

ŅEMDAMAS VĒRĀ, ka, atkarībā no šā nolīguma ratifikācijas brīža, sasaistei vajadzētu sākt darboties vai nu no 2019. gada 1. janvāra, vai 2020. gada 1. janvāra, neskarot būtiskos kritērijus, ko Šveice vai Savienība sāk piemērot agrāk, un neskarot šā nolīguma provizorisko piemērošanu;

APZINĀDAMĀS, ka emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu sasaiste nav iespējama bez piekļuves sensitīvai informācijai un bez šādas informācijas apmaiņas Pušu starpā un tāpēc ir nepieciešami pienācīgi drošības pasākumi;

ATZĪMĒDAMAS, ka šis nolīgums neietekmē noteikumus, ar kuriem Puses nosprauž mērķus to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, ko neaptver Pušu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas;

ATZĪDAMAS, ka šis nolīgums neskar nekādus divpusējus nolīgumus starp Šveici un Franciju attiecībā uz Bāzeles–Miluzas–Freiburgas EuroAirport lidostas divvalstisko statusu, kas noteikts ar 1949. gada 4. jūlija Francijas un Šveices konvenciju par Bāzeles–Miluzas lidostas būvniecību un ekspluatāciju, ciktāl šādos divpusējos nolīgumos ievēroti šajā nolīgumā definētie būtiskie kritēriji un tehniskie noteikumi;

ATZĪDAMAS, ka šā nolīguma noteikumi ir izstrādāti, ievērojot ciešās saites un īpašās attiecības, kas pastāv starp Šveici un Savienību;

ATZINĪGI VĒRTĒDAMAS Parīzē 2015. gada 12. decembrī ANO UNFCCC 21. Pušu konferencē panākto nolīgumu, un atzīdamas, ka tuvākajā laikā tiks risinātas no minētā nolīguma izrietošās uzskaites grūtības,

IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Mērķis

Ar šo nolīgumu Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (“ES ETS”) tiek sasaistīta ar Šveices emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (“Šveices ETS”).

2. pants

Būtiskie kritēriji

Pušu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (“ETS”) atbilst vismaz I pielikumā izklāstītajiem būtiskajiem kritērijiem.

II NODAĻA

TEHNISKIE NOTEIKUMI

3. pants

Reģistri

1. Pušu reģistri atbilst I pielikuma C daļā izklāstītajiem kritērijiem.

2. Lai ES ETS un Šveices ETS sasaiste varētu darboties, starp Savienības reģistra Eiropas Savienības darījumu žurnālu (EUTL) un Šveices reģistra Šveices papildu darījumu žurnālu (SSTL) izveido tiešu sasaisti, kas dos iespēju katras ETS ietvaros izdotās kvotas pārskaitīt starp reģistriem.

3. Reģistru sasaisti inter alia:

4. Šveices reģistra administrators, Savienības centrālais administrators vai abi administratori kopā var uz laiku pārtraukt reģistru sasaisti, ja tas vajadzīgs sistēmas uzturēšanas, drošības pārkāpuma vai drošības riska dēļ, saskaņā ar piemērojamiem Šveices un Eiropas Savienības tiesību aktiem. Par reģistru sasaistes pagaidu pārtraukšanu, ja tas vajadzīgs sistēmas uzturēšanas, drošības pārkāpuma vai drošības riska dēļ, Puses paziņo pēc iespējas drīzāk un rūpējas, lai pārtraukšana būtu pēc iespējas neilgāka.

5. Puses nekavējoties un ciešā sadarbībā rīkojas, izmantojot savā jurisdikcijā pieejamos pasākumus, lai novērstu krāpšanu un saglabātu sasaistīto ETS tirgus integritāti. Sasaistīto ETS kontekstā Šveices reģistra administrators, Savienības centrālais administrators un Savienības dalībvalstu nacionālie administratori kopīgi darbojas, lai samazinātu ar reģistriem saistītu krāpšanas, ļaunprātīgas izmantošanas vai kriminālas darbības risku, reaģētu uz šādiem incidentiem un aizsargātu reģistru sasaistes integritāti. Krāpšanas, ļaunprātīgas izmantošanas vai kriminālas darbības risku apkarošanas pasākumus, par kuriem administratori vienojušies, pieņem ar Apvienotās komitejas lēmumu.

6. Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators nosaka kopējās darbības procedūras (KDP), kas saistītas ar tehniskiem vai citiem jautājumiem un ir vajadzīgas, lai nodrošinātu sasaistes funkcionēšanu, tostarp ņemot vērā iekšējos tiesību aktos izklāstītās prioritātes. Administratoru izstrādātās KDP stājas spēkā, kad tās ir pieņemtas ar Apvienotās komitejas lēmumu.

7. Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, balstoties uz II pielikumā izklāstītajiem principiem, izstrādā sasaistes tehniskos standartus (STS), kuros sīki aprakstītas prasības, kā jāveido stabils un drošs savienojums starp SSTL un EUTL. Administratoru izstrādātie STS stājas spēkā, kad tie ir pieņemti ar Apvienotās komitejas lēmumu.

8. Izšķiramus jautājumus, kas rodas saistībā ar reģistru sasaistes īstenošanu un darbību, izšķir Šveices reģistra administratora un Savienības centrālā administratora savlaicīgās apspriedēs un saskaņā ar noteikto KDP.

4. pants

Emisijas kvotas un uzskaite

1. Emisijas kvotas, ko var izmanot, lai panāktu atbilstību vienas Puses ETS ietvaros, atzīst par tādām, ko var izmantot atbilstības panākšanai otras Puses ETS ietvaros.

“Emisijas kvota” ir ES ETS vai Šveices ETS ietvaros izdota atļauja noteiktā periodā emitēt vienu tonnu oglekļa dioksīda ekvivalenta, kas ir derīga ES ETS vai Šveices ETS prasību izpildei.

2. Vienā ETS pastāvošus specifisku kvotu izmantošanas ierobežojumus var piemērot otrā ETS.

3. To, kuras ETS ietvaros emisijas kvota izdota, reģistru administratori un konta turētāji var identificēt vismaz pēc valsts koda, ko satur emisijas kvotas sērijas numurs.

4. Katra Puse vismaz reizi gadā otru Pusi informē par to, cik daudz otras ETS ietvaros piešķirto emisijas kvotu ir tās rīcībā un kāds ir to otras ETS ietvaros piešķirto emisijas kvotu skaits, kas ir nodotas atbilstības nolūkā vai ir brīvprātīgi anulētas.

5. Kad spēkā stājušies UNFCCC apstiprināti uzskaites principi un noteikumi, Puses kvotu neto plūsmu uzskaiti ved saskaņā ar tiem. Šo mehānismu nosaka šā nolīguma pielikumā, ko pieņem ar Apvienotās komitejas lēmumu.

6. Kad spēkā stājies Kioto protokola otrais saistību periods, Puses ik pēc saskaņota perioda un darbības izbeigšanas gadījumā saskaņā ar 16. pantu pārskaita vai iegūst pietiekamu skaitu Kioto protokola otrajā saistību periodā derīgu noteiktā daudzuma vienību (AAU), lai uzskaitītu kvotu neto plūsmas starp Pusēm tādā mērā, kādā šīs kvotas atbilstības panākšanas nolūkā nodevuši ETS operatori un kādā šādas kvotas pārstāv Kioto protokola A pielikumā iekļautās emisijas. Šādu darījumu mehānismu nosaka šā nolīguma pielikumā, ko pieņem ar Apvienotās komitejas lēmumu pēc tam, kad spēkā stājies Kioto protokola grozījums. Minētajā pielikumā arī iekļauj vienošanos par to, kā pārvaldīt par AAU pirmreizējo starptautisko pārskaitīšanu iekasēto ieturējumu.

5. pants

Izsoles

1. Puses kvotas pārdod tikai izsolēs.

2. Katras ETS operatori ir tiesīgi pieteikties pielaidei pie solīšanas kvotu izsolēs. Katras ETS operatoriem piekļuvi šādām izsolēm piešķir bez diskriminācijas. Lai nodrošinātu izsoļu integritāti, tiesības pieteikties pielaidei pie izsolēm var attiecināt tikai uz tādām pārējo dalībnieku kategorijām, ko reglamentē saskaņā ar Puses tiesību aktiem vai kam ir piešķirta īpaša atļauja piedalīties izsolēs.

3. Izsoles noris atklāti, pārredzami, bez diskriminācijas un saskaņā ar I pielikuma D daļā izklāstītajiem kritērijiem.

III NODAĻA

AVIĀCIJA

6. pants

Aviācijas darbību iekļaušana

Aviācijas darbības Puses savās attiecīgajās ETS iekļauj saskaņā ar I pielikuma B daļā izklāstītajiem būtiskajiem kritērijiem. Aviācijas darbības Šveices ETS tiek iekļautas, ievērojot tos pašus principus, kas attiecas uz ES ETS, jo īpaši attiecībā uz aptvēruma, emisiju maksimālās robežvērtības un piešķiršanas noteikumiem.

7. pants

Šā nolīguma pārskatīšana gadījumā, ja attiecībā uz aviācijas darbībām notiek izmaiņas

1. Ja ES ETS notiek izmaiņas attiecībā uz aviācijas darbībām, attiecīgo I pielikuma B daļu pārskata Apvienotā komiteja saskaņā ar 13. panta 2. punktu.

2. Jebkurā gadījumā Apvienotā komiteja līdz 2018. gada beigām rīko sanāksmi, kur, ievērojot 13. panta 2. punktu, pārskata tos šā nolīguma noteikumus, kas attiecas uz aptvertajām aviācijas darbībām.

IV NODAĻA

SENSITĪVA INFORMĀCIJA UN DROŠĪBA

8. pants

Sensitīva informācija

1. “Sensitīva informācija” ir mutiska, vizuāla, elektroniska, magnētiska vai dokumentāra informācija un materiāli, tostarp iekārtas un tehnoloģijas, kuru Puses sniegušas vai ar kuru tās apmainījušās saistībā ar šo nolīgumu un i) kuras neatļauta izpaušana varētu nodarīt dažādas pakāpes kaitējumu vai kaitēt Šveices, Savienības vai vienas vai vairāku Savienības dalībvalstu interesēm; ii) kura vienas Puses drošības interešu vārdā ir jāaizsargā pret neatļautu izpaušanu; un iii) kurai viena Puse piešķīrusi sensitivitātes grifu.

2. Neskarot Pušu attiecīgos normatīvos aktus, katra Puse aizsargā sensitīvu informāciju, jo īpaši pret neatļautu izpaušanu vai integritātes zudumu, saskaņā ar attiecīgi II, III un IV pielikumā uzskaitītajām drošības prasībām, sensitivitātes pakāpēm un rīkošanās instrukcijām. “Rīkošanās” ir sensitīvas informācijas vai jebkādas citas tajā iekļautas informācijas radīšana, apstrādāšana, glabāšana, nosūtīšana vai iznīcināšana.

9. pants

Sensitivitātes pakāpes

1. Katra puse ir pati atbildīga par sevis atklātās informācijas apzīmēšanu par sensitīvu un par sevis atklātajai informācijai piešķirtās sensitivitātes pakāpes pazemināšanu vai noņemšanu. Ja sensitīvu informāciju kopīgi atklāj abas Puses, Puses vienojas par sensitivitātes grifu un pakāpi, kā arī par sensitivitātes pakāpes pazemināšanu vai noņemšanu.

2. Sensitīvu informāciju atzīmē ar grifiem ETS KRITISKI SVARĪGA INFORMĀCIJA, ETS SENSITĪVA INFORMĀCIJA vai ETS IEROBEŽOTAS PIEEJAMĪBAS INFORMĀCIJA atkarībā no sensitivitātes pakāpes, kā izklāstīts III pielikumā.

3. Puses atklātās sensitīvās informācijas sagatavotājs sensitivitātes pakāpi pazemina, tiklīdz tai vairs nav nepieciešama augstākas pakāpes aizsardzība, un noņem sensitivitātes statusu, tiklīdz informācija vairs nav jāaizsargā pret neatļautu izpaušanu vai integritātes zudumu.

4. Informāciju atklājošā Puse informē saņemošo Pusi par jebkādu jaunu sensitīvu informāciju un tās sensitivitātes pakāpi, kā arī par sensitivitātes pakāpes pazemināšanu vai sensitivitātes statusa noņemšanu.

5. Puses izveido un uztur kopīgu sensitīvās informācijas sarakstu.

V NODAĻA

IZMAIŅAS TIESĪBU AKTOS

10. pants

Izmaiņas tiesību aktos

1. Šis nolīgums neskar nevienas Puses tiesības grozīt vai pieņemt šo nolīgumu skarošus tiesību aktus, tostarp tiesības pieņemt stingrākus aizsardzības pasākumus.

2. Ja viena no Pusēm izstrādā tiesību aktus jomā, kas skar šo nolīgumu, tā par to laikus rakstiski paziņo otrai Pusei. Apvienotā komiteja šim nolūkam izveido regulāras informācijas apmaiņas un apspriešanās procesu.

3. Pēc paziņojuma, ievērojot 2. punktu, katra Puse var pieprasīt, lai par to rīko viedokļu apmaiņu Apvienotajā komitejā saskaņā ar 13. panta 4. punktu, jo īpaši tālab, lai novērtētu, vai tiesību akti tieši skartu I pielikumā izklāstītos kritērijus.

4. Kad viena Puse pieņem šo nolīgumu skaroša tiesību akta priekšlikumu, tā kopiju nosūta otras Puses pārstāvim(-jiem) Apvienotajā komitejā.

5. Kad viena Puse pieņēmusi šo nolīgumu skarošu tiesību aktu, tā kopiju nosūta otras Puses pārstāvim(-jiem) Apvienotajā komitejā.

6. Ja Apvienotā komiteja secina, ka tiesību akts tieši skar I pielikumā izklāstītos kritērijus, tā lemj par atbilstošiem grozījumiem attiecīgajā I pielikuma daļā. Minēto lēmumu pieņem sešu mēnešu laikā no dienas, kad jautājums nodots izskatīšanai Apvienotajā komitejā.

7. Ja 6. punktā minētajā termiņā nav iespējams panākt lēmumu par I pielikuma grozījumiem, Apvienotā komiteja astoņu mēnešu laikā no dienas, kad jautājums tai nodots izskatīšanai, izvērtē visas pārējās iespējas, kā uzturēt šā nolīguma pienācīgu darbību, un pieņem tālab vajadzīgos lēmumus.

11. pants

Koordinācija

1. Puses koordinē centienus jomās, kas skar šo nolīgumu, un jo īpaši saistībā ar pielikumos izklāstītajiem kritērijiem, lai nodrošinātu šā nolīguma pienācīgu īstenošanu un Pušu ETS integritāti un lai nepieļautu, ka notiek oglekļa emisiju pārvirze un konkurences nepienācīga izkropļošana starp sasaistītajām ETS.

2. Šāda koordinācija jo īpaši izpaužas kā oficiāla un neoficiāla informācijas apmaiņa vai sniegšana un, ja Puse to pieprasa, kā apspriešanās Apvienotajā komitejā.

VI NODAĻA

APVIENOTĀ KOMITEJA

12. pants

Apvienotās komitejas sastāvs un darbība

1. Izveido Apvienoto komiteju, kas sastāv no Pušu pārstāvjiem.

2. Katra Puse var pieprasīt sanāksmes sasaukšanu. Apvienotā komiteja sanāk 30 dienu laikā pēc šāda pieprasījuma.

3. Lēmumi, ko Apvienotā komiteja pieņem šajā nolīgumā paredzētajos gadījumos, pēc to stāšanās spēkā ir Pusēm saistoši, un Puses veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu un piemērošanu.

4. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu. Par Apvienotās komitejas pieņemtajiem lēmumiem vienojas abas Puses.

5. Apvienotā komiteja var nolemt izveidot apakškomitejas vai darba grupas, kas tai varētu palīdzēt darbā.

13. pants

Apvienotās komitejas funkcijas

1. Apvienotā komiteja pārvalda šo nolīgumu un nodrošina tā pareizu īstenošanu.

2. Apvienotā komiteja var nolemt pieņem jaunu šā nolīguma pielikumu vai grozīt esošu pielikumu.

3. Apvienotā komiteja apspriež kādas Puses ierosinātus grozījumus šā nolīguma pantos. Ja Apvienotā komiteja priekšlikumam piekrīt, tā priekšlikumu iesniedz Pusēm pieņemšanai saskaņā ar Pušu iekšējām procedūrām.

4. Ja saņemts pieprasījums saskaņā ar 10. panta 3. punktu, Apvienotā komiteja rīko viedokļu apmaiņu par ierosināto tiesību aktu, jo īpaši par to, vai tā dēļ attiecīgās Puses ETS vairs neatbilstu pielikumos izklāstītajiem kritērijiem.

5. Ja tiek apturēta piemērošana vai pirms tiek iesniegts paziņojums par šā nolīguma darbības izbeigšanu saskaņā ar 15. un 16. pantu, Apvienotā komiteja rīko viedokļu apmaiņu un tiecas panākt vienošanos, kā apturēšanu pārtraukt vai kā novērst darbības izbeigšanu.

6. Apvienotā komiteja saskaņā ar 14. pantu tiecas izšķirt strīdus, ar kuriem pie tās vērsušās Puses.

7. Apvienotā komiteja periodiski izvērtē šo nolīgumu, ja vienu vai otru ETS skar kādi būtiski pavērsieni, piemēram, saistībā ar tirgus uzraudzību vai jauna tirdzniecības perioda sākumu, lai jo īpaši nodrošinātu, ka sasaiste nenāk par ļaunu vienas vai otras Puses emisiju samazināšanas iekšējo mērķrādītāju sasniegšanai vai to oglekļa tirgu integritātei un pienācīgai darbībai.

8. Apvienotās komitejas funkcijas ir tikai tās, kas izklāstītas šajā nolīgumā.

VII NODAĻA

STRĪDU IZŠĶIRŠANA

14. pants

Strīdu izšķiršana

1. Strīdus, kas Pusēm radušies saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu, tās nodod izšķiršanai Apvienotajā komitejā.

2. Ja Apvienotajai komitejai neizdodas strīdu izšķirt sešu mēnešu laikā no dienas, kad tas nodots izskatīšanai, strīdu pēc vienas vai otras Puses pieprasījuma nodod Pastāvīgajai šķīrējtiesai saskaņā ar Pastāvīgās šķīrējtiesas 2012. gada noteikumiem.

3. Šā nolīguma apturēšanas vai izbeigšanas gadījumā strīdu izšķiršanas mehānismu turpina piemērot 1. punktā minētajiem strīdiem, kas radušies šā nolīguma piemērošanas laikā.

VIII NODAĻA

APTURĒŠANA UN IZBEIGŠANA

15. pants

4. panta 1. punkta apturēšana

1. Neskarot 16. pantu, Puse šā nolīguma 4. panta 1. punkta piemērošanu var apturēt šādos gadījumos:

2. Puse rakstiski paziņo otrai Pusei par savu lēmumu apturēt šā nolīguma 4. panta 1. punkta piemērošanu kopā ar apturēšanas pamatojumu. Lēmumu apturēt šā nolīguma 4. panta 1. punkta piemērošanu publisko uzreiz pēc paziņojuma otrai Pusei.

3. Šā nolīguma 4. panta 1. punkta apturēšana ir uz laiku. Ja 4. panta 1. punkts ir apturēts, ievērojot šā panta 1. punkta a) apakšpunktu, apturēšana beidzas līdz ar strīda izšķiršanu saskaņā ar 14. pantu. Ja 4. panta 1. punkts ir apturēts, ievērojot šā panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktu, tā ir pagaidu apturēšana, kas ilgst 3 mēnešus. Puse var nolemt apturēšanas periodu saīsināt vai pagarināt.

4. Apturēšanas laikā kvotas atbilstības panākšanai nenodot citā ETS kā vien tajā, kurā tās ir izdotas. Visi pārējie darījumi paliek iespējami.

5. Ja no brīža, kad iesniegts tiesību akta priekšlikums, līdz brīdim, kad apritējis 10. panta 6. punktā noteiktais termiņš, nav iesniegts pieprasījums Apvienotajā komitejā rīkot viedokļu apmaiņu, ievērojot 10. panta 3. punktu, vai ja šāda viedokļu apmaiņa ir notikusi un Apvienotā komiteja ir nolēmusi, ka jaunais tiesību akts kritērijus tieši neskar, tad Puse nav tiesīga apturēt 4. panta 1. punkta piemērošanu ar pamatojumu, ka otra Puse vairs nepilda savu pienākumu izpildīt I pielikumā izklāstītos kritērijus.

16. pants

Darbības izbeigšana

1. Puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par savu lēmumu rakstiski paziņojot otrai Pusei un pēc apspriešanās ar Apvienoto komiteju. Izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc dienas, kad otrai Pusei par to paziņots. Lēmumu publisko pēc tam, kad otrai Pusei sniegts paziņojums.

2. Ja Puses ETS darbība netiek pagarināta vai tiek izbeigta, šā nolīguma darbība automātiski izbeidzas attiecīgās ETS pēdējā darbības dienā.

3. Darbības izbeigšanas gadījumā Puses vienojas par tās informācijas turpmāko izmantošanu un glabāšanu, ko tās viena otrai paziņojušas, izņemot datus, kas glabājas attiecīgajā reģistrā. Ja vienošanās netiek panākta, katra Puse ir tiesīga pieprasīt paziņotās informācijas dzēšanu.

IX NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

17. pants

Īstenošana

1. Puses veic visus pienācīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek izpildīti pienākumi, kas izriet no šā nolīguma, tostarp no Apvienotās komitejas lēmumiem.

2. Puses atturas no visiem pasākumiem, kas varētu traucēt šā nolīguma mērķu sasniegšanai.

18. pants

Sasaiste ar trešām pusēm

1. Puses var vest sarunas ar trešo pusi par to attiecīgo ETS sasaisti.

2. Ja Puse ved sarunas par sasaisti ar trešo pusi, tā par to informē otru Pusi un regulāri sniedz ziņas par sarunu norisi.

3. Pirms notiek vienas Puses sasaiste ar trešo pusi, otra Puse lemj, vai tā piekrīt otrējam sasaites nolīgumam vai izbeidz šā nolīguma darbību. Ja tā piekrīt otrējam sasaistes nolīgumam, 4. panta 1. punkta apturēšana beidzas.

4. Pēc sasaistes ar trešo pusi var pārskatīt šā nolīguma noteikumus.

19. pants

Pielikumi

Šā nolīguma pielikumi ir tā neatņemama sastāvdaļa.

20. pants

Valodas

Šis nolīgums ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

21. pants

Ratifikācija un stāšanās spēkā

1. Neskarot 16. pantu, šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku.

2. Šo nolīgumu Puses ratificē vai apstiprina saskaņā ar savām attiecīgajām iekšējām procedūrām.

3. Puses ar saviem ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentiem apmainās tikai tad, kad tās uzskata, ka ir izpildīti visi šajā nolīgumā noteiktie sasaistes nosacījumi.

4. Šis nolīgums stājas spēkā tā gada 1. janvārī, kas seko Pušu ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentu apmaiņai.

5. Šā nolīguma 4. panta 6. punkta stāšanās spēkā ir atkarīga no tā, vai abām Pusēm ir stājies spēkā Kioto protokola Dohas grozījums, kas pieņemts Līgumslēdzēju pušu 8. sanāksmē (Lēmums 1/CMP.8; otrais saistību periods).

22. pants

Provizoriska piemērošana

Pirms šā nolīguma stāšanās spēkā 11. līdz 13. pantu provizoriski piemēro no šā nolīguma parakstīšanas dienas.

Съставено в Берн на двадесет и трети ноември две хиляди и седемнадесета година.

Hecho en Berna el veintitrés de noviembre del año dos mil diecisiete.

V Bernu dne dvacátého třetího listopadu dva tisíce sedmnáct.

Udfærdiget i Bern, den treogtyvende november to tusind og sytten.

Geschehen zu Bern am dreiundzwanzigsten November zweitausendsiebzehn.

Kahe tuhande seitsmeteistkümnenda aasta novembrikuu kahekümne kolmandal päeval Bernis.

Έγινε στη Βέρνη, στις είκοσι τρεις Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαεπτά.

Done at Bern on the twenty third day of November in the year two thousand and seventeen.

Fait à Berne, le vingt-trois novembre deux mille dix-sept.

Sastavljeno u Bernu dvadeset trećeg studenoga dvije tisuće sedamnaeste.

Fatto a Berna addì ventitré novembre duemiladiciassette.

Bernē, divi tūkstoši septiņpadsmitā gada divdesmit trešajā novembrī.

Sudarytas Berne du tūkstančiai septynioliktų metų lapkričio dvidešimt trečią dieną.

Kelt Bernben, a kétezer-tizenhetedik év november havának huszonharmadik napján.

Magħmul f'Bern fit-tlieta u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u sbatax.

Gedaan te Bern, drieëntwintig november tweeduizend zeventien.

Sporządzono w Bernie w dniu dwudziestego trzeciego listopada dwa tysiące siedemnastego roku.

Feito em Berna aos vinte e três dias do mês de novembro de dois mil e dezassete.

Întocmit la Berna la douăzeci și trei noiembrie două mii șaptesprezece.

V Berne dvadsiateho tretieho novembra dvetisíc sedemnásť.

V Bernu, triindvajsetega novembra dva tisoč sedemnajst.

Tehty Bernissä kahdentenakymmenentenäkolmantena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista.

Utfärdat i Bern den tjugotredje november tjugohundrasjutton.

За Европейския съюз Рог la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Za Europsku uniju Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen