TIRDZNIECĪBAS UN SAD ARBĪBAS NOLĪGUMS STARP EIR OPAS SAVIENĪBU UN EIR OPAS 
ATOMENERĢIJAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS 
APVIENOTO KARALISTI, NO OTRAS PUSES  LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 444/14                                                                                                                                       31.12.2020.   
 
15 
  
PREAMBULA  ................................ ................................ ................................ ................................ .. 20 
PIRMĀ DAĻA. KOPĪGIE UN INSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI  ................................ ..............................  23 
I sadaļa. Vispārīgi noteikumi  ................................ ................................ ................................ .........  23 
II sadaļa. Interpretācijas principi un definīcijas  ................................ ................................ .............  23 
III sadaļa. Iestāžu sistēma  ................................ ................................ ................................ ..............  24 
OTRĀ D AĻA. TIRDZNIECĪBA, TRANSPORTS, ZVEJNIECĪBA UN CITI PASĀKUMI  ................................ . 31 
PIRMAIS TEMATS. TIRDZNIECĪBA  ................................ ................................ ................................ ...... 31 
I sadaļa. Preču tirdzniecība  ................................ ................................ ................................ ...........  31 
II sadaļa. Pakalpojumi un investīcijas  ................................ ................................ ............................  85 
III sadaļa. Digitālā tirdzniecība  ................................ ................................ ................................ .... 126 
IV sadaļa. Kapitāla aprite, maksājumi, pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi  ..............  133 
V sadaļa. Intelektuālais īpašums  ................................ ................................ ................................ . 135 
VI sadaļa. Publiskais iepirkums  ................................ ................................ ................................ ... 157 
VII sadaļa. Mazie un vidējie uzņēmumi  ................................ ................................ .......................  162 
VIII sadaļa. Enerģija  ................................ ................................ ................................ .....................  165 
IX sadaļa. Pārredzamība  ................................ ................................ ................................ ..............  181 
X sadaļa. Laba regulatīvā prakse un regulatīvā sadarbība  ................................ ..........................  182 
XI sadaļa. Vienlīdzī gi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai  ............  188 
XII sadaļa. Izņēmumi  ................................ ................................ ................................ ...................  224 
OTRAIS TEMATS. AVIĀCIJA  ................................ ................................ ................................ ..............  229 
I sadaļa. Gaisa transports  ................................ ................................ ................................ ............  229 
II sadaļa. Aviācijas drošums ................................ ................................ ................................ .........  248 
TREŠAIS TEMATS. AUTOTRANSPORTS  ................................ ................................ ............................  254 
I sadaļa. Kravu autopārvadājumi  ................................ ................................ ................................  254 
II sadaļa. Pasažieru autopārvadājumi  ................................ ................................ .........................  259 
CETURTAIS TEMATS. SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA KOORDINĀCIJA UN VĪZAS ĪSTERMIŅA 
APMEKLĒJUMIEM  ................................ ................................ ................................ ...........................  267 
I sadaļa. Sociālā nodrošinājuma koordi nācija  ................................ ................................ .............  267 
II sadaļa. Vīzas īstermiņa apmeklējumiem  ................................ ................................ ..................  267 
PIEKTAIS TEMATS. ZVEJNIECĪBA  ................................ ................................ ................................ ...... 268 
SEST AIS TEMATS CITI NOTEIKUMI  ................................ ................................ ................................ .. 281 
TREŠĀ DAĻA. TIESĪBAIZSARDZĪBAS IESTĀŽU UN TIESU IESTĀŽU SADARBĪBA KRIMINĀLLIETĀS  ..... 288 
I sadaļa. Vispārīgi noteikumi  ................................ ................................ ................................ .......  288 
II sadaļa. Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem  .......  290 
III sadaļa . Pasažieru datu reģistra datu pārsūtīšana un apstrāde  ................................ ...............  296 
IV sadaļa. Sadarbība operatīvās informācijas jomā  ................................ ................................ .... 307 
V sadaļa. Sadarbība ar Eiropolu  ................................ ................................ ................................ .. 308 
 
16 
 VI sadaļa. Sadarbība ar Eurojust  ................................ ................................ ................................ . 314 
VII sadaļa. Nodošana  ................................ ................................ ................................ ...................  318 
VIII sadaļa. Savstarpējā palīdzība  ................................ ................................ ................................  334 
IX sadaļa. Apmaiņa ar informāciju no sodāmības reģistra  ................................ ..........................  338 
X sadaļa. Nelikumī gi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana  .......  341 
XI sadaļa. Iesaldēšana un konfiskācija  ................................ ................................ ........................  344 
XII sadaļa. Citi noteikumi  ................................ ................................ ................................ .............  358 
XIII sadaļa. Strīdu izšķiršana  ................................ ................................ ................................ ........  363 
CETURTĀ DAĻA. TEMATISKĀ SADARBĪBA  ................................ ................................ ....................  367 
I sadaļa. Veselības drošība  ................................ ................................ ................................ ..........  367 
II sadaļa.  Kiberdrošība  ................................ ................................ ................................ .................  368 
PIEKTĀ DAĻA. DALĪBA SAVIENĪBAS PROGRAMMĀS, PAREIZA FINANŠU PĀRVALDĪBA UN FINANŠU 
NOTEIKUMI  ................................ ................................ ................................ ................................ . 370 
SESTĀ DAĻA. STRĪDU IZŠĶIRŠANA UN HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI  ................................ ..............  387 
I sadaļa. Strīdu izšķiršana  ................................ ................................ ................................ ............  387 
II sadaļa. Sadarbības pamats  ................................ ................................ ................................ .......  400 
III sadaļa. Saistību un aizsardzības pasākumu izpilde  ................................ ................................ . 403 
SEPTĪTĀ DAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI  ................................ ................................ ....................  405 
PIELIKUMI  ................................ ................................ ................................ ................................ ... 417 
INST.PIELIKUMS. PARTNERĪBAS PADOMES UN KOMITEJU REGLAMENTS  ................................ ...... 417 
ORIG -1. PIELIKUMS.IEVADPIEZĪMES PAR KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMAJIEM 
IZCELSMES NOTEIKUMIEM  ................................ ................................ ................................ .............  422 
ORIG -2. PIELIKUMS.KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI  ...........  430 
ORIG -2A. PIELIKUMS. IZCELSMES KVOTAS UN ALTERNATĪVAS KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM 
PIEMĒROJAMIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM ORIG -2 PIELIKUMĀ [KONKRĒTIEM PRODUKTIEM 
PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI]  ................................ ................................ ........................  477 
ORIG -2B. PIELIKUMS. KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMI PĀREJAS NOTEIKUMI 
ELEKTRISKAJIEM AKUMULATORIEM UN ELEKTRIFICĒTIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM  .....................  480 
ORIG -3. PIELIKUMS.PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA  ................................ ................................ ...........  484 
ORIG -4. PIELIKUMS.PAZIŅOJUMA PAR IZCELSMI TEKSTS  ................................ ...............................  488 
ORIG -5. PIELIKUMS. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ANDORAS FIRSTISTI  ................................ ............  490 
ORIG -6. PIELIKUMS. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR SANMARĪNO REPUBLIKU  ................................ .... 491 
SPS-1. PIELIKUMS. SPS.19.  PANTA d)  PUNKTĀ MINĒTIE KRITĒRIJI  ................................ .................  492 
MEHĀNISKIE TRANSPORTLĪDZEKĻI UN APRĪKOJUMS UN TO DETAĻAS  ................................ ...........  493 
TBT-4. PIELIKUMS. BIOLOĢISKIE PRODUKTI ................................ ................................ ....................  497 
TBT-5. PIELIKUMS. VĪNA TIRDZNIECĪBA  ................................ ................................ ..........................  506 
TBT-XX PIELIKUMS – TBT.9.  PANTA 4.  PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORMĀCIJAS 
APMAIŅ AI SAISTĪBĀ AR NEPĀRTIKAS PREČU DROŠUMU UN SAISTĪTIEM PREVENTĪVIEM, 
IEROBEŽOJOŠIEM UN KOREKTĪVIEM PASĀKUMIEM  ................................ ................................ .......  514 
 
17 
 TBT-ZZ PIELIKUMS – TBT.9. PANTA 5. PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORMĀCIJAS 
APMAIŅAI PAR PASĀKUMIEM, KAS VEIKTI ATTIECĪBĀ UZ NEATBILSTĪGIEM NEPĀRTIKAS 
PRODUKTIEM, IZŅEMOT TOS, UZ KURIEM ATTIECAS TBT.9. PANTA 4. PUNKTS  ............................  515 
CUSTMS -1. PIELIKUMS. ATZĪTIE UZŅĒMĒJI  ................................ ................................ .....................  516 
SERVIN -1. PIELIKUMS. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI  ................................ ................................ ...........  520 
SERVIN -2. PIELIKUMS. NĀKOTNES PASĀKUMI  ................................ ................................ ................  635 
SERVIN -3. PIELIKUMS. VIESDARBINIEKI UZŅĒMDARBĪBAS VEIKŠANAS NOLŪKOS, UZŅĒMUMA 
IETVAROS PĀRCELTI DARBINIEKI UN ĪSTERMIŅA VIESDARBINIEKI  ................................ .................  730 
SERVIN -4. PIELIKUMS. LĪGUMPAKALPOJUMU SNIEDZĒJI UN NEATKARĪGIE SPECIĀLISTI  ...............  736 
SERVIN -5. PIELIKUMS. FIZISKU PERSONU PĀRVIETOŠANĀS  ................................ ...........................  759 
SERVIN -6. PIELIKUMS. VADLĪNIJAS PAR PROFESIONĀLO KVALIFIKĀCIJU ATZĪŠANAS KĀRTĪBU  ..... 761 
PPROC -1. PIELIKUMS. PUBLISKAIS IEPIRKUMS  ................................ ................................ ...............  766 
ENER -1. PIELIKUMS. ENERGOPRODUKTU, OGĻŪDEŅRAŽU UN IZEJVIELU SARAKSTI  .....................  771 
ENER -2. PIELIKUMS. SUBSĪDIJAS ENERĢĒTIKAS UN VIDES JOMĀ  ................................ ...................  773 
PIELIKUMS ENER -3 TREŠO PERSONU PIEKĻUVES NEPIEMĒROŠANA UN ĪPAŠUMTIESĪBU 
NODALĪŠANA INFRASTRUKTŪRAI  ................................ ................................ ................................ ... 774 
ENER -4. PIELIKUMS.  ELEKTROENERĢIJAS STARPSAVIENOTĀJU JAUDAS  PIEŠĶIRŠANA NĀKAMĀS 
DIENAS TIRGUS LAIKPOSMĀ  ................................ ................................ ................................ ...........  775 
AVSAF -1. PIELIKUMS. SERTIFIKĀCIJA LIDOJUMDERĪGUMA UN VIDES JOMĀ  ................................ . 777 
ROAD -1. PIELIKUMS. KRAVU AUTOPĀRVADĀJUMI  ................................ ................................ ........  791 
ROAD -2. PIELIKUMS. REGULĀRO UN SPECIĀLO  REGULĀRO STARPTAUTI SKO PĀRVADĀJUMU 
ATĻAUJAS PARAUGS  ................................ ................................ ................................ ........................  877 
ROAD -3. PIELIKUMS. REGULĀRO UN SPECIĀLO REGULĀRO STARPTAUTISKO PĀRVADĀJUMU 
ATĻAUJAS PIETEIKUMA PARAUGS  ................................ ................................ ................................ .. 881 
ROAD -4. PIELIKUMS. NEREGULĀRO PĀRVADĀJUMU BRAUCIENA VEIDLAPAS PARAUGS  ..............  883 
FISH.1.  PIELIKUMS  ................................ ................................ ................................ ...........................  884 
 
18 
 FISH.2.  PIELIKUMS 
 ................................ ................................ ................................ ................................ ........................  887 
FISH.3.  PIELIKUMS  ................................ ................................ ................................ ...........................  889 
FISH.4.  PIELIKUMS. PROTOKOLS PAR PIEKĻUVI ŪDEŅIEM  ................................ ..............................  891 
LAW -1. PIELIKUMS. APMAIŅA AR DNS, PIRKSTU NOSPIEDUMU UN TRANSPORTLĪDZEKĻU 
REĢISTRĀCIJAS DATIEM  ................................ ................................ ................................ ..................  892 
LAW -2. PIELIKUMS .  PASAŽIERU DATU REĢISTRA DATI  ................................ ................................ .. 984 
LAW -3. PIELIKUMS. Eiropola kompetencē esošo noziegumu veidi  ................................ ................  986 
LAW -4. PIELIKUMS. EUROJUST KOMPETENCĒ ESOŠO NOZIEGUMU VEID I................................ ..... 988 
LAW -5. PIELIKUMS. APCIETINĀŠANAS ORDERIS  ................................ ................................ .............  990 
LAW -6. PIELIKUMS. APMAIŅA AR INFORMĀCI JU, KAS IZGŪTA NO SO DĀMĪBAS REĢISTRA – 
TEHNISKĀS UN PROCESU ĀLĀS SPECIFIKĀCIJAS  ................................ ................................ ..............  998 
LAW -7. PIELIKUMS. TERORISMA DEFINĪCIJA  ................................ ................................ ................  1022  
LAW -8. PIELIKUMS. IESALDĒŠANA UN KONFI SKĀCIJA  ................................ ................................ .. 1026  
UNPRO -1. PIELIKUMS. FINANŠU NOSACĪJUMU ĪSTENOŠANA  ................................ ......................  1043  
2.A AK, ES un Norvēģijas trīspusējie krājumi
ES AK ES AK ES AK ES AK ES AK ES AK
77 COD/2A3AX4 Menca (Ziemeļjūra)4. zona; AKūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa,
kas neietilpst Skagerakā un Kategatā47,03 52,97 46,02 53,98 45,02 54,99 43,81 56,19 43,00 57,00 43,00 57,00
78 HAD/2AC4. Pikša (Ziemeļjūra) 4. zona; AK ūdeņi 2.a zonā 18,45 81,55 17,80 82,20 17,14 82,86 16,35 83,65 15,83 84,17 15,83 84,17
79 HER/2A47DX Siļķe (piezveja Ziemeļjūrā) 4., 7.d zona un Savienības ūdeņi 2.a zonā 98,18 1,82 98,18 1,82 98,18 1,82 98,18 1,82 98,18 1,82 98,18 1,82
80 HER/4AB. Siļķe (Ziemeļjūra)AK, Savienības unNorvēģijas ūdeņi 4. zonā
uz ziemeļiem no 53° 30′ N71,33 28,67 70,42 29,58 69,50 30,50 68,41 31,59 67,68 32,32 67,68 32,32
81 HER/4CXB7DSiļķe (Ziemeļjūras dienvidu daļa 
un Lamanša austrumdaļa)4.c, 7.d zona, izņemot Blekvoteru 88,76 11,24 88,48 11,52 88,21 11,79 87,87 12,13 87,65 12,35 87,65 12,35
82 PLE/2A3AX4 Jūras zeltplekste (Ziemeļjūra)4. zona; AKūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa,
kas neietilpst Skagerakā un Kategatā71,54 28,46 71,54 28,46 71,54 28,46 71,54 28,46 71,54 28,46 71,54 28,46
83 POK/2C3A4 Saida (Ziemeļjūra) 3.a un 4. zona; AK ūdeņi 2.a zonā 77,71 22,29 76,78 23,22 75,85 24,15 74,74 25,26 74,00 26,00 74,00 26,00
84 WHG/2AC4. Merlangs (Ziemeļjūra) 4. zona; Savienības ūdeņi 2.a zonā 34,78 65,22 32,71 67,29 30,63 69,37 28,13 71,87 26,47 73,53 26,47 73,53
2.B Piekrastes valstu krājumi
ES AK ES AK ES AK ES AK ES AK ES AK
85 MAC/2A34. Makrele (Ziemeļjūra)3.aun4. zona; AKūdeņi 2.a zonā; Savienības
ūdeņi 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā93,91 6,09 93,78 6,22 93,65 6,35 93,50 6,50 93,40 6,60 93,40 6,60
86 MAC/2CX14- Makrele (rietumu)6.,7.,8.a, 8.b, 8.d un8.e zona; AK un
starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie
ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā35,15 64,85 34,06 65,94 32,98 67,02 31,67 68,33 30,80 69,20 30,80 69,20
87 WHB/1X14 Putasu (ziemeļu)AK,Savienības unstarptautiskie ūdeņi 1.,2.,
3.,4.,5.,6.,7.,8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12.un
14. zonā79,47 20,53 79,35 20,65 79,24 20,76 79,09 20,91 79,00 21,00 79,00 21,00
2.C ICCAT  krājumi
ES AK
88 ALB/AN05N Garspuru tunzivs (Ziemeļatlantija) Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N 98,48 1,52
89 BFT/AE45WMZilā tunzivs (ziemeļaustrumu
Atlantija)Atlantijas okeāns uzaustrumiem no45°W
un Vidusjūra99,75 0,25
90 BSH/AN05N Zilā haizivs (Ziemeļatlantija) Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N 99,9 0,12025 No 2026. gada
# Kods Vispārpieņemtais nosaukums ApgabalsDaļasNo 2026. gada
# Kods Vispārpieņemtais nosaukums ICES  apgabaliDaļas
2021 2022 2023 2024# Kods Vispārpieņemtais nosaukums ICES  apgabaliDaļas
2021 2022 2023 2024 2025
 
19 
 INST PIELIKUMS. STRĪDU IZŠĶIRŠANAS REGLAMENTS  ................................ ................................ .. 1046  
INST PIELIKUMS. ŠĶĪRĒJTIESNEŠU RĪCĪBAS KODEKSS  ................................ ................................ .... 1052  
PROTOKOLS PAR ADMINISTRATĪVO SADARBĪBU UN KRĀPŠANAS APKAROŠANU PIEVIENOTĀS 
VĒRTĪBAS NODOKĻA JOMĀ UN PAR SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU PRASĪJUMU PIEDZIŅĀ  SAISTĪBĀ AR 
NODOKĻIEM UN NODEVĀM  ................................ ................................ ................................ ...... 1055  
I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  ................................ ................................ ..............................  1055  
II SADAĻA. ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA UN AR PVN SAISTĪTAS KRĀPŠANAS APKAROŠANA  . 1059  
III SADAĻA. PALĪDZĪBA PIEDZIŅĀ  ................................ ................................ ...............................  1064  
IV SADAĻA. ĪSTENOŠANA UN PIEMĒROŠANA  ................................ ................................ ...........  1073  
V SADAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI  ................................ ................................ .......................  1074  
PIELIKUMS PROTOKOLAM PAR ADMINISTRATĪVO SADARBĪBU UN KRĀPŠANAS APKAROŠANU 
PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKĻA JOMĀ UN PAR SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU PRASĪJUMU PIEDZIŅĀ 
SAISTĪBĀ AR NODOKĻIEM UN NODEVĀM  ................................ ................................ .....................  1075  
PROTOKOLS PAR SAVSTARPĒJU ADMINISTRATĪVO PALĪDZĪBU MUITAS LIETĀS  ..........................  1120  
PROTOKOLOS PAR SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA KOORDINĀCIJU  ................................ ................  1126  
I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  ................................ ................................ ..............................  1126  
II SADAĻA. PIEMĒROJAMO TIESĪBU AKTU NOTEIKŠANA  ................................ ...........................  1132  
III SADAĻA. ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR DAŽĀDĀM PABALSTU KATEGORIJĀM  ................................  1136  
IV SADAĻA. DAŽĀDI NOTEIKUMI  ................................ ................................ ...............................  1151  
V SADAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI  ................................ ................................ .......................  1155  
SSC-1. PIELIKUMS. DAŽI NAUDAS PABALSTI, KURIEM NEPIEMĒRO ŠO PROTOKOLU  ...................  1156  
SSC-2. PIELIKUMS. IEROBEŽOJUMI ATTIECĪBĀ UZ TIESĪBĀM SAŅEMT PABALSTUS NATŪRĀ PAR 
PĀRROBEŽU DARBA ŅĒMĒJA ĢIMENES LOCEKĻIEM  ................................ ................................ .... 1172  
SSC-3. PIELIKUMS. LIELĀKAS TIESĪBAS PENSIONĀRIEM, KAS ATGRIEŽAS KOMPETENTAJĀ VALSTĪ
 ................................ ................................ ................................ ................................ ......................  1173  
SSC-4. PIELIKUMS. GA DĪJUMI, KAD PROPORCIONĀLO APRĒĶINU NEIZMANTO VAI TAS NAV 
PIEMĒROJAMS  ................................ ................................ ................................ ..............................  1174  
SSC-5. PIELIKUMS. PABALSTI UN NOLĪGUMI, KAS ĻAUJ PIEMĒROT SSC.49.  pantu [Viena veida 
pabalstu pārklāšanās]  ................................ ................................ ................................ ...................  1179  
SSC-6. PIELIKUMS. ĪPAŠI DALĪBVALSTU UN APVIENOTĀS KARALISTES TIESĪBU AKTU PIEM ĒROŠANAS 
NOTEIKUMI  ................................ ................................ ................................ ................................ ... 1182  
SSC-7. PIELIKUMS. ĪSTENOŠANAS DAĻA  ................................ ................................ ........................  1195  
SSC-8. PIELIKUMS. PĀREJAS NOTEIKUMI SSC.11.  PANTA [Norīkotie darba ņēmēji] PIEMĒROŠANAI
 ................................ ................................ ................................ ................................ ......................  1238  
 
  
 
20 
 TIRDZNIECĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMS STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN EIROPAS 
ATOMENERĢIJAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS 
APVIENOTO KARALISTI, NO OTRAS PUSES  
 
PREAMBULA  
EIROPAS SAVIENĪBA UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA  
UN  
LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,  
 
VĒLREIZ APLIECINOT Pušu apņemšanos saistībā ar demokrātijas principiem, tiesiskumu, 
cilvēktiesībām, cīņu pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu  un cīņu pret klimata pārmaiņām, kas 
ir būtiski elementi šajā nolīgumā un papildinošajos nolīgumos,  
ATZĪSTOT, ka globālā sadarbība ir svarīga, lai pievērstos jautājumiem, kas saistīti ar kopīgām 
interesēm,  
ATZĪSTOT, ka pārredzamība starptautiskās tirdzniec ības un investīciju jomā ir nozīmīga un ka no tās 
iegūst visas ieinteresētās personas,   
CENŠOTIES ieviest skaidrus un savstarpēji izdevīgus noteikumus, kas reglamentē tirdzniecību un 
investīcijas starp Pusēm,  
ŅEMOT VĒRĀ, ka, lai nodrošinātu šā nolīguma un visu papildinošo nolīgumu pareizu interpretāciju un 
piemērošanu, kā arī šajos nolīgumos paredzēto pienākumu ievērošanu, ir būtiski izstrādāt 
noteikumus, kas nodrošina vispārējo pārvaldību, jo īpaši strīdu izšķiršanas un īstenošanas 
noteikumus, kuros pilnīb ā ievērota attiecīgo Savienības un Apvienotās Karalistes tiesību sistēmu 
autonomija, kā arī Apvienotās Karalistes kā ārpus Eiropas Savienības esošas valsts statuss,  
PAMATOJOTIES uz to attiecīgajām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar Marrākešas līgumu par 
Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu, kas noslēgts 1994.  gada 15.  aprīlī, un citiem 
daudzpusējiem  un divpusējiem sadarbības instrumentiem,  
ATZĪSTOT Pušu attiecīgo autonomiju un tiesības reglamentēt savā teritorijā, lai sasniegtu tādus 
leģitīmus p ubliskās politikas mērķus kā sabiedrības veselības aizsardzība un veicināšana, sociālie 
pakalpojumi, valsts izglītība, drošība, vide, tostarp cīņa pret klimata pārmaiņām, sabiedrības morāle, 
sociālā vai patērētāju aizsardzība, dzīvnieku labturība, privātum s un datu aizsardzība, kā arī kultūras 
daudzveidības veicināšana un aizsardzība, vienlaikus cenšoties uzlabot savu attiecīgo augsto 
aizsardzības līmeni,  
TICOT tādas paredzamas tirdzniecības vides priekšrocībām, kas veicina tirdzniecību un investīcijas 
starp Pusēm un novērš tirdzniecības izkropļojumus un negodīgas konkurences priekšrocības tāda 
veidā, kas veicina ilgtspējīgu attīstību tās ekonomiskajā, sociālajā un vides dimensijā,  
ATZĪSTOT nepieciešamību pēc vērienīgas, plašas un līdzsvarotas ekonomiskā s partnerības, kam 
pamatā ir vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un taisnīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai, izmantojot 
efektīvu un stabilu regulējumu subsīdijām un konkurencei un apņemšanos saglabāt savu augsta 
 
21 
 līmeņa aizsardzību darba un sociālo stand artu, vides, cīņas pret klimata pārmaiņām un nodokļu 
jomā,  
ATZĪSTOT vajadzību nodrošināt atvērtu un drošu tirgu uzņēmumiem, tostarp maziem un vidējiem 
uzņēmumiem, un to precēm un pakalpojumiem, novēršot nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai un 
investīcijām,  
ATZĪMĒJOT to, cik svarīgi ir veicināt jaunas iespējas uzņēmumiem un patērētājiem ar digitālās 
tirdzniecības palīdzību un novērst nepamatotus šķēršļus elektroniski nodrošinātām datu plūsmām un 
tirdzniecībai, vienlaikus ievērojot Pušu personas datu aizsardzī bas noteikumus,  
VĒLOTIES, lai šis nolīgums veicinātu patērētāju labklājību, īstenojot politiku, kas nodrošina patērētāju 
aizsardzības un ekonomiskās labklājības augstu līmeni, kā arī veicinot sadarbību starp attiecīgajām 
iestādēm,  
ŅEMOT VĒRĀ to, cik svarīg a ir pārrobežu savienojamība pa gaisu, autoceļiem un jūru pasažieriem un 
precēm, un nepieciešamību nodrošināt augstus standartus transporta pakalpojumu sniegšanā starp 
Pusēm,  
ATZĪSTOT ieguvumus, ko sniedz enerģijas un izejvielu tirdzniecība un investīcijas  tajos, un to, cik 
svarīgi ir atbalstīt izmaksu ziņā efektīvu, tīru un drošu energoapgādi Savienībai un Apvienotajai 
Karalistei,  
ATZĪMĒJOT Pušu interesi izveidot sistēmu, lai veicinātu tehnisko sadarbību un izstrādātu jaunu 
tirdzniecības režīmu starpsavien ojumiem, kas nodrošina stabilus un efektīvus rezultātus visos 
laikposmos,  
ATZĪMĒJOT to, ka sadarbība un tirdzniecība starp Pusēm šajās jomās būtu jābalsta uz godīgu 
konkurenci enerģijas tirgos un nediskriminējošu piekļuvi tīkliem,  
ATZĪSTOT ieguvumus, ko sn iedz ilgtspējīga enerģija, atjaunojamie energoresursi, jo īpaši atkrastes 
enerģijas ražošana Ziemeļjūrā, un energoefektivitāte,  
VĒLOTIES veicināt saviem krastiem piegulošo ūdeņu miermīlīgu izmantošanu un šajos ūdeņos mītošo 
dzīvo jūras resursu optimālu un taisnīgu izmantošanu, kas ietver arī kopīgo krājumu nepārtrauktu 
ilgtspējīgu pārvaldību,  
ATZĪMĒJOT, ka Apvienotā Karaliste izstājās no Eiropas Savienības un ka no 2021.  gada 1.  janvāra 
Apvienotā Karaliste ir neatkarīga piekrastes valsts ar atbilstošām ties ībām un pienākumiem saskaņā 
ar starptautiskajām tiesībām,  
APSTIPRINOT, ka piekrastes valstu suverēnās tiesības, ko Puses izmanto dzīvo resursu izpētei, 
izmantošanai, saglabāšanai un apsaimniekošanai to ūdeņos, būtu jāīsteno saskaņā ar starptautisko 
tiesību  principiem un atbilstīgi tiem, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982.  gada 
10. decembra Jūras tiesību konvencijai,  
ATZĪSTOT to, cik svarīgi ir koordinēt sociālā nodrošinājuma tiesības, kas ir personām, kuras 
pārvietojas starp Pusēm, lai strādātu, uz turētos vai dzīvotu, kā arī viņu ģimenes locekļiem un 
apgādnieku zaudējušām personām,  
 
22 
 ŅEMOT VĒRĀ to, ka sadarbība tādās kopīgu interešu jomās kā zinātne, pētniecība un inovācija, 
kodolpētniecība vai kosmoss, kas izpaužas kā Apvienotās Karalistes dalība at tiecīgajās Savienības 
programmās ar taisnīgiem un atbilstīgiem nosacījumiem, sniegs labumu abām Pusēm,  
ŅEMOT VĒRĀ to, ka Apvienotās Karalistes un Savienības sadarbība attiecībā uz noziedzīgu 
nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbi ldības par tiem un attiecībā uz 
kriminālsodu izpildi, arī aizsardzību pret draudiem sabiedriskajai drošībai un to novēršanu, ļaus 
stiprināt Apvienotās Karalistes un Savienības drošību,  
VĒLOTIES, lai starp Apvienoto Karalisti un Savienību tiktu noslēgts nol īgums, kas nodrošinātu šādas 
sadarbības juridisko pamatu,  
ATZĪSTOT, ka Puses var papildināt šo nolīgumu ar citiem nolīgumiem, kas ir neatņemama sastāvdaļa 
to vispārējās divpusējās attiecībās, ko reglamentē šis nolīgums, un ka Nolīgums par drošības 
procedūrām apmaiņai ar klasificētu informāciju un klasificētas informācijas aizsardzību ir noslēgts kā 
šāds papildinošs nolīgums un ļauj Pusēm apmainīties ar klasificētu informāciju saskaņā ar šo 
nolīgumu vai jebkuru citu papildinošu nolīgumu,  
 
IR VIENOJUŠ ĀS ŠĀDI.  
 
 
  
 
23 
 PIRMĀ DAĻA. KOPĪGIE UN INSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI  
I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  
COMPROV.1.  pants. Mērķis  
Ar šo nolīgumu izveido pamatu plašām Pušu attiecībām labklājības un labu kaimiņattiecību telpā, ko 
raksturo ciešas un miermīlīgas attiecības, kuru pamatā ir sadarbība, ievērojot Pušu autonomiju un 
suverenitāti.  
COMPROV.2.  pants. Papildinoši nolīgumi   
1. Ja Savienība un Apvienotā Karaliste savā starpā noslēdz citus divpusējus nolīgumus, šādi 
nolīgumi ir šo nolīgumu papildinoši nolīgum i, ja vien minētajos nolīgumos nav paredzēts citādi. Šādi 
papildinoši nolīgumi ir vispārējo divpusējo attiecību, ko reglamentē šis nolīgums, neatņemama 
sastāvdaļa un kopējās struktūras daļa.  
2. Šā panta 1.  punktu piemēro arī:  
(a) nolīgumiem starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no 
otras puses; un  
(b) nolīgumiem starp Euratom , no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses.  
COMPROV.3.  pants. Labticība  
1. Puses ar patiesu savstarpēju cieņu un labticību palīdz viena o trai veikt uzdevumus, kas izriet 
no šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma.  
2. Tās veic visus vajadzīgos vispārīgos vai konkrētos pasākumus, lai nodrošinātu no šā nolīguma 
un jebkura papildinoša nolīguma izrietošo saistību izpildi, un atturas no jebk ādiem pasākumiem, kas 
varētu apdraudēt šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma mērķu sasniegšanu.  
II SADAĻA. INTERPRET ĀCIJAS PRINCIPI UN D EFINĪCIJAS  
COMPROV.13.  pants. Starptautiskās publiskās tiesības  
1. Šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma n oteikumi tiek interpretēti godprātīgi, 
atbilstoši to ierastajai nozīmei to kontekstā un ņemot vērā nolīguma mērķi un nolūku saskaņā ar 
starptautisko publisko tiesību ierastajām interpretācijas normām, tostarp tām, kas kodificētas 
1969.  gada 23.  maijā Vīnē pieņemtajā Konvencijā par starptautisko līgumu tiesībām.  
2. Lielākai noteiktībai  — nedz šis nolīgums, nedz jebkurš papildinošais nolīgums nerada 
pienākumu interpretēt to noteikumus saskaņā ar jebkuras Puses tiesību aktiem.  
3. Lielākai noteiktībai  — šā nolī guma vai jebkura papildinoša nolīguma interpretācija, ko sniedz 
kādas Puses tiesas, nav saistoša otras Puses tiesām.  
 
24 
 COMPROV.16.  pants. Privātās tiesības  
1. Neskarot MOBI.SSC.67.  pantu [Individuālo tiesību aizsardzība] un izņemot  — attiecībā uz 
Eiropas Savienību  — trešo daļu [Tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbība], nekas šajā nolīgumā 
vai jebkurā papildinošā nolīgumā nav interpretējams tā, ka tas piešķ irtu tiesības vai uzliktu 
pienākumus personām, izņemot tiesības un pienākumus, kas Pušu starpā izveidoti saskaņā ar 
starptautiskajām publiskajām tiesībām, ne arī atļautu uz šo nolīgumu vai jebkuru papildinošu 
nolīgumu tieši atsaukties Pušu iekšzemes tiesīb u sistēmās.  
2. Puse savos tiesību aktos neparedz tiesības celt prasību pret otru Pusi, pamatojoties uz to, ka 
otra Puse ir pārkāpusi šo nolīgumu vai jebkuru papildinošu nolīgumu.  
COMPROV.17.  pants. Definīcijas   
1. Šajā nolīgumā un jebkurā papildinošā nolīgumā, ja vien nav norādīts citādi, piemēro šādas 
definīcijas:   
(a) “datu subjekts” ir identificēta vai identificējama fiziska persona; identificējama persona ir 
persona, kuru tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, 
piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus vai tiešsaistes 
identifikatoru, vai vienu vai vairākus minētajai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, 
ģenētiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes fakt orus;  
(b) “diena” ir kalendārā diena;  
(c) “dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;  
(d) “personas dati” ir jebkura informācija, kas attiecas uz datu subjektu;  
(e) “valsts” atkarībā no konteksta ir dalībvalsts vai Apvienotā Karaliste;  
(f) Puses “teritorija” attiecībā u z katru Pusi ir teritorijas, uz kurām attiecas nolīgums saskaņā ar 
FINPROV.1.  pantu [Teritoriālā piemērošana].  
(g) “pārejas periods” ir Izstāšanās līguma 126.  pantā paredzētais pārejas periods; un  
(h) “Izstāšanās līgums” ir Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrij as Apvienotās Karalistes izstāšanos 
no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, ieskaitot tā protokolus.  
2. Visas atsauces uz “Savienību”, “Pusi” vai “Pusēm” šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā 
nolīgumā saprot kā tādas, kas neietver Eiropas Atomenerģijas kopienu, ja vien nav norādīts citādi vai 
ja to paredz konteksts.  
III SADAĻA. IESTĀŽU SISTĒMA  
INST.1.  pants Partnerības padome  
1. Ar šo tiek izveidota Partnerības padome. Tās sastāvā ir Savienības un Apvienotās Karalistes 
pārstāvji. Partnerība s padome var sanākt dažādos sastāvos atkarībā no apspriežamajiem 
jautājumiem.  
 
25 
 2. Partnerības padomes līdzpriekšsēdētāji ir Eiropas Komisijas pārstāvis un Apvienotās 
Karalistes valdības pārstāvis ministru līmenī. Tā sanāk pēc Savienības vai Apvienotās Kara listes 
pieprasījuma un jebkurā gadījumā vismaz reizi gadā un, savstarpēji vienojoties, nosaka sanāksmju 
grafiku un darba kārtību.  
3. Partnerības padome uzrauga šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma mērķu 
sasniegšanu. Tā uzrauga un atvieglo šā nolīgu ma un jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un 
piemērošanu. Katra Puse var iesniegt Partnerības padomei jebkuru jautājumu, kas saistīts ar šā 
nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu, piemērošanu un interpretāciju.  
4. Partnerības padomei ir pilnvaras:  
(a) pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem tas paredzēts šajā nolīgumā vai 
jebkurā papildinošā nolīgumā,  
(b) sniegt ieteikumus Pusēm par šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un 
piemērošanu,  
(c) ar lēmumu pieņemt šā nolīguma vai papildinoša nolīguma grozījumus gadījumos, kas paredzēti 
šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā,  
(d) izņemot attiecībā uz pirmās daļas [Kopīgie un institucionālie noteikumi] III  sadaļu [Iestāžu 
sistēma], līdz ceturtā gada beigām pēc šā nol īguma stāšanās spēkā pieņemt lēmumus, ar 
kuriem groza šo nolīgumu vai jebkuru papildinošo nolīgumu, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi 
ir vajadzīgi, lai labotu kļūdas, novērstu izlaidumus vai citus trūkumus,  
(e) apspriest jebkuru jautājumu, kas saistīts ar jomā m, uz kurām attiecas šis nolīgums vai jebkurš 
papildinošais nolīgums,  
(f) deleģēt konkrētas savas pilnvaras Tirdzniecības partnerības komitejai vai specializētajai 
komitejai, izņemot INST.1.  panta [Partnerības padome] 4.  punkta g)  apakšpunktā minētās 
pilnvaras  un pienākumus,  
(g) ar lēmumu izveidot Tirdzniecības specializētās komitejas un specializētās komitejas, kuras nav 
INST.2.  panta 1.  punktā minētās komitejas, likvidēt jebkuru Tirdzniecības specializēto komiteju 
vai specializēto komiteju vai mainīt tām uzticēt os uzdevumus, un  
(h) sniegt ieteikumus Pusēm par personas datu nosūtīšanu konkrētās jomās, uz kurām attiecas šis 
nolīgums vai jebkurš papildinošs nolīgums.  
5. Partnerības padomes darbu reglamentē reglaments, kas izklāstīts INST -1. PIELIKUMĀ 
[Partnerības padom es un komiteju reglaments]. Partnerības padome var grozīt minēto pielikumu.  
INST.2.  pants Komitejas  
1. Ar šo izveido šādas komitejas:  
(a) Tirdzniecības partnerības komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas I –VII sadaļa, 
VIII sadaļas 4.  nodaļa [Energ oprodukti un izejvielas], otrās daļas pirmā temata [Tirdzniecība] 
IX–XII sadaļa, otrās daļas sestais temats [Citi noteikumi] un ENER -2 pielikums [ENERĢĒTIKAS 
UN VIDES SUBSĪDIJAS];  
 
26 
 (b) Tirdzniecības specializētā komiteja preču jomā, kas risina jautājumus, uz ku riem attiecas otrās 
daļas pirmā temata I  sadaļas 1.  nodaļa un otrās daļas pirmā temata VIII  sadaļas 4.  nodaļa 
[Energoprodukti un izejvielas];  
(c) Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā, kas risina 
jautājumus, uz kurie m attiecas otrās daļas pirmā temata I  sadaļas 2.  un 5.  nodaļa, Protokols 
par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās un noteikumi par muitas darbu 
intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā, maksām un maksājumiem, muitas vērtības 
noteikšanu un remo ntētām precēm;  
(d) Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā, kas risina 
jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata I  sadaļas 3.  nodaļa;  
(e) Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai,  kas risina 
jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata I  sadaļas 4.  nodaļa un otrās daļas 
pirmā temata VIII  sadaļas [Enerģētika] ENER.25.  pants [Sadarbība standartu jomā];  
(f) Tirdzniecības specializētā komiteja pakalpojumu, investīciju un digitāl ās tirdzniecības jomā, kas 
risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata II –IV sadaļa un otrās daļas 
pirmā temata VIII  sadaļas 4.  nodaļa [Energoprodukti un izejvielas];  
(g) Tirdzniecības specializētā komiteja intelektuālā īpašuma jomā, kas ris ina jautājumus, uz kuriem 
attiecas otrās daļas pirmā temata V  sadaļa;  
(h) Tirdzniecības specializētā komiteja publiskā iepirkuma jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem 
attiecas otrās daļas pirmā temata VI  sadaļa;  
(i) Tirdzniecības specializētā komiteja regulatīvās  sadarbības jomā, kas risina jautājumus, uz 
kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata X  sadaļa;  
(j) Tirdzniecības specializētā komiteja jautājumos par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un godīgai 
konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai, kas risina jautājumus, uz  kuriem attiecas otrās daļas 
pirmā temata XI  sadaļa un ENER -2 pielikums [ENERĢĒTIKAS UN VIDES SUBSĪDIJAS];  
(k) Specializētā tirdzniecības komiteja administratīvajai sadarbībai PVN un nodokļu un nodevu 
piedziņas jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas P rotokols par administratīvo 
sadarbību, krāpšanas apkarošanu un prasījumu piedziņu pievienotās vērtības nodokļa jomā un 
par savstarpēju palīdzību nodokļu un nodevu prasījumu piedziņā;  
(l) Specializētā enerģētikas komiteja,  
(i) kas risina jautājumus, uz kuriem atti ecas otrās daļas pirmā temata VIII  sadaļa, izņemot 
4. nodaļu [Energoprodukti un izejvielas], ENER.25.  pantu [Sadarbība standartu jomā] 
un ENER -2 pielikumu [ENERĢĒTIKAS UN VIDES SUBSĪDIJAS], un  
 
(ii) kas var apspriest un sniegt speciālās zināšanas attiecīgajai Tirdzniecības specializētajai 
komitejai jautājumos, kuri attiecas uz otrās daļas pirmā temata VIII  sadaļas 4.  nodaļu 
[Energoprodukti un izejvielas] un ENER.25.  pantu [Sadarbība standartu jomā];  
(m) Specializētā gaisa transporta komiteja, kas risina jautājumus,  uz kuriem attiecas otrās daļas 
otrā temata I  sadaļa;  
 
27 
 (n) Specializētā aviācijas drošuma komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas 
otrā temata II  sadaļa;  
(o) Specializētā autotransporta komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas 
trešais temats [Autotransports];  
(p) Specializētā komiteja sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā, kas risina jautājumus, uz 
kuriem attiecas otrās daļas ceturtais temats un Protokols par sociālā nodrošinājuma 
koordinēšanu;  
(q) Specializētā zvejniecības komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas 
piektais  temats [Zvejniecība];  
(r) Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos, kas risina 
jautājumus, uz kuriem attiecas trešā da ļa [Tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbība 
krimināllietās]; un  
(s) Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās, kas risina jautājumus, uz kuriem 
attiecas piektā daļa [Savienības programmas].  
2. Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar otrās daļas pirmā temata [Tirdzniecība] 4.  nodaļas 
[Energoprodukti un izejvielas] I –VII sadaļu, VIII  sadaļu un IX –XII sadaļu, otrās daļas sesto tematu [Citi 
noteikumi] un ENER -2 pielikumu [ENERĢĒTIKAS UN VIDES SUBSĪDIJAS], šā panta 1.  punktā minētajai 
Tirdzniecī bas partnerības komitejai ir pilnvaras:  
(a) palīdzēt Partnerības padomei veikt tās uzdevumus un jo īpaši atskaitīties Partnerības padomei 
un pildīt jebkurus tās uzticētos uzdevumus,  
(b) uzraudzīt šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu,  
(c) pieņemt l ēmumus vai sniegt ieteikumus, kas paredzēti šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā 
nolīgumā, vai gadījumos, kad šādas pilnvaras tai deleģējusi Partnerības padome,  
(d) uzraudzīt šā panta 1.  punktā minēto tirdzniecības specializēto komiteju darbu,  
(e) izpētīt vispie mērotāko veidu, kā novērst vai atrisināt jebkādas grūtības, kas var rasties saistībā 
ar šā nolīguma vai jebkura papildinošā nolīguma interpretāciju un piemērošanu, neskarot 
sestās daļas I  sadaļu [Strīdu izšķiršana];  
(f) īstenot pilnvaras, ko tai deleģējusi Par tnerības padome saskaņā ar INST.1.  panta [Partnerības 
padome] 4.  punkta f)  apakšpunktu,  
(g) ar lēmumu izveidot tirdzniecības specializētās komitejas, kas nav šā panta1.  punktā minētās 
komitejas, likvidēt jebkuru šādu tirdzniecības specializēto komiteju vai mai nīt tām uzticētos 
uzdevumus, un  
(h) izveidot, uzraudzīt, koordinēt un likvidēt darba grupas vai deleģēt to uzraudzību tirdzniecības 
specializētajai komitejai.  
3. Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar tirdzniecības specializēto komiteju kompetences 
jomu, tā s ir pilnvarotas:  
 
28 
 (a) uzrauga un pārskata šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un nodrošina to 
pareizu darbību,  
(b) palīdzēt Tirdzniecības partnerības komitejai veikt tās uzdevumus un jo īpaši atskaitīties 
Tirdzniecības partnerības komitejai un  pildīt jebkurus tās uzticētos uzdevumus,  
(c) veikt tehnisko sagatavošanas darbu, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu Partnerības padomes un 
Tirdzniecības partnerības komitejas uzdevumu izpildi, tostarp gadījumos, kad minētajām 
struktūrām jāpieņem lēmumi vai ieteik umi,  
(d) pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem tas paredzēts šajā nolīgumā vai 
jebkurā papildinošā nolīgumā,  
(e) apspriest tehniskus jautājumus, kas rodas, īstenojot nolīgumu vai jebkuru papildinošo 
nolīgumu, neskarot sestās daļas I  sadaļu [S trīdu izšķiršana], un  
(f) nodrošināt forumu, kurā Puses var apmainīties ar informāciju, apspriest paraugpraksi un 
dalīties īstenošanas pieredzē.  
4. Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar specializēto komiteju kompetences jomu, tās ir 
pilnvarotas:  
(a) uzrauga u n pārskata šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un nodrošina to 
pareizu darbību,  
(b) palīdz Partnerības padomei veikt tās uzdevumus un jo īpaši atskaitīties Partnerības padomei 
un pildīt jebkurus tās uzticētos uzdevumus,  
(c) pieņem lēmumus, tostarp grozījumus, un ieteikumus attiecībā uz visiem jautājumiem, kas 
paredzēti šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā vai attiecībā uz kuriem Partnerības 
padome ir deleģējusi savas pilnvaras specializētajai komitejai saskaņā ar INST.1.  panta 
[Partnerības padome] 4.  punkta f)  apakšpunktu,  
(d) apspriež tehniskus jautājumus, kuri rodas šā nolīguma vai jebkura papildinošā nolīguma 
īstenošanas gaitā,  
(e) nodrošina forumu, kurā Puses var apmainīties ar informāciju, apspriest paraugpraksi un 
dalīties īstenošanas  pieredzē,  
(f) izveido, uzrauga, koordinē un likvidē darba grupas, un  
(g) nodrošina forumu apspriešanai saskaņā ar sestās daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] 
INST.13.  panta [Apspriešanās] 7.  punktu.  
5. Komitejās ir pārstāvji no katras Puses. Katra Puse nodrošina, ka tās pārstāvjiem komitejās ir 
atbilstīgas zināšanas par apspriežamajiem jautājumiem.  
6. Tirdzniecības partnerības komitejas līdzpriekšsēdētāji ir Savienības augsta līmeņa pārstāvis 
un Apvienotās Karalistes pārstāvis, kas ir atbildīgi par tirdzniecības ja utājumiem, vai viņu norīkotas 
personas.  Tā sanāk pēc Savienības vai Apvienotās Karalistes pieprasījuma un jebkurā gadījumā 
vismaz reizi gadā un, savstarpēji vienojoties, nosaka sanāksmju grafiku un darba kārtību.  
 
29 
 7. Tirdzniecības specializēto komiteju un specializēto komiteju līdzpriekšsēdētāji ir Savienības 
pārstāvis un Apvienotās Karalistes pārstāvis. Ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi vai ja vien 
līdzpriekšsēdētāji nenolemj citādi, komitejas sanāk vismaz reizi gadā.  
8. Komitejas nosaka sanāksmju  grafiku un darba kārtību, savstarpēji vienojoties.  
9. Komiteju darbu reglamentē reglaments, kas izklāstīts INST -X. PIELIKUMĀ [Partnerības 
padomes un komiteju reglaments].  
10.  Atkāpjoties no 9.  punkta, komiteja var pieņemt un pēc tam grozīt savus noteikumus, kas 
reglamentē tās darbu.  
INST.3.  pants Darba grupas  
1. Ar šo izveido šādas darba grupas:  
a) Darba grupa bioloģisko produktu jautājumos, kuru uzrauga Tirdzniecības specializētā komiteja par 
tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai;  
b) Mehānisko tra nsportlīdzekļu un to detaļu darba grupa, kuru uzrauga Tirdzniecības specializētā 
komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai;  
c) Darba grupa zāļu jomā, kuru uzrauga Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem 
šķēršļiem tirdzniecībai;  
d) Darb a grupa sociālā nodrošinājuma koordinēšanas jomā, kuru uzrauga Specializētā komiteja 
sociālā nodrošinājuma koordinēšanas jomā;  
2. Darba grupas komiteju uzraudzībā palīdz komitejām veikt to uzdevumus un jo īpaši sagatavo 
komiteju darbu un pilda jebkurus uzd evumus, ko tām uzticējušas komitejas.  
3. Darba grupu sastāvā ir Savienības pārstāvji un Apvienotās Karalistes pārstāvji un to 
līdzpriekšsēdētāji ir Savienības pārstāvis un Apvienotās Karalistes pārstāvis.  
4. Katra darba grupa nosaka savu reglamentu, sanāk smju grafiku un darba kārtību, savstarpēji 
vienojoties.  
INST.4.  pants Lēmumi un ieteikumi  
1. Lēmumi, ko pieņēmusi Partnerības padome vai attiecīgā gadījumā Komiteja, ir saistoši 
Pusēm un visām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu un jebkuriem papildinošiem 
nolīgumiem, tostarp sestās daļas I  sadaļā [Strīdu izšķiršana] minētajai šķīrējtiesai. Ieteikumi neuzliek 
saistības.  
2. Partnerības padome vai attiecīgā gadījumā komiteja, savstarpēji vienojoties, pieņem 
lēmumus un sniedz ieteikumus.  
INST.5.  pants Parlamentārā sadarbība  
1. Eiropas Parlaments un Apvienotās Karalistes parlaments var izveidot Parlamentāro 
partnerattiecību asambleju, kurā ir Eiropas Parlamenta locekļi un Apvienotās Karalistes parlamenta 
locekļi, kā forumu viedokļu apmaiņai par part nerību.  
 
30 
 2. Pēc Parlamentāro partnerattiecību asamblejas izveides tā:  
(a) var pieprasīt Partnerības padomei attiecīgu informāciju par šā nolīguma un papildinošo 
nolīgumu īstenošanu, kura pēc tam sniedz minētajai Asamblejai pieprasīto informāciju;  
(b) tiek informēta  par Partnerības padomes lēmumiem un ieteikumiem un  
(c) var sniegt ieteikumus Partnerības padomei.  
INST.6.  pants Pilsoniskās sabiedrības iesaiste  
Puses apspriežas ar pilsonisko sabiedrību par šā nolīguma un jebkura papildinošā nolīguma 
īstenošanu, jo īpaši sadarbojoties ar vietējām konsultantu grupām un Pilsoniskās sabiedrības forumu, 
kas minēti INST.7.  pantā [Vietējās konsultantu grupas] un INST.8.  pantā [Pilsoniskās sabiedrības 
forums].   
INST.7.  pants Vietējās konsultantu grupas  
1. Katra Puse jautājumos, kurus aptver šis nolīgums un visi papildinošie nolīgumi, apspriežas ar 
tās jaunizveidoto vai pastāvošo vietējo konsultantu grupu vai grupām, kurā s ietilpst neatkarīgu 
pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, t.  sk. nevalstiskās organizācijas, uzņēmēju un darba 
devēju organizācijas, kā arī arodbiedrības, kas nodarbojas ar ekonomikas, ilgtspējīgas attīstības, 
sociālajiem, cilvēktiesību, vides un citiem jautājumiem. Katra Puse var sasaukt savu vietējo 
konsultantu grupu vai grupas dažādos sastāvos, lai apspriestu šā nolīguma vai jebkura papildinoša 
nolīguma dažādu noteikumu īstenošanu.  
2. Katra Puse ņem vērā viedokļus vai ieteikumus, ko sniegusi tās vietējā konsultantu grupa vai 
grupas. Katras Puses pārstāvji cenšas apspriesties ar savu vietējo konsultantu grupu vai grupām 
vismaz reizi gadā. Sanāksmes var rīkot, izmantojot virtuālus līdzekļus.  
3. Lai sekmētu sabiedrības informētību par vietējām ko nsultantu grupām, katra Puse apņemas 
publicēt to organizāciju sarakstu, kuras piedalās tās vietējā konsultantu grupā vai grupās, kā arī šīs 
grupas vai grupu kontaktpunktu.  
4. Puses veicina mijiedarbību starp to attiecīgajām vietējām konsultantu grupām, tai  skaitā, ja 
iespējams, apmainoties ar to vietējo konsultantu grupu dalībnieku kontaktinformāciju.  
INST.8.  pants. Pilsoniskās sabiedrības forums  
1. Puses veicina Pilsoniskās sabiedrības foruma organizēšanu, lai risinātu dialogu par šā 
nolīguma otrās daļas ī stenošanu. Partnerības padome pieņem foruma darbības pamatnostādnes.  
2. Pilsoniskās sabiedrības forums notiek vismaz reizi gadā, ja vien Puses nevienojas citādi. 
Pilsoniskās sabiedrības forums var tikties, izmantojot virtuālus līdzekļus.  
3. Pilsoniskās sabiedrības forumā var piedalīties neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības 
organizācijas, kas izveidotas Pušu teritorijā, tostarp INST.7.  pantā [Vietējās konsultantu grupas] 
minēto vietējo konsultantu grupu locekļi. Katra Puse nodrošina līdzsvarotu pārstāvību,  tostarp 
nevalstiskās organizācijas, uzņēmēju un darba devēju organizācijas un arodbiedrības, kas darbojas 
ekonomikas, ilgtspējīgas attīstības, sociālajā, cilvēktiesību, vides un citās jomās.  
 
  
 
31 
 OTRĀ DAĻA. TIRDZNIECĪBA, TRANSPORTS, ZVEJNIECĪBA UN CITI PASĀ KUMI  
PIRMAIS TEMATS. TIRDZNIECĪBA  
I SADAĻA. PREČU TIRD ZNIECĪBA  
1. nodaļa. Valsts režīms un preču tirgus pieejamība (tostarp tirdzniecības aizsardzības instrumenti)  
GOODS.1.  pants. Mērķis  
Šīs nodaļas mērķis ir atvieglot preču tirdzniecību starp Pusēm un sag labāt liberalizētu preču 
tirdzniecību saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.  
GOODS.2.  pants. Darbības joma  
Ja vien nav noteikts citādi, šī nodaļa attiecas uz Puses preču tirdzniecību.  
GOODS.3.  pants. Definīcijas  
Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “konsul ārās formalitātes” ir procedūra, kurā no importētājas Puses konsula eksportētājas 
Puses teritorijā vai trešās puses teritorijā saņem konsulāro rēķinu vai konsulāro vīzu 
komercrēķinam, izcelsmes sertifikātam, manifestam, nosūtītāja eksporta deklarācijai un citiem 
muitas dokumentiem saistībā ar preces importu;  
(b) “Nolīgums par muitas vērtības noteikšanu” ir nolīgums par GATT  1994 VII  panta īstenošanu;  
(c) “eksporta licencēšanas procedūra” ir administratīva procedūra, kura tiek vai netiek saukta par 
licencēšanu un kuru Puse izmanto eksporta licencēšanas režīmu darbībā, kā priekšnoteikumu 
eksportam no minētās Puses pieprasot iesniegt attiecīgajai administratīvajai iestādei 
pieteikumu vai citus dokumentus, kas nav muitošanai parasti nepieciešamie dokumenti;  
(d) “importa l icencēšanas procedūra” ir administratīva procedūra, kura tiek vai netiek saukta par 
licencēšanu un kuru Puse izmanto importa licencēšanas režīmu darbībā, kā priekšnoteikumu 
importa veikšanai importētājas Puses teritorijā pieprasot iesniegt attiecīgajai adm inistratīvajai 
struktūrai vai struktūrām pieteikumu vai citus dokumentus, kas nav muitošanai parasti 
nepieciešamie dokumenti;  
(e) “noteiktas izcelsmes preces”, ja vien nav noteikts citādi, ir preces, kas atbilst šīs sadaļas 
2. nodaļā [Izcelsmes noteikumi] izk lāstītajiem izcelsmes noteikumiem;  
(f) “veiktspējas prasība” ir prasība, kas:  
(i) nosaka, ka tiek eksportētas preces noteiktā daudzumā, vērtībā vai procentuālā 
apjomā;  
(ii) nosaka, ka Puses, kura piešķīrusi importa licenci, preces tiek aizstātas ar importētām 
precēm;  
(iii) nosaka, ka persona, kas saņēmusi importa licenci, iegādājas citas preces tās Puses 
teritorijā, kura piešķīrusi importa licenci, vai tiek piešķirts labvēlības režīms attiecībā uz 
vietējā ražojuma precēm;  
 
32 
 (iv) nosaka, ka persona, kas saņēmusi importa licenci, r ažo preces, noteiktā daudzumā, 
vērtībā vai procentuālā apjomā izmantojot vietējos resursus, tās Puses teritorijā, kura 
piešķīrusi importa licenci, vai  
(v) jebkādā veidā ir saistīta ar importa apjomu vai vērtību, ar eksporta apjomu vai vērtību 
vai ar ārvalstu valūtas plūsmu summu;  
(g) “atjaunota prece” ir HS 32., 40., 84. –90., 94.  vai 95.  nodaļā klasificēta prece, kas:  
(i) pilnībā vai daļēji sastāv no daļām, kuras iegūtas no izmantotām precēm;  
(ii) ir ar līdzīgu paredzamo darbības ilgumu un rādītājiem, salīdzinot ar šādām jaunām 
precēm, un  
(iii) ir ar līdzvērtīgu garantijas aizsardzību, kādu piemēro šādām jaunām precēm; un  
(h) “remonts” ir jebkura apstrādes darbība, ko veic ar preci, lai novērstu darbības def ektus vai 
materiālu bojājumu, un kas ietver preces atjaunošanu līdz tās sākotnējai funkcijai vai ar mērķi 
nodrošināt atbilstību tās lietošanas tehniskajām prasībām. Preces remonts ietver atjaunošanu 
un apkopi ar iespējamu preces vērtības pieaugumu, atjauno jot minētās preces sākotnējo 
funkcionalitāti, bet neietver darbību vai procesu, kas:  
(i) iznīcina preces pamatīpašības vai rada jaunu vai komerciāli atšķirīgu preci;  
(ii) pārveido nepabeigtu preci gatavā precē vai  
(iii) tiek veikts, lai uzlabotu vai paaugstinātu prece s tehnisko veiktspēju.  
GOODS.3.A  pants. Preču klasifikācija  
Preču klasifikācija Pušu savstarpējā tirdzniecībā atbilstoši šim nolīgumam ir noteikta katras Puses 
attiecīgajā tarifu nomenklatūrā atbilstoši Harmonizētajai sistēmai.  
GOODS.4.  pants. Valsts rež īms iekšējo nodokļu un regulējuma jomā  
Katra puse saskaņā ar GATT  1994 III  pantu, tostarp tā piezīmēm un papildnoteikumiem, nosaka valsts 
režīmu, ko piemēro otras puses precēm. Tādējādi GATT  1994 III  pants un tā piezīmes un 
papildnoteikumi mutatis mutandis  tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.  
GOODS.4A.  pants. Tranzīta brīvība  
Katra Puse nodrošina tranzīta brīvību caur tās teritoriju, izmantojot starptautiskajam tranzītam 
vispiemērotākos maršrutus, tranzīta satiksmei uz otras Puses vai jebkuras  citas trešās valsts teritoriju 
vai no tās. Tādējādi GATT  1994 V  pants un tā piezīmes un papildnoteikumi mutatis mutandis  tiek 
iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu. Puses saprot, ka GATT  1994 V  pants ietver 
energoproduktu pārvietošanu cita starpā pa  cauruļvadiem vai elektrotīkliem.  
GOODS.5.  pants. Muitas nodokļu aizliegums  
Ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi, ir aizliegts piemērot muitas nodokļus visām otras Puses 
izcelsmes precēm.  
 
33 
 GOODS.6.  pants. Izvedmuitas nodokļi, citi nodokļi vai maksāj umi saistībā ar eksportu  
1. Puse nevar pieņemt vai saglabāt nekādus  nodokļus vai citus jebkāda veida maksājumus, ko 
uzliek kādas preces eksportam uz otru Pusi vai saistībā ar šādu eksportu, ne arī kādu iekšējo nodokli 
vai citu maksājumu, kuru uzliek uz otru Pusi eksportētai precei un kurš pārsniedz nodokli vai 
maksājumu, ko piemērotu līdzīgām precēm, ja tās paredzētas iekšzemes patēriņam.  
2. Šajā pantā jēdziens “citi jebkāda veida maksājumi” neietver maksas vai citus maksājumus, 
kas atļauti saskaņā ar GOODS.7.  pantu [Maksas un formalitātes].  
GOODS.7.  pants. Maksas un formalitātes  
1. Maksas un citi maksājumi, ko kāda Puse uzliek saistībā ar otras Puses preces importu vai 
eksportu, nepārsniedz sniedzamo pakalpojumu aptuvenās izmaksas un nav paredzēti vietējo preču 
netiešai aizsardzībai vai importa un eksporta aplikšanai ar nodokli fiskā lām vajadzībām. Puse 
neiekasē maksas vai citus maksājumus par importu vai eksportu vai saistībā ar to uz ad valorem  
pamata.  
2. Katra Puse var noteikt maksājumus vai atgūt izmaksas tikai tad, ja tiek sniegti konkrēti 
pakalpojumi, jo īpaši, bet ne tikai šādi:  
(a) muitas personāla ierašanās pēc pieprasījuma ārpus oficiālā darba laika vai telpās, kas nav 
muitas telpas;  
(b) analīzes vai ekspertu ziņojumi par precēm un pasta izmaksas par preču atdošanu pieteikuma 
iesniedzējam, jo īpaši attiecībā uz lēmumiem par saistošu i zziņu vai informācijas sniegšanu par 
muitas normatīvo aktu piemērošanu;  
(c) preču pārbaude vai paraugu ņemšana pārbaudes nolūkā, vai preču iznīcināšana, ja rodas citas 
izmaksas, kas nav saistītas ar muitas personāla iesaistīšanu; un  
(d) ārkārtas kontroles pasākum i, ja tie ir vajadzīgi sakarā ar preču veidu vai iespējamu risku.  
3. Katra Puse, izmantojot oficiālu tīmekļa vietni, nekavējoties publicē visas maksas un 
maksājumus, ko tā uzliek saistībā ar importu vai eksportu, tādā veidā, lai pārvaldes iestādes, tirgotāji 
un citas ieinteresētās personas varētu ar tām iepazīties. Minētajā informācijā norāda pamatojumu 
maksas vai maksājuma uzlikšanai sniegtajam pakalpojumam, atbildīgo iestādi, piemērojamo maksu 
un maksājumus un norēķinu laiku un kārtību. Jaunas vai grozītas m aksas un maksājumus uzliek tikai 
tad, kad šajā punktā noteiktā informācija ir publiskota un ir brīvi pieejama.  
4. Puse saistībā ar otras Puses preču importu nepiemēro konsulārās formalitātes un ar tām 
saistītas maksas un maksājumus.  
GOODS.8.  pants. Remontētas  preces  
1. Puse nepiemēro muitas nodokli precei, neatkarīgi no tās izcelsmes, kas tiek ievesta atpakaļ 
Puses teritorijā pēc tam, kad prece ir bijusi uz laiku izvesta no tās teritorijas uz otras Puses teritoriju 
remontam.  
2. Šā panta 1.  punktu nepiemēro tādām pr ecēm, kas ievestas muitas noliktavās, brīvās 
tirdzniecības zonās vai ar līdzīgu statusu un ko pēc tam izved remontam un neieved atpakaļ muitas 
noliktavās, brīvās tirdzniecības zonās vai ar līdzīgu statusu.  
 
34 
 3. Puse nepiemēro muitas nodokli precei, neatkarīgi no tās izcelsmes, kas uz laiku importēta no 
otras Puses teritorijas remonta nolūkā.  
GOODS.9.  pants. Atjaunotas preces  
1. Puse nepiešķir otras Puses atjaunotām precēm mazāk labvēlīgu režīmu par to, kādu tā 
piešķir līdzvērtīgām jaunām precēm.  
2. GOODS.10.  pants [Importa un eksporta ierobežojumi] attiecas uz importa un eksporta 
aizliegumiem vai ierobežojumiem saistībā ar atjaunotām precēm. Ja kāda Puse pieņem vai saglabā 
importa vai eksporta aizliegumus vai ierobežojumus saistībā ar lietotām precēm, tā nepiemēro š os 
pasākumus atjaunotām precēm.  
3. Puse var pieprasīt, lai atjaunotas preces tiktu identificētas kā tādas izplatīšanai vai 
pārdošanai tās teritorijā un lai tās atbilstu visām piemērojamajām tehniskajām prasībām, kas attiecas 
uz līdzvērtīgām jaunām precēm.  
GOODS.10.  pants. Importa un eksporta ierobežojumi  
1. Puse nepieņem vai nesaglabā nekādus aizliegumus vai ierobežojumus, ko piemēro jebkādu 
otras Puses preču importam vai preču eksportam vai pārdošanai eksportam uz otras Puses teritoriju, 
izņemot saskaņā ar GAT T 1994 XI  pantu un tā piezīmēm un papildnoteikumiem. Tādējādi GATT  1994 
XI pants un tā piezīmes un papildnoteikumi mutatis mutandis  tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par 
tā daļu.  
2. Puse nepieņem vai nesaglabā:  
(a) eksporta un importa cenu prasības, izņemot t ās, kas atļautas kompensācijas un antidempinga 
maksājumu rīkojumu un saistību izpildē; vai  
(b) importa licenču izsniegšanu ar nosacījumu par kādas veiktspējas prasības izpildi.  
GOODS.11.  pants. Importa un eksporta monopoli  
Puse nenosaka vai nesaglabā importa vai eksporta monopolu. Šajā pantā importa vai eksporta 
monopols ir Puses piešķirtas ekskluzīvas tiesības vai pilnvarojums kādai vienībai importēt preci no 
otras Puses vai eksportēt to uz otru Pusi.  
GOODS. 13.  pants Impo rta licencēšanas procedūras  
1. Katra Puse nodrošina, ka visas importa licencēšanas procedūras, kas piemērojamas preču 
tirdzniecībai starp Pusēm, tiek piemērotas neitrāli un pārvaldītas taisnīgi, godīgi, nediskriminējoši un 
pārredzami.  
2. Puse pieņem vai saglabā licencēšanas procedūras kā nosacījumu importam tās teritorijā no 
otras Puses, ja kāda administratīva mērķa sasniegšanai nav reāli iespējamas citas piemērotas 
procedūras.  
3. Puse nepieņem un nesaglabā nekādas neautomātiskas importa licencēšanas procedūras, ja 
vien tās nav nepieciešamas, lai īstenotu kādu ar šo nolīgumu saderīgu pasākumu. Puse, kas pieņem 
šādu neautomātisku licencēšanas procedūru, skaidri norāda, kurš pasākums tiek īstenots ar minētās 
procedūras palīdzību.  
 
35 
 4. Katra Puse ievieš un administrē visas i mporta licencēšanas procedūras saskaņā ar PTO 
Nolīguma par importa licencēšanas procedūrām (“Importa licencēšanas nolīgums”) 1. –3. pantu. 
Tādēļ Importa licencēšanas nolīguma 1. –3. pants mutatis mutandis  tiek iekļauts šajā nolīgumā un 
kļūst par tā daļu.  
5. Jebkura Puse, kas ievieš vai groza kādu importa licencēšanas procedūru, dara visu attiecīgo 
informāciju pieejamu tiešsaistē oficiālā tīmekļa vietnē. Ja vien iespējams, minēto informāciju dara 
pieejamu vismaz 21  dienu pirms jaunās vai grozītās licencēšanas pro cedūras piemērošanas dienas un 
jebkurā gadījumā ne vēlāk kā piemērošanas dienā. Minētā informācija ietver datus, kas prasīti 
saskaņā ar Importa licencēšanas nolīguma 5.  pantu.  
6. Pēc otras Puses pieprasījuma Puse nekavējoties sniedz visu attiecīgo informāciju  par visām 
importa licencēšanas procedūrām, ko tā plāno pieņemt vai saglabā, tostarp informāciju, kas minēta 
Importa licencēšanas nolīguma 1. –3. pantā.  
7. Lielākai noteiktībai  – nekas šajā pantā neliek kādai Pusei piešķirt importa licenci vai neliedz 
Pusei īs tenot savus pienākumus vai saistības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības 
padomes rezolūcijām vai saskaņā ar daudzpusējiem ieroču neizplatīšanas režīmiem un importa 
kontroles pasākumiem.  
GOODS. 14.  pants Eksporta licencēšanas procedūras  
1. Katra Puse publicē visas jaunās eksporta licencēšanas procedūras vai jebkādas izmaiņas 
esošajā eksporta licencēšanas procedūrā tā, lai pārvaldes iestādes, tirgotāji un citas ieinteresētās 
personas varētu ar tām iepazīties. Šāda publicēšana, ja vien iespējams, notiek 45  dienas pirms 
procedūras vai grozījumu stāšanās spēkā, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā dienā, kad šāda procedūra 
vai grozījumi stājas spēkā, un attiecīgā gadījumā publicēšana tiek veikta visās attiecīgajās pārvaldes 
iestāžu tīmekļa vietnēs.  
2. Public ējot eksporta licencēšanas procedūras, norāda šādu informāciju:  
(a) eksporta licencēšanas procedūru teksti vai jebkuri grozījumi, kas tiek izdarīti šajās procedūrās;  
(b) preces, uz kurām katra licencēšanas procedūra attiecas;  
(c) attiecībā uz katru procedūru  – proce sa apraksts, kā pieteikties licences saņemšanai, un visi 
kritēriji, kas jāizpilda pieteikuma iesniedzējam, lai tas būtu tiesīgs pieteikties licences 
saņemšanai, piemēram, darbības licence, investīciju veikšana vai uzturēšana vai darbība, 
izmantojot konkrēt u uzņēmējdarbības formu kādas Puses teritorijā;  
(d) kontaktpunkts vai punkti, kuros ieinteresētās personas var saņemt papildu informāciju par 
nosacījumiem eksporta licences saņemšanai;  
(e) administratīvā struktūra vai struktūras, kurās jāiesniedz pieteikums un ci ti attiecīgie 
dokumenti;  
(f) jebkura tāda pasākuma vai pasākumu apraksts, ko īsteno, izmantojot eksporta licencēšanas 
procedūru;   
(g) laika posmu, kurā katra eksporta licencēšanas procedūra būs spēkā, ja vien šī procedūra 
nepaliek spēkā, līdz tā tiks atsaukta va i pārskatīta jaunā publikācijā;  
 
36 
 (h) ja Puse grasās izmantot licencēšanas procedūru eksporta kvotas administrēšanai  – kopējais 
daudzums un attiecīgā gadījumā kvotas vērtība un kvotas sākuma un beigu datums, un  
(i) visi atbrīvojumi vai izņēmumi, kas aizstāj prasību saņemt eksporta licenci, informācija, kā 
pieprasīt vai izmantot šos atbrīvojumus vai izņēmumus un to piešķiršanas kritēriji.  
3. Katra Puse 45  dienu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā paziņo otrai Pusei par tās esošajām 
eksporta licencēšanas procedūrām. Katr a Puse 60  dienu laikā pēc publicēšanas paziņo otrai Pusei par 
visām jaunām eksporta licencēšanas procedūrām un visiem grozījumiem esošajās eksporta 
licencēšanas procedūrās. Paziņojumā ietver atsauci uz avotiem, kuros ir publicēta saskaņā ar 
2. punktu prasī tā informācija, un attiecīgā gadījumā norāda attiecīgo pārvaldes iestāžu tīmekļa 
vietņu adresi.  
4. Lielākai noteiktībai  – nekas šajā pantā neliek Pusei piešķirt eksporta licenci vai neliedz Pusei 
īstenot savas saistības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācij as Drošības padomes rezolūcijām, kā 
arī saskaņā ar daudzpusējiem ieroču neizplatīšanas režīmiem un eksporta kontroles pasākumiem, 
tostarp Vasenāras vienošanos parasto ieroču un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta 
kontrolei, Austrālijas grupu, Kodolmateriālu piegādātāju valstu grupu un raķešu tehnoloģiju 
kontroles režīmu, vai pieņemt, saglabāt vai īstenot neatkarīgus sankciju režīmus.  
GOODS.15.  pants. Muitas vērtības noteikšana  
Katra Puse nosaka savā teritorijā importēto otras Puses preču muitas vērtību saskaņā ar GATT  1994 
VII pantu un Nolīgumu par muitas vērtības noteikšanu. Tādējādi GATT  1994 VII  pants un tā piezīmes 
un papildnoteikumi un 1. –17. pants Nolīgumā par muitas vērtī bas noteikšanu, ieskaitot tā 
skaidrojošās piezīmes, mutatis mutandis  tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.  
GOODS.16.  pants. Preferenču izmantošana  
1. Lai uzraudzītu šā nolīguma darbību un aprēķinātu preferenču izmantošanas rādītājus, Puses 
katru g adu apmainās ar importa statistiku par 10  gadu ilgu laikposmu, kas sākas vienu gadu pēc šā 
nolīguma stāšanās spēkā. Ja vien Tirdzniecības partnerības komiteja nelemj citādi, šo laikposmu 
automātiski pagarina par pieciem gadiem, un pēc tam Tirdzniecības par tnerības komiteja var lemt to 
vēl pagarināt.  
2. Apmaiņa ar importa statistiku aptver datus, kas attiecas uz pēdējo pieejamo gadu, tostarp 
vērtību un, attiecīgā gadījumā, apjomu tarifa pozīcijas līmenī attiecībā uz to otras Puses preču 
importu, kurām piemēro p referenciālu nodokļu režīmu saskaņā ar šo nolīgumu, un to preču importu, 
kurām piemēro nepreferenciālu režīmu.  
GOODS.17.  pants. Tirdzniecības aizsardzības instrumenti  
1. Puses apstiprina savas tiesības un pienākumus saskaņā ar GATT  1994 VI  pantu, 
Antidemping a nolīgumu, SKP nolīgumu, GATT  1994 XIX  pantu, Nolīgumu par aizsardzības 
pasākumiem un Nolīguma par lauksaimniecību 5.  pantu.  
2. Šīs sadaļas 2.  nodaļa [Izcelsmes noteikumi] neattiecas uz antidempinga, kompensācijas un 
aizsardzības izmeklēšanām un pasākumiem.  
3. Katra Puse piemēro antidempinga un kompensācijas pasākumus saskaņā ar Antidempinga 
nolīguma un SKP nolīguma prasībām un atbilstoši taisnīgam un pārredzamam procesam.    
 
37 
 4. Visām antidempinga vai kompensācijas izmeklēšanā ieinteresētajām pusēm tiek dotas visas  
iespējas aizstāvēt savas intereses, ja tas nevajadzīgi neaizkavē izmeklēšanas1 veikšanu.   
5. Katras Puses izmeklēšanas iestāde saskaņā ar Puses tiesību aktiem var apsvērt, vai uzliekamā 
antidempinga maksājuma apmērs ir pilna dempinga starpība vai mazāka summ a. 
6. Katras Puses izmeklēšanas iestāde saskaņā ar Puses tiesību aktiem izskata sniegto 
informāciju, lai noteiktu to, vai antidempinga vai kompensācijas maksājuma noteikšana būtu 
sabiedrības interesēs.  
7. Puse attiecībā uz vienu un to pašu preci vienlaicīgi nepi emēro vai nepatur spēkā:  
(a) pasākumu saskaņā ar Lauksaimniecības nolīguma 5.  pantu un   
(b) pasākumu saskaņā ar GATT  1994 XIX  pantu un Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem.  
8. Uz šā panta 1. –6. punktu neattiecas sestās daļas [Strīdu izšķiršana] I  sadaļa.  
GOODS.18.  pants. Esošo PTO tarifu kvotu izmantošana  
1. Ražojumus, kuru izcelsme ir vienā Pusē, nevar importēt otrā Pusē atbilstīgi esošajām PTO 
tarifu kvotām, kā noteikts 2.  punktā. Tas ietver tās tarifu kvotas, kas sadalītas starp Pusēm saskaņā ar 
GATT  XXVIII  panta sar unām, kuras Eiropas Savienība uzsākusi PTO dokumentā G/SECRET/42/Add.2 
un Apvienotā Karaliste PTO dokumentā G/SECRET/44, un kas noteiktas katras Puses attiecīgajos 
iekšējos tiesību aktos. Šā panta nolūkos ražojumu noteiktas izcelsmes statusu nosaka, pamato joties 
uz importētājā Pusē piemērojamajiem nepreferenciālās izcelsmes noteikumiem.  
2. Šā panta 1.  punkta nolūkos “esošās PTO tarifu kvotas” ir tās tarifu kvotas, kas ir Eiropas 
Savienības PTO koncesijas, kuras iekļautas ES -28 koncesiju un saistību saraksta pr ojektā saskaņā ar 
GATT  1994, kas Pasaules Tirdzniecības organizācijai ir iesniegts dokumentā G/MA/TAR/RS/506, kurā 
grozījumi izdarīti ar dokumentiem G/MA/TAR/RS/506/Add.1 un G/MA/TAR/RS/506/Add.2.  
GOODS.19.  pants. Pasākumi muitas tiesību aktu pārkāpumu vai  apiešanas gadījumā  
1. Puses sadarbojas, lai novērstu, atklātu un apkarotu muitas tiesību aktu pārkāpumus vai 
apiešanu saskaņā ar to saistībām, kas noteiktas šīs sadaļas 2.  nodaļā [Izcelsmes noteikumi] un 
Protokolā par savstarpējo administratīvo palīdzību mui tas lietās. Katra Puse veic piemērotus un 
salīdzināmus pasākumus, lai aizsargātu savas un otras Puses finansiālās intereses saistībā ar nodokļu 
iekasēšanu par precēm, ko ieved Apvienotās Karalistes vai Savienības muitas teritorijā.   
2. Ņemot vērā iespēju pieš ķirt atbrīvojumu likumpaklausīgiem tirgotājiem saskaņā ar 7.  punktu, 
Puse var saskaņā ar 3.  un 4.  punktā noteikto procedūru uz laiku apturēt attiecīgo preferenciālo 
režīmu attiecīgajam( -iem) ražojumam( -iem), ja:  
a) minētā Puse, pamatojoties uz objektīvu, pārliecinošu un pārbaudāmu informāciju, ir konstatējusi, 
ka ir notikuši sistemātiski un liela mēroga muitas tiesību aktu pārkāpumi vai apiešana, un  
b) otra Puse atkārtoti un nepamatoti atsakās pildīt vai kā citādi nepilda savas saistības, kas minētas 
1. punktā.  
                                                            
1 Šā panta nolūkā ieinteresētās puses definē saskaņā ar Antidempinga līguma 6.  panta 11.  punktu un SKP 
nolīguma 12.  panta 9.  punktu.  
 
38 
 3. Puse, kas izdarījusi 2.  punktā minēto konstatējumu, par to paziņo Tirdzniecības partnerības 
komitejai un Tirdzniecības partnerības komitejā sāk apspriešanos ar otru Pusi, lai panāktu savstarpēji 
pieņemamu risinājumu.  
4. Ja Puses trīs mēnešu laikā pēc pa ziņošanas dienas nevienojas par savstarpēji pieņemamu 
risinājumu, Puse, kas izdarījusi konstatējumu, var nolemt uz laiku apturēt attiecīgo preferenciālo 
režīmu attiecīgajam( -iem) ražojumam( -iem). Šādā gadījumā Puse, kas izdarījusi konstatējumu, par 
pagaidu  apturēšanu, tostarp par laikposmu, kurā tā plāno piemērot pagaidu apturēšanu, 
nekavējoties paziņo Tirdzniecības partnerības komitejai.  
5. Pagaidu apturēšanu piemēro tikai tik ilgi, cik nepieciešams pārkāpumu vai apiešanas 
novēršanai un attiecīgās Puses finan siālo interešu aizsardzībai, un jebkurā gadījumā ne ilgāk kā sešus 
mēnešus. Attiecīgā Puse pārskata situāciju un, ja tā nolemj, ka pagaidu apturēšana vairs nav 
nepieciešama, izbeidz to pirms Tirdzniecības partnerības komitejai paziņotā laikposma beigām. Ja  
nosacījumi, kas bijuši par iemeslu apturēšanai, Tirdzniecības partnerības komitejai paziņotā 
laikposma beigās joprojām pastāv, attiecīgā Puse var nolemt apturēšanu pagarināt. Jebkāda 
apturēšana periodiski ir jāapspriež Tirdzniecības partnerības komitejā.  
6. Katra Puse saskaņā ar tās iekšējām procedūrām publisko informāciju importētājiem par 
visiem lēmumiem attiecībā uz 4.  un 5.  punktā minēto pagaidu apturēšanu.  
7. Neatkarīgi no 4.  punkta, ja importētājs spēj pierādīt importētājas Puses muitas dienestam, 
ka šādi ražojumi pilnībā atbilst importētājas Puses tiesību aktiem muitas jomā, šā nolīguma prasībām 
un visiem citiem pienācīgiem nosacījumiem, kas saistīti ar pagaidu apturēšanu, kuru importētāja 
Puse noteikusi saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem, importētāja Puse ļauj importētājam 
pieprasīt preferenciālu režīmu un atgūt visus nodokļus, kas samaksāti virs piemērojamajām 
preferenciālā tarifa likmēm, importējot ražojumus.  
GOODS.20.  pants. Rīcība administratīvo kļūdu gadījumā  
Ja kompetentās iestādes eksporta brīdī  pieļauj sistemātiskas kļūdas vai problēmas preferenciālās 
sistēmas pareizā pārvaldībā, jo īpaši šīs sadaļas 2.  nodaļas noteikumu vai Protokola par savstarpēju 
administratīvo palīdzību muitas lietās piemērošanā, un ja šīs kļūdas vai problēmas rada sekas 
attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem, Puse, kas saskaras ar šādām sekām, var lūgt Tirdzniecības 
partnerības komiteju izskatīt iespēju attiecīgā gadījumā pieņemt pasākumus situācijas atrisināšanai.  
GOODS.21.  pants. Kultūras īpašums  
1. Puses sadarbojas, lai atvieglotu no kādas Puses teritorijas nelikumīgi izvesta kultūras 
īpašuma atgriešanu, ņemot vērā principus, kas ietverti 1970.  gada 17.  novembrī Parīzē parakstītajā 
UNESCO  Konvencijā par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta u n īpašumtiesību nodošanas 
aizlieguma un novēršanas līdzekļiem.  
2. Šajā pantā:  
(a) “kultūras īpašums” ir īpašums, kas klasificēts vai definēts kā piederīgs pie nacionālajām 
bagātībām ar māksliniecisku, vēsturisku vai arheoloģisku vērtību saskaņā ar katras Puses 
attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām, un  
(b) “nelikumīgi izvests no kādas Puses teritorijas” nozīmē turpmāko:  
 
39 
 i) ir izvests no kādas Puses teritorijas 1993.  gada 1.  janvārī vai pēc šā datuma, pārkāpjot 
minētās Puses noteikumus par nacionālo bagātību aizsard zību vai pārkāpjot tās 
noteikumus par kultūras īpašuma eksportu, vai  
ii) netiek atgriezts pēc likumīgas pagaidu izvešanas termiņa beigām, vai 1993.  gada 1.  janvārī 
vai pēc šā datuma ir pārkāpts jebkurš cits šādu pagaidu izvešanu regulējošs 
nosacījums.   
3. Pušu kompetentās iestādes sadarbojas cita ar citu, jo īpaši:  
a) paziņojot otrai Pusei, ja tās teritorijā ir atrasts kultūras īpašums un ir pamatots iemesls 
uzskatīt, ka kultūras īpašums ir nelikumīgi izvests no otras Puses teritorijas;  
b) izskatot otras Puse s pieprasījumus par tā kultūras īpašuma atgriešanu, kas nelikumīgi izvests 
no minētās Puses teritorijas;  
c) ar nepieciešamajiem pagaidu pasākumiem novēršot jebkādas darbības, ar kurām izvairās no 
šāda kultūras īpašuma atgriešanas, un  
d) veicot jebkādus pas ākumus, kas vajadzīgi no otras Puses teritorijas nelikumīgi izvesta 
kultūras īpašuma fiziskai saglabāšanai.  
4. Katra Puse nosaka kontaktpunktu, kas ir atbildīgs par saziņu ar otras Puses kontaktpunktu 
par visiem jautājumiem, kas rodas saistībā ar šo pantu, tostarp attiecībā uz 3.  punkta a)  un 
b) apakšpunktā minētajiem paziņojumiem un pieprasījumiem.  
5. Paredzētajā Pušu sadarbībā vajadzības gadījumā iesaista Pušu muitas dienestus, kas ir 
atbildīgi par kultūras īpašuma eksporta procedūru pārvaldību.  
6. Uz šo pant u neattiecas sestās daļas [Strīdu izšķiršana] I  sadaļa.  
 
2. nodaļa. Izcelsmes noteikumi  
1. iedaļa.. Izcelsmes noteikumi  
ORIG.1.  pants. Mērķis  
Šīs nodaļas mērķis ir izstrādāt noteikumus, kas nosaka preču izcelsmi, lai piemērotu preferenciāla 
tarifa režīmu saskaņā ar šo nolīgumu, un nosaka saistītās izcelsmes procedūras.  
ORIG.2.  pants. Definīcijas  
Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “klasifikācija” ir ražojuma vai materiāla iekļaušana konkrētā Harmonizētās sistēmas nodaļā, 
pozīcijā vai apakšpozīcijā;  
(b) “sūtījums” ir ražojumi, kurus vai nu viens eksportētājs vienlaicīgi nosūta vienam saņēmējam, 
vai uz kuriem attiecas vienots pārvadājuma dokuments par to nosūtīšanu no eksportētāja 
saņēmējam, vai, ja šāda dokumenta nav, viens rēķins;  
 
40 
 (c) “eksportētājs” ir persona,  kuras atrašanās vieta ir kādā no Pusēm un kura saskaņā ar 
prasībām, kas noteiktas attiecīgās Puses normatīvajos aktos, eksportē vai ražo noteiktas 
izcelsmes ražojumu un sagatavo paziņojumu par izcelsmi;  
(d) “importētājs” ir persona, kas importē noteiktas izce lsmes ražojumu un pieprasa tam piemērot 
preferenciāla tarifa režīmu;  
(e) “materiāls” ir jebkāda viela, kas izmantota ražojuma izgatavošanā, tostarp jebkuras detaļas, 
sastāvdaļas, izejvielas vai daļas;  
(f) “nenoteiktas izcelsmes materiāls” ir materiāls, kas nav kva lificējams kā noteiktas izcelsmes 
materiāls saskaņā ar šo nodaļu, tostarp materiāls, kura izcelsmes statusu nevar noteikt;  
(g) “ražojums” ir ražojums, kas rodas ražošanas rezultātā, pat ja to paredzēts izmantot kā 
materiālu cita ražojuma ražošanā;  
(h) “ražošana” i r jebkura apstrāde vai pārstrāde, ieskaitot montāžu.  
ORIG.3.  pants. Vispārīgas prasības  
1. Lai kāda Puse saskaņā ar šo nolīgumu otras Puses noteiktas izcelsmes precei piemērotu 
Puses preferenciāla tarifa režīmu  (ar nosacījumu, ka ražojumi atbilst visām pār ējām prasībām, kas 
piemērojamas saskaņā ar šo nodaļu), par otras Puses izcelsmes ražojumiem uzskata šādus 
ražojumus:  
(a) ražojumi, kas ir pilnībā iegūti otrā Pusē ORIG.5.  panta [Pilnībā iegūti ražojumi] nozīmē,  
(b) ražojumi, kas ražoti otrā Pusē tikai no otras Puses noteiktas izcelsmes materiāliem, un  
(c) ražojumi, kas ražoti minētajā Pusē un satur nenoteiktas izcelsmes materiālus, ja tie atbilst 
ORIG -2 PIELIKUMĀ [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] izklāstītajām 
prasībām.  
2.  Ja ražojums ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas 
izmantoti šā ražojuma ražošanā, neuzskata par nenoteiktas izcelsmes materiāliem, kad minētais 
ražojums kā materiāls tiek iekļauts kādā cit ā ražojumā.  
3.  Noteiktas izcelsmes statusa iegūšana Apvienotajā Karalistē vai Savienībā ir nepārtraukta.  
ORIG.4.  pants. Izcelsmes kumulācija  
1. Kādas Puses noteiktas izcelsmes ražojumu uzskata par otras Puses noteiktas izcelsmes 
ražojumu, ja šo ražojumu izmanto par materiālu cita ražojuma ražošanai minētajā otrā Pusē.  
2. Lai noteiktu, vai ražojums ir otras Puses noteiktas izcelsmes ražojums, var ņem t vērā kādā 
Pusē veiktu nenoteiktas izcelsmes materiālam piemērotu ražošanu.  
3. Šā panta 1.  un 2.  punktu nepiemēro, ja otrā Pusē veiktā ražošana nepārsniedz darbības, kas 
minētas ORIG.7.  pantā [Nepietiekama ražošana].  
4. Lai eksportētājs varētu aizpildīt ORIG.1 8. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa 
režīmu] 2.  punkta a)  apakšpunktā minēto paziņojumu par izcelsmi attiecībā uz šā panta 2.  punktā 
minēto ražojumu, eksportētājs no sava piegādātāja saņem ORIG -3 pielikumā [Piegādātāja 
 
41 
 deklarācija] paredzēt o piegādātāja deklarāciju vai līdzvērtīgu dokumentu, kurā ietverta tā pati 
informācija, pietiekami detalizēti aprakstot attiecīgos nenoteiktas izcelsmes materiālus, lai tos varētu 
identificēt.  
ORIG.5.  pants. Pilnībā iegūti ražojumi  
1. Šādus ražojumus uzska ta par pilnībā iegūtiem kādā no Pusēm:  
(a) minerālprodukti, kas iegūti vai paņemti no to zemes vai jūras gultnes;  
(b) tajā audzēti vai novākti augi un augu valsts produkti;  
(c) tur dzimuši un audzēti dzīvnieki;   
(d) no tur audzētiem dzīviem dzīvniekiem iegūti produkti;  
(e) produkti, kas iegūti no nokautiem dzīvniekiem, kuri tur dzimuši un audzēti;  
(f) produkti, kas iegūti, tur medījot un zvejojot;  
(g) produkti, kas tur iegūti akvakultūrā, ja ūdens organismi, tostarp zivis, gliemji, vēžveidīgie, citi 
ūdens bezmugurkaulnieki un ūdensau gi ir tur izšķīlušies vai audzēti no sēklas materiāla, 
piemēram, oliņām, ikriem, mazuļiem, nepieaugušām zivīm, kāpuriem, plankumotajā stadijā 
esošiem mazuļiem, smoltiem vai citām dzimumnenobriedušām zivīm pēckāpura stadijā, 
iejaucoties audzēšanas vai augša nas procesos, lai veicinātu ražošanu, piemēram, veicot 
regulāru krājumu papildināšanu, barošanu vai aizsardzību pret plēsējiem;  
(h) produkti, kas iegūti jūras zvejā, un citi produkti, kas iegūti jūrā ar kādas Puses kuģiem ārpus 
teritoriālajiem ūdeņiem;  
(i) ražojum i, kas izgatavoti uz kādas Puses apstrādes kuģiem vienīgi no h)  apakšpunktā 
minētajiem produktiem;  
(j) produkti, kas iegūti no jūras gultnes vai dzīlēm ārpus teritoriālajiem ūdeņiem, ja Pusēm ir 
tiesības izmantot vai apstrādāt šo jūras gultni vai dzīles;  
(k) atkri tumi un lūžņi, kas radušies tur veiktās ražošanas darbībās;  
(l) no kādā Pusē savāktiem lietotiem ražojumiem iegūti atkritumi un lūžņi, ar nosacījumu, ka 
minētie ražojumi ir derīgi vienīgi izejvielu atgūšanai;  
(m) ražojumi, ko tur ražo tikai no a) –l) apakšpunktā p recizētajiem izstrādājumiem.  
2.  Termini “kādas Puses kuģis” un “kādas Puses apstrādes kuģis” 1.  punkta h) un i)  apakšpunktā 
nozīmē kuģi un apstrādes kuģi, kas:  
a) ir reģistrēts kādā dalībvalstī vai Apvienotajā Karalistē;  
b) kuģo ar kādas dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes karogu un  
c) atbilst vienam no turpmāk minētajiem nosacījumiem:  
 i) vismaz 50  % pieder kādas dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem vai  
 
42 
  ii) pieder juridiskām personām:  
  A) no kurām katrai galvenais birojs un galvenā darījumdarbības vieta ir Savienībā vai 
Apvienotajā Karalistē un  
  B) no kurām katra vismaz 50  % apmērā pieder kādas dalībvalsts vai Apvienotās 
Karalistes publiskām struktūrām, valstspiederīgajiem vai juridisk ām personām.  
 ORIG.6.  pants. Pielaides  
1. Ja ražojums neatbilst prasībām, kas izklāstītas ORIG -2 PIELIKUMĀ [Konkrētiem ražojumiem 
piemērojamie izcelsmes noteikumi], jo tā ražošanā ir izmantots nenoteiktas izcelsmes materiāls, 
minēto ražojumu tomēr uzskata par  kādas Puses izcelsmes ražojumu, ja:  
a)  nenoteiktas izcelsmes materiālu, kas izmantoti to ražojumu ražošanā, kuri klasificēti 
Harmonizētās sistēmas 2.  un 4. –24. nodaļā, izņemot 16.  nodaļā minētos pārstrādātos 
zvejniecības produktus, kopējais svars nepārsn iedz 15  % no ražojuma svara;  
 b)  nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējā vērtība visiem pārējiem ražojumiem, izņemot 
Harmonizētās sistēmas 50. –63. nodaļā klasificētos ražojumus, nepārsniedz 10  % no ražojuma 
ražotāja cenas; vai  
c)  ražojumam, kas klasificēt s Harmonizētās sistēmas 50. –63. nodaļā, piemēro pielaides, kas 
noteiktas ORIG -1 PIELIKUMA [Ievadpiezīmes par konkrētiem ražojumiem piemērojamiem 
izcelsmes noteikumiem] 7.  un 8.  piezīmē.  
2.  Šā panta 1.  punktu nepiemēro, ja ražojuma ražošanā izmantoto nenot eiktas izcelsmes 
materiālu vērtība vai svars pārsniedz kādu nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālās vērtības vai 
svara procentuālo daudzumu, kā noteikts ORIG -2 PIELIKUMĀ [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie 
izcelsmes noteikumi] izklāstītajās prasībās.  
3.  Šā panta 1.  punktu nepiemēro ražojumiem, kas pilnībā iegūti kādā Pusē ORIG.5.  panta 
[Pilnībā iegūti ražojumi] nozīmē. Ja ORIG -2 PIELIKUMĀ [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie 
izcelsmes noteikumi] paredzēts, ka ražojuma ražošanā izmantotajiem materiāliem j ābūt pilnībā 
iegūtiem, piemēro šā panta 1.  un 2.  punktu.  
ORIG.7.  pants. Nepietiekama ražošana  
1. Neatkarīgi no ORIG.3.  panta [Vispārīgas prasības] 1.  punkta c)  apakšpunkta, ražojumu 
neuzskata par kādas Puses izcelsmes ražojumu, ja ražojuma ražošana kādā Pu sē sastāv tikai no 
vienas vai vairākām šādām darbībām, kuras veic nenoteiktas izcelsmes materiāliem:  
a) saglabāšanas darbības, piemēram, žāvēšana, saldēšana, turēšana sālījumā un citas līdzīgas 
darbības, ja to vienīgais mērķis ir nodrošināt ražojumu uzturē šanu labā stāvoklī pārvadāšanas 
un uzglabāšanas2 laikā;  
b) iepakojumu sadalīšana vai salikšana;  
                                                            
2 Saglabāšanas darbības, piemēram, atdzesēšanu, sasaldēšanu vai vēdināšanu, uzskata par nepietiekamām 
a) apakšpunkta nozīmē, jo tādas darbības kā konservēšana, žāvēšana vai kūpinā šana, kas paredzētas, lai 
ražojumam piešķirtu noteiktas vai atšķirīgas īpašības, neuzskata par nepietiekamām.  
 
43 
 c) mazgāšana, tīrīšana; putekļu, oksīdu, eļļu, krāsu vai citu segumu noņemšana;  
d)  tekstilmateriālu un tekstilizstrādājumu gludināšana vai presēšana;  
e) vienk āršas krāsošanas un pulēšanas darbības;  
f) rīsu atsēnalošana un daļēja vai pilnīga samalšana; graudaugu un rīsu pulēšana un glazēšana; 
rīsu balināšana;  
g)  darbības cukura iekrāsošanai vai aromatizēšanai vai cukurgraudiņu veidošanai; cieta cukura 
daļēja vai pilnīga samalšana;  
h)  augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, kauliņu izņemšana un lobīšana;  
i)  asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sadalīšana;  
j) sijāšana, šķirošana, sadalīšana, klasificēšana, piemeklēšana (ietverot preču komplektēšanu);  
k)  vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kastēs, kārbās, piestiprināšana pie 
kartītēm vai plāksnēm un visas pārējās vienkāršās iepakošanas darbības;  
l)  uzrakstu, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uz drukāšana 
uz ražojumiem vai to iesaiņojuma;  
m)  vienkārša vienādu vai dažādu produktu sajaukšana; cukura sajaukšana ar jebkādiem citiem 
materiāliem;  
n)  vienkārša ūdens pievienošana vai atšķaidīšana ar ūdeni vai citu vielu, kas būtiski nemaina 
ražojuma īpa šības, vai ražojumu dehidratācija vai denaturācija;  
o)  vienkārša sastāvdaļu salikšana, lai iegūtu gatavu ražojumu, vai ražojumu izjaukšana pa daļām;  
p) dzīvnieku kaušana.  
2. Panta 1.  punkta nolūkos darbības uzskata par vienkāršām, ja to veikšanai nav vaj adzīgas 
īpašas prasmes vai mehānismi, iekārtas vai aprīkojums, kas īpaši izgatavots vai uzstādīts un 
nepieciešams minēto darbību veikšanai.  
 ORIG.8.  pants. Kvalifikācijas vienība  
1. Kvalifikācijas vienība šīs nodaļas noteikumu piemērošanai ir konkrētais ra žojums, ko uzskata 
par pamatvienību, klasificējot ražojumu Harmonizētajā sistēmā.  
2. Ja sūtījumā ir vairāki vienādi ražojumi, kas Harmonizētajā sistēmā klasificēti vienā pozīcijā, tad, 
piemērojot šīs nodaļas noteikumus, katru ražojumu ņem vērā atsevišķi.  
ORIG.9.  pants. Iepakojuma materiāli un tara pārvadāšanai  
Iepakojuma materiālus un taru, ko izmanto ražojuma aizsargāšanai transportēšanas laikā, neņem 
vērā, nosakot ražojuma noteiktas izcelsmes statusu.  
 
44 
 ORIG.10.  pants. Iepakojuma materiāli un tara mazumtir dzniecībai  
Iepakojuma materiālus un taru, kurā ražojums ir iepakots mazumtirdzniecībai, ja to klasificē kopā ar 
ražojumu, neņem vērā, nosakot ražojuma izcelsmi, izņemot nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtības 
aprēķināšanas nolūkos, ja uz ražojumu attieca s nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība 
saskaņā ar ORIG -2 PIELIKUMU [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi].  
ORIG.11.  pants.  Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki  
1. Palīgierīces, rezerves daļas, darbarīkus un instrukcijas vai citus informatīvus materiālus 
uzskata par vienu ražojumu kopā ar attiecīgo iekārtu, mašīnu, aparātu vai transportlīdzekli, ja tie:  
(a) ir klasificēti un piegādāti kopā ar ražojumu un par tiem nav izrakstīts atsevišķs rēķins un  
(b) ir minētajam ražojumam rakstu rīga veida un tam raksturīgā daudzumā un vērtībā.  
2. Šā panta 1.  punktā minētās palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus un instrukcijas vai citus 
informatīvus materiālus neņem vērā, nosakot ražojuma izcelsmi, izņemot nenoteiktas izcelsmes 
materiālu vēr tības aprēķināšanas nolūkos, ja uz ražojumu attiecas nenoteiktas izcelsmes materiālu 
maksimālā vērtība saskaņā ar ORIG -2 PIELIKUMU [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes 
noteikumi].  
ORIG.12.  pants. Komplekti  
Uzskata, ka komplektiem, kas definēti Ha rmonizētās sistēmas interpretācijas 3.  vispārīgajā 
interpretācijas noteikumā, ir kādas Puses izcelsme, ja visām to sastāvdaļām ir noteikta izcelsme. Ja 
komplekts ir veidots no noteiktas izcelsmes komponentiem un nenoteiktas izcelsmes 
komponentiem, tad uzsk ata, ka komplektam kopumā ir noteikta izcelsme Pusē, ja nenoteiktas 
izcelsmes komponentu vērtība nepārsniedz 15  % no komplekta ražotāja cenas.  
ORIG.13.  pants. Neitrālie elementi  
Lai noteiktu to, vai ražojums ir kādas Puses izcelsmes ražojums, nav jānosaka izcelsme šādiem 
ražošanas procesā izmantotiem elementiem:  
a) degviela, enerģija, katalizatori un šķīdinātāji;  
b) ražotne, aprīkojums, rezerves daļas un materiāli, ko izmanto iekārtu un ēku uzturēšanai;  
c) mehānismi, darbarīki, veidnes un matricas;  
d)  smērvielas, ziedes, jaukti materiāli un citi materiāli, ko lieto ražošanā vai iekārtu un ēku 
izmantošanai,  
e)  cimdi, brilles, apavi, apģērbs, drošības aprīkojums un piederumi;  
f) iekārtas, ierīces un piederumi, kurus izmanto, lai testētu vai pārbaudītu ražojumu, un  
g) citi ražošanā izmantoti materiāli, kas nav iekļauti ražojumā un nav arī paredzēti iekļaušanai 
ražojuma galīgajā sastāvā.  
 
45 
 ORIG.14.  pants. Uzskaites nošķiršana  
1. Noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojami materiāli vai “atvieto jami 
ražojumi” glabāšanas laikā ir fiziski jānošķir, lai saglabātu to noteiktas un nenoteiktas izcelsmes 
statusu.  
2. Šā panta 1.  punkta nolūkā “atvietojami materiāli” vai “atvietojami ražojumi” ir materiāli vai 
ražojumi, kas ir viena veida, kam ir vienāda komerciālā kvalitāte, vienādas tehniskās un fizikālās 
īpašības un ko nevar atšķirt vienu no otra izcelsmes noteikšanas nolūkā.  
3. Neatkarīgi no 1.  punkta noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojamus 
materiālus var izmantot produkta ražošanā, m ateriālu glabāšanas laikā tos fiziski nenošķirot, ar 
nosacījumu, ka tiek izmantota uzskaites nošķiršanas metode.  
4.  Neatkarīgi no 1.  punkta noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojamus 
ražojumus, kas klasificēti Harmonizētās sistēmas 10., 15. , 27., 28., 29.  nodaļā, 32.01. –32.07.  pozīcijā 
vai 39.01. –39.14.  pozīcijā, var uzglabāt kādā Pusē pirms eksporta uz otru Pusi, tos fiziski nenošķirot, 
ar nosacījumu, ka tiek izmantota uzskaites nošķiršanas metode.  
5. Šā panta 3.  un 4.  punktā minēto uzskait es nošķiršanas metodi piemēro atbilstoši krājumu 
uzskaites metodei saskaņā ar Puses vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem.  
6. Uzskaites nošķiršanas metode ir jebkura metode, ar kuru nodrošina, ka jebkurā brīdī 
noteiktas izcelsmes statusu piemēro ne li elākam materiālu vai ražojumu daudzumam, kā tas būtu 
gadījumā, ja materiāli vai ražojumi būtu fiziski nošķirti.  
7. Saskaņā ar Puses normatīvajos aktos ietvertiem nosacījumiem Puse var pieprasīt, ka 
uzskaites nošķiršanas metodes izmantošanai ir nepieciešama  iepriekšēja atļauja, ko sniedz minētās 
Puses muitas dienesti. Puses muitas dienesti pārrauga šādu atļauju izmantošanu un var atsaukt 
atļauju, ja tās turētājs nepareizi izmanto uzskaites nošķiršanas metodi vai nepilda kādu no šajā 
nodaļā izklāstītajiem nos acījumiem.  
ORIG.15.  pants. Atpakaļnosūtīti ražojumi  
Ja kādas Puses noteiktas izcelsmes ražojumu, kas no minētās Puses eksportēts uz trešās valsts 
teritoriju, nosūta atpakaļ minētajai Pusei, tad to uzskata par nenoteiktas izcelsmes ražojumu, ja vien 
minētās  Puses muitas dienestiem nevar pierādīt, ka atpakaļ nosūtītais ražojums:  
(a) ir tas pats ražojums, kas ticis eksportēts, un  
(b) ar to nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kuras vajadzīgas, lai preci saglabātu labā 
stāvoklī, kamēr tā atrodas minētajā tre šajā valstī vai kamēr to eksportē.  
ORIG.16.  pants. Nepārveidošana  
1. Noteiktas izcelsmes ražojums, kas deklarēts iekšzemes lietošanai importētājā Pusē, pēc 
izvešanas un pirms tā deklarēšanas iekšzemes lietošanai netiek mainīts, nekādā veidā pārveidots vai 
pakļauts kādām darbībām, izņemot darbības, kuras veic nolūkā to saglabāt labā stāvoklī vai pievienot 
vai piestiprināt marķējumu, etiķetes, zīmogus vai citu dokumentāciju, lai nodrošinātu atbilstību 
konkrētām importējošās Puses iekšzemes prasībām.  
2. Ražoj umu var glabāt vai izstādīt trešā valstī ar noteikumu, ka minētajā trešā valstī šis 
ražojums paliek muitas uzraudzībā.  
 
46 
 3. Sūtījumus trešā valstī var sadalīt, ja to veic eksportētājs vai viņš ir par to atbildīgs un ja 
minētajā trešā valstī sūtījumi paliek m uitas uzraudzībā.  
4. Ja rodas šaubas par to, vai 1. –3. punktā noteiktās prasības tiek ievērotas, importētājas Puses 
muitas dienests var pieprasīt, lai importētājs iesniedz pierādījumus par atbilstību minētajām 
prasībām, kas var būt dažāda veida, ieskaitot līgumā paredzēto pārvadājumu dokumentus, 
piemēram, kravaszīmes vai konosamentus vai faktisku vai konkrētu pierādījumu, kura pamatā ir 
iepakojumu marķējums vai numerācija, vai jebkādu ar pašu ražojumu saistītu pierādījumu.  
ORIG.17.  pants. Muitas nodokļu atm aksas vai atbrīvojuma pārskatīšana  
Ne agrāk kā 2  gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Tirdzniecības specializētā komiteja muitas 
sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā pēc jebkuras Puses pieprasījuma pārskata Pušu attiecīgās 
nodokļu atmaksas un ievešanas pārstrādei shēmas. Šajā nolūkā pēc kādas Puses pieprasījuma ne 
vēlāk kā 60  dienas pēc minētā pieprasījuma otra Puse pieprasījuma iesniedzējai Pusei sniedz 
pieejamo informāciju un detalizētus statistikas datus, kas aptver laikposmu kopš šā nolīguma 
stāšanās  spēkā vai iepriekšējos 5  gadus, ja tas ir īsāks, par tās nodokļu atmaksas un ievešanas 
pārstrādei shēmas darbību . Ņemot vērā šo pārskatīšanu, Tirdzniecības specializētā komiteja muitas 
sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā var sniegt ieteikumus Partnerīb as padomei, lai grozītu šīs 
nodaļas un tās pielikumu noteikumus nolūkā ieviest ierobežojumus attiecībā uz muitas nodokļu 
atmaksu vai atbrīvojumu no tiem.  
2. iedaļa. Izcelsmes procedūras  
ORIG.18.  pants. Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu  
1. Importētāja Puse importējot piešķir preferenciāla tarifa režīmu otras Puses izcelsmes 
ražojumam šīs nodaļas nozīmē, pamatojoties uz importētāja pieprasījumu piemērot preferenciāla 
tarifa režīmu. Importētājs ir atbildīgs par to, ka pieprasījums piemērot pre ferenciāla tarifa režīmu ir 
pareizs un atbilst šajā nodaļā noteiktajām prasībām.  
2. Pieprasījuma piemērot preferenciāla tarifa režīmu pamatā ir:  
(a) eksportētāja sagatavots paziņojums par izcelsmi, kurā apliecināts, ka tas ir noteiktas izcelsmes 
ražojums, vai  
(b) importētāja informētība par to, ka ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums.  
3. Importētājs, kas lūdz piemērot preferenciāla tarifa režīmu, pamatojoties uz 2.  punkta 
a) apakšpunktā minēto paziņojumu par izcelsmi, patur paziņojumu par izcelsmi un, ja to piepr asa 
importētājas Puses muitas dienests, iesniedz tā kopiju minētajam muitas dienestam.  
ORIG.18.a  pants. Preferenciāla tarifa režīma pieprasīšanas laiks  
1. Preferenciāla tarifa režīma pieprasījumu un šāda pieprasījuma pamatojumu, kā minēts 
ORIG.18.  panta [Pie prasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2.  punktā, iekļauj muitas importa 
deklarācijā saskaņā ar importētājas Puses normatīvajiem aktiem.  
2. Atkāpjoties no šā panta 1.  punkta, ja importētājs importēšanas laikā nav pieprasījis 
preferenciāla tarifa režī mu, importētāja Puse piešķir preferenciāla tarifa režīmu un atmaksā vai atlaiž 
visus pārmaksātos muitas nodokļus, ja:  
 
47 
 (a) pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu tiek iesniegts ne vēlāk kā trīs gadus pēc 
importēšanas dienas vai tādā ilgākā periodā, kā noteikts importētājas Puses normatīvajos 
aktos,  
(b) importētājs sniedz pamatojumu pieprasījumam, kā minēts ORIG.18.  panta [Pieprasījums 
piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2.  punktā, un   
(c) ražojumu uzskatītu par noteiktas izcelsmes ražojumu un tas atbilst u visām citām 
piemērojamām prasībām šīs nodaļas 1.  iedaļas [Izcelsmes noteikumi] nozīmē, ja importētājs 
būtu pieprasījis preferenciāla tarifa režīmu importēšanas laikā.  
 Pārējie pienākumi, kas piemērojami importētājam saskaņā ar ORIG.18.  pantu [Pieprasīju ms 
piemērot preferenciāla tarifa režīmu], paliek nemainīgi.  
ORIG.19.  pants. Paziņojums par izcelsmi  
1. Paziņojumu par izcelsmi sagatavo ražojuma eksportētājs, pamatojoties uz informāciju, kas 
apliecina, ka tas ir noteiktas izcelsmes ražojums, norādot informā ciju par ražojuma ražošanā 
izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu. Eksportētājs ir atbildīgs par to, lai paziņojums par 
izcelsmi un sniegtā informācija būtu pareiza.  
2. Paziņojumu par izcelsmi sagatavo, izmantojot ORIG -4. PIELIKUMĀ [Paziņojuma par i zcelsmi 
teksts] sniegto tekstu vienā no tur norādītajām valodām, uz rēķina vai cita dokumenta, kurš sniedz 
pietiekami detalizētu noteiktas izcelsmes ražojuma aprakstu, kas ļauj minēto ražojumu identificēt. 
Eksportētājs ir atbildīgs par pietiekami detalizēt as informācijas sniegšanu, lai varētu identificēt 
noteiktas izcelsmes ražojumu. Importētāja Puse nepieprasa, lai importētājs iesniedz paziņojuma par 
izcelsmi tulkojumu.  
3. Paziņojums par izcelsmi ir derīgs 12  mēnešus no tā sagatavošanas dienas vai ilgāku 
laikposmu, kā paredzējusi importētāja Puse, bet ne ilgāk kā 24  mēnešus.  
4. Paziņojums par izcelsmi var attiekties uz  
(a) viena vai vairāku ražojumu, ko importē kādā no Pusēm, vienu sūtījumu vai  
(b) identisku ražojumu vairākiem sūtījumiem, kurus importē uz kādu no Pusēm jebkurā 
laikposmā, kas norādīts paziņojumā par izcelsmi un nepārsniedz 12  mēnešus.  
5. Ja pēc importētāja pieprasījuma nesaliktus vai izjauktus ražojumus Harmonizētās sistēmas 
interpretāc ijas 2.  vispārīgā noteikuma a)  punkta nozīmē, kuri ietilpst Harmonizētās sistēmas XV –
XXI sadaļā, ieved pa daļām, šādiem ražojumiem var izmantot vienu paziņojumu par izcelsmi saskaņā 
ar prasībām, ko noteicis importētājas Puses muitas dienests.   
ORIG.20.  pants. Neatbilstības  
Importētājas Puses muitas dienests nenoraida pieprasījumu piemērot preferenciāla tarifa režīmu, ja 
paziņojumā par izcelsmi ir nelielas kļūdas vai neatbilstības, vai tikai tā iemesla dēļ, ka rēķinu ir 
izrakstījusi trešā valsts.  
 ORIG.21.  pants. Importētāja informētība  
1. Attiecībā uz preferenciāla tarifa režīma pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar 
ORIG.18.  panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2.  punkta b)  apakšpunktu, 
 
48 
 importētāja informētība par to, ka ražojuma izcelsme  ir eksportētājā Pusē, pamatojas uz informāciju, 
kas pierāda, ka ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums un atbilst šajā nodaļā noteiktajām prasībām.  
2. Pirms tiek pieprasīts preferenciāla tarifa režīms, ja importētājs nespēj iegūt šā panta 
1. punktā minēto informāciju, jo eksportētājs to uzskata par konfidenciālu informāciju vai kāda cita 
iemesla dēļ, eksportētājs var iesniegt paziņojumu par izcelsmi, lai importētājs varētu pieprasīt 
preferenciāla tarifa režīmu, pamatojoties uz ORIG.18.  panta [Pieprasījums p iemērot preferenciāla 
tarifa režīmu] 2.  punkta a)  apakšpunktu.  
ORIG.22.  pants. Dokumentēšanas prasības  
1. Importētājs, kas iesniedz pieprasījumu piemērot preferenciāla tarifa režīmu attiecībā uz 
ražojumu, kurš importēts importētājā Pusē, vismaz trīs gadus pēc  ražojuma importēšanas uzglabā:  
(a) ja pieprasījuma pamatā bijis paziņojums par izcelsmi  — paziņojumu par izcelsmi, ko 
sagatavojis eksportētājs, vai  
(b) ja pieprasījuma pamatā bijusi importētāja informētība  — visus dokumentus, kas apliecina, ka 
ražojums atbilst p rasībām, lai iegūtu noteiktas izcelsmes statusu.  
2. Eksportētājs, kas ir sagatavojis paziņojumu par izcelsmi, ne mazāk kā četrus gadus pēc 
minētā paziņojuma par izcelsmi sagatavošanas saglabā paziņojuma par izcelsmi kopiju un visus citus 
dokumentus, kuri apl iecina, ka ražojums atbilst prasībām, lai iegūtu noteiktas izcelsmes statusu.  
3. Saskaņā ar šo pantu uzglabājamos dokumentus var glabāt elektroniski.  
ORIG.23.  pants. Nelieli sūtījumi  
1. Atkāpjoties no ORIG.18.  panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] līdz 
ORIG.21.  pantam [Importētāja informētība], gadījumos, kad ražojums ir deklarēts kā tāds, kas atbilst 
šīs nodaļas prasībām, un ja importētājas Puses muitas dienestam nav šaubu par minētās deklarācijas 
patiesumu, tad importētāja Puse piešķir preferenciāla tarifa režīmu:   
(a) ražojumam, ko privātpersonas nelielos iepakojumos sūta privātpersonām,   
(b) ražojumam, kas ir daļa no ceļotāja personīgās bagāžas, un  
(c) Apvienotās Karalistes gadījumā papildus a) un b)  apakšpunktam  — citiem zemas vērtības 
sūtījumiem.  
2. Šā panta 1.  punktu nepiemēro šādiem ražojumiem:   
(a) ražojumi, kuru imports ir daļa no tāda importa virknes, kuru var pamatoti uzskatīt par tādu, 
kas veikts atsevišķi, lai izvairītos no ORIG.18.  panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa 
režīmu] prasībām;  
(b) attiecībā uz Savienību:  
(i) ražojums, kas importēts tirdzniecības ceļā, ja imports notiek neregulāri un ražojumi ir 
paredzēti tikai saņēmēju, ceļotāju vai viņu ģimenes locekļu per sonīgai lietošanai, tad 
to neuzskata par ražojumu importu tirdzniecībai, ja pēc produktu veida un daudzuma 
ir redzams, ka nav plānoti nekādi komerciāli mērķi, un  
 
49 
 (ii) ražojumi, kuru kopējā vērtība pārsniedz 500  EUR, ja tos sūta sīkpakās, vai 1200  EUR to 
ražojum u gadījumā, kuri ir daļa no ceļotāja personīgās bagāžas. Summas katrā 
attiecīgajā valsts valūtā ir līdzvērtīgas tām summām, kuras izteiktas euro pēc kursa 
oktobra pirmajā darba dienā. Valūtas maiņas summas ir tās, ko Eiropas Centrālā banka 
publicē minētajā  dienā, izņemot gadījumus, kad Eiropas Komisijai līdz 15.  oktobrim ir 
paziņota atšķirīga summa, un tās piemēro no nākamā gada 1.  janvāra. Eiropas Komisija 
paziņo Apvienotajai Karalistei attiecīgās summas. Savienība var noteikt citus 
ierobežojumus, kurus tā  paziņos Apvienotajai Karalistei; un  
(c) attiecībā uz Apvienoto Karalisti  – ražojumi, kuru kopējā vērtība pārsniedz Apvienotās 
Karalistes tiesību aktos noteiktās robežvērtības. Apvienotā Karaliste paziņos Savienībai šīs 
robežvērtības.  
3. Importētājs ir atbildīgs  par to, ka deklarācija ir pareiza, un par atbilstību šajā nodaļā 
noteiktajām prasībām. Dokumentēšanas prasības, kas izklāstītas ORIG.22.  pantā [Dokumentēšanas 
prasības], neattiecas uz importētāju saskaņā ar šo pantu.  
ORIG.24.  pants. Pārbaude  
1. Importētājas  Puses muitas dienests var pārbaudīt, vai ražojums ir noteiktas izcelsmes 
ražojums un vai ir izpildītas pārējās šīs nodaļas prasības, pamatojoties uz riska novērtēšanas 
metodēm, kas var ietvert atlasi pēc nejaušības principa. Šādu pārbaudi var veikt, piepr asot 
informāciju no importētāja, kurš iesniedzis ORIG.18.  pantā [Pieprasījums piemērot preferenciāla 
tarifa režīmu] minēto pieprasījumu, importa deklarācijas iesniegšanas laikā, pirms ražojumu 
izlaišanas vai pēc ražojumu izlaišanas.  
2. Saskaņā ar 1.  punktu p ieprasītā informācija ietver tikai šādus elementus:  
(a) ja pieprasījuma pamatā bijis paziņojums par izcelsmi  — paziņojums par izcelsmi; un  
(b) informācija par izcelsmes kritēriju izpildi, kas attiecas uz šādiem elementiem:  
(i) ja izcelsmes kritērijs ir “pilnībā iegū ts” — piemērojamā kategorija (piemēram, 
ievākšana, ieguves rūpniecība, zveja) un ražošanas vieta;  
(ii) ja izcelsmes kritērija pamatā ir tarifa klasifikācijas maiņa  — visu nenoteiktas izcelsmes 
materiālu saraksts, tostarp to tarifa klasifikācija (2, 4  vai 6  ciparu formātā atkarībā no 
izcelsmes kritērija);  
(iii) ja izcelsmes kritērija pamatā ir izmantota vērtības metode  – galaražojuma vērtība, kā 
arī visu minētā ražojuma ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība;  
(iv) ja izcelsmes kritērija pamatā ir svar s – galaražojuma svars, kā arī galaražojumā 
izmantoto attiecīgo nenoteiktas izcelsmes materiālu svars;  
(v) ja izcelsmes kritērija pamatā ir konkrēts ražošanas process  – minētā konkrētā procesa 
apraksts.  
3. Sniedzot pieprasīto informāciju, importētājs var pievienot jebkādu citu informāciju, ko tas 
uzskata par būtisku pārbaudes nolūkiem.  
 
50 
 4. Ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā ir paziņojums par izcelsmi, importētājs 
sniedz minēto paziņojumu par izc elsmi, bet var atbildēt importētājas Puses muitas dienestam, ka 
importētājs nespēj sniegt 2.  punkta b)  apakšpunktā minēto informāciju.   
5. Ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā ir importētāja informētība, pēc tam, kad 
pārbaudi veicošais importētā jas Puses muitas dienests ir pieprasījis informāciju saskaņā ar 1.  punktu, 
tas var pieprasīt no importētāja sniegt papildu informāciju, ja šis muitas dienests uzskata, ka papildu 
informācija ir nepieciešama, lai pārbaudītu ražojuma noteiktu izcelsmi, vai t o, ka ir izpildītas pārējās 
šīs nodaļas prasības. Importētājas Puses muitas dienests vajadzības gadījumā var pieprasīt 
importētājam sniegt konkrētus dokumentus un informāciju.  
6. Ja importētājas Puses muitas dienests nolemj apturēt preferenciāla režīma piešķ iršanu 
attiecīgajam ražojumam līdz pārbaudes rezultātu saņemšanai, tad tas importētājam piedāvā 
ražojumu izlaist, piemērojot atbilstošus piesardzības pasākumus, tostarp galvojumus. Preferenciāla 
tarifa režīma apturēšana tiek izbeigta iespējami drīz pēc tam , kad importētājas Puses muitas dienests 
ir pārliecinājies par attiecīgo ražojumu noteiktas izcelsmes statusu vai par pārējo šīs nodaļas prasību 
izpildi.  
ORIG.25.  pants. Administratīva sadarbība  
1. Lai nodrošinātu šīs nodaļas pareizu piemērošanu, Puses ar sa vu muitas dienestu starpniecību 
sadarbojas, pārbaudot, vai ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums un vai tas atbilst pārējām šajā 
nodaļā noteiktajām prasībām.  
2. Ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā ir bijis paziņojums par izcelsmi, pēc tam, 
kad pārbaudi veicošais importētājas Puses muitas dienests vispirms ir attiecīgi pieprasījis informāciju 
saskaņā ar ORIG.24.  panta [Pārbaude] 1.  punktu, ievērojot importētāja atbildi, tas var arī pieprasīt 
informāciju no eksportētājas Puses muitas dienesta divu gadu laikā pēc ražojumu importēšanas vai 
no brīža, kad ir iesniegts pieprasījums atbilstīgi ORIG.18.a  panta [Preferenciāla tarifa režīma 
pieprasīšanas laiks] 2.  punkta a)  apakšpunktam, ja pārbaudi veicošais importētājas Puses muitas 
dienests uzskata, ka papildu informācija ir nepieciešama, lai pārbaudītu ražojuma noteiktu izcelsmi, 
vai to, ka ir izpildītas pārējās šīs nodaļas prasības. Informācijas pieprasījumā ir šādi elementi:  
(a) paziņojums par izcelsmi;  
(b) tā muitas dienesta identifikācijas dati, kas ie sniedz pieprasījumu;  
(c) eksportētāja vārds vai nosaukums;  
(d) pārbaudes objekts un darbības joma un  
(e) visa attiecīgā dokumentācija  
Turklāt importētājas Puses muitas dienests vajadzības gadījumā var lūgt eksportētājas Puses muitas 
dienestam iesniegt konkrētus dokumentus un informāciju.  
3. Eksportētājas Puses muitas dienests var saskaņā ar Puses normatīvajiem aktiem pieprasīt 
dokumentus v ai pārbaudi, pieprasot jebkādus pierādījumus vai apmeklējot eksportētāja telpas, lai 
apskatītu dokumentus un iekārtas, ko izmanto ražojuma ražošanā.  
4. Neskarot 5.  punktu, eksportētājas Puses muitas dienests, kas saņēmis 2.  punktā minēto 
pieprasījumu, sniedz  importētājas Puses muitas dienestam šādu informāciju:  
 
51 
 (a) pieprasītā dokumentācija, ja tā ir pieejama;  
(b) atzinums par ražojuma noteiktas izcelsmes statusu;  
(c) pārbaudāmā ražojuma apraksts un tarifa klasifikācija saistībā ar šīs nodaļas piemērošanu;  
(d) ražošanas pr ocesa apraksts un skaidrojums, kas ir pietiekams, lai pamatotu ražojuma noteiktas 
izcelsmes statusu;  
(e) informācija par veidu, kādā veikta pārbaude, un  
(f) vajadzības gadījumā – pavaddokumenti.  
5. Eksportētājas Puses muitas dienests nesniedz 4.  punkta a), d) un f ) apakšpunktā minēto 
informāciju importētājas Puses muitas dienestam, ja eksportētājs uzskata, ka minētā informācija ir 
konfidenciāla.  
6. Katra Puse paziņo otrai Pusei muitas dienestu kontaktinformāciju un paziņo otrai Pusei par 
jebkādām izmaiņām šajā kontak tinformācijā 30  dienu laikā pēc izmaiņu veikšanas dienas.  
ORIG.26.  pants. Preferenciāla tarifa režīma atteikums  
1. Neskarot 3.  punktu, importētājas Puses muitas dienests var atteikt preferenciāla tarifa 
režīmu, ja:  
(a) trīs mēnešu laikā pēc dienas, kad pieprasīta informācija saskaņā ar ORIG.24.  panta [Pārbaude] 
1. punktu:  
(i) importētājs  nav sniedzis  atbildi;    
(ii) ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā bijis paziņojums par izcelsmi, 
paziņojums par izcelsmi nav iesn iegts, vai  
(iii) ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā bijusi importētāja informētība, 
importētāja sniegtā informācija nav pietiekama, lai apstiprinātu, ka ražojums ir 
noteiktas izcelsmes ražojums;  
(b) trīs mēnešu laikā pēc dienas, kad pieprasīta papildu informācija saskaņā ar ORIG.24.  panta 
[Pārbaude] 5.  punktu:  
 i) importētājs nav sniedzis atbildi; vai  
 ii) importētāja sniegtā informācija nav pietiekama, lai apstiprinātu, ka ražojums ir noteiktas 
izcelsmes ražojums;  
 c) 10 mēnešu3 laikā pēc dienas, kad pieprasīta informācija saskaņā ar ORIG.25.  panta [Administratīvā 
sadarbība] 2.  punktu:  
                                                            
3 Šis termiņš būs 12  mēneši to informācijas pieprasījumu gadījumā, kas iesniegti saskaņā ar ORIG.25.  panta 
[Administratīvā sadarbība] 2.  punktu un  adresēti eksportētājas Puses muitas dienestam šā nolīguma 
piemērošanas pirmajos trīs mēnešos.  
 
52 
  i) eksportētājas Puses muitas dienests nav sniedzis atbildi vai  
 ii) eksportētājas Puses muitas dienesta sniegt ā informācija nav pietiekama, lai apstiprinātu, 
ka ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums.  
2. Importētājas Puses muitas dienests var atteikt preferenciāla tarifa režīmu ražojumam, kam 
importētājs lūdz piemērot preferenciāla tarifa režīmu, ja importētājs ne ievēro tādas šīs nodaļas 
prasības, kuras neattiecas uz ražojumu noteiktas izcelsmes statusu.  
3. Ja importētājas Puses muitas dienestam ir pietiekams pamatojums atteikt preferenciāla 
tarifa režīmu saskaņā ar šā panta 1.  punktu, gadījumos, kad eksportētājas Pu ses muitas dienests ir 
sniedzis atzinumu saskaņā ar ORIG.25.  panta [Administratīvā sadarbība] 4.  punkta b)  apakšpunktu, 
apliecinot ražojuma noteiktas izcelsmes statusu, importētājas Puses muitas dienests savu nodomu 
atteikt preferenciāla tarifa režīmu eksp ortētājas Puses muitas dienestam paziņo divu mēnešu laikā 
pēc minētā atzinuma saņemšanas dienas.  
Ja ir sniegts šāds paziņojums, pēc vienas Puses pieprasījuma Puses apspriežas trīs mēnešu laikā pēc 
paziņojuma dienas. Apspriešanās termiņu var pagarināt, kat ru gadījumu izskatot atsevišķi, ja Pušu 
muitas dienesti par to savstarpēji vienojas. Apspriešanās var notikt saskaņā ar procedūru, ko 
noteikusi Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā.  
Beidzoties apspriešanās term iņam, ja importētājas Puses muitas dienests nevar apstiprināt, ka 
ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums, tas var atteikt preferenciāla tarifa režīmu, ja tam ir 
pietiekams pamatojums un ja importētājam ir bijušas piešķirtas tiesības tikt uzklausītam. Tom ēr, ja 
eksportētājas Puses muitas dienests apstiprina ražojumu noteiktas izcelsmes statusu un sniedz šāda 
secinājuma pamatojumu, importētājas Puses muitas dienests neliedz ražojumam piemērot 
preferenciāla tarifa režīmu, pamatojoties tikai uz to, ka ir tici s piemērots ORIG.25.  panta 
[Administratīvā sadarbība] 5.  punkts.   
4. Visos gadījumos domstarpību atrisināšanu starp importētāju un importētājas Puses muitas 
dienestu veic atbilstoši importētājas Puses tiesību aktiem.  
ORIG.27.  pants. Konfidencialitāte  
1. Katra P use saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem saglabā jebkādas informācijas, ko otra Puse 
tai sniegusi saskaņā ar šo nodaļu, konfidencialitāti un aizsargā minēto informāciju pret izpaušanu.  
2. Ja neatkarīgi no ORIG.25.  panta [Administratīvā sadarbība] 5.  punkta ek sportētājas Puses vai 
importētājas Puses muitas dienests no eksportētāja ir ieguvis konfidenciālu darījumdarbības 
informāciju, piemērojot ORIG.24.  pantu [Pārbaude] un ORIG.25.  pantu [Administratīvā sadarbība], 
šāda informācija netiek izpausta.  
3. Katra Puse nodrošina, ka konfidenciālā informācija, kas iegūta saskaņā ar šo nodaļu, netiek 
izmantota citos nolūkos, kā tikai to lēmumu un nolēmumu administrēšanai un izpildei, kuri attiecas 
uz izcelsmes un muitas jautājumiem, izņemot ar tās personas vai Puses atļauj u, kas sniegusi 
konfidenciālo informāciju.  
4. Neatkarīgi no 3.  punkta Puse var atļaut saskaņā ar šo nodaļu iegūto informāciju izmantot 
jebkurā administratīvā, tiesas vai tiesvedībai pielīdzināmā procesā, kas uzsākts saistībā ar to muitas 
tiesību aktu neievēro šanu, ar kuriem īsteno šo nodaļu. Par šādu izmantošanu Puse iepriekš paziņo 
personai vai Pusei, kas sniegusi informāciju.  
 
53 
 ORIG.28.  pants. Administratīvie pasākumi un sankcijas  
Katra Puse nodrošina šīs nodaļas efektīvu izpildi. Katra Puse nodrošina, ka komp etentās iestādes var 
piemērot administratīvus pasākumus un, ja vajadzīgs, sankcijas saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem 
jebkurai personai, kura sagatavo dokumentu vai liek sagatavot dokumentu, kurā ietverta nepareiza 
informācija, kas tika sniegta, lai saņe mtu preferenciāla tarifa režīmu ražojumam, kurš neatbilst 
ORIG.22.  pantā [Dokumentēšanas prasības] noteiktajām prasībām, vai kura nesniedz pierādījumus 
vai atsaka ORIG.25.  panta [Administratīvā sadarbība] 3.  punktā minēto apmeklējumu.  
 3. iedaļa. Citi not eikumi  
 ORIG.29.  pants. Seūta un Melilja  
1. Šīs nodaļas nolūkos attiecībā uz Savienību termins “Puse” neietver Seūtu un Melilju.  
2. Importējot Seūtā vai Meliljā Apvienotās Karalistes izcelsmes ražojumus, tiem visos aspektos 
piemēro tādu pašu muitas režīmu saska ņā ar šo nolīgumu kā attiecībā uz Savienības muitas 
teritorijas izcelsmes ražojumiem saskaņā ar Akta par Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas 
pievienošanos Eiropas Savienībai 2.  protokolu. Apvienotā Karaliste piemēro to Seūtas un Meliljas 
izcelsmes  ražojumu importam, uz kuriem attiecas šis nolīgums, tādu pašu muitas režīmu kā 
ražojumiem, ko importē no Savienības un kā izcelsme ir Savienībā.  
3. Šajā nodaļā minētos izcelsmes noteikumus un izcelsmes procedūras mutatis mutandis  
piemēro ražojumiem, ko eksp ortē no Apvienotās Karalistes uz Seūtu un Melilju, un ražojumiem, 
kurus eksportē no Seūtas un Meliljas uz Apvienoto Karalisti.   
4. Seūtu un Melilju uzskata par vienotu teritoriju.  
5. ORIG.4.  pantu [Izcelsmes kumulācija] piemēro ražojumu importam un eksportam starp 
Savienību, Apvienoto Karalisti un Seūtu un Melilju.    
6. Atkarībā no ražojuma izcelsmes eksportētāji izcelsmes paziņojuma teksta 3.  ailē ieraksta 
“Apvienotā Karaliste” vai “Seū ta un Melilja”.   
7. Par šīs nodaļas piemērošanu un īstenošanu Seūtā un Meliljā ir atbildīgs Spānijas Karalistes 
muitas dienests.  
ORIG.30.  pants. Pārejas noteikumi tranzītā vai uzglabāšanā esošiem produktiem  
Šā nolīguma noteikumus var piemērot ražojumiem, ka s atbilst šīs nodaļas noteikumiem un kas šā 
nolīguma spēkā stāšanās dienā atrodas vai nu tranzītā no eksportētājas Puses uz importētāju Pusi, 
vai importētājas Puses muitas kontrolē bez importa nodokļu un nodevu samaksas, ar nosacījumu, ka 
12 mēnešu laikā p ēc minētā datuma importētājas Puses muitas dienestam tiek iesniegts 
pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu, kas minēts ORIG.18.  pantā [Pieprasījums 
piemērot preferenciāla tarifa režīmu].  
ORIG.31.  pants. Šīs nodaļas un tās pielikumu grozīšana  
Partnerības padome var grozīt šo nodaļu un tās pielikumus.  
 
3. nodaļa. Sanitārie un fitosanitārie pasākumi  
 
54 
 SPS.1.  pants. Mērķi  
Šīs nodaļas mērķi ir šādi:  
a) aizsargāt cilvēku, dzīvnieku un augu dzīvību vai veselību Pušu teritorijās, vienlaikus atvieglojot 
tirdzniecību starp Pusēm;  
b) turpināt SFS līguma īstenošanu;  
c) nodrošināt, ka Pušu sanitārie un fitosanitārie (“SFS”) pasākumi nerada nevajadzīgus šķēršļus 
tirdzniecībai;  
d) veicināt lielāku pārredzamību katras Puses SFS pasākumu piemērošanā un izpratni par to;   
e) uzlabot Pušu sadarbību cīņā pret rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, ilgtspējīgu pārtikas 
sistēmu veicināšanā, dzīvnieku labturības aizsardzībā un elek troniskajā sertificēšanā;  
f) pastiprināt sadarbību attiecīgajās starptautiskajās organizācijās, lai izstrādātu starptautiskus 
standartus, pamatnostādnes un ieteikumus dzīvnieku veselības, pārtikas nekaitīguma un augu 
veselības jomā; un  
g) veicināt to, ka katra Puse īsteno starptautiskos standartus, pamatnostādnes un ieteikumus.  
SPS.2.  pants. Darbības joma   
 
1. Šo nodaļu piemēro visiem Puses SFS pasākumiem, kas var tieši vai netieši ietekmēt 
tirdzniecību starp Pusēm.  
2. Šajā nodaļā arī paredzēti atsevišķi noteik umi attiecībā uz sadarbību dzīvnieku labturības, 
rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem un ilgtspējīgu pārtikas sistēmu jomā.  
SPS.3.  pants. Definīcijas  
1. Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:  
(a) SFS līguma A  pielikumā ietvertās definīcijas;  
(b) definīcija s, kas pieņemtas Pārtikas kodeksa komisijas (“Kodekss”) aizgādībā;  
(c) definīcijas, kas pieņemtas Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (“ OIE”) aizgādībā; un  
(d) definīcijas, kas pieņemtas Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas (“ IPPC ”) aizgādībā;   
2. Šajā nodaļā:  
(a)  “importa nosacījumi” ir visi SFS pasākumi, kas jāizpilda attiecībā uz ražojumu importu; un  
(b) “aizsargājamā zona” attiecībā uz konkrētu reglamentētu augiem kaitīgu organismu ir oficiāli 
noteikts ģeogrāfiskais apgabals, kurā minētais kaitīgais or ganisms nav konstatēts, neraugoties 
uz labvēlīgiem apstākļiem un tā klātbūtni citās Puses teritorijas daļās, un kurā minēto kaitīgo 
organismu nav atļauts ievest.  
 
55 
 3. Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā var pieņemt citas 
definīcijas šīs nodaļas vajadzībām, ņemot vērā attiecīgo starptautisko organizāciju, piemēram, 
Pārtikas kodeksa komisijas, OIE un IPPC , glosārijus un definīcijas.  
4. SFS līgumā iekļautās definīcijas prevalē, ciktāl pastāv neatbilstība starp definīcijām, ko 
pieņēmusi Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā vai kas 
pieņemtas Pārtikas kodeksa komisijas, OIE vai IPPC  aizgādībā, un definīc ijām SFS līgumā. Ja pastāv 
neatbilstība starp definīcijām, ko pieņēmusi Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un 
fitosanitāro pasākumu jomā, un definīcijām, kas izklāstītas Pārtikas kodeksā, OIE vai IPPC , prevalē 
Pārtikas kodeksā, OIE vai IPPC  izklā stītās definīcijas.  
SPS.4.  pants. Tiesības un pienākumi  
Puses apstiprina savas tiesības un pienākumus, kas izriet no SFS līguma. Tas ietver tiesības pieņemt 
pasākumus saskaņā ar SFS līguma 5.  panta 7.  punktu.  
SPS.5.  pants. Vispārīgi principi    
1. Lai sasnieg tu savu atbilstošo aizsardzības līmeni, Puses piemēro SFS pasākumus, kuru 
pamatā ir riska novērtējums saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, tostarp SFS līguma 5.  pantu.  
2. Puses neizmanto SFS pasākumus, lai radītu nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai.  
3. Attiecī bā uz ar tirdzniecību saistītām SFS procedūrām un apstiprinājumiem, kas noteikti 
saskaņā ar šo nodaļu, katra Puse nodrošina, ka šīs procedūras un saistītie SFS pasākumi:  
(a) tiek sākti un pabeigti bez liekas kavēšanās;  
(b) neietver nevajadzīgus, zinātniski un teh niski nepamatotus vai nevajadzīgi apgrūtinošus 
informācijas pieprasījumus, kas var aizkavēt piekļuvi otras Puses tirgum;   
(c) netiek piemēroti tādā veidā, kas radītu patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju pret otras 
Puses visu teritoriju vai tās teritori jas daļām, kurās pastāv identiski vai līdzīgi SFS apstākļi; un  
(d) ir samērīgi ar identificētajiem riskiem un tirdzniecību neierobežo vairāk, nekā nepieciešams, lai 
sasniegtu importētājas Puses atbilstošo aizsardzības līmeni.  
4. Puses neizmanto 3.  punktā minētās  procedūras un papildu informācijas pieprasījumus, lai 
bez zinātniska un tehniska pamatojuma aizkavētu piekļuvi saviem tirgiem.  
5. Katra Puse nodrošina, ka administratīvās procedūras, ko tā pieprasa attiecībā uz importa 
nosacījumiem pārtikas nekaitīguma, dzī vnieku veselības vai augu veselības jomā, nav apgrūtinošākas 
vai tirdzniecību ierobežojošākas, nekā nepieciešams, lai importētājai Pusei dotu pietiekamu 
pārliecību, ka šie nosacījumi ir izpildīti. Katra Puse nodrošina, ka administratīvo procedūru negatīvā 
ietekme uz tirdzniecību tiek samazināta līdz minimumam un ka administratīvās noformēšanas 
procesi ir vienkārši un ātri, vienlaikus ievērojot importētājas Puses nosacījumus.  
6. Importētāja Puse neievieš papildu administratīvas sistēmas vai procedūru, kas neva jadzīgi 
kavē tirdzniecību.   
SPS.6.  pants. Oficiālā sertifikācija  
1. Ja importētāja Puse pieprasa oficiālus sertifikātus, sertifikātu paraugi ir:  
 
56 
 (a) saskaņā ar principiem, kas noteikti Pārtikas kodeksa komisijas, IPPC  un OIE 
starptautiskajos standartos, un  
(b) piemērojami importam no visām eksportētājas Puses teritorijas daļām.   
2. Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā var vienoties par 
īpašiem gadījumiem, kad 1.  punktā minētie sertifikātu paraugi tiek izstrādāti tikai kādai 
eksportētājas Puses teritorijas daļai vai daļām. Puses veicina elektronisko sertifikāciju un citas 
tehnoloģijas tirdzniecības atvieglošanai.  
SPS.7.  pants. Importa nosacījumi un procedūras    
1. Neskarot tiesības un pienākumus, kas katrai Pusei ir saskaņā ar SFS līgumu un šo nodaļu, 
importētājas Puses importa nosacījumus konsekventi attiecina uz visu eksportētājas Puses teritoriju.  
2. Eksportētāja Puse nodrošina, ka produkti, ko eksportē uz otru Pus i, piemēram, dzīvnieki un 
dzīvnieku izcelsmes produkti, augi un augu produkti vai citi saistīti priekšmeti, atbilst importētājas 
Puses SFS prasībām.    
3. Importētāja Puse var pieprasīt,  lai konkrētu produktu importam būtu vajadzīga atļauja. Šādu 
atļauju pie šķir gadījumos, kad eksportētājas Puses attiecīgā kompetentā iestāde iesniedz 
pieprasījumu, kas objektīvi pierāda importētājai Pusei, ka tās prasības attiecībā uz atļaujas 
saņemšanu ir izpildītas. Eksportētājas Puses attiecīgā kompetentā iestāde var iesnie gt pieprasījumu 
atļaujas saņemšanai attiecībā uz visu eksportētājas Puses teritoriju. Importētāja Puse uz minētā 
pamata apmierina šādus pieprasījumus, ja tie atbilst importētājas Puses atļaujas saņemšanas 
prasībām, kas izklāstītas šajā punktā.  
4. Importētāja  puse neievieš atļaujas saņemšanas prasības, kas papildina pārejas perioda 
beigās piemērojamās prasības, ja vien šādu prasību piemērošana citiem ražojumiem nav pamatota, 
lai mazinātu būtisku risku cilvēku, dzīvnieku vai augu veselībai.   
5. Importētāja Puse n osaka un paziņo otrai Pusei importa nosacījumus attiecībā uz visiem 
ražojumiem. Importētāja Puse nodrošina, ka tās importa nosacījumus piemēro samērīgi un bez 
diskriminācijas.  
6. Neskarot pagaidu pasākumus saskaņā ar SFS līguma 5.  panta 7.  punktu, ražojumiem vai 
citiem saistītiem priekšmetiem, attiecībā uz kuriem pastāv fitosanitāra rakstura bažas, importa 
nosacījumi aprobežojas vienīgi ar tādiem pasākumiem, kas nodrošina aizsardzību pret importētājas 
Puses reglamentētajiem kaitīgajiem organismiem, un kas ir p iemērojami visai eksportētājas Puses 
teritorijai.  
7. Neatkarīgi no 1.  un 3.  punkta konkrētu ražojumu importa atļaujas pieprasījuma gadījumā, ja 
eksportētāja Puse ir pieprasījusi pārbaudi tikai attiecībā uz tās teritorijas daļu vai konkrētām daļām 
(Savienības  gadījumā  – atsevišķām dalībvalstīm), importētāja Puse nekavējoties izskata minēto 
pieprasījumu. Ja importētāja Puse saņem pieprasījumus attiecībā uz konkrēto ražojumu no vairāk 
nekā vienas eksportētājas Puses daļas vai ja ir saņemti turpmāki pieprasījumi attiecībā uz ražojumu, 
kuram jau ir piešķirta atļauja, importētāja Puse paātrina atļaujas piešķiršanas procedūras 
pabeigšanu, ņemot vērā identisku vai līdzīgu SFS režīmu, kas piemērojams atšķirīgās eksportētājas 
Puses daļās.  
8. Katra puse nodrošina, ka visas SFS kontroles, inspekcijas un apstiprināšanas procedūras tiek 
sāktas un pabeigtas bez liekas kavēšanās. Informācijas pieprasījumi attiecas tikai uz to, kas vajadzīgs, 
 
57 
 lai apstiprināšanas procesā ņemtu vērā importētājas Puses rīcībā jau esošo informāciju, p iemēram, 
par eksportētājas Puses tiesisko regulējumu un revīzijas ziņojumiem.  
9. Izņemot pienācīgi pamatotus apstākļus, kas saistīti ar tās aizsardzības līmeni, katra Puse 
paredz pārejas periodu starp jebkādu apstiprināšanas procedūru izmaiņu publicēšanu un to 
piemērošanu, lai ļautu otrai Pusei iepazīties ar šādām izmaiņām un pielāgoties tām. Katra Puse 
nepamatoti nepagarina tādu pieprasījumu apstiprināšanas procesu, kas iesniegti pirms izmaiņu 
publicēšanas.  
10. Saistībā ar 3. –8. punktā izklāstītajiem procesiem v eic šādas darbības:   
(a) tiklīdz importētāja Puse ir pozitīvi pabeigusi savu novērtējumu, tā nekavējoties veic visus 
vajadzīgos likumdošanas un administratīvos pasākumus, lai tirdzniecība varētu notikt bez 
liekas kavēšanās;  
(b) eksportētāja Puse:  
(i) sniedz  visu vajadzīgo  informāciju,  ko pieprasa  importētāja  Puse,  un 
(ii) nodrošina  samērīgu  piekļuvi  importētājai  Pusei,  lai veiktu  revīziju  un pārējās  vajadzīgās  
procedūras.   
(c) importētāja Puse izveido reglamentēto kaitīgo organismu sarakstu attiecībā uz ražojumiem vai 
saistītiem priekšmetiem, kuru gadījumā pastāv fitosanitāra rakstura bažas. Minētais saraksts 
ietver:  
(i) kaitīgos  organismus,  kuru  nevienā  tās teritorijas  daļā  nav;   
(ii) kaitīgos  organismus,  kuri ir kādā  tās teritorijas  daļā  un kuri tiek oficiāli  kontrolēti;   
(iii) kaitīgo s organismus,  kuri ir tās teritorijas  daļās  un attiecībā  uz kuriem  ir izveidotas  no 
kaitīgajiem  organismiem  brīvas  teritorijas  vai aizsargājamās  zonas,  un  
(iv) nekarantīnas  organismus,  kuri ir tās teritorijā  un kuri tiek oficiāli  kontrolēti  attiecībā  uz 
konkrē tu stādāmo  materiālu.   
11. Importētāja Puse pieņem sūtījumus, nenosakot prasību, ka importētājai Pusei jāpārbauda šo 
sūtījumu atbilstība pirms to izvešanas no eksportētājas Puses teritorijas.  
12. Puse var iekasēt maksu par izmaksām, kas rodas saistībā ar īpašu SFS  robežkontroļu 
veikšanu, un tai nevajadzētu pārsniegt izmaksu atgūšanu.  
13. Importētājai Pusei ir tiesības veikt importa pārbaudes ražojumiem, kas importēti no 
eksportētājas Puses, lai nodrošinātu atbilstību tās SFS importa prasībām.  
14. Importa pārbaudes, ko veic  no eksportētājas Puses importētiem ražojumiem, pamatojas uz 
SFS risku, kurš saistīts ar šādu importu. Importa pārbaudes veic tikai tiktāl, ciktāl tas nepieciešams 
cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības un veselības aizsardzībai, bez liekas kavēšanās un ar m inimālu 
ietekmi uz tirdzniecību starp Pusēm.  
15. Importētāja Puse pēc eksportētājas Puses pieprasījuma dara pieejamu informāciju par to, 
kāda proporcija eksportētājas Puses ražojumu tiek pārbaudīta, to importējot.  
 
58 
 16. Ja importa pārbaudes atklāj neatbilstību attie cīgajiem importa nosacījumiem, importētājas 
Puses veiktā darbība jāpamato ar saistītā riska novērtējumu un tā nevar ierobežot tirdzniecību vairāk 
nekā vajadzīgs, lai sasniegtu Puses atbilstošo SFS aizsardzības līmeni.  
SPS.8.  pants. Apstiprinātu uzņēmumu sa raksti    
1. Pamatotos gadījumos importētāja Puse var uzturēt sarakstu ar apstiprinātiem uzņēmumiem, 
kuri atbilst tās importa prasībām, tādējādi atļaujot dzīvnieku izcelsmes produktu importu no šiem 
uzņēmumiem.  
2. Izņemot gadījumus, kad tas ir pamatoti, lai mazi nātu būtisku risku cilvēku vai dzīvnieku 
veselībai, apstiprinātu uzņēmumu saraksti ir nepieciešami tikai tiem ražojumiem, kuriem tie bijuši 
nepieciešami pārejas perioda beigās.  
3. Eksportētāja Puse informē importētāju Pusi par to savu uzņēmumu sarakstu, kuri atbilst 
importētājas Puses nosacījumiem, kam pamatā ir eksportētājas Puses sniegtās garantijas.  
4. Pēc eksportētājas Puses pieprasījuma importētāja Puse apstiprina uzņēmumus, kas atrodas 
eksportētājas Puses teritorijā, pamatojoties uz eksportētājas Puses sniegtajām garantijām, bez 
atsevišķu uzņēmumu iepriekšējas pārbaudes.  
5. Ja vien importētāja Puse nepieprasa papildu informāciju un ja eksportētāja Puse sniedz 
garantijas, importētāj a Puse veic vajadzīgos likumdošanas vai administratīvos pasākumus saskaņā ar 
tās piemērojamajām juridiskajām procedūrām, lai atļautu importu no šiem uzņēmumiem bez liekas 
kavēšanās.  
6. Apstiprināto uzņēmumu sarakstu importētāja Puse dara publiski pieejamu.  
7. Ja importētāja Puse nolemj noraidīt eksportētājas Puses pieprasījumu piekrist kāda 
uzņēmuma iekļaušanai apstiprināto uzņēmumu sarakstā, tā nekavējoties informē eksportētāju Pusi 
un sniedz atbildi, tostarp informāciju par neatbilstībām, kuru dēļ uzņēmuma ap stiprināšana tiek 
noraidīta.  
SPS.9.  pants. Pārredzamība un informācijas apmaiņa  
1. Katra Puse cenšas nodrošināt pārredzamību attiecībā uz SFS pasākumiem, kas piemērojami 
tirdzniecībai, un šajā nolūkā veic šādas darbības:  
a) nekavējoties paziņo otrai Pusei par visām izmaiņām tās SFS pasākumos un apstiprināšanas 
procedūrās, tostarp izmaiņām, kas var ietekmēt tās spēju izpildīt otras Puses SFS importa 
prasības attiecībā uz konkrētiem ražojumiem;  
b) uzlabo savstarpējo izpratni par saviem SFS pasākumiem un to p iemērošanu;  
c) apmainās ar informāciju ar otru Pusi par jautājumiem, kas saistīti ar SFS pasākumu izstrādi un 
piemērošanu, tostarp iegūtajiem jaunajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kuri ietekmē vai var 
ietekmēt Pušu savstarpējo tirdzniecību, lai mazinātu  negatīvu ietekmi uz tirdzniecību;  
d) pēc otras Puses pieprasījuma 20  darba dienu laikā dara zināmus nosacījumus, kas attiecas uz 
konkrētu ražojumu importu;  
e) pēc otras Puses pieprasījuma 20  darba dienu laikā paziņo konkrētu ražojumu atļaujas piešķiršan as 
procedūras pašreizējo stāvokli;  
 
59 
 f) paziņo otrai Pusei par jebkurām būtiskām izmaiņām Puses kompetentās iestādes struktūrā vai 
organizācijā;  
g) pēc pieprasījuma paziņo Puses oficiālās kontroles rezultātus un sniedz ziņojumu, kas attiecas uz 
veiktās kont roles rezultātiem;  
h) pēc pieprasījuma paziņo tādas importa pārbaudes rezultātus, kas paredzēta noraidīta vai 
neatbilstoša sūtījuma gadījumā, un  
i) pēc pieprasījuma un bez liekas kavēšanās paziņo Puses sagatavoto riska novērtējumu vai zinātnisko 
atzinumu, kas attiecas uz šo nodaļu.  
2. Ja kāda Puse ir darījusi pieejamu 1.  punktā minēto informāciju, paziņojot to PTO centrālajam 
paziņojumu reģistram vai attiecīgajai starptautiskajai standartizācijas struktūrai saskaņā ar tās 
attiecīgajiem noteikumiem, ir izpildīt as 1.  punkta prasības, ciktāl tās attiecas uz minēto informāciju.  
SPS.10.  pants. Pielāgojumi reģionāliem nosacījumiem    
1. Puses atzīst zonējuma koncepciju, tostarp no slimībām vai kaitīgajiem organismiem brīvu 
teritoriju, aizsargājamo zonu un zonu ar zemu slimības vai kaitīgo organismu izplatību jēdzienu, un 
piemēro to tirdzniecībā starp Pusēm saskaņā ar SFS līgumu, tostarp p amatnostādnēm, lai veicinātu 
SFS līguma 6.  panta praktisko īstenošanu (PTO/SFS komitejas lēmums  G/SPS/48), un attiecīgajiem 
OIE un IPPC  ieteikumiem, standartiem un pamatnostādnēm. Tirdzniecības specializētā komiteja 
sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā v ar detalizēt šīs procedūras, ņemot vērā visus attiecīgos SFS 
līguma, OIE un IPPC  standartus, pamatnostādnes vai ieteikumus.  
2. Puses var arī vienoties sadarboties jautājumā par nodalīšanas koncepciju, kā minēts OIE 
Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 4.4.  un 4.5.  nodaļā un OIE Ūdensdzīvnieku veselības kodeksa 
4.1. un 4.2.  nodaļā.  
3. Izveidojot vai uzturot 1.  punktā minētās zonas, Puses ņem vērā tādus faktorus kā ģeogrāfiskā 
atrašanās vieta, ekosistēmas, epidemioloģiskā uzraudzība un SFS kontroles efektivitāte.  
4. Attiecībā uz dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, pēc eksportētājas Puses 
pieprasījuma nosakot vai saglabājot importa nosacījumus, importētāja Puse atzīst eksportētājas 
Puses noteiktās no slimībām brīvās zonas par pamatu, lai, neskarot 8.  un 9.  punktu, varētu lemt par 
importa atļaušanu vai saglabāšanu.   
5. Eksportētāja Puse nosaka tās savas teritorijas daļas, kuras minētas 4.  punktā, un, ja tas tiek 
pieprasīts, sniedz pilnīgu paskaidrojumu un apliecinošus datus atbilstīgi OIE standartiem vai citos 
veidos, ko noteikusi Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā, 
pamatojoties uz zināšanām, kuras gūtas no eksportētājas Puses attiecīgo iestāžu pieredzes.  
6. Attiecībā uz augiem, augu produktiem citiem saistītiem priekšmetiem, pēc eksportētājas 
Puses pieprasījuma nosakot vai saglabājot fitosanitāros importa nosacījumus, importētāja Puse atzīst 
eksportētājas Puses noteiktas no kaitīgajiem organismiem brīvas teritorijas, no kaitīgajiem 
organismiem brīvas ražošanas vietas, no kaitī gajiem organismiem brīvas ražotnes, kaitīgā organisma 
zemas izplatības teritorijas un aizsargājamās zonas par pamatu, lai, neskarot 8.  un 9.  punktu, varētu 
lemt par importa atļaušanu vai saglabāšanu.  
7. Eksportētāja Puse nosaka savas no kaitīgajiem organismie m brīvās teritorijas, no kaitīgajiem 
organismiem brīvās ražošanas vietas, no kaitīgajiem organismiem brīvās ražotnes, kaitīgā organisma 
 
60 
 zemas izplatības teritorijas vai aizsargājamās zonas. Ja importētāja Puse to pieprasa, eksportētāja 
Puse sniedz pilnīgu paskaidrojumu un apliecinošus datus, pamatojoties uz IPPC izstrādātajiem 
Fitosanitāro pasākumu starptautiskajiem standartiem, vai dara to citos veidos, kurus noteikusi 
Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā, pamatojoties  uz 
zināšanām, kas gūtas no eksportētājas Puses fitosanitāro iestāžu pieredzes.  
8. Puses atzīst no slimībām brīvas teritorijas un aizsargājamās zonas, kas ir spēkā pārejas 
perioda beigās.  
9. Šā panta 8.  punktu piemēro arī turpmākiem pielāgojumiem no slimībām brīvajām teritorijām 
un aizsargājamām zonām (Apvienotās Karalistes gadījumā  — no kaitīgajiem organismiem brīvajām 
teritorijām), izņemot gadījumus, kad situācija ar slimībām vai kaitīgajiem  organismiem būtiski 
mainās.  
10. Puses var veikt revīzijas un pārbaudes saskaņā ar 11.  pantu, lai īstenotu šā panta 4. –
9. punktu.  
11. Puses izveido ciešu sadarbību ar mērķi saglabāt uzticību procedūrām, kas saistītas ar no 
slimībām vai kaitīgajiem organismiem brī vu teritoriju, no kaitīgajiem organismiem brīvu ražošanas 
vietu, no kaitīgajiem organismiem brīvu ražotņu un kaitīgā organisma zemas izplatības teritoriju, kā 
arī aizsargājamo zonu izveidi, lai līdz minimumam samazinātu tirdzniecības traucējumus.  
12. Importēt āja Puse, konstatējot eksportētājas Puses vai kādas tās daļas izcelsmes dzīvnieku vai 
augu veselības stāvokli, balstās uz eksportētājas Puses sniegto informāciju atbilstīgi SFS līguma, OIE 
un IPPC  standartiem un ņem vērā eksportētājas Puses konstatējumus.  
13. Ja importētāja Puse neatzīst eksportētājas Puses konstatējumu, kā minēts šā panta 
12. punktā, importētāja Puse objektīvi pamato un paskaidro eksportētājai Pusei šāda noraidījuma 
iemeslus un pēc pieprasījuma rīko apspriešanos saskaņā ar SPS.12.  panta 2.  punktu.  
14. Katra Puse nodrošina, ka 4. –9., 12.  un 13.  punktā noteiktie pienākumi tiek izpildīti bez liekas 
kavēšanās. Importētāja Puse paātrinās slimības vai kaitīgo organismu statusa atzīšanu gadījumos, 
kad pēc uzliesmojuma statuss ir atgūts.  
15. Ja Puse uzskata, ka konkrētam reģionam ir īpašs statuss attiecībā uz konkrētu slimību un tas 
atbilst kritērijiem, kas noteikti OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 1.2.  nodaļā vai OIE 
Ūdensdzīvnieku veselības kodeksa 1.2.  nodaļā, tā var pieprasīt šā statusa atzīšanu. Importētāja Puse 
var pieprasīt tādas papildu garantijas dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importam, 
kuras atbilst saskaņotajam statusam.  
SPS.11.  pants. Revīzijas un verifikācijas  
1. Importētāja Puse var veikt revīzijas un verifikācijas turpmāk minētajam:    
(a) visa otras Puses iestāžu pārbaudes un sertifikācijas sistēma vai kāda tās daļa;  
(b) to pārbaužu rezultāti, kuras veiktas saskaņā ar eksportētājas Puses pārbaudes un sertifikācijas 
sistēmu.  
2. Puses veic minētās revīzijas un verifikācijas saskaņā ar  SFS līguma noteikumiem, ņemot vērā 
attiecīgos starptautiskos standartus, pamatnostādnes un Pārtikas kodeksa komisijas, OIE vai IPPC  
ieteikumus.   
 
61 
 3. Lai veiktu šādas revīzijas un verifikācijas, importētāja Puse var veikt revīzijas un verifikācijas, 
pieprasot informāciju no eksportētājas Puses, vai revīzijas un verifikācijas apmeklējumus 
eksportētājā Pusē, kas var ietvert:   
(a) visas kompetento iestāžu kopējās kontroles programmas vai tās daļas novērtējumu, tai skaitā 
attiecīgā gadījumā regulatīvo revīziju un pārbaudes pasākumu pārskatīšanu;  
(b) pārbaudes uz vietas un  
(c) informācijas un datu vākšanu, lai novērtētu atkārtotu vai jaunu problēmu cēloņus saistībā ar 
ražojumu eksportu.  
4. Importētāja Puse eksportētājai Pusei dara zināmus saskaņā ar 1.  punktu veikto revīziju un 
verifikāciju rezultātus un secinājumus. Importētāja Puse šos rezultātus dara pieejamus atklātībai.  
5. Pirms revīzijas vai  verifikācijas uzsākšanas Puses apspriež revīzijas vai verifikācijas mērķus un 
darbības jomu, kritērijus vai prasības, pēc kurām tiks novērtēta eksportētāja Puse, un revīzijas vai 
verifikācijas veikšanas maršrutu un procedūras, ko nosaka revīzijas vai veri fikācijas plānā. Ja vien 
Puses nevienojas citādi, importētāja Puse vismaz 30 dienas pirms revīzijas vai verifikācijas veikšanas 
iesniedz eksportētājai Pusei revīzijas vai verifikācijas plānu.  
6. Importētāja Puse dod eksportētājai Pusei iespēju izteikt piezīme s par revīzijas vai 
verifikācijas ziņojuma projektu. Importētāja Puse rakstiski iesniedz galīgo ziņojumu eksportētājai 
Pusei parasti divu mēnešu laikā pēc minēto piezīmju saņemšanas dienas.  
7. Katra Puse sedz savas izmaksas, kas saistītas ar šādu revīziju vai  verifikāciju.   
SPS.12.  pants. Paziņošana un konsultācijas    
1. Puse bez nepamatotas kavēšanās paziņo otrai Pusei par:  
a) būtiskām izmaiņām kaitīgo organismu vai slimības izplatības statusā;  
b) jaunas dzīvnieku slimības uzliesmojumu;  
c) epidemioloģiski noz īmīgiem konstatējumiem attiecībā uz kādu dzīvnieku slimību;  
d) Puses identificētu būtisku pārtikas nekaitīguma problēmu;  
e) visiem papildu pasākumiem pie savu attiecīgo SFS pasākumu pamatprasībām, lai kontrolētu vai 
izskaustu dzīvnieku slimības vai aizsar gātu cilvēku veselību, kā arī par profilakses politikas 
izmaiņām, ietverot vakcinācijas politiku;  
f) pēc pieprasījuma  – Puses oficiālās kontroles rezultātiem un ziņojumu, kas attiecas uz veiktās 
kontroles rezultātiem, un  
g) visām būtiskām izmaiņām kādas sistēmas vai datubāzes funkcijās.   
2. Ja kādai Pusei ir nopietnas bažas par pārtikas nekaitīgumu, augu vai dzīvnieku veselību vai 
SFS pasākumu, ko ierosinājusi vai īstenojusi otra Puse, šī Puse var lūgt otrai Pusei tehniskās 
konsultācijas. Pieprasījuma saņēm ējai Pusei būtu jāatbild uz pieprasījumu bez liekas kavēšanās. Katra 
Puse cenšas sniegt vajadzīgo informāciju, lai izvairītos no tirdzniecības traucējumiem un attiecīgā 
gadījumā panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu.  
 
62 
 3. Šā panta 2.  punktā minētās konsultā cijas var rīkot, izmantojot telefonkonferences, 
videokonferences vai jebkādus citus saziņas līdzekļus, par kuriem Puses savstarpēji vienojušās.   
SPS.13.  pants. Ārkārtas pasākumi  
1. Ja importētāja Puse uzskata, ka pastāv nopietns risks cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvībai un 
veselībai, tā bez iepriekšēja paziņojuma var veikt vajadzīgos pasākumus cilvēku, dzīvnieku vai augu 
dzīvības un veselības aizsardzībai. Attiecībā uz sūtījumiem, k as ir tranzītā starp Pusēm, importētāja 
Puse apsver vispiemērotāko un samērīgāko risinājumu, lai izvairītos no nevajadzīgiem tirdzniecības 
traucējumiem.  
2. Puse, kas veic pasākumus, paziņo otrai Pusei par ārkārtas SFS pasākumu iespējami drīz pēc 
lēmuma pieņe mšanas par pasākuma īstenošanu un ne vēlāk kā 24  stundas pēc šā lēmuma 
pieņemšanas. Ja kāda Puse lūdz tehniskās konsultācijas, lai pārrunātu ārkārtas SFS pasākumu, tām 
jānotiek 10  dienu laikā pēc paziņojuma par ārkārtas SFS pasākumu saņemšanas. Puses izska ta 
jebkādu tehniskajās konsultācijās sniegto informāciju. Šo konsultāciju mērķis ir novērst nevajadzīgus 
tirdzniecības traucējumus. Puses var apsvērt iespējas, kā atvieglot pasākumu īstenošanu vai aizstāt 
tos.  
3. Lai izvairītos no nevajadzīgiem tirdzniecības  traucējumiem, importētāja Puse laicīgi ņem vērā 
eksportētājas Puses sniegto informāciju, pieņemot lēmumu attiecībā uz sūtījumiem, kuri ārkārtas SFS 
pasākuma pieņemšanas brīdī tiek transportēti starp Pusēm.  
4. Importētāja Puse nodrošina, ka visi ārkārtas pas ākumi, kas veikti šā panta 1.  punktā minēto 
iemeslu dēļ, netiek turpināti bez zinātniskiem pierādījumiem vai gadījumos, kad zinātniskie 
pierādījumi nav pietiekami, tiek pieņemti saskaņā ar SFS līguma 5.  panta 7.  punktu.  
SPS.14.  pants. Daudzpusēji starptaut iski forumi  
Puses vienojas sadarboties daudzpusējos starptautiskos forumos, lai izstrādātu starptautiskus 
standartus, pamatnostādnes un ieteikumus jomās, uz kurām attiecas šī nodaļa .  
SPS.15.  pants. Īstenošana un kompetentās iestādes  
1. Katra Puse, īstenojot  šo nodaļu, ņem vērā visus turpmāk minēto elementus:   
(a) PTO SFS komitejas lēmumi;  
 
(b) attiecīgo starptautisko standartu noteikšanas struktūru darbs;   
 
(c) visas zināšanas un iepriekšējā pieredze, kas tai ir tirdzniecībā ar eksportētāju Pusi, un  
 
(d) otras Puses snieg tā informācija.  
2. Puses nekavējoties viena otrai iesniedz to Pušu kompetento iestāžu aprakstu, kuras 
nodarbojas ar šīs nodaļas īstenošanu. Puses paziņo viena otrai par visām būtiskajām šo kompetento 
iestāžu izmaiņām.  
3. Katra Puse nodrošina, ka tās kompetenta jām iestādēm ir nepieciešamie resursi, lai efektīvi 
īstenotu šo nodaļu . 
 
63 
 SPS.16.  pants. Sadarbība dzīvnieku labturības jomā  
1. Puses atzīst, ka dzīvnieki ir justspējīgas būtnes. Tās arī atzīst saikni starp uzlabotu dzīvnieku 
labturību un ilgtspējīgām pārtikas  ražošanas sistēmām.  
2. Puses apņemas sadarboties starptautiskos forumos, lai veicinātu labākās iespējamās 
dzīvnieku labturības prakses attīstību un īstenošanu. Jo īpaši Puses sadarbojas, lai pastiprinātu un 
paplašinātu OIE dzīvnieku labturības standartu dar bības jomu, kā arī to īstenošanu, īpašu uzmanību 
pievēršot lauksaimniecības dzīvniekiem.  
3. Puses apmainās ar informāciju, zinātību un pieredzi dzīvnieku labturības jomā, jo īpaši 
saistībā ar produktīvo dzīvnieku audzēšanu, turēšanu, apiešanos ar tiem, to pā rvadāšanu un 
kaušanu.  
4. Puses stiprina sadarbību pētniecībā, kas attiecas uz dzīvnieku labturību saistībā ar dzīvnieku 
audzēšanu un izturēšanos pret dzīvniekiem saimniecībās, pārvadāšanas laikā un kaušanas laikā.  
SPS.17.  pants. Sadarbība rezistences pret an timikrobiāliem līdzekļiem jomā   
1. Puses nodrošina satvaru dialogam un sadarbībai, lai pastiprinātu cīņu pret to, ka attīstās 
rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem.  
2. Puses atzīst, ka rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem nopietni apdraud cilvēku un 
dzīvnieku veselību. Antimikrobiālu līdzekļu ļaunprātīga izmantošana lopkopībā, tostarp 
neterapeitiska izmantošana, var veicināt rezistenci pret antimikrobiāliem līdzek ļiem, kas var 
apdraudēt cilvēku dzīvību. Puses atzīst, ka apdraudējuma rakstura dēļ ir vajadzīga transnacionāla 
pieeja un pieeja “Viena veselība”.  
3. Lai apkarotu rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, Puses cenšas starptautiski 
sadarboties ar reģionāl ām vai daudzpusējām darba programmām, lai samazinātu antibiotiku 
nevajadzīgu izmantošanu dzīvnieku ražošanā un lai starptautiskā mērogā censtos panākt antibiotiku 
kā augšanas veicinātāju izmantošanas izbeigšanu nolūkā apkarot rezistenci pret antimikrobiāli em 
līdzekļiem saskaņā ar pieeju “Viena veselība” un atbilstoši globālajam rīcības plānam.  
4. Puses sadarbojas starptautisku pamatnostādņu, standartu, ieteikumu un darbību izstrādē 
attiecīgajās starptautiskajās organizācijās, lai veicinātu antibiotiku piesardz īgu un atbildīgu lietošanu 
lopkopībā un veterinārajā praksē.  
5. Šā panta 1.  punktā minētais dialogs inter  alia ietver šādus aspektus:  
(a) sadarbība, lai sekotu līdzi esošajām un turpmākajām pamatnostādnēm, standartiem, 
ieteikumiem un darbībām, kas izstrādātas attiecīgajās starptautiskajās organizācijās, esošajām 
un turpmākajām iniciatīvām un valstu plāniem, kuru mērķis ir veicināt piesardzīgu un atbildīgu 
antibiotiku lietošanu un kuri attiecas uz lopkopību un veterināro praksi;    
(b) sadarbība OIE, PVO un Pārtikas kodeksa komisijas ieteikumu, jo īpaši CAC -RCP61/2005, 
īstenošanā;   
(c) informācijas apmaiņa par labu lauksaimniecības praksi;   
(d) pētniecības, inovāciju un izstrādes veicināšana;   
 
64 
 (e) daudzdisciplīnu pieeju veicināšana, starp kurām ir PVO, OIE un Pārtikas kodeksa kom isijas 
pieeja “Viena veselība”, lai apkarotu rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem.   
SPS.18.  pants. Ilgtspējīgas pārtikas sistēmas  
Katra Puse mudina savus pārtikas nekaitīguma un dzīvnieku un augu veselības dienestus sadarboties 
ar to partneriem otrā Pusē, lai veicinātu ilgtspējīgas pārtikas ražošanas metodes un pārtikas 
sistēmas.  
SPS.19.  pants. Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā  
Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā uzr auga šīs nodaļas 
īstenošanu un darbību, un tai ir šādas funkcijas:  
a) nekavējoties noskaidrot un risināt, ja iespējams, visus jautājumus, kas kādai Pusei radušies saistībā 
ar sanitāro un fitosanitāro prasību, standartu un ieteikumu izstrādi, pieņemšanu vai  
piemērošanu saskaņā ar šo nodaļu vai SFS līgumu;  
b) apspriest notiekošos procesus saistībā ar jaunu noteikumu izstrādi;  
c) cik ātri vien iespējams apspriest kādas Puses paustās bažas attiecībā uz SFS importa nosacījumiem 
un otras Puses piemērotajām proced ūrām;  
d) regulāri pārskatīt Pušu SFS pasākumus, tostarp sertifikācijas prasības un robežšķērsošanas 
administratīvās noformēšanas procesus, kā arī to piemērošanu, lai veicinātu tirdzniecību starp 
Pusēm saskaņā ar SFS līguma 5.  pantā izklāstītajiem principie m, mērķiem un procedūrām.  
Katra Puse nosaka visas atbilstošās darbības, ko tā veiks, tostarp attiecībā uz identitātes 
kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu, ņemot vērā šīs pārskatīšanas rezultātus 
un pamatojoties uz kritērijiem, kuri noteikti SFS-1 PIELIKUMĀ:  Kritēriji, kas minēti 
SPS.19.  panta d)  punktā.  
e) apmainīties ar viedokļiem, informāciju un pieredzi par sadarbības pasākumiem dzīvnieku 
labturības aizsardzībā un cīņā pret rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, kas veikti 
saskaņā a r SPS. 16.  un 17.  pantu;  
f) pēc kādas Puses pieprasījuma apsvērt, kas ir būtiskas izmaiņas SPS.10.  panta 9.  punktā minētajā 
slimības vai kaitīgo organismu situācijā;  
g) pieņemt lēmumus, lai:  
(i) pievienotu definīcijas, kā minēts SFS 3.  panta 3.  punktā;  
(ii) noteikt u īpašos gadījumus, kas minēti SFS 6.  panta 2.  punktā;  
(iii) detalizēti noteiktu SFS 10.  panta 1.  punktā minētās procedūras;  
(iv) noteiktu citus veidus, kā pamatot SFS 10.  panta 5.  un 7.  punktā minētos 
paskaidrojumus.  
 
4. nodaļa. Tehniskie šķēršļi tirdzniecībai  
 
65 
 TBT.1 . pants. Mērķis  
Šīs nodaļas mērķis ir atvieglot preču tirdzniecību starp Pusēm, novēršot, identificējot un likvidējot 
nevajadzīgus tehniskus šķēršļus tirdzniecībai.  
TBT.2.  pants. Darbības joma  
1. Šo nodaļu piemēro visu standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas 
procedūru, kas var ietekmēt preču tirdzniecību starp Pusēm, sagatavošanai, pieņemšanai un 
piemērošanai.  
2. Šo nodaļu nepiemēro:   
(a) iepirkuma specifikācijām, ko izstrādā valdības struktūras savām ražošanas vai patēriņa 
vajadzībām, vai  
(b) SFS pasākumiem, kas ietilpst 3.  nodaļas [Sanitārie un fitosanitārie pasākumi] darbības jomā.  
3. Papildus šai nodaļai attiecībā uz ražojumiem to darbības jomā piemēro šīs nodaļas 
pielikumus. Jebkurš note ikums šīs nodaļas pielikumā par to, ka starptautisks standarts vai struktūra 
vai organizācija ir jāuzskata vai jāatzīst par attiecīgu, neliedz kādas citas struktūras vai organizācijas 
izstrādātu standartu uzskatīt par attiecīgu starptautisku standartu sask aņā ar TBT.4.  panta 4.  un 
5. punktu.  
TBT.3.  pants. Saistība ar TBT nolīgumu  
1. TBT nolīguma 2. –9. pantu un 1. –3. pielikumu mutatis mutandis  iekļauj šajā nolīgumā, un tie 
kļūst par šā nolīguma daļu.   
2. Šajā nodaļā un šīs nodaļas pielikumos minētajiem terminiem ir tāda pati nozīme, kā tiem ir 
TBT nolīgumā.  
TBT.4.  pants. Tehniskie noteikumi  
1. Katra Puse saskaņā ar saviem attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām veic plānoto 
tehnisko noteikumu ietekmes novērtējumus. Šajā punktā un 8.  punktā minētajos noteikumos un 
procedūrās var paredzēt izņēmumus.  
2. Katra Puse saskaņā ar TBT nolīguma 2.2.  pantu novērtē pieejamās regulatīvās un citas 
alternatīvas, ar ko var izpildīt Puses likumīgos mērķus, ierosinātajiem tehniskajiem noteikumiem.   
3. Katra Puse izmanto attiecīgos starptau tiskos standartus par pamatu saviem tehniskajiem 
noteikumiem, izņemot gadījumus, kad tā var pierādīt, ka šādi starptautiskie standarti būtu neefektīvs 
vai nepiemērots līdzeklis izvirzīto likumīgo mērķu sasniegšanai.  
4. Starptautiskie standarti, ko izstrādāju si Starptautiskā Standartizācijas organizācija ( ISO), 
Starptautiskā Elektrotehnikas komisija ( IEC), Starptautiskā Telesakaru savienība ( ITU) un Pārtikas 
kodeksa komisija ( Codex ), ir attiecīgie starptautiskie standarti TBT nolīguma 2.  panta, 5.  panta un 
3. pielikuma nozīmē.  
5. Standartus, ko izstrādājušas citas starptautiskas organizācijas, arī varētu uzskatīt par 
attiecīgu starptautisko standartu TBT nolīguma 2.  panta, 5.  panta un 3.  pielikuma nozīmē ar 
nosacījumu, ka:  
 
66 
 a) standartu ir izstrādājusi standartizāc ijas iestāde, kas tiecas izveidot vienprātību vai nu  
(i) to iesaistīto PTO dalībnieku valstu delegāciju starpā, kuras pārstāv visas to teritorijā 
esošās valsts standartizācijas struktūras, kas ir pieņēmušas vai plāno pieņemt 
standartus attiecībā uz priekšmetu,  ar kuru ir saistīta starptautiskā standartizācijas 
darbība, vai  
(ii) iesaistīto PTO dalībnieku valdības struktūru starpā, un  
b) tas ir izstrādāts saskaņā ar PTO Tirdzniecības tehnisko šķēršļu komitejas lēmumu par 
principiem starptautisko standartu, rokasgrāma tu un ieteikumu izstrādei saistībā ar TBT nolīguma 
2. un 5.  pantu un 3.  pielikumu4.  
6. Ja kāda Puse par pamatu tehniskiem noteikumiem neizmanto starptautiskos standartus, tā 
pēc otras Puses pieprasījuma norāda jebkādas būtiskas novirzes no attiecīgā starptau tiskā standarta, 
paskaidro iemeslus, kāpēc šādi standarti atzīti par nepiemērotiem vai neefektīviem izvirzītā mērķa 
sasniegšanai, un sniedz zinātniskos vai tehniskos pierādījumus, kas bija minētā novērtējuma pamatā.  
7. Katra Puse pārskata savus tehniskos noteikumus, lai palielinātu minēto tehnisko noteikumu 
konverģenci ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, cita starpā ņemot vērā notikumu 
attīstību attiecīgajos starptautiskajos standartos vai jebkādas apstākļu i zmaiņas, kas ir radījušas 
novirzes no jebkura attiecīgā starptautiskā standarta.   
8. Saskaņā ar saviem attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām un neskarot X  sadaļu [Laba 
regulatīvā prakse un regulatīvā sadarbība], ja tiek izstrādāts būtisks tehniskais noteikums, kas var 
ievērojami ietekmēt tirdzniecību, katra Puse nodrošina, ka pastāv procedūras, kuras ļauj personām 
paust savu viedokli sabiedriskā apspriešanā, izņemot gadījumus, kad rodas vai draud rasties 
steidzamas drošuma, veselības, vides vai valsts  drošības problēmas. Katra Puse atļauj otras Puses 
personām piedalīties šādās apspriešanās uz nosacījumiem, kas nav mazāk labvēlīgi kā tie, kurus 
nodrošina saviem valstspiederīgajiem, un publisko minēto apspriešanu rezultātus.  
TBT.5.  pants. Standarti  
1. Katra Puse mudina standartizācijas iestādes, kas izveidotas tās teritorijā, kā arī reģionālās 
standartizācijas iestādes, kuru dalībnieces ir kāda Puse vai tās teritorijā izveidotās standartizācijas 
iestādes:  
(a) savu resursu robežās piedalīties to starptautisko s tandartu sagatavošanā, ko izstrādā attiecīgās 
starptautiskās standartizācijas iestādes;  
(b) izmantot attiecīgos starptautiskos standartus par pamatu standartiem, ko tās izstrādā, 
izņemot gadījumus, kad šādi starptautiski standarti būtu neefektīvi vai nepiemēr oti, 
piemēram, tie nenodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni vai pastāv fundamentāli klimata vai 
ģeogrāfiski faktori vai fundamentālas tehnoloģiskas problēmas;   
(c) izvairīties no dublēšanās vai pārklāšanās ar darbībām, ko veic starptautiskās standartizācija s 
iestādes;   
                                                            
4 G/TBT/9, 2000.  gada 13.  novembris, 4.  pielikums.  
 
67 
 (d) regulāri pārskatīt valsts un reģionālos standartus, kuru pamatā nav attiecīgie starptautiskie 
standarti, nolūkā palielināt minēto standartu konverģenci ar attiecīgajiem starptautiskajiem 
standartiem;  
(e) sadarboties ar attiecīgajām otras Puses s tandartizācijas iestādēm starptautiskās 
standartizācijas darbībās, tostarp sadarbojoties starptautiskās standartizācijas iestādē vai 
reģionālā līmenī;  
(f) veicināt divpusēju sadarbību ar otras Puses standartizācijas iestādēm un  
(g)  apmainīties ar informāciju sta rp standartizācijas iestādēm.  
2.  Puses apmainās ar informāciju par:   
(a) savu standartu attiecīgo izmantošanu tehnisko noteikumu atbalstam  un  
(b) saviem attiecīgajiem standartizācijas procesiem un apmēru, kādā starptautiskie, reģionālie vai 
apakšreģionālie st andarti tiek izmantoti par pamatu valsts standartiem.  
3.  Ja tehnisko noteikumu projektā vai atbilstības novērtēšanas procedūrā standarti ir padarīti 
obligāti, tos iekļaujot tur vai atsaucoties uz tiem, tad piemēro pārredzamības pienākumus, kas 
noteikti T BT.7.  pantā [Pārredzamība] un TBT nolīguma 2.  vai 5.  pantā.  
TBT.6.  pants. Atbilstības novērtēšana  
1. TBT.4.  pants [Tehniskie noteikumi] par tehnisko noteikumu sagatavošanu, pieņemšanu un 
piemērošanu mutatis mutandis  attiecas arī uz atbilstības novērtēšanas procedūrām.   
2. Ja kāda Puse pieprasa atbilstības novērtēšanu kā pozitīvu apliecinājumu tam, ka ražojums 
atbilst kādiem tehniskajiem noteikumiem, tā:  
(a) izvēlas atbilstības novērtēšanas procedūras, kas ir samērīgas ar saistītajiem riskiem, kuri 
noteikti, pamat ojoties uz riska novērtējumu;  
(b) starp iespējām pierādīt atbilstību tehniskajiem noteikumiem par pierādījumu atbilstībai 
tehniskajiem noteikumiem uzskata piegādātāja atbilstības deklarāciju, t.  i., atbilstības 
deklarāciju, kuru ražotājs izdevis uz savu atbi ldību un kurā nav paredzēta obligāta trešās 
personas veikta novērtēšana;  
(c) pēc otras Puses pieprasījuma sniedz informāciju par kritērijiem, ko izmanto, lai izvēlētos 
atbilstības novērtēšanas procedūras konkrētiem ražojumiem.  
3. Ja kāda Puse pieprasa trešās pe rsonas veiktu atbilstības novērtējumu kā pozitīvu 
apliecinājumu tam, ka ražojums atbilst kādiem tehniskajiem noteikumiem, un tā nav paredzējusi šo 
uzdevumu veikt kādai valdības iestādei, kā norādīts 4.  punktā, tā:  
(a) attiecīgā gadījumā izmanto akreditāciju kā līdzekli, ar kuru apliecina tehnisko kompetenci, lai 
kvalificētu atbilstības novērtēšanas struktūras. Neskarot Pušu tiesības noteikt prasības 
atbilstības novērtēšanas struktūrām, katra Puse atzīst vērtīgo lomu, kā da atbilstības 
novērtēšanas struktūru kvalificēšanā var būt akreditācijai, ko veic ar valdības piešķirtām 
pilnvarām un uz nekomerciāliem pamatiem;  
(b) izmanto attiecīgos starptautiskos akreditācijas un atbilstības novērtēšanas standartus;  
 
68 
 (c) mudina akreditācija s struktūras un atbilstības novērtēšanas struktūras, kas atrodas tās 
teritorijā, pievienoties jebkādiem attiecīgiem funkcionējošiem starptautiskiem nolīgumiem vai 
pasākumiem atbilstības novērtēšanas rezultātu saskaņošanai vai atzīšanas atvieglošanai;   
(d) ja kāda Puse ir pilnvarojusi divas vai vairākas atbilstības novērtēšanas struktūras veikt 
atbilstības novērtēšanas procedūras, kas vajadzīgas, lai ražojumu laistu tirgū, nodrošina, ka 
uzņēmējiem ir izvēle starp atbilstības novērtēšanas struktūrām, kuras attie cībā uz konkrētu 
ražojumu vai ražojumu kopumu izraudzījušās Puses iestādes;  
(e) nodrošina, ka atbilstības novērtēšanas struktūras ir neatkarīgas no ražotājiem, importētājiem 
un uzņēmējiem kopumā un ka starp akreditācijas struktūrām un atbilstības novērtēšanas  
struktūrām nepastāv interešu konflikti;  
(f) atļauj atbilstības novērtēšanas struktūrām izmantot apakšuzņēmējus, tostarp 
apakšuzņēmējus, kas atrodas otras Puses teritorijā, lai veiktu testēšanu vai inspekcijas saistībā 
ar atbilstības novērtēšanu, un var piepr asīt, lai apakšuzņēmēji atbilstu tām pašām prasībām, 
kuras atbilstības novērtēšanas struktūrai pašai jāizpilda, lai tā varētu veikt šādu testēšanu vai 
inspekcijas, un  
(g) vienā tīmekļa vietnē publicē to struktūru sarakstu, kuras tā izraudzījusies šādas atbils tības 
novērtēšanas veikšanai, un attiecīgo informāciju par katras šādas struktūras iecelšanas 
tvērumu.   
4.  Nekas šajā pantā neliedz kādai Pusei pieprasīt, lai atbilstības novērtēšanu attiecībā uz 
konkrētiem ražojumiem veic tās norādītās pārvaldes iestāde s. Ja Puse pieprasa, lai atbilstības 
novērtēšanu veiktu tās norādītās valdības iestādes, tad Puse:  
(a) ierobežo atbilstības novērtēšanas maksas līdz sniegto pakalpojumu aptuvenām izmaksām un 
pēc atbilstības novērtēšanas pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma pas kaidro, kā maksas, ko tā 
nosaka par minēto atbilstības novērtēšanu, nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās 
izmaksas, un  
(b) atbilstības novērtēšanas maksas dara publiski pieejamas.  
5. Neatkarīgi no 2. –4. punkta katra Puse pieņem piegādātāja atbilstības dekla rāciju kā 
pierādījumu par atbilstību tās tehniskajiem noteikumiem tajās ražojumu jomās, kurās tā to dara šā 
nolīguma spēkā stāšanās dienā.  
6. Informācijas nolūkā katra Puse publicē un uztur 5.  punktā minēto ražojumu jomu sarakstu 
kopā ar atsaucēm uz piemēroja majiem tehniskajiem noteikumiem.  
7. Neatkarīgi no 5.  punkta jebkura Puse var ieviest prasības par tajā punktā minēto ražojumu 
jomu obligātu testēšanu vai sertificēšanu, kuru veic trešā persona, ja šādas prasības ir pamatotas ar 
leģitīmiem mērķiem un ir samēr īgas ar nolūku dot importētājai Pusei pietiekamu pārliecību, ka 
ražojumi atbilst piemērojamajiem tehniskajiem noteikumiem vai standartiem, ņemot vērā riskus, ko 
radītu minētā neatbilstība.  
8. Puse, kas ierosina ieviest 7.  punktā minētās atbilstības novērtēša nas procedūras, agrīnā 
posmā informē otru Pusi un ņem vērā otras Puses piezīmes, izstrādājot jebkuru šādu atbilstības 
novērtēšanas procedūru.  
 
69 
 TBT.7.  pants. Pārredzamība  
1. Izņemot gadījumus, kad rodas vai draud rasties steidzamas drošuma, veselības, vides 
aizsardzības vai valsts drošības problēmas, katra Puse ļauj otrai Pusei sniegt rakstiskas piezīmes par 
paziņotajiem ierosinātajiem tehniskajiem noteikumiem un atbilstības n ovērtēšanas procedūrām 
vismaz 60  dienu laikā no dienas, kad paziņojums par šādiem noteikumiem vai procedūrām nosūtīts 
PTO centrālajam paziņojumu reģistram. Puse pozitīvi apsver pamatotu lūgumu pagarināt minēto 
piezīmju iesniegšanas termiņu.  
2. Katra Puse ele ktroniski sniedz paziņotā teksta pilnu versiju kopā ar paziņojumu.  Ja paziņotais 
teksts nav vienā no PTO oficiālajām valodām, paziņotāja Puse sniedz pasākuma satura detalizētu un 
visaptverošu aprakstu PTO paziņojuma formātā.   
3. Ja kāda Puse no otras Puses s aņem rakstiskas piezīmes par tās ierosinātiem tehniskiem 
noteikumiem vai atbilstības novērtēšanas procedūru, tā:  
(a) pēc otras Puses pieprasījuma apspriež rakstiskās piezīmes ar savu kompetento regulatīvo 
iestādi laikā, kad tos var ņemt vērā, un  
(b) rakstiski at bild uz piezīmēm ne vēlāk kā tehnisko noteikumu vai atbilstības novērtēšanas 
procedūras publicēšanas dienā.  
4. Katra Puse cenšas publicēt tīmekļa vietnē savas atbildes uz piezīmēm, ko tā saņēmusi pēc 
1. punktā minētā paziņojuma, ne vēlāk kā pieņemto tehnisko  noteikumu vai atbilstības novērtēšanas 
procedūras publicēšanas dienā.  
5. Katra Puse pēc otras Puses pieprasījuma sniedz informāciju par mērķiem, juridisko pamatu 
un loģisko pamatojumu visiem tehniskajiem noteikumiem vai atbilstības novērtēšanas procedūrai, ko 
Puse ir pieņēmusi vai ierosina pieņemt.  
6. Katra Puse nodrošina, ka tās  pieņemtos tehniskos noteikumus un atbilstības novērtēšanas 
procedūras publicē tīmekļa vietnē, kas ir pieejama bez maksas.  
7. Katra Puse sniedz informāciju par tehnisko noteikumu vai atbilstības novērtēšanas 
procedūru pieņemšanu un stāšanos spēkā un pieņemto s galīgos tekstus, pievienojot papildinājumu 
sākotnējam paziņojumam PTO.  
8. Katra Puse nosaka saprātīgu intervālu starp tehnisko noteikumu publicēšanu un to stāšanos 
spēkā, lai dotu laiku otras Puses uzņēmējiem pielāgoties. “Saprātīgs intervāls” ir laikposms , kas ir 
vismaz seši mēneši, ja vien tas nav neefektīvi, lai sasniegtu likumīgos mērķus.   
9. Puse izturas labvēlīgi pret pamatotu otras Puses pieprasījumu, kas saņemts pirms 1.  punktā 
noteiktā piezīmju iesniegšanas termiņa beigām, pagarināt laikposmu no tehn isko noteikumu 
pieņemšanas līdz to spēkā stāšanās dienai, izņemot gadījumus, kad kavēšanās būtu neefektīva 
izvirzīto likumīgo mērķu sasniegšanai.   
10. Katra Puse nodrošina, ka informācijas punkts, kas izveidots saskaņā ar TBT nolīguma 
10. pantu, kādā no PTO of iciālajām valodām sniedz informāciju un atbildes uz otras Puses vai otras 
Puses ieinteresēto personu pamatotiem jautājumiem par pieņemtajiem tehniskajiem noteikumiem 
un atbilstības novērtēšanas procedūrām.   
 
70 
 TBT.8.  pants. Marķēšana un etiķetēšana  
1. Puses te hniskie noteikumi var ietvert vienīgi obligātas marķēšanas vai etiķetēšanas prasības 
vai attiekties tikai uz tām. Šādos gadījumos uz šiem tehniskajiem noteikumiem attiecas TBT nolīguma 
2.2. panta principi.  
2. Ja kāda Puse pieprasa ražojumu obligātu marķēšanu  vai etiķetēšanu, piemēro visus 
turpmākos nosacījumus:  
(a) tā pieprasa tikai tādu informāciju, kas ir būtiska ražojuma patērētājiem vai lietotājiem, vai 
informāciju, kura norāda, ka ražojums atbilst obligātajām tehniskajām prasībām;  
(b) tā nepieprasa, ka ražojum u marķējumam vai etiķetei nepieciešama iepriekšēja apstiprināšana, 
reģistrācija vai sertifikācija, kā arī nenosaka nekādu maksājumu veikšanu par priekšnoteikumu 
tādu ražojumu laišanai tirgū, kuri citādi atbilst tās obligātajām tehniskajām prasībām, ja vien  
tas nav nepieciešams likumīgu mērķu sasniegšanai;  
(c) ja Puse pieprasa, lai uzņēmēji izmantotu unikālu identifikācijas numuru, tā bez nepamatotas 
kavēšanās un diskriminācijas piešķir šādu numuru otras Puses uzņēmējiem;  
(d) ja vien i), ii)  vai iii)  punktā uzskai tītā informācija nav maldinoša, pretrunīga vai neskaidra 
attiecībā uz informāciju, ko importētāja Puse pieprasa par precēm, importētāja Puse atļauj:  
(i) informāciju citās valodās papildus valodai, kuru pieprasa preču importētāja Puse;  
(ii) starptautiski akceptēta s nomenklatūras, piktogrammas, simbolus vai attēlus un  
(iii) informāciju papildus tai, kas tiek prasīta preču importētājā Pusē;  
(e) tā pieņem, ka marķēšana, tostarp papildu marķēšana vai marķējuma labojumi, notiek muitas 
noliktavās vai citos noteiktos importa vals ts apgabalos kā alternatīva marķēšanai izcelsmes 
valstī, ja vien šāda marķēšana nav jāveic apstiprinātām personām sabiedrības veselības vai 
drošuma apsvērumu dēļ; un  
(f) ja vien tā neuzskata, ka var tikt apdraudēti likumīgie mērķi, tā cenšas pieņemt tādu uzlīm ju 
izmantošanu, kas nav pastāvīgas vai ir noņemamas, vai marķējumu vai etiķetes 
pavaddokumentos, nevis pieprasot, lai marķējums vai etiķetes būtu fiziski piestiprinātas 
ražojumam.  
TBT.9.  pants. Sadarbība tirgus uzraudzības un nepārtikas produktu drošības un atbilstības jomā  
1. Puses atzīst, cik svarīga ir sadarbība tirgus uzraudzības, atbilstības un nepārtikas produktu 
drošības jomā, lai atvieglotu tirdzniecību un aizsargātu patērētājus un citus lietotājus, kā arī to, cik 
svarīgi ir veidot savstarpēju uzticē šanos, kuras pamatā ir informācijas apmaiņa.   
2. Lai garantētu neatkarīgu un objektīvu tirgus uzraudzības darbību, Puses nodrošina:  
(a) tirgus uzraudzības funkciju nošķiršanu no atbilstības novērtēšanas funkcijām un  
(b) to, ka nepastāv intereses, kas varētu ietekmēt tirgus uzraudzības iestāžu objektivitāti 
uzņēmēju kontroles vai uzraudzības veikšanā.   
 
71 
 3. Puses sadarbojas un apmainās ar informāciju nepārtikas produktu drošības un atbilstības 
jomā, kas jo īpaši var ietvert:  
(a) tirgus uzraudzību un izpildes darbības un pasākumus;   
(b) riska novērtēšanas metodes un ražojumu testēšanu;  
(c) saskaņotu ražojumu atsaukšanu vai citas līdzīgas darbības;   
(d) zinātniskus, tehniskus un regulatīvus jautājumus nolūkā uzlabot nepārtikas produktu drošību 
un atbilstību;   
(e) jaunus jautājumus, kas būtiski attiecas uz veselību un drošību;   
(f) ar standartizāciju saistītas darbības;  
(g) ierēdņu apmaiņu.  
4. Partnerības padome dara  visu iespējamo, lai TBT -XX. pielikumā pēc iespējas drīz un, vēlams, 
sešu mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā vienotos par kārtību regulārai informācijas 
apmaiņai starp Ātrās brīdināšanas sistēmu nepārtikas patēriņa preču jomā ( RAPEX ) vai tās pēcte ci un 
datubāzi par tirgus uzraudzību un produktu drošību, kas izveidota saskaņā ar 2005.  gada vispārējiem 
produktu drošības noteikumiem, vai tās pēcteci, par nepārtikas patēriņa preču drošību un saistītiem 
preventīviem, ierobežojošiem un korektīviem pasāku miem.  
Kārtībā ir paredzēti pasākumi, ar kuriem:  
a) Savienībai ir jāsniedz Apvienotajai Karalistei atlasīta informācija no tās ātrās brīdināšanas sistēmas 
RAPEX  vai tās pēcteces, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes 2001.  gada 3.  decembra 
Direktīvā  2001/95/EK par produktu vispārēju drošību vai tās pēctecē;  
b) Apvienotajai Karalistei ir jāsniedz Savienībai atlasīta informācija no savas datubāzes par tirgus 
uzraudzību un ražojumu drošību, kas izveidota saskaņā ar 2005.  gada vispārējiem produktu drošības 
noteikumiem vai tās pēcteci, un  
c) Pusēm jāinformē viena otra par visām turpmākajām darbībām un pasākumiem, kas veikti, reaģējot 
uz informācijas apmaiņu.   
5. Partnerības padome TBT -ZZ. pielikumā var vienoties par kārtību regulārai informācijas 
apmaiņai, tosta rp par informācijas apmaiņu ar elektronisko saziņas līdzekļu palīdzību, attiecībā uz 
pasākumiem, kas veikti saistībā ar neatbilstīgiem nepārtikas produktiem, izņemot tos, uz kuriem 
attiecas 4. punkts . 
6. Katra Puse izmanto informāciju, kas iegūta saskaņā ar 3 ., 4. un 5.  punktu, vienīgi patērētāju, 
veselības, drošuma vai vides aizsardzības nolūkā.   
7. Katra Puse informāciju, kas iegūta saskaņā ar 3., 4.  un 5.  punktu, uzskata par konfidenciālu.   
8. Kārtībā, kas minēta 4.  un 5.  punktā, tiek norādīts tās informācijas ve ids, ar ko jāapmainās, 
informācijas apmaiņas kārtība, un konfidencialitātes un persondatu aizsardzības noteikumu 
piemērošana.   Partnerības padome ir pilnvarota pieņemt lēmumus, lai noteiktu vai grozītu TBT -
XX. un TBT -ZZ. pielikumā izklāstīto kārtību.  
 
72 
 9. Šajā pantā “tirgus uzraudzība” ir darbības un pasākumi, ko veic tirgus uzraudzības un izpildes 
iestādes, tostarp darbības un pasākumi, kuri veikti sadarbībā ar uzņēmējiem, pamatojoties uz Puses 
procedūrām, lai minētā Puse varētu uzraudzīt vai risināt jautājumu par ražojumu atbilstību tās 
normatīvajos aktos noteiktajām prasībām vai to drošību.  
10. Katra puse nodrošina, ka visi pasākumi, kurus tās tirgus uzraudzības un izpildes iestādes 
veikušas, lai izņemtu no tirgus vai atsauktu no tirgus, vai aizliegtu vai ierobež otu to, ka tās tirgū tiek 
darīts pieejams kāds no otras Puses teritorijas importēts ražojums tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar 
piemērojamo tiesību aktu neievērošanu, ir samērīgi, norāda precīzus iemeslus, ar kuriem pasākums 
ir pamatots, un tos nekavējoties  paziņo attiecīgajam uzņēmējam.  
TBT.10.  pants. Tehniskas apspriedes  
1.  Ja kāda Puse uzskata, ka otras Puses tehnisko noteikumu projekts vai ierosinātais tehniskais 
noteikums vai atbilstības novērtēšanas procedūra varētu būtiski ietekmēt tirdzniecību star p Pusēm, 
tā var pieprasīt tehniskas apspriedes par šo jautājumu. Pieprasījumu otrai Pusei iesniedz rakstiski, un 
tajā norāda:  
(a) izskatāmo pasākumu;  
(b) šīs nodaļas vai šīs nodaļas pielikuma noteikumus, uz kuriem attiecas bažas, un  
(c) pieprasījuma iemeslus, tostarp pieprasījuma iesniedzējas Puses bažas saistībā ar pasākumu.  
2. Puse iesniedz savu pieprasījumu otras Puses kontaktpunktam, kas izraudzīts saskaņā ar 
TBT.12.  pantu [Kontaktpunkti].  
3. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma Puses tiekas, lai personīgi vai ar videokonferences vai 
telekonferences starpniecību apspriestu pieprasījumā paustās bažas 60  dienu laikā no pieprasījuma 
dienas, un cenšas atrisināt jautājumu pēc iespējas ātrāk. Ja pieprasījuma iesniedzēja Puse uzskata, ka 
jautājums ir steidzams, tā var pieprasīt, lai sanāksme notiktu īsākā termiņā. Šādos gadījumos 
atbildētāja Puse šādu pieprasījumu izskata labvēlīgi.  
TBT.11.  pants. Sadarbība  
1. Puses sadarbojas tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru 
jomā, ja t as ir to abpusējās interesēs un neskar savu attiecīgo lēmumu pieņemšanas un tiesību 
sistēmu autonomiju. Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai var 
apmainīties ar viedokļiem par sadarbības darbībām, ko veic saskaņā ar š o pantu vai šīs nodaļas 
pielikumiem.  
2. Šā panta 1.  punkta nolūkos Puses cenšas noteikt, izstrādāt un veicināt sadarbības 
pasākumus, par kuriem ir abpusēja interese. Šie pasākumi jo īpaši var attiekties uz:  
(a) informācijas, pieredzes un datu apmaiņu saistībā ar  tehniskajiem noteikumiem, standartiem 
un atbilstības novērtēšanas procedūrām;  
(b) efektīvas mijiedarbības un sadarbības nodrošināšanu starp Pušu attiecīgajām regulatīvajām 
iestādēm starptautiskā, reģionālā vai valsts līmenī;  
(c) cik vien iespējams  — informācijas  apmaiņu par starptautiskiem nolīgumiem un kārtību 
attiecībā uz tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai, kurā viena vai abas Puses ir dalībnieces, un  
 
73 
 (d) tirdzniecību veicinošu iniciatīvu izveidi vai līdzdalību tajās.  
3.  Šā panta un šīs nodaļas pielikumos paredzēto noteikumu par sadarbību nolūkā Eiropas Komisija 
rīkojas Eiropas Savienības vārdā.  
TBT.12.  pants. Kontaktpunkti   
1. Katra Puse, šim nolīgumam stājoties spēkā, izraugās kontaktpunktu šīs nodaļas īstenošanai 
un paziņo otrai Pusei kontaktinformāciju par šo kontaktpunktu, tai skaitā informāciju par 
attiecīgajām amatpersonām. Puses nekavējoties informē viena otru par visām izmaiņām minētajā 
kontaktinformācijā.   
2. Pēc otras Puses kontaktpunkta pieprasījuma kontaktpunkts samērīgā termiņā un, ja 
iespējam s, 60  dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas sniedz visu informāciju vai 
skaidrojumus, kas saistīti ar šīs nodaļas īstenošanu.  
TBT.13.  pants. Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai  
Tirdzniecības specializētā kom iteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai uzrauga šīs nodaļas un 
tās pielikumu īstenošanu un darbību un, ja iespējams, nekavējoties noskaidro un risina visus 
jautājumus, ko kāda Puse izvirzījusi saistībā ar tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības  
novērtēšanas procedūru izstrādi, pieņemšanu vai piemērošanu saskaņā ar šo nodaļu vai TBT 
nolīgumu.  
 
5. nodaļa. Muita un tirdzniecības atvieglošana  
CUSTMS.1.  pants. Mērķis  
Šīs nodaļas mērķi ir šādi:  
a) stiprināt Pušu sadarbību muitas un tirdzniecības veicināšanas jomā un atbalstīt vai  – attiecīgā 
gadījumā  – saglabāt Pušu tiesību aktu muitas jomā un prakses pienācīgu atbilstības līmeni, lai 
nodrošinātu, ka attiecīgie tiesību akti un procedūras, kā arī attiecīgo administrāciju 
administratīvās spējas atbilst tirdzniecības atvieglošanas mērķim, vienlaikus nodrošinot 
efektīvu muitas kontroli un muitas tiesību aktu un ar tirdzniecību saistīto normatīvo aktu 
efektīvu izpildi, iedzīvotāju drošības un drošuma p ienācīgu aizsardzību, kā arī Pušu aizliegumu 
un ierobežojumu un finansiālo interešu ievērošanu;  
 b) stiprināt administratīvo sadarbību starp Pusēm PVN jomā un savstarpēju palīdzību attiecībā uz 
prasībām, kas saistītas ar nodokļiem un maksājumiem;  
c) nodro šināt, ka katras Puses tiesību akti ir nediskriminējoši un ka muitas procedūru pamatā ir 
modernas metodes un efektīva kontrole, lai apkarotu krāpšanu un aizsargātu likumīgu 
tirdzniecību, un  
d) nodrošināt, ka nekādi netiek apdraudēti likumīgi publiskās poli tikas mērķi, tostarp attiecībā uz 
drošību, drošumu un cīņu pret krāpšanu.  
 
74 
 CUSTMS.1.a  pants. Definīcijas  
Šajā nodaļā, CUSTMS -1 PIELIKUMĀ [ATZĪTIE UZŅĒMĒJI], Protokolā par savstarpēju administratīvo 
palīdzību muitas lietās un Protokolā par administratīvo sad arbību un krāpšanas apkarošanu 
pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar 
nodokļiem un maksājumiem piemēro šādas definīcijas:  
(a) “Nolīgums par pirmsnosūtīšanas inspekciju” ir Nolīgums par pirmsnosūtīšanas ins pekciju, kas 
ietverts PTO nolīguma 1.A  pielikumā;  
 
(b) “ATA un Stambulas konvencijas” ir 1961.  gada 6.  decembrī Briselē parakstītā Muitas 
konvencija par ATA karneti preču pagaidu ievešanai un 1990.  gada 26.  jūnijā parakstītā Stambulas 
konvencija par pagaidu ie vešanu;  
 
(c) “Konvencija par kopīgu tranzīta procedūru” ir 1987.  gada 20.  maija Konvencija par kopīgu 
tranzīta procedūru;  
 
(d) “PMO Muitas datu modelis” ir datu komponentu un elektronisko veidņu bibliotēka 
darījumdarbības datu apmaiņai un starptautisko standartu a pkopošanai attiecībā uz datiem un 
informāciju, ko izmanto regulatīvajai vienkāršošanai un kontrolei globālajā tirdzniecībā un ko 
periodiski publicē PMO datu modeļa projekta grupa;  
 
(e) “tiesību akti muitas jomā” ir jebkuri tiesību akti vai reglamentējoši notei kumi, kas 
piemērojami vienas vai otras Puses teritorijā un kas reglamentē preču ievešanu vai importu, preču 
izvešanu vai eksportu, preču tranzītu un jebkura cita muitas režīma vai procedūras piemērošanu 
precēm, ietverot aizlieguma, ierobežojuma un kontrole s pasākumus;  
 
(f) “informācija” ir jebkuri dati, dokumenti, attēli, ziņojumi, paziņojumi vai autentificētas kopijas 
jebkādā formātā, tostarp elektroniskā formātā, kas ir vai nav apstrādāti vai analizēti;  
 
(g) “persona” ir jebkura persona, kā definēts XVII  sadaļas [CITI NOTEIKUMI] OTH.1.  panta 
[Definīcijas] m)  punktā5; 
 
(h)  “SAFE  Pamatstandarti” ir SAFE  Pamatstandarti pasaules tirdzniecības drošībai un 
sekmēšanai, kuri pieņemti Pasaules Muitas organizācijas 2005.  gada jūnija sesijā Briselē un ik pa 
laikam atjaunināti, un  
 
(i) “PTO tirdzniecības atvieglošanas nolīgums” ir tirdzniecības atvieglošanas nolīgums,  kas 
pievienots protokolam, ar kuru groza PTO līgumu (2014.  gada 27.  novembra lēmums).  
CUSTMS.2.  pants. Muitas sadarbība  
1. Lai atbalstītu CUSTMS.1.  pantā [Mērķis] izklāstīto mērķu sasniegšanu, Pušu attiecīgās 
iestādes sadarbojas muitas jautājumos, ņemot vērā to attiecīgo iestāžu resursus. Šajā sadaļā [Preču 
tirdzniecība] piemēro 1987.  gada 20.  maija Konvenciju par preču tirdzniecības formalitāšu 
vienkāršošanu.  
                                                            
5 Lielākai noteiktībai  — jo īpaši šīs nodaļas nolūkos jēdziens “persona” ietver jebkuru tādu personu apvienību, 
kam nav juridiskas personas statusa, bet kas saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem ir atzīta par tiesīgu veikt 
juridiskas darbības.  
 
75 
 2. Puses attīsta sadarbību, cita starpā šādās jomās:  
(a) informācijas apmaiņa par tiesību aktiem muitas  jomā, tiesību aktu muitas jomā īstenošanu un 
muitas procedūrām, sevišķi šādās jomās:  
i) muitas procedūru vienkāršošana un modernizēšana;  
ii) pārvietošanas tranzītā un pārkraušanas atvieglošana;  
iii) attiecības ar darījumdarbības aprindām un  
iv) piegādes ķ ēdes drošība un riska pārvaldība;  
(b) sadarbība attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar muitu, lai nodrošinātu un atvieglotu 
starptautiskās tirdzniecības un piegādes ķēdi atbilstoši SAFE  Pamatstandartiem;  
(c) iespējas apsvēršana izstrādāt kopīgas iniciatīvas saist ībā ar importa, eksporta un citām muitas 
procedūrām, tostarp tehnisko palīdzību, kā arī efektīvu pakalpojumu darījumdarbības 
aprindām nodrošināšanu;  
(d) sadarbības stiprināšana muitas jomā starptautiskās organizācijās, piemēram, PTO un PMO, un 
informācijas apm aiņa vai apspriešanās, lai, ja iespējams, noteiktu kopēju nostāju minētajās 
starptautiskajās organizācijās un UNCTAD , ANO/EEK;  
(e) centieni saskaņot savas datu prasības importa, eksporta un citām muitas procedūrām, 
īstenojot kopīgus standartus un datu elementu s saskaņā ar PMO Muitas datu modeli;  
(f) sadarbības stiprināšana saistībā ar riska pārvaldības metodēm, tostarp apmainoties ar 
paraugpraksi un vajadzības gadījumā informāciju par riskiem un kontroles rezultātiem. 
Attiecīgā un piemērotā gadījumā Puses var arī a psvērt riska pārvaldības metožu, riska 
standartu un kontroles un muitas drošības pasākumu savstarpēju atzīšanu; attiecīgā un 
piemērotā gadījumā Puses var arī apsvērt iespēju izstrādāt saderīgus riska kritērijus un 
standartus, kontroles pasākumus un priorit ārās kontroles jomas;  
(g) atzīto uzņēmēju programmu savstarpējas atzīšanas panākšana, lai nodrošinātu un atvieglotu 
tirdzniecību;  
(h) sadarbības veicināšana starp muitas un citām valsts iestādēm vai aģentūrām saistībā ar atzīto 
uzņēmēju programmām, ko var panākt, cita starpā vienojoties par visaugstākajiem 
standartiem, atvieglojot piekļuvi ieguvumiem un līdz minimumam samazinot nevajadzīgu 
dublēšanos;  
(i) intelektuālā īpašuma tiesību izpilde, ko nodrošina muitas dienesti, tostarp apmaiņa ar 
informāciju un paraugpraksi muitas operācijās, īpašu uzmanību pievēršot intelektuālā īpašuma 
tiesību izpildei;  
(j) gadījumos, kad tas ir atbilstīgi un praktiski īstenojams  – saderīgu muitas procedūru 
saglabāšana, tostarp vienota administratīvā dokumenta piemērošana muitas deklarācijai, u n 
(k) attiecīgos un piemērotos gadījumos un saskaņā ar kārtību, par ko jāvienojas,  – apmaiņa, 
izmantojot strukturētu un periodisku saziņu, starp Pušu muitas dienestiem ar konkrētu 
kategoriju ar muitu saistītu informāciju, lai uzlabotu riska pārvaldību un muita s kontroles 
efektivitāti, pievērstos riskam pakļautajām precēm ieņēmumu iekasēšanas vai drošuma un 
 
76 
 drošības ziņā un veicinātu likumīgu tirdzniecību; šāda informācijas apmaiņa var ietvert 
eksporta un importa deklarāciju datus par tirdzniecību starp Pusēm, p aredzot iespēju ar 
izmēģinājuma iniciatīvu palīdzību izpētīt sadarbspējīgu mehānismu izstrādi, lai izvairītos no 
dublēšanās šādas informācijas iesniegšanā. Saskaņā ar šo punktu veiktā informācijas apmaiņa 
neskar informācijas apmaiņu, kas var notikt starp P usēm saskaņā ar Protokolu par savstarpējo 
administratīvo palīdzību muitas lietās.  
3. Neskarot šajā nolīgumā paredzētās citas sadarbības formas, Pušu muitas dienesti viens 
otram sniedz savstarpēju administratīvo palīdzību jautājumos, uz ko attiecas šī nodaļa, saskaņā ar 
Protokolu par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās.  
4. Uz jebkuru informācijas apmaiņu starp Pusēm saskaņā ar šo nodaļu mutatis mutandis  
attiecas konfidencialitāte un informācijas aizsardzība, kas noteikta Protokola par savstarpējo 
administratīvo palīdzību muitas lietās 12.  pantā [Informācijas apmaiņa un konfidencialitāte], kā arī 
jebkādas konfidencialitātes prasības, kuras izklāstītas Pušu tiesību aktos.  
CUSTMS.3.  pants. Tiesību akti un procedūras muitas jomā un citi ar tirdzniecību s aistīti tiesību akti un 
procedūras  
1. Katra Puse nodrošina, ka tās muitas noteikumi un procedūras:  
(a) atbilst starptautiskajiem instrumentiem un standartiem, kas piemērojami muitas un 
tirdzniecības jomā, tostarp PTO tirdzniecības atvieglošanas nolīgumam, Pārskatītās Kioto 
konvencijas par muitas procedūru vienkāršošanu un harmonizēšanu būtiskajiem elementie m, 
Starptautiskajai konvencijai par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kā arī 
SAFE  Pamatstandartiem  un PMO Muitas datu modelim;  
(b) nodrošina likumīgas tirdzniecības aizsardzību un atvieglošanu, ņemot vērā tirdzniecības 
prakses attīstību, ar efektīvu izpildi, tostarp Pušu normatīvo aktu pārkāpumu, izvairīšanās no 
nodokļu maksāšanas un kontrabandas gadījumā, un atbilstības tiesību aktu prasībām 
nodrošināšanu;  
(c) balstās uz tiesību aktiem, kas ir samērīgi un nediskriminējoši, novērš nevajadzīgu slogu 
uzņēmējiem, nodrošina papildu atvieglojumus uzņēmējiem ar augstu atbilstības līmeni, 
tostarp labvēlīgu režīmu attiecībā uz muitas kontroli pirms preču izlaišanas, un nodrošina 
aizsardzības pasākumus pret krāpšanu un nelikumīgām vai kaitējošām darbībā m, vienlaikus 
nodrošinot augstu iedzīvotāju drošības un drošuma aizsardzības līmeni, kā arī Pušu aizliegumu 
un ierobežojumu un finansiālo interešu ievērošanu, un  
(d) ietver noteikumus, kuri nodrošina, ka ikviena sankcija, kas tiek noteikta par muitas noteikumu  
vai procedūras prasību pārkāpumiem, ir samērīga un nediskriminējoša un ka šādu sankciju 
noteikšana nerada nepamatotu kavēšanos.  
Katrai Pusei būtu periodiski jāpārskata savi tiesību akti un muitas procedūras. Muitas procedūras arī 
būtu jāpiemēro paredzami,  konsekventi un pārredzami.  
2. Lai uzlabotu darba metodes un lai attiecībā uz darbībām nodrošinātu nediskrimināciju, 
pārredzamību, efektivitāti, viengabalainību un pārskatatbildību, katra Puse:  
(a) kur vien iespējams, vienkāršo un pārskata prasības un formalitāte s, lai nodrošinātu preču ātru 
izlaišanu un muitošanu;  
 
77 
 (b) cenšas panākt turpmākus vienkāršojumus un to datu un dokumentācijas standartizāciju, kuri 
vajadzīgi muitā un citās aģentūrās, un  
(c) uzlabo sadarbību starp visām robežu aģentūrām, gan valstī, gan pāri robe žām, lai atvieglotu 
robežu šķērsošanas procesu un uzlabotu kontroli, ņemot vērā kopīgās robežu kontroles, kur 
tas ir praktiski iespējami un piemēroti.  
CUSTMS.4.  pants. Preču izlaišana  
1. Katra Puse pieņem vai atstāj spēkā muitas procedūras, kas:  
a) paredz pre ču ātru izlaišanu laikposmā, kas nav ilgāks nekā nepieciešams, lai nodrošinātu 
atbilstību Puses normatīvajiem aktiem;  
b) paredz dokumentu un jebkuras citas vajadzīgās informācijas iepriekšēju elektronisku 
iesniegšanu un apstrādi pirms preču pienākšanas, la i preces varētu izlaist uzreiz pēc to 
pienākšanas, ja nav konstatēts risks vai ja nav jāveic izlases veida pārbaudes vai citas 
pārbaudes;  
c) paredz iespēju vajadzības gadījumā un, ja ir izpildīti vajadzīgie nosacījumi, laist preces brīvā 
apgrozībā pirmajā ievešanas vietā un  
d) ļauj izlaist preces pirms muitas nodokļu, citu nodokļu, maksu un maksājumu galīgās 
noteikšanas, ja šāda noteikšana nav veikta pirms preču pienākšanas vai pienākšanas brīdī, vai 
pēc iespējas ātrāk pēc to pienākšanas, un ar nosacījumu, ka ir izpildītas visas pārējās 
regulatīvās prasības.  
2. Kā šādas izlaišanas nosacījumu katra Puse var pieprasīt galvojumu par jebkuru summu, kas 
vēl nav noteikta, garantijas, depozīta vai cita atbilstīga instrumenta, kas paredzēts tās normatīvajos 
aktos, vei dā. Šāds galvojums nepārsniedz summu, kādu Puse pieprasa, lai nodrošinātu muitas 
nodokļu, citu nodokļu vai maksu un maksājumu samaksu par galvojuma segtajām precēm. 
Galvojuma saistības tiek izbeigtas, kad tās vairs nav vajadzīgas.  
3. Puses nodrošina, ka muita s un citas iestādes, kas ir atbildīgas par robežkontroli un 
procedūrām attiecībā uz preču importu, eksportu un tranzītu, savstarpēji sadarbojas un koordinē 
savas darbības, lai atvieglotu tirdzniecību un paātrinātu preču izlaišanu.  
CUSTMS.5.  pants. Vienkārš otas muitas procedūras  
1. Katra Puse cenšas vienkāršot prasības un formalitātes attiecībā uz muitas procedūrām, lai 
samazinātu tām patērēto laiku un izmaksas tirgotājiem un uzņēmējiem, ieskaitot mazos un vidējos 
uzņēmumus.  
2. Katra Puse pieņem vai saglabā pasāku mus, kas ļauj tirgotājiem vai uzņēmējiem, kuri atbilst 
Puses normatīvajos aktos noteiktajiem kritērijiem, gūt labumu no muitas procedūru turpmākas 
vienkāršošanas. Šādi pasākumi inter alia  var būt šādi:  
(a) muitas deklarācijas, kurām ir samazināts datu vai pavaddokumentu kopums,   
(b) periodiskas muitas deklarācijas, lai noteiktu un nomaksātu muitas nodokļus un maksājumus, kas 
attiecas uz vairākiem importiem noteiktā laikposmā pēc šo importēto preču izlaišanas,  
 
78 
 (c) muitas nodokļu un citu maksājumu pašnovērtējums un a tlikta samaksa līdz minēto importēto 
preču izlaišanai un  
(d) galvojuma ar samazinātu summu izmantošana vai atbrīvojums no pienākuma sniegt galvojumu.   
3. Ja Puse izvēlas pieņemt kādu no šiem pasākumiem, tā piedāvās šos vienkāršojumus visiem 
tirgotājiem, kas atb ilst attiecīgajiem kritērijiem, ja minētā Puse to uzskatīs par vajadzīgu un praktisku 
saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem.  
CUSTMS.6.  pants. Tranzīts un pārkraušana  
1. GOODS.4.a  panta [Tranzīta brīvība] nolūkos piemēro Konvenciju par kopīgu tranzīta 
procedū ru. 
2. Katra Puse savā teritorijā nodrošina pārkraušanas darbību un pārvietošanas tranzītā 
atvieglošanu un efektīvu kontroli.  
3. Katra Puse veicina un īsteno reģionālus tranzīta pasākumus, lai atvieglotu tirdzniecību 
saskaņā ar Konvenciju par kopīgu tranzīta pro cedūru.  
4. Katra Puse savā teritorijā nodrošina visu attiecīgo iestāžu un aģentūru sadarbību un 
koordināciju, lai atvieglotu tranzīta satiksmi.  
5. Katra Puse atļauj importam paredzētās preces muitas kontrolē pārvietot tās teritorijā no 
ievešanas muitas iestādes uz citu muitas iestādi tās teritorijā, kur preces tiktu izlaistas vai muitotas.  
CUSTMS.7.  pants. Riska pārvaldība  
1. Katra Puse pieņem vai saglabā riska pārvaldības sistēmu muitas kontrolei, lai samazinātu 
tāda notikuma iespējamību un ietekmi, kas kavētu ties ību aktu muitas jomā pareizu piemērošanu, 
apdraudētu Pušu finansiālās intereses vai apdraudētu Pušu un to iedzīvotāju drošību un drošumu, 
cilvēku, dzīvnieku vai augu veselību, vidi vai patērētājus.  
2. Tāda muitas kontrole, kas nav izlases veida pārbaudes, gal venokārt ir balstīta uz riska analīzi, 
izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes.  
3. Katra Puse izstrādā un piemēro riska pārvaldību tā, lai novērstu patvaļīgu vai nepamatotu 
diskrimināciju vai slēptus starptautiskās tirdzniecības ierobežojumus.  
4. Katra P use koncentrē muitas kontroli un citas attiecīgas robežkontroles uz augsta riska 
sūtījumiem un paātrina zema riska sūtījumu izlaišanu. Katra Puse savas riska pārvaldības ietvaros var 
izvēlēties sūtījumus šādai kontrolei arī pēc nejaušības principa.  
5. Katra P use riska pārvaldībā pamatojas uz risku novērtēšanu, izmantojot piemērotus atlases 
kritērijus.  
CUSTMS.8.  pants. Pēcmuitošanas audits  
1. Lai paātrinātu preču izlaišanu, katra Puse pieņem vai saglabā pēcmuitošanas auditu, lai 
nodrošinātu atbilstību normatīvo ak tu prasībām muitas un citās saistītajās jomās.  
2. Katra Puse izraugās personas vai sūtījumus pēcmuitošanas auditiem uz risku pamatotā veidā, 
kas var ietvert attiecīgus atlases kritērijus. Katra Puse pēcmuitošanas auditus veic pārredzami. Ja 
 
79 
 persona ir iesaist īta pēcmuitošanas auditā un ja Puse ir ieguvusi pārliecinošus rezultātus, tā 
nekavējoties informē personu, kuras dokumenti tiek pārbaudīti, par rezultātiem, personas tiesībām 
un saistībām un rezultātu pamatojumu.  
3. Pēcmuitošanas auditā iegūto informāciju var  izmantot turpmākā administratīvā procedūrā 
vai tiesvedībā.  
4. Ja tas ir praktiski iespējams, Puses izmanto pēcmuitošanas audita rezultātus riska pārvaldības 
nolūkos.  
CUSTMS.9.  pants. Atzītie uzņēmēji  
1. Katra Puse izveido partnerības programmu uzņēmējiem, kuri atbilst CUSTMS -1 pielikumā 
[Atzītie uzņēmēji] noteiktajiem kritērijiem.  
2. Puses atzīst savas attiecīgās atzīto uzņēmēju programmas saskaņā ar CUSTMS -1 pielikumu 
[Atzītie uzņēmēji].  
CUSTMS.10.  pants. Informācijas publicēšana un pieejamība  
1. Katra Puse nodrošina , ka tās tiesību akti muitas jomā un citi ar tirdzniecību saistītie 
normatīvie akti, kā arī vispārējās administratīvās procedūras un būtiskā, vispārpiemērojamā 
informācija saistībā ar tirdzniecību tiek publicēta un ir brīvi pieejama jebkurai ieinteresētai personai 
viegli pieejamā veidā, tai skaitā vajadzības gadījumā internetā.  
2. Katra Puse nekavējoties publicē jaunus tiesību aktus un vispārīgas procedūras, kas saistītas 
ar muitu un tirdzniecības atvieglošanas jautājumiem, cik savlaicīgi vien iespējams pirms šādu tiesību 
aktu vai procedūru stāšanās spēkā, un nekavējoties publicē jebkādas šādu tiesību aktu un procedūru 
izmaiņas un interpretācijas. Šāda publikācija ietver:  
(a) attiecīgus administratīva rakstura paziņojumus;  
(b) importa, eksporta un tranzīta (tostarp ost u, lidostu un citu ievešanas vietu) procedūras un 
nepieciešamās veidlapas un dokumentus;  
(c) visu to maksājumu un nodokļu likmes, ko uzliek importam vai eksportam vai saistībā ar to;  
(d) maksas vai maksājumus, ko pārvaldes aģentūras uzliek importam, eksportam vai tranzītam vai 
saistībā ar to;  
(e) noteikumus par preču klasificēšanu vai vērtēšanu muitas vajadzībām;  
(f) normatīvos aktus un vispārēji piemērojamus administratīvus nolēmumus saistībā ar preču 
izcelsmes noteikumiem;  
(g) importa, eksporta vai tranzīta ierobežojumus vai  aizliegumus;  
(h) noteikumus par sodiem par importa, eksporta vai tranzīta formalitāšu pārkāpumiem;  
(i) apelācijas procedūras;  
(j) ar importu, eksportu vai tranzītu saistītus nolīgumus (vai to daļas), kas noslēgti ar jebkuru 
valsti vai valstīm;  
 
80 
 (k) ar tarifu kvotu pārvald ību saistītas procedūras;  
(l) ostās un robežšķērsošanas vietās esošu muitas iestāžu darba laiku un darbības procedūras un  
(m) kontaktpunktus informācijas pieprasījumiem.  
3. Katra Puse paredz samērīgu laikposmu no jaunu vai grozītu tiesību aktu, procedūru un 
maksu vai  maksājumu publicēšanas līdz brīdim, kad tie stājas spēkā.  
4. Katra Puse internetā dara pieejamu šādu informāciju:  
(a) importa, eksporta un tranzīta procedūru apraksts, tostarp pārsūdzības procedūras, informācija 
par praktiskiem pasākumiem importam, eksportam un tranzītam;  
(b) veidlapas un dokumenti, kas nepieciešami importam attiecīgās Puses teritorijā, eksportam no 
tās vai tranzītam caur to, un  
(c) informācijas punktu kontaktinformācija.  
Katra puse nodrošina, ka pirmās daļas a), b)  un c)  apakšpunktā minētie apraksti, veidlapas, 
dokumenti un informācija tiek atjaunināti.  
5. Katra Puse izveido vai saglabā vienu vai vairākus informācijas punktus, lai samērīgā termiņā 
atbildētu uz pārvaldes iestāžu, tirgotāju un citu ieinteresēto personu jautājumiem par muitu un 
citiem ar tir dzniecību saistītiem jautājumiem. Puses nepieprasa maksu par atbildēm uz jautājumiem.  
CUSTMS.11.  pants. Iepriekšēji nolēmumi  
1. Katra Puse pēc uzņēmēju pieteikuma ar savu muitas dienestu starpniecību izdod iepriekšējus 
nolēmumus, nosakot attiecīgajām precēm p iešķiramo režīmu. Šādus nolēmumus izdod rakstiski vai 
elektroniskā formātā noteiktā termiņā, un tajos ietver visu nepieciešamo informāciju saskaņā ar 
izdevējas Puses tiesību aktiem.  
2. Iepriekšēji nolēmumi ir spēkā vismaz trīs gadus no to spēkā stāšanās diena s, izņemot 
gadījumus, kad nolēmums vairs neatbilst tiesībām vai ir mainījušies fakti vai apstākļi, kas pamato 
sākotnējo nolēmumu.  
3. Puse var atteikties izdot iepriekšēju nolēmumu, ja pieteikumā izvirzītais jautājums ir pakļauts 
administratīvai izskatīšanai v ai izskatīšanai tiesā vai ja pieteikums nav saistīts ar iepriekšējā 
nolēmuma paredzēto izmantošanu vai muitas procedūras paredzēto izmantošanu. Ja Puse atsakās 
izdot iepriekšēju nolēmumu, tā nekavējoties rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju, norādot 
attiecīgos faktus un sava lēmuma pamatojumu.  
4. Katra Puse publicē vismaz:  
(a) prasības iepriekšēja nolēmuma pieteikuma iesniegšanai, tostarp iesniedzamo informāciju un 
tās formātu;  
(b) laiku, līdz kuram tā izdos iepriekšēju nolēmumu, un  
(c) laiku, cik ilgi iepriekšējais n olēmums ir derīgs.  
 
81 
 5. Ja Puse atsauc, groza, padara par spēkā neesošu vai anulē iepriekšēju nolēmumu, tā 
pieteikuma iesniedzējam rakstiski par to paziņo, norādot attiecīgos faktus un sava lēmuma 
pamatojumu. Puse atsauc, groza, padara par spēkā neesošu vai anu lē iepriekšēju nolēmumu ar 
atpakaļejošu spēku tikai tad, ja nolēmuma pamatā ir bijusi nepilnīga, nepareiza, kļūdaina vai 
maldinoša informācija.  
6. Puses izdots iepriekšējs nolēmums ir saistošs konkrētajai Pusei attiecībā uz pieteikuma 
iesniedzēju, kurš to pie prasījis. Puse var paredzēt, ka iepriekšējais nolēmums ir saistošs pieteikuma 
iesniedzējam.  
7. Katra Puse pēc turētāja rakstiska pieprasījuma nodrošina, ka iepriekšējais nolēmums vai lēmums 
par tā atsaukšanu, grozīšanu vai atzīšanu par spēkā neesošu tiek p ārskatīts.  
8. Katra Puse dara publiski pieejamu informāciju par iepriekšējiem nolēmumiem, ņemot vērā 
vajadzību aizsargāt persondatus un konfidenciālo komerciālo informāciju.  
9. Iepriekšējus nolēmumus izdod attiecībā uz:  
a) preču tarifa klasifikāciju;  
b) preču izcelsmi un  
c) jebkuru citu jautājumu, par kuru Puses var vienoties.  
CUSTMS.12.  pants. Muitas brokeri  
Puses muitas noteikumi un procedūras neprasa obligāti izmantot muitas brokerus vai citus aģentus. 
Katra Puse publicē savus pasākumus attiecībā uz muit as brokeru izmantošanu. Licencējot muitas 
aģentus, katra Puse piemēro pārredzamus, nediskriminējošus un proporcionālus noteikumus.  
CUSTMS.13.  pants. Pirmsnosūtīšanas inspekcijas  
Puse nepieprasa obligāti izmantot pirmsnosūtīšanas inspekcijas, kā definēts PT O Nolīgumā par 
pirmsnosūtīšanas inspekciju, vai jebkādas citas inspekcijas, ko galamērķī pirms muitošanas veic 
privāti uzņēmumi.  
CUSTMS.14.  pants. Pārskatīšana un pārsūdzība  
1. Katra Puse paredz efektīvas, ātras, nediskriminējošas un viegli pieejamas procedūras, kas 
garantē tiesības pārsūdzēt muitas vai citu kompetento iestāžu administratīvos aktus, nolēmumus un 
lēmumus, kuri ietekmē preču importu, eksportu vai tranzītu.  
2. Šā panta 1.  punktā minētās procedūras ietver:  
(a) administratīvu pārsūdzību vai pārska tīšanu administratīvā iestādē, kura ir augstāka par 
amatpersonu vai biroju, kas izdevis lēmumu, vai ir neatkarīga no minētajiem, un  
(b) lēmuma pārsūdzību vai pārskatīšanu tiesā.  
3. Katra Puse nodrošina, ka gadījumā, ja lēmums par pārsūdzību vai pārskatīšanu saska ņā ar 
2. punkta a)  apakšpunktu nav pieņemts termiņā, kas paredzēts tās normatīvajos aktos, vai nav 
pieņemts bez nepamatotas kavēšanās, lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības uz turpmāku pārsūdzību 
 
82 
 administratīvā kārtā vai tiesā vai pārskatīšanu, vai jebkādu citu vēršanos tiesu iestādē saskaņā ar 
minētās Puses normatīvajiem aktiem.  
4. Katra Puse nodrošina, ka lūgumraksta iesniedzējs tiek informēts par administratīvā lēmuma 
pamatojumu, lai lūgumraksta iesniedzējs vajadzības gadījumā varētu izmantot pārsūdzības vai  
pārskatīšanas procedūras.  
CUSTMS.15.  pants. Attiecības ar darījumdarbības aprindām  
1. Katra Puse laicīgi un regulāri apspriežas ar uzņēmējiem par tiesību aktu priekšlikumiem un 
vispārīgām procedūrām, kas saistītas ar muitas un tirdzniecības atvieglošanas jautājumiem. Šim 
nolūkam katra Puse uztur atbilstošas apspriedes starp administrācijām un darījumdarbības 
aprindām.  
2. Katra Puse nodrošina, ka to attiecīgajās muitas un saistītajās prasībās un procedūrās arī 
turpmāk ir ievērotas uzņēmēju vajadzības un paraugprakse un ka tās pēc iespējamas mazāk ietekmē 
tirdzniecību.  
CUSTMS.16.  pants. Pagaidu ievešana  
1. Šajā pantā “pagaidu ievešana” nozīmē muitas procedūru, saskaņā ar kuru noteiktas preces, 
tostarp transportlīdzekļus, var ievest muitas teritorijā un tās ir ar zināmiem nosacījumiem atbrīvotas 
no ievedmuitas nodokļiem un maksājumiem, un tām nepiemē ro importa aizliegumus vai ekonomiska 
rakstura ierobežojumus  – ar nosacījumu, ka preces ir importētas īpašā nolūkā un paredzētas 
reeksportam noteiktā laikposmā un tajās netiek veiktas nekādas izmaiņas, izņemot parastu 
nolietojumu minēto preču lietošanas dē ļ. 
2. Katra Puse atļauj turpmāk minēto preču veidu pagaidu ievešanu ar pilnīgu atbrīvojumu uz 
zināmiem nosacījumiem no ievedmuitas nodokļiem un maksājumiem, tām nepiemērojot importa 
ierobežojumus vai ekonomiska rakstura aizliegumus, kā paredzēts Puses normatī vajos aktos:  
(a) preces, ko paredzēts izstādīt vai izmantot izstādēs, gadatirgos, sanāksmēs vai līdzīgos 
pasākumos (preces, ko paredzēts izstādīt vai demonstrēt pasākumā; preces, ko paredzēts 
izmantot saistībā ar ārvalstu ražojumu izstādīšanu pasākumā; aprīkoj ums, tostarp mutiskās 
tulkošanas aprīkojums, skaņas un attēla ierakstīšanas aparatūra un izglītojošas, zinātniskas vai 
kultūras filmas, ko paredzēts izmantot starptautiskās sanāksmēs, konferencēs vai kongresos); 
ražojumi, kas pasākuma laikā nejauši iegūti no uz laiku importētām precēm, demonstrējot 
izstādītas mašīnas vai aparātus;  
(b) profesionālais aprīkojums (preses, skaņas vai televīzijas apraides aprīkojums, kas vajadzīgs 
preses, raidorganizāciju vai televīzijas organizāciju pārstāvjiem, kuri apmeklē citas valsts 
teritoriju ziņošanas nolūkā, lai pārraidītu vai ierakstītu materiālus konkrētām programmām; 
kinematogrāfijas aprīkojums, kas vajadzīgs personai, kura apmeklē citas valsts teritoriju, lai 
izgatavotu konkrētu filmu vai filmas; jebkāds cits aprīkojums,  kas vajadzīgs, lai persona, kura 
apmeklē citas valsts teritoriju, lai veiktu konkrētu uzdevumu saistībā ar to aicinājumu, amatu 
vai profesiju, ciktāl šo aprīkojumu neizmanto preču rūpnieciskai ražošanai vai iepakošanai vai 
(izņemot rokas darbarīkus) dabas  resursu izmantošanai, ēku būvniecībai, remontam vai 
apkopei vai zemes pārvietošanai un līdzīgiem projektiem; iepriekš minētā aprīkojuma 
palīgierīces un piederumi); sastāvdaļas, ko importē uz laiku ievesta profesionāla aprīkojuma 
remontam;  
 
83 
 (c) preces, ko impor tē saistībā ar komercdarbību, bet kā imports pati par sevi nav komercdarbība 
(iepakojums, ko ieved piepildītu, lai atpakaļizvestu iztukšotu vai piepildītu, vai ko ieved 
iztukšotu, lai atpakaļizvestu piepildītu; konteineri, ar precēm vai bez tām, un uz laik u ievestu 
konteineru piederumi un aprīkojums, ko importē vai nu kopā ar konteineru, bet ko paredzēts 
reeksportēt atsevišķi vai ar citu konteineru, vai ko importē atsevišķi, lai reeksportētu ar 
konteineru, kā arī sastāvdaļas, kuras paredzētas to konteineru remontam, kam piešķirta 
pagaidu ievešana; paliktņi; paraugi; reklāmfilmas; citas preces, kas importētas saistībā ar 
komercdarbību);  
(d) preces, kas importētas saistībā ar ražošanas darbību (matricas, bloki, plāksnes, veidnes, 
rasējumi, plāni, modeļi un tamlīdz īgi izstrādājumi); mērīšanas, kontroles un pārbaudes 
instrumenti un tamlīdzīgas ierīces; speciālie darbarīki un instrumenti, kas importēti 
izmantošanai ražošanas procesā); atvietotāji ražošanas līdzekļi (instrumenti, aparāti un 
mašīnas, ko piegādātājs vai remontētājs darījis pieejamus klientam līdz līdzīgu preču piegādei 
vai saremontēšanai);  
(e) preces, ko importē vienīgi izglītības, zinātnes vai kultūras mērķiem (zinātniskais aprīkojums, 
pedagoģiskie materiāli, jūrnieku iedzīves priekšmeti un citas preces, ko ieved saistībā ar 
izglītības, zinātnes vai kultūras pasākumiem); rezerves daļas zinātniskajam aprīkojumam un 
pedagoģiskiem materiāliem, kam atļauta pagaidu ievešana; darbarīki, kas īpaši paredzēti šāda 
aprīkojuma apkopei, pārbaudei, kalibrēšanai vai remont am; 
(f) personiskās mantas (visi jauni vai lietoti priekšmeti, kas ceļotājam, ņemot vērā ceļošanas 
apstākļus, ceļojuma laikā pamatoti vajadzīgi personiskai lietošanai, izņemot komerciālos 
nolūkos importētas preces); sportam importētas preces (sporta inventārs un citi priekšmeti, ko 
ceļotāji izmanto pagaidu ievešanas teritorijā rīkotās sporta sacensībās, demonstrējumos vai 
treniņos);  
(g) tūrisma reklāmas materiāli (preces, kuru ievešanas mērķis ir rosināt cilvēkus apmeklēt 
ārvalstis, jo īpaši nolūkā piedalīties tur rīkotos kultūras, reliģijas, tūrisma, sporta vai 
arodpasākumos vai skatēs);  
(h) preces, kas importētas humāniem mērķiem (medicīnas, ķirurģijas un laboratoriju aprīkojums 
un palīdzības sūtījumi, piemēram, satiksmes līdzekļi un citi transportlīdzekļi, segas, tel tis, 
saliekamās mājas vai citas preces, pēc kurām ir vislielākā vajadzība un kuras nosūta kā 
palīdzību personām, kas cietušas dabas katastrofās un līdzīgās katastrofās), un  
(i) dzīvnieki, kas importēti īpašiem mērķiem (dresūrai, apmācībai, pavairošanai, apkalšanai vai 
svēršanai, veterinārajai ārstēšanai, pārbaudei (piemēram, ar mērķi pirkt), dalībai izrādēs, 
izstādēs, sacensībās vai demonstrācijās, izklaidei (cirku dzīvnieki u.  tml.), ceļošanai (tostarp 
ceļotāju lolojumdzīvnieki), amata funkciju pildīšana i (policijas suņi vai zirgi; meklētājsuņi, suņi, 
kas pavada neredzīgos, u. c.), glābšanas operācijām, dzīvnieku sezonālai pārvietošanai vai 
ganīšanai, darba vai pārvadājumu veikšanai, medicīniskiem mērķiem (čūsku indes piegāde 
u. tml.).  
3. Katra Puse, veicot 2. punktā minēto preču pagaidu ievešanu un neatkarīgi no to izcelsmes, 
pieņem ATA un Stambulas konvencijas nolūkiem paredzētas karnetes, kas izdotas otrā Pusē un ko tur 
apstiprinājusi un garantējusi asociācija, kura ir daļa no starptautiskās garantiju ķēde s, ko 
apstiprinājušas kompetentās iestādes un kas ir derīgas importētājas Puses muitas teritorijā.  
 
84 
 CUSTMS.17.  pants. Vienloga vide  
Katra Puse cenšas izveidot vienloga vidi, kas ļauj tirgotājiem iesniegt iesaistītajās iestādēs vai 
aģentūrās dokumentus vai d atus, kuri vajadzīgi preču importam, eksportam vai tranzītam, 
izmantojot vienotu kontaktpunktu.  
CUSTMS.18.  pants. “Ro -Ro” satiksmes atvieglošana  
1. Atzīstot jūrasbraucienu lielo apjomu un jo īpaši “Ro -Ro” satiksmes lielo apjomu starp Pušu 
attiecīgajām muit as teritorijām, Puses vienojas sadarboties, lai atvieglotu šādu satiksmi, kā arī citus 
alternatīvus satiksmes veidus.  
2. Puses atzīst:  
(a) katras Puses tiesības pieņemt tirdzniecību atvieglojošas muitas formalitātes un procedūras 
attiecībā uz satiksmi starp P usēm saskaņā ar to attiecīgo tiesisko regulējumu un  
(b) ostu, ostu iestāžu un uzņēmēju tiesības rīkoties savu attiecīgo Pušu tiesību sistēmā saskaņā ar 
saviem noteikumiem un saviem darbības un uzņēmējdarbības modeļiem.  
3. Šajā nolūkā Puses:  
a) pieņem vai sagl abā procedūras, kas ļauj iepriekš iesniegt importa dokumentāciju un citu 
nepieciešamo informāciju, tostarp preču sarakstu, lai varētu sākt apstrādi pirms preču 
pienākšanas un tādējādi paātrinātu preču izlaišanu, tām pienākot, un  
b) apņemas atvieglot uzņēmē jiem tranzīta procedūras izmantošanu, tostarp vienkāršot tranzīta 
procedūru, kā paredzēts Konvencijā par kopīgu tranzīta procedūru.  
4. Puses vienojas veicināt sadarbību starp to attiecīgajām muitas iestādēm divpusējos jūras 
šķērsošanas maršrutos un apmainī ties ar informāciju par to ostu darbību, kurās tiek apkalpota 
satiksme starp Pusēm, kā arī par piemērojamiem noteikumiem un procedūrām. Tās padarīs pieejamu 
informāciju par uzņēmēju ieviestajiem pasākumiem un par procesiem, ko ieviesušas ostas, lai 
atviegl otu šādu satiksmi.  
CUSTMS.19.  pants. Administratīvā sadarbība PVN jomā un savstarpējā palīdzība nodokļu un 
maksājumu piedziņā  
Pušu kompetentās iestādes sadarbojas, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem PVN jomā un lai 
piedzītu prasījumus saistībā ar no dokļiem un maksājumiem saskaņā ar Protokolu par administratīvo 
sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību 
prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un maksājumiem.  
CUSTMS.20.  pants. Tirdzniecības special izētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu 
jomā  
1.  Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā:  
a) regulāri apspriežas un  
b) saistībā ar CUSTMS -1 pielikuma [Atzītie uzņēmēji] noteikumu pārskatīšanu  –  
 
85 
 (i) kopīgi apstiprina programmu dalībniekus, lai noteiktu priekšrocības un trūkumus 
CUSTMS -1 pielikuma [Atzītie uzņēmēji] īstenošanā,  un 
(ii) apmainās ar viedokļiem par datiem, ar kuriem jāapmainās, un par attieksmi pret 
uzņēmējiem.  
2. Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā var 
pieņemt lēmumus vai ieteikumus:  
a) par informācijas apmaiņu muitas jomā, par riska pārvaldības metožu, riska standartu un 
kontroles, kā arī muitas drošības pasākumu savstarpēju atzīšanu, par ieprie kšējiem 
nolēmumiem, par kopēju pieeju muitas vērtības noteikšanai un par citiem jautājumiem, kas 
saistīti ar šīs nodaļas īstenošanu;  
b) par kārtību saistībā ar informācijas automātisko apmaiņu, kā minēts Protokola par savstarpējo 
administratīvo palīdzību muitas lietās 10.  pantā [Automātiska informācijas apmaiņa], un par 
citiem jautājumiem, kas saistīti ar minētā protokola īstenošanu;  
c) par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar CUSTMS -1 pielikuma [Atzītie uzņēmēji] īstenošanu, un  
d) par apspriešanās procedūrā m, kas paredzētas ORIG.26.  pantā [Preferenciāla tarifa režīma 
atteikums], attiecībā uz jebkuru tehnisku vai administratīvu jautājumu, kurš saistīts ar šīs 
sadaļas 2.  nodaļas [Izcelsmes noteikumi] īstenošanu, tostarp par skaidrojošām piezīmēm, kuru 
mērķis i r nodrošināt izcelsmes noteikumu vienādu administrēšanu.  
CUSTMS.21.  pants. Grozījumi  
1.  Partnerības padome var grozīt:  
a) CUSTMS -1 pielikumu [Atzītie uzņēmēji], protokolu par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas 
lietās un CUSTMS.16.  panta [Pagaidu ievešana] 2.  punktā minēto preču sarakstu, un  
b) Protokolu par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa 
jomā un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un maksājumiem.   
2.  Specializētā tirdz niecības komiteja administratīvajai sadarbībai PVN un nodokļu un nodevu 
piedziņas jomā var grozīt vērtību, kas minēta 33.  panta 4.  punktā Protokolā par administratīvo 
sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju pa līdzību 
prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un maksājumiem.  
II SADAĻA. PAKALPOJU MI UN INVESTĪCIJAS  
1. nodaļa. Vispārīgi noteikumi  
SERVIN.1.1.  pants. Mērķis un darbības joma  
1. Puses apstiprina savu apņemšanos radīt labvēlīgus apstākļus tirdzniecības un i nvestīciju 
attīstībai to starpā.  
2. Puses atkārtoti apstiprina tiesības reglamentēt savā teritorijā, lai sasniegtu leģitīmus 
politikas mērķus, piemēram: sabiedrības veselības aizsardzība; sociālie pakalpojumi; publiskā 
izglītība; drošība; vide, tai skaitā kli mata pārmaiņas; sabiedrības morāle; sociālā vai patērētāju tiesību 
aizsardzība; privātums un datu aizsardzība vai kultūras daudzveidības veicināšana un aizsardzība.  
 
86 
 3. Šo sadaļu nepiemēro pasākumiem, kas skar Puses fiziskas personas, kuras vēlas piekļūt otras  
Puses darba tirgum, vai pasākumiem saistībā ar valstspiederību, pilsonību, pastāvīgu uzturēšanos vai 
nodarbinātību.  
4. Šī sadaļa neliedz Pusei piemērot pasākumus, kas reglamentē fizisko personu ieceļošanu vai 
pagaidu uzturēšanos tās teritorijā, tai skaitā pa sākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu savu robežu 
neaizskaramību un nodrošinātu to, ka fiziskās personas tās šķērso likumīgi, ja vien tādus pasākumus 
nepiemēro tā, ka tie likvidē vai mazina ieguvumus, kuri otrai Pusei rodas saskaņā ar šīs sadaļas 
noteikum iem.  Vīzu pieprasīšana fiziskām personām no konkrētām valstīm un to nepieprasīšana 
fiziskām personām no citām valstīm netiek uzskatīta par ieguvumu likvidēšanu vai mazināšanu 
saskaņā ar šo sadaļu.  
5. Šo sadaļu nepiemēro:  
(a) gaisa pārvadājumu pakalpojumiem vai s aistītiem pakalpojumiem gaisa pārvadājumu 
pakalpojumu atbalstam6, izņemot šādus:  
(i) gaisa kuģu remonta un apkopes pakalpojumus;  
(ii) datorizēto rezervācijas sistēmu pakalpojumus;  
(iii) apkalpošanu uz zemes;  
(iv) sekojošus pakalpojumus, kuros izmanto pilotējamus gaisa kuģus, ievērojot Pušu 
attiecīgos normatīvos aktus, kas reglamentē gaisa kuģu uzņemšanu to teritorijā, 
izlidošanu no to teritorijas un darbību tajā: lidojumus ugunsgrēku dzēšanai no gaisa; 
mācību lidojumus; apsmidzināšanu; mērniecību; kartēšanu; fotografēša nu; citus gaisā 
veiktus pakalpojumus lauksaimniecības, rūpniecības un inspicēšanas vajadzībām; un  
(v) gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošanu un tirdzniecību;  
(b) audiovizuālajiem pakalpojumiem;  
(c) iekšzemes jūras kabotāžai7 un  
                                                            
6  Gaisa pā rvadājumu pakalpojumi vai saistīti pakalpojumi gaisa pārvadājumu pakalpojumu atbalstam cita 
starpā ietver šādus pakalpojumus: gaisa transportu; pakalpojumus, kuros izmanto gaisa kuģi, kā 
galvenais mērķis nav preču vai pasažieru pārvadāšana, piemēram, mācīb u lidojumiem 
ugunsgrēka dzēšanai no gaisa, ievērojamu vietu apskatei no gaisa, apsmidzināšanai, 
mērniecībai, kartēšanai, fotografēšanai, lēkšanai ar izpletni, planiera vilkšanai, helikoptera 
izmantošanai mežizstrādes un celtniecības nozarē un citiem gaisā veiktiem pakalpojumiem 
lauksaimniecības, rūpniecības un inspicēšanas vajadzībām;  gaisa kuģu ar apkalpi nomu un lidostu 
ekspluatācijas pakalpojumus.  
7  Iekšzemes jūras kabotāža aptver: attiecībā uz Savienību  – neskarot to pasākumu darbības jomu, kurus 
var uzskatīt par kabotāžu saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, pasažieru vai preču pārvadājumus 
starp dalībvalsts ostu vai vietu un citu ostu vai vietu, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī, ieskaitot tās 
kontinentālo šelfu, kā noteikts Apvienoto Nāciju O rganizācijas Jūras tiesību konvencijā, kura pieņemta 
Montegobejā (Jamaika) 1982.  gada 10.  decembrī, un satiksmi, kas sākas un beidzas vienā un tajā pašā 
ostā vai vietā, kura atrodas dalībvalstī; attiecībā uz Apvienoto Karalisti  – pasažieru vai preču 
pārvad ājumus starp Apvienotās Karalistes ostu vai vietu un citu Apvienotās Karalistes ostu vai vietu, 
ieskaitot tās kontinentālo šelfu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā, 
 
87 
 (d) pārvadājumiem pa iekšzemes ūdensceļiem.  
6. Šo sadaļu nepiemēro Puses pasākumiem attiecībā uz preču vai pakalpojumu publiskā 
iepirkuma valstiskām vajadzībām, nevis komerciālas tālākpārdošanas nolūkā vai arī nolūkā izmantot 
preču vai pakalpojumu sniegšanā komerciālai pārdošanai neatkarīg i no tā, vai minētais iepirkums ir 
vai nav “aptverts iepirkums” PPROC.2.  panta [Dažu Nolīguma par valsts iepirkumu noteikumu 
iekļaušana un aptvertais iepirkums] nozīmē.  
7. Izņemot SERVIN.2.6.  pantu [Veiktspējas prasības], šo sadaļu nepiemēro Pušu piešķirtām 
subsīdijām vai dotācijām, tai skaitā valsts atbalstītiem aizdevumiem, garantijām un apdrošināšanai.  
SERVIN.1.2.  pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā:  
(a) “darbības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras” ir darbības, tai skaitā pakalpojumi, kurus neveic 
ne uz komerciāl a pamata, ne konkurējot ar vienu vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem8; 
(b) “gaisa kuģu remonta un apkopes pakalpojumi” ir tādi pasākumi, kas veikti gaisa kuģim vai tā 
daļai, kamēr to neizmanto, un tie neietver tā saukto līnijas tehnisko apkopi;  
(c) “datorizēto rezervācijas sistēmu pakalpojumi” ir pakalpojumi, ko sniedz datorizētās sistēmas, 
kuras satur informāciju par gaisa pārvadātāju grafikiem, pieejamību, braukšanas maksām un 
noteikumiem, kurus izmantojot var veikt rezervēšanu vai izsniegt biļetes;  
(d) “aptverts uzņēmums” ir uzņēmums Puses teritorijā, ko saskaņā ar h)  punktu izveidojis otras 
Puses investors saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un kas pastāv dienā, kad stājas 
spēkā šis nolīgums, vai ir izveidots pēc tam;  
(e) “pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība” ir  pakalpojuma sniegšana:  
(i) no vienas Puses teritorijas otras Puses teritorijā vai  
(ii) vienas Puses teritorijā otras Puses pakalpojuma patērētājam;  
(f) “saimnieciskā darbība” ir jebkura rūpnieciska, komerciāla vai profesionāla rakstura darbība vai 
amatnieku darbības,  ieskaitot pakalpojumu sniegšanu, izņemot darbības, ko veic, īstenojot 
valsts pilnvaras;  
(g) “uzņēmums” ir juridiska persona vai juridiskas personas filiāle vai pārstāvniecība;  
(h) “iedibināšana” ir juridiskas personas izveide vai iegūšana īpašumā, t.  sk. ar līdz dalību 
pamatkapitālā, vai filiāles vai pārstāvniecības izveide Puses teritorijā ar nolūku izveidot vai 
uzturēt ilgstošas ekonomiskas saiknes;  
(i) “apkalpošana uz zemes” ir šādu pakalpojumu sniegšana par samaksu vai uz līguma pamata 
lidostā: aviosabiedrību pārstāvēšana, administrēšana un uzraudzība; pasažieru apkalpošana; 
                                                                                                                                                                                         
kura pieņemta Montegobejā (Jamaika) 1982.  gada 10.  decemb rī, un satiksmi, kas sākas un beidzas vienā 
un tajā pašā ostā vai vietā, kura atrodas Apvienotajā Karalistē.  
8  Lielākai noteiktībai  – jēdziens “darbības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras”, ja to lieto saistībā ar Puses 
pasākumiem, kuri skar pakalpojumu  sniegšanu, ietver “pakalpojum[u]s, ko sniedz, īstenojot valsts 
pilnvaras”, kā definēts SERVIN.1.2.  panta [Definīcijas] p)  punktā.  
 
88 
 bagāžas apstrāde; trapa pakalpojumi; gatavo ēdienu piegāde; gaisa kravu un past a apstrāde; 
gaisa kuģu uzpilde ar degvielu; gaisa kuģa apkalpošana un tīrīšana; virszemes transports un 
lidojuma operācijas, apkalpju administrēšanu un lidojumu plānošana; apkalpošanā uz zemes 
neietilpst: pašpakalpojumi; drošības pakalpojumi; gaisa kuģu re monts un apkope vai būtiskas 
centralizētas lidostas infrastruktūras, piemēram, atledošanas iekārtu, degvielas uzpildes 
sistēmu, bagāžas apstrādes sistēmu un noteiktas lidostas iekšējās transporta sistēmas 
pārvaldība vai darbība;  
(j) “Puses investors” ir Puses  jebkura fiziska vai juridiska persona, kas otras Puses teritorijā vēlas 
izveidot, izveido vai ir izveidojusi uzņēmumu saskaņā ar h)  punktu;  
(k) “Puses juridiska persona”9 ir: 
(i) attiecībā uz Savienību:  
A) juridiska persona, kas izveidota vai organizēta saskaņā  ar Savienības vai 
vismaz vienas tās dalībvalsts tiesību aktiem un kas Savienības teritorijā veic 
būtisku uzņēmējdarbību, ko Savienība saskaņā ar savu paziņojumu PTO par 
Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu (WT/REG39/1) saprot kā līdzvērtīgu 
Līguma par Eiro pas Savienības darbību (LESD) 54.  pantā nostiprinātajam 
jēdzienam “faktiska un nepārtraukta saikne” ar dalībvalsts ekonomiku, un  
B) kuģošanas sabiedrības, kas izveidotas ārpus Savienības un ko kontrolē 
dalībvalsts fiziskas personas, kuru kuģi ir reģistrēt i dalībvalstī un kuģo ar tās 
karogu;  
(ii) attiecībā uz Apvienoto Karalisti:  
A) juridiska persona, kas izveidota vai organizēta saskaņā ar Apvienotās 
Karalistes tiesību aktiem un iesaistīta būtiskā uzņēmējdarbībā Apvienotās 
Karalistes teritorijā, un  
B) kuģoša nas sabiedrības, kas izveidotas ārpus Apvienotās Karalistes un ko 
kontrolē Apvienotās Karalistes fiziskas personas, kuru kuģi ir reģistrēti 
Apvienotajā Karalistē un kuģo ar tās karogu;  
(l) “darbība” ir uzņēmuma vadība, pārvaldība, uzturēšana, izmantošana, turē šana īpašumā vai 
pārdošana vai cita veida atsavināšana;  
(m) “profesionālās kvalifikācijas” ir kvalifikācija, ko apliecina kvalifikāciju apliecinošs dokuments, 
profesionālā pieredze vai cits kompetences apliecinājums;  
(n) “gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošana un  tirdzniecība” ir iespējas attiecīgajam gaisa 
pārvadātājam pārdot un brīvi tirgot savus gaisa pārvadājumu pakalpojumus, t.  sk. visi tādi 
tirdzniecības aspekti kā, piemēram, tirgus izpēte, reklāma un izplatīšana, bet neietverot ne 
cenu noteikšanu par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, ne piemērojamos nosacījumus;  
                                                            
9  Lielākai noteiktībai  – šajā punktā minētās kuģošanas sabiedrības uzskata par Puses juridiskajām 
personām tikai saistībā ar  to darbībām, kas saistītas ar jūras pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu.  
 
89 
 (o) “pakalpojums” ir jebkurš pakalpojums jebkurā nozarē, izņemot pakalpojumus, ko sniedz, 
īstenojot valsts pilnvaras;  
(p) “pakalpojumi, ko sniedz, īstenojot valsts pilnvaras” ir jebkurš pakalpojums, ko nesni edz ne uz 
komerciāla pamata, ne konkurējot ar vienu vai vairākiem pakalpojumu sniedzējiem;  
(q) “pakalpojuma sniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas vēlas sniegt vai sniedz 
pakalpojumu;  
(r) “Puses pakalpojumu sniedzējs” ir Puses jebkura fiziska va i juridiska persona, kas vēlas sniegt 
vai sniedz pakalpojumu.  
SERVIN.1.3.  pants. Priekšrocību liegšana  
1. Puse var liegt šīs sadaļas un šā temata IV  sadaļas [Kapitāla aprite, maksājumi, pārvedumi un 
pagaidu aizsardzības pasākumi] priekšrocības otras Puses investoram vai pakalpojumu sniedzējam 
vai aptvertam uzņēmumam, ja Puse, kas tās liedz, pieņem vai patur spēkā pasākumus, kuri saistīti ar 
starptautiskā miera un drošības uzturēšanu, ieskaitot cilvēktiesību aizsardzību, un kuri:  
(a) aizliedz darījumus ar minēto  investoru, pakalpojumu sniedzēju vai aptverto uzņēmumu, vai  
(b) tiktu pārkāpti vai apieti, ja šīs sadaļas un šā temata IV  sadaļas [Kapitāla aprite, maksājumi, 
pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi] priekšrocības būtu piešķirtas minētajam investoram, 
paka lpojumu sniedzējam vai aptvertam uzņēmumam, ieskaitot gadījumus, kad pasākumi aizliedz 
darījumus ar fizisku vai juridisku personu, kurai pieder kāds no tiem vai kura tos kontrolē.  
2. Lielākai noteiktībai  – 1. punktu piemēro šā temata IV  sadaļai [Kapitāla apri te, maksājumi, 
pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi], ciktāl tas attiecas uz pakalpojumiem vai investīcijām, 
attiecībā uz kurām Puse ir liegusi šajā sadaļā paredzētās priekšrocības.  
SERVIN.1.4.  pants. Pārskatīšana  
1. Nolūkā ieviest iespējamus uzlabojumus šīs sadaļas noteikumos un saskaņā ar Pušu saistībām 
starptautisko nolīgumu ietvaros Puses saskaņā ar FINPROV.3.  pantu [Pārskatīšana] pārskata savu 
tiesisko regulējumu attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību un investīcijām, t.  sk. šo nolīgumu.  
2. Nolūkā vienoties par iespējamiem uzlabojumiem abpusējās interesēs Puses vajadzības 
gadījumā cenšas pārskatīt neatbilstošus pasākumus un atrunas, kas izklāstītas SERVIN -1. pielikumā 
[Esošie pasākumi], SERVIN -2. pielikumā [Nākotnes pasākumi], SERVIN -3. pieliku mā [Viesdarbinieki 
uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un īstermiņa 
viesdarbinieki] un SERVIN -4. pielikumā [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti], un 
īstermiņa viesdarbinieku darbības, kas izklāstītas S ERVIN -3. pielikumā [Viesdarbinieki 
uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un īstermiņa 
viesdarbinieki].  
3. Šo pantu nepiemēro finanšu pakalpojumiem.  
2. nodaļa. Investīciju liberalizācija  
SERVIN.2.1.  pants. Darbības joma  
Šo nodaļu piemēro Puses pasākumiem, kas skar uzņēmuma iedibināšanu saimnieciskās darbības 
veikšanai un šāda uzņēmuma darbību, ko veic:  
 
90 
 (a) otras Puses investori;  
(b) aptvertie uzņēmumi un  
(c) SERVIN.2.6.  panta [Veiktspējas prasības] nolūkos  – jebkurš uzņēmums Puses ter itorijā, kurš 
pieņem vai patur spēkā pasākumu.  
SERVIN.2.2.  pants. Piekļuve tirgum  
Attiecībā uz uzņēmuma iedibināšanu, ko veic otras Puses investors vai aptvertais uzņēmums, vai 
aptvertā uzņēmuma darbību Puse visā tās teritorijā vai pēc teritoriālā apakšied alījuma nepieņem vai 
nepatur spēkā pasākumus, kuri:   
(a) nosaka ierobežojumus:   
i) to uzņēmumu skaitam, kas var veikt konkrētu saimniecisko darbību, skaitlisku kvotu, 
monopolu, ekskluzīvu tiesību vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasību veidā;  
ii) darījumu vai aktīvu kopējai vērtībai skaitlisku kvotu vai ekonomisko vajadzību 
pārbaudes prasību veidā;  
iii) darījumu kopskaitam vai sniegto pakalpojumu kopējam daudzumam, kas izteikti 
noteiktās skaitliskās vienībās kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasību  
veidā1011; 
iv) ārvalstu kapitāla līdzdalībai, kas izpaužas kā ārvalstu akciju daļas vai atsevišķu vai 
kopējo ārvalstu investīciju maksimālās procentuālās daļas limits, vai  
v) to fizisko personu kopskaitam, kuras var nodarbināt konkrētā nozarē vai kuras 
uzņēmums var nodarbināt un kuras ir nepieciešamas saimnieciskās darbības veikšanai 
un tieši saistītas ar to, izsakot skaitlisku kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes 
prasību veidā, vai  
(b) ierobežo vai prasa konkrētus tiesību subjektu vai kopuzņēmumu veidus, a r kuru starpniecību 
otras Puses investors var veikt saimniecisko darbību.   
SERVIN.2.3.  pants. Valsts režīms  
1. Katra Puse piešķir otras Puses investoriem un aptvertiem uzņēmumiem ne mazāk labvēlīgu 
režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir saviem investoriem un viņu uzņēmumiem attiecībā uz 
viņu iedibināšanu un saimnieciskās darbības veikšanu Puses teritorijā.   
2. Režīms, ko Puse piešķir saskaņā ar 1.  punktu, nozīmē  – 
(a) attiecībā uz Apvienotās Karalistes reģionālo vai vietējo pārvaldības līmeni  – ne mazā k labvēlīgu 
režīmu kā lielākās labvēlības režīmu, ko līdzīgās situācijās minētajā pārvaldības līmenī piešķir 
Apvienotās Karalistes investoriem un viņu uzņēmumiem Puses teritorijā,  un 
                                                            
10  SERVIN.2.2.  panta [Piekļuve tirgum] a)  punkta i) –iii) apakšpunkts neattiecas uz pasākumiem, ko veic, lai 
ierobežotu kāda lauksaimniecības vai zivsaimniecības produkta ražošanu.   
11  SERVIN.2.2.  panta [Piekļuve tirgum] a)  punkta iii)  apakšpunkts neattiecas uz Puses pasākumiem, kas 
ierobežo pakalpojumu sniegšanas sākotnējo ielaidi.  
 
91 
 (b) attiecībā uz kāda līmeņa valdību dalībvalstī  – ne mazāk labvēlīgu režīmu kā lielākās labvēlības 
režīmu, ko līdzīgās situācijās minētā valdība piešķir minētās dalībvalsts investoriem un viņu 
uzņēmumiem Puses teritorijā.  
SERVIN.2.4.  pants. Lielākās labvēlības režīms  
1. Katra Puse piešķir otras Puses investoriem un aptvertiem uzņēmumiem ne mazāk labvēlīgu 
režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir trešās valsts investoriem un viņu uzņēmumiem 
attiecībā uz uzņēmuma izveidi Puses teritorijā.  
2. Katra Puse piešķir otras Puses investoriem un aptvertiem uzņēmumiem ne mazāk labvēlī gu 
režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir trešās valsts investoriem un viņu uzņēmumiem 
attiecībā uz saimnieciskās darbības veikšanu Puses teritorijā.  
3. Panta 1. un 2.  punktu neinterpretē tā, ka Pusei tiek uzlikts pienākums attiecināt uz otras 
Puses  investoriem vai aptvertiem uzņēmumiem režīma priekšrocības, kas izriet no:   
(a) starptautiska nolīguma par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu vai cita starptautiska 
nolīguma vai vienošanās, kas pilnīgi vai galvenokārt attiecas uz nodokļiem, vai   
(b) pasākumi em, kas nodrošina tādu fiziskas personas vai uzņēmuma licenču vai sertifikātu, t.  sk. 
atļaujām vajadzīgo standartu vai kritēriju atzīšanu, kuri vajadzīgi saimnieciskās darbības 
veikšanai, vai to piesardzības pasākumu atzīšanu, kas noteikti GATS  pielikuma p ar finanšu 
pakalpojumiem 3.  punktā.  
4. Lielākai noteiktībai  — 1. un 2.  punktā minētais “režīms” neietver procedūras investīciju 
strīdu izšķiršanai starp investoru un valsti, kas noteiktas citos starptautiskos nolīgumos.  
5. Lielākai noteiktībai  – materiālo tiesīb u normu esamība citos starptautiskos nolīgumos, ko 
Puse noslēgusi ar trešo valsti, vai minēto normu tikai formāla transponēšana valsts tiesību aktos, 
ciktāl tas ir nepieciešams, lai tās iekļautu valsts tiesību sistēmā, pati par sevi nav 1. un 2.  punktā 
minētais “režīms”. Pasākumi, ko Puse veikusi saskaņā ar minētajām normām, var būt režīms un 
tādējādi iemesls šā panta pārkāpumam.   
SERVIN.2.5.  pants. Augstākā vadība un direktoru padomes  
Puse neprasa aptvertam uzņēmumam vadošu darbinieku, vadītāju vai direkto ru padomes locekļu 
amatā iecelt konkrētas valstspiederības personas.   
SERVIN.2.6.  pants. Veiktspējas prasības  
1. Puse neizvirza vai neīsteno nekādas prasības, vai neizpilda nekādas saistības vai apņemšanās 
saistībā ar ikviena uzņēmuma iedibināšanu vai saimnie cisko darbību Puses teritorijā, kuru mērķis ir:  
(a) eksportēt preču vai pakalpojumu konkrētu apjomu vai procentuālo daudzumu;  
(b) sasniegt konkrētu iekšzemes satura apjomu vai procentuālo daudzumu;  
(c) pirkt vai izmantot tās teritorijā ražotas preces vai sniegtus paka lpojumus vai piešķirt tiem 
priekšrocību, vai pirkt preces vai pakalpojumus no fiziskām vai juridiskām personām vai citām 
vienībām tās teritorijā;  
 
92 
 (d) jebkādā veidā saistīt importa apjomu vai vērtību ar eksporta apjomu vai vērtību vai ar ārvalstu 
valūtas plūsmu  summu, kas saistītas ar šādu uzņēmumu;  
(e) ierobežot to preču vai pakalpojumu pārdošanu savā teritorijā, ko saražo vai sniedz šāds 
uzņēmums, jebkādā veidā attiecinot minēto pārdošanu uz tās eksporta vai ārvalstu valūtas 
ieņēmumu apjomu vai vērtību;  
(f) nodot tehnoloģiju, ražošanas procesu vai citas savas zināšanas fiziskai vai juridiskai personai 
vai citai vienībai tās teritorijā12; 
(g) preci vai pakalpojumu, ko attiecīgi ražo vai sniedz uzņēmums, piegādāt konkrētam reģionālam 
vai pasaules tirgum tikai no minētās P uses teritorijas;  
(h) noteikt, ka galvenās mītnes konkrētā pasaules reģionā, kas ir plašāks nekā Puses teritorija vai 
pasaules tirgus, atrašanās vietai jābūt tās teritorijā;  
(i) nodarbināt noteiktu skaitu vai procentuālo daļu minētās Puses fizisko personu;  
(j) sasnieg t pētniecības un izstrādes darbību noteiktu apjomu vai vērtību Puses teritorijā;  
(k) ierobežot preču eksportu vai pārdošanu eksportam, vai  
(l) attiecībā uz ikvienu licences līgumu, kas ir spēkā laikā, kad tiek izvirzīta vai īstenota prasība vai 
izpildītas saistība s vai apņemšanās, vai attiecībā uz jebkādu turpmāku licences līgumu, kurš 
brīvi noslēgts starp uzņēmumu un fizisku vai juridisku personu vai citu vienību Puses teritorijā, 
ja prasību izvirza vai īsteno vai saistības vai apņemšanās izpilda veidā, kas rada t iešu 
iejaukšanos minētajā licences līgumā, kādai Pusei īstenojot ārpustiesas valsts pilnvaras, 
pieņemt:  
i) likmi vai licences maksu, kas nepārsniedz noteiktu līmeni, vai  
ii) konkrētu termiņu licences līguma darbībai.  
Šo punktu nepiemēro, ja licences līgums  ir noslēgts starp uzņēmumu un vienu Pusi. Šā 
punkta nolūkā “licences līgums” ir ikviens līgums par tehnoloģijas, ražošanas procesa vai citu 
profesionālo zināšanu licencēšanu.  
2. Puse nenosaka, ka priekšrocības saņemšanai un turpināšanai attiecībā uz uzņēmuma 
iedibināšanu vai darbību Puses teritorijā ir jāatbilst kādai no šādām prasībām:  
(a) sasniegt konkrētu iekšzemes satura apjomu vai procentuālo daudzumu;  
(b) pirkt vai izmantot tās te ritorijā ražotas preces vai sniegtus pakalpojumus vai piešķirt tiem 
priekšrocību, vai pirkt preces vai pakalpojumus no fiziskām vai juridiskām personām vai citas 
vienības tās teritorijā;  
(c) jebkādā veidā saistīt importa apjomu vai vērtību ar eksporta apjomu vai vērtību vai ar ārvalstu 
valūtas plūsmu summu, kas saistītas ar minēto uzņēmumu;  
                                                            
12  Lielākai noteiktībai  – SERVIN.2.6.  panta [Veiktspējas prasības] 1.  punkta f)  apakšpunkts neskar 
DIGIT. 12. panta [Pirmkoda nodošana vai piekļuve tam] noteikumus.  
 
93 
 (d) ierobežot to preču vai pakalpojumu pārdošanu savā teritorijā, ko saražo vai sniedz minētais 
uzņēmums, jebkādā veidā attiecinot minēto pārdošanu uz tās eksporta vai ārvalst u valūtas 
ieņēmumu apjomu vai vērtību, vai  
(e) ierobežot preču eksportu vai pārdošanu eksportam.  
3. Panta 2.  punktā minēto neinterpretē tā, ka Pusei tiek liegts noteikt, ka priekšrocības 
saņemšana vai turpināšana saistībā ar uzņēmuma iedibināšanu vai darbību Pu ses teritorijā ir atkarīga 
no atbilstības prasībai par ražošanas izvietošanu, pakalpojuma sniegšanu, darbinieku apmācību vai 
nodarbināšanu, konkrētas infrastruktūras būvniecību vai paplašināšanu vai pētniecības un izstrādes 
veikšanu tās teritorijā.  
4. Šā pant a 1. punkta f) un l)  apakšpunktu nepiemēro, ja:  
(a) prasību izvirza vai īsteno vai saistības vai apņemšanos izpilda tiesa, administratīvā tiesa vai 
konkurences iestāde saskaņā ar Puses konkurences tiesībām, lai novērstu vai labotu 
konkurences ierobežojumu vai  izkropļojumu; vai  
(b) Puse atļauj izmantot intelektuālā īpašuma tiesības saskaņā ar TRIPS  līguma 31. vai 31.a  pantu, 
vai pasākumus, vai pieņem vai patur spēkā pasākumus, ar ko prasa izpaust datus vai 
personālinformāciju, kas ietilpst TRIPS  līguma 39.  panta 3.  punkta darbības jomā un atbilst 
tam.  
5. Šā panta 1.  punkta a) –c) apakšpunktu un 2.  punkta a) un b)  apakšpunktu nepiemēro precēm 
vai pakalpojumiem izvirzāmām kvalifikācijas prasībām attiecībā uz dalību eksporta veicināšanas un 
ārvalstu palīdzības programmās.  
6.  Lielākai noteiktībai  – šis pants neliedz Puses kompetentajām iestādēm īstenot jebkādas 
saistības vai apņemšanās starp personām,  – kas nav Puse,  – kuras minētā Puse nav tieši vai netieši 
uzlikusi vai pieprasījusi.  
7.  Lielākai noteiktībai  — 2. punkta a)  un b)  apakšpunktu nepiemēro prasībām, ko importētāja 
Puse izvirza attiecībā uz preču saturu, kas nepieciešams, lai kvalificētos preferenciāliem tarifiem vai 
preferenciālām kvotām.  
8.  Panta 1.  punkta l)  apakšpunktu nepiemēro, ja prasību izvirza vai īsteno  vai saistības vai 
apņemšanos izpilda tiesa kā taisnīgu atlīdzību saskaņā ar attiecīgās Puses tiesību aktiem autortiesību 
jomā.  
9.  Puse nenosaka un neīsteno pasākumus, kas ir nesaderīgi ar tās pienākumiem saskaņā ar 
Nolīgumu par pasākumiem ieguldījumu jom ā saistībā ar tirdzniecību( TRIM ), pat tad, ja minētā Puse 
šādus pasākumus ir iekļāvusi SERVIN -1. PIELIKUMĀ [Esošie pasākumi] vai SERVIN -2. PIELIKUMĀ 
[Nākotnes pasākumi].  
10.  Lielākai noteiktībai  – šo pantu neinterpretē tā, ka Pusei tiek prasīts, lai tā at ļautu konkrētu 
pakalpojumu sniegšanu pārrobežu mērogā, ja minētā Puse attiecībā uz šādu pakalpojumu sniegšanu 
pieņem vai patur spēkā ierobežojumus vai aizliegumus, kas ir saderīgi ar atrunām, nosacījumiem vai 
kvalifikācijām, kuri norādīti attiecībā uz SERV IN-1. PIELIKUMĀ [Esošie pasākumi] vai SERVIN -
2. PIELIKUMĀ [Nākotnes pasākumi] uzskaitīto nozari, apakšnozari vai darbību.  
11.  Nosacījums 2.  punktā minētās priekšrocības saņemšanai un turpināšanai nav prasība vai 
saistības vai apņemšanās 1.  punkta nolūkos.  
 
94 
 SERVIN.2.7.  pants. Neatbilstīgi pasākumi un izņēmumi  
1. SERVIN.2.2.  pantu [Piekļuve tirgum], SERVIN.2.3.  pantu [Valsts režīms], SERVIN.2.4.  pantu 
[Lielākās labvēlības režīms], SERVIN.2.5.  pantu [Augstākā vadība un direktoru padomes] un 
SERVIN.2.6.  pantu [Vei ktspējas prasības] nepiemēro:  
(a) spēkā esošam neatbilstošam Puses pasākumam:  
i) attiecībā uz Savienību:  
A) Savienības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN.1.  pielikumā 
[Esošie pasākumi];  
B) dalībvalsts centrālās valdības līmenī, kā noteikts Savienī bas sarakstā 
SERVIN.1  pielikumā [Esošie pasākumi];  
C) dalībvalsts reģionālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā 
SERVIN.1  pielikumā [Esošie pasākumi]; vai  
D) tādas vietējās valdības līmenī, kas nav C)  punktā minētā valdība, un  
ii) attiecībā uz Apvienoto Karalisti:   
A) centrālās valdības līmenī, kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā 
SERVIN.1.  pielikumā [Esošie pasākumi];  
B) [reģionālās valdības līmenī], kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā 
SERVIN.1.  pielikumā [Esošie pasākumi];  
vai  
C) vietējas valdības līmenī;  
(b) šā punkta a)  apakšpunktā norādītajai jebkurai neatbilstoša pasākuma turpināšanai vai tūlītējai 
atjaunošanai vai   
(c) izmaiņām neatbilstošā pasākumā, kas minēts šā punkta a) un b)  apakšpunktā, ar nosacījumu, 
ka tās nesamazina pasākuma atbilstību, kāda tā bijusi tieši pirms izmaiņām, 
SERVIN.2.2.  pantam [Piekļuve tirgum], SERVIN.2.3.  pantam [Valsts režīms], SERVIN2.4.  pantam 
[Lielākās labvēlības režīms], SERVIN.2.5.  pantam [Augstākā vadība un direktoru padomes] vai 
SERVIN.2.6.  pantam [Veiktspējas prasības].  
2. SERVIN.2.2.  pantu [Piekļuve tirgum], SERVIN.2.3.  pantu [Valsts režīms], SERVIN.2.4.  pantu 
[Lielākās labvēlības režīms], SERVIN.2.5.  pantu [Augstākā vadība un direktoru padomes] un 
SERVIN.2.6.  pantu [Veiktspējas prasības] nepiemēro Puses pasākumam, kas ir saderīgs ar atrunām, 
nosacījumiem vai kvalifikācijām, kuri norādīti attiecībā uz šīs sadaļas SERVIN -2. pielikumā [Nākotnes 
pasākumi] uzskaitīto nozari, apakšnozari vai darbību.  
3. SERVIN.2.3.  pantu [Valsts režīms] un SERVIN.2 .4. pantu [Lielākās labvēlības režīms] 
nepiemēro nevienam pasākumam, kas ir izņēmums vai atkāpe no TRIPS  līguma 3.  vai 4.  panta, kā 
konkrēti noteikts minētā līguma 3. –5. pantā.  
 
95 
 4. Lielākai noteiktībai  – SERVIN.2.3.  pantu [Valsts režīms] un SERVIN.2.4.  pantu [ Lielākās 
labvēlības režīms] neinterpretē tā, ka Pusei tiek liegts noteikt informācijas prasības, t.  sk. statistikas 
vajadzībām, saistībā ar otras Puses investoru vai aptverto uzņēmumu iedibināšanu vai darbību, ar 
nosacījumu, ka tas nav līdzeklis, lai apiet u minētās Puses pienākumus, kas noteikti minētajos pantos.  
3. nodaļa. Pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
SERVIN.3.1.  pants. Darbības joma  
Šo nodaļu piemēro Puses pasākumiem, kas skar pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību, kuru veic otras 
Puses pakalpojumu sni edzēji.  
SERVIN.3.2.  pants. Piekļuve tirgum  
Puse visā tās teritorijā vai pēc teritoriālā apakšiedalījuma nepieņem vai nepatur spēkā pasākumus, 
kas: 
(a) nosaka ierobežojumus:  
i) to pakalpojumu sniedzēju skaitam, kas var sniegt konkrētu pakalpojumu, vai nu 
skaitl isku kvotu, monopolu, ekskluzīvu pakalpojumu sniedzēju, vai ekonomisko 
vajadzību pārbaudes prasību veidā;  
ii) pakalpojumu darījumu vai aktīvu kopējai vērtībai skaitlisku kvotu vai ekonomisko 
vajadzību pārbaudes prasību veidā vai  
iii) pakalpojumu darījumu kopskaitam vai sniegto pakalpojumu kopējam daudzumam, kas 
izteikti noteiktās skaitliskās vienībās kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes 
prasību veidā13; vai 
b) ierobežo vai pieprasa īpašus juridiskās personas vai kopuzņēmumu veidus, kuru formā 
pakalpojum u sniedzējs var sniegt pakalpojumu.  
SERVIN.3.3.  pants. Klātbūtne uz vietas  
Puse kā priekšnosacījumu pakalpojumu pārrobežu sniegšanai nepieprasa, lai otras Puses 
pakalpojumu sniedzējs pirmās Puses teritorijā izveidotu vai uzturētu uzņēmumu vai būtu tās 
rezidents.  
SERVIN.3.4.  pants.  Valsts režīms  
1. Katra Puse piešķir otras Puses pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem ne mazāk 
labvēlīgu režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir saviem pakalpojumiem un pakalpojumu 
sniedzējiem.  
2. Puse var nodrošināt atbilst ību 1.  punktā norādītajām prasībām, piešķirot otras Puses 
pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem režīmu, kas ir oficiāli identisks režīmam, kuru tā piešķir 
saviem pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem, vai kas ir oficiāli atšķirīgs no tā.  
                                                            
13  SERVIN.3.2.  panta [Piekļuve tirgum] a)  punkta iii)  apakšpunkts neattiecas uz Puses pasākumiem, kas 
ierobežo pakalpojumu sniegšanas sākotnējo ielaidi.  
 
96 
 3. Oficiāli ide ntisks vai oficiāli atšķirīgs režīms uzskatāms par mazāk labvēlīgu, ja tas izmaina 
konkurences apstākļus vienas Puses pakalpojumu vai pakalpojumu sniedzēju labā salīdzinājumā ar 
otras Puses pakalpojumiem vai pakalpojumu sniedzējiem.  
4. Neko šajā pantā neinter pretē tā, ka Pusei tiek prasīts kompensēt neizdevīgus konkurences 
apstākļus, kas rodas attiecīgo pakalpojumu vai pakalpojumu sniedzēju ārvalsts statusa dēļ.  
SERVIN .3.5.  pants. Lielākās labvēlības režīms  
1. Katra Puse piešķir otras Puses pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem ne mazāk 
labvēlīgu režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir trešās valsts pakalpojumiem un pakalpojumu 
sniedzējiem.  
2. Panta 1.  punktu neinterpretē tā, ka Pusei tiek uzlikts pienākums attiecināt uz otras Puses 
pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem režīma priekšrocības, kas izriet no:  
(a) starptautiska nolīguma par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu vai cita starptautiska 
nolīguma vai vienošanās, kas pilnīgi vai galvenokārt attiecas uz nodokļiem, vai  
(b) pasākumiem, kas nodrošina t ādu fiziskas personas vai uzņēmuma licenču vai sertifikātu, t.  sk. 
atļaujām vajadzīgo standartu vai kritēriju atzīšanu, kuri vajadzīgi saimnieciskās darbības 
veikšanai, vai to piesardzības pasākumu atzīšanu, kas noteikti GATS  pielikuma par finanšu 
pakalpoj umiem 3.  punktā.  
3. Lielākai noteiktībai  — materiālo tiesību normu esamība citos starptautiskos nolīgumos, ko 
Puse noslēgusi ar trešo valsti, vai minēto normu tikai formāla transponēšana valsts tiesību aktos, 
ciktāl tas ir nepieciešams, lai tās iekļautu valst s tiesību sistēmā, pati par sevi nav par 1.  punktā 
minētais “režīms”. Pasākumi, ko Puse veikusi saskaņā ar minētajām normām, var būt režīms un 
tādējādi iemesls šā panta pārkāpumam.  
SERVIN.3.6.  pants. Neatbilstoši pasākumi  
1. SERVIN.3.2.  pantu [Piekļuve tirgum ], SERVIN.3.3.  pantu [Klātbūtne uz vietas], 
SERVIN.3.4.  pantu [Valsts režīms] un SERVIN.3.5.  pantu [Lielākās labvēlības režīms] nepiemēro:  
(a) spēkā esošam neatbilstošam Puses pasākumam:  
i) attiecībā uz Savienību:  
A) Savienības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN -1. pielikumā 
[Esošie pasākumi];  
B) dalībvalsts centrālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN -
1 pielikumā [Esošie pasākumi];  
C) dalībvalsts reģionālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā 
SERVIN -1 pielikumā [Esošie pasākumi]; vai  
D) tādas vietējās valdības līmenī, kas nav C)  punktā minētā valdība, un  
ii) attiecībā uz Apvienoto Karalisti:  
 
97 
 A) centrālās valdības līmenī, kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā SERVIN -
1. pielikumā [Esošie pasākumi];  
B) reģionā lās valdības līmenī, kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā 
SERVIN -1. pielikumā [Esošie pasākumi]; vai  
C) vietējas valdības līmenī;  
(b) šā punkta a)  apakšpunktā norādītajai jebkurai neatbilstoša pasākuma turpināšanai vai tūlītējai 
atjaunošanai vai  
(c) izmaiņām neatbilstošā pasākumā, kas minēts šā punkta a) un b)  apakšpunktā, tādā apmērā, 
kurš nesamazina pasākuma atbilstību, kāda tā bijusi tieši pirms izmaiņām, SERVIN.3.2.  pantam 
[Piekļuve tirgum], SERVIN.3.3.  pantam [Klātbūtne uz vietas], SERVIN.3.4.  pantam [Valsts 
režīms] un SERVIN.3.5.  pantam [Lielākās labvēlības režīms].  
2. SERVIN.3.2.  pantu [Piekļuve tirgum], SERVIN.3.3.  pantu [Klātbūtne uz vietas], 
SERVIN.3.4.  pantu [Valsts režīms] un SERVIN.3.5.  pantu [Lielākās labvēlības režīms] nepiemēro 
Puses pasāk umam, kas ir saderīgs ar atrunām, nosacījumiem vai kvalifikācijām, kuri norādīti 
attiecībā uz SERVIN -2. pielikumā [Nākotnes pasākumi] uzskaitīto nozari, apakšnozari vai 
darbību.  
4. nodaļa. Fizisku personu ieceļošana un pagaidu uzturēšanās darījumdarbības n olūkā  
SERVIN.4.1.  pants. Darbības joma un definīcijas  
1. Šo nodaļu piemēro Puses pasākumiem, kas skar saimniecisko darbību veikšanu, kuras tās 
teritorijā veic otras Puses fiziskās personas, kas ieceļo un pagaidu kārtā uzturas un kas ir 
viesdarbinieki uzņēmēj darbības veikšanas nolūkā, līgumpakalpojumu sniedzēji, neatkarīgie 
speciālisti, uzņēmuma ietvaros pārceltie darbinieki un īstermiņa viesdarbinieki.  
2. Ciktāl šajā nodaļā nav ietvertas saistības, turpina piemērot visas Puses tiesībās ietvertās 
prasības attiecī bā uz fizisku personu ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos, t.  sk. normatīvos aktus 
attiecībā uz uzturēšanās ilgumu.  
3. Neatkarīgi no šīs nodaļas noteikumiem turpina piemērot visas prasības, kas paredzētas Puses 
tiesībās attiecībā uz nodarbinātību un sociālās no drošināšanas pasākumiem, t.  sk. normatīvos aktus 
par minimālajām algām un koplīgumiem.  
4. Saistības attiecībā uz fizisku personu ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos darījumdarbības 
nolūkā nepiemēro gadījumos, kad ieceļošanas un pagaidu uzturēšanās nolūks vai se kas ir iejaukties 
vai citādi ietekmēt jebkādu darbinieku vai vadības strīdu vai sarunas vai jebkuras minētajā strīdā 
iesaistītas fiziskas personas nodarbinātību.  
5. Šajā nodaļā:  
(a) “viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā” ir fiziskas personas, kuras Pu ses juridiskā 
personā strādā vadošā amatā un kuras:  
i) atbild par šādas juridiskas personas uzņēmuma izveidi otras Puses teritorijā;  
ii) nepiedāvā un nesniedz pakalpojumus vai neveic nekādu citu saimniecisko darbību, kā 
to, kas prasīta minētā uzņēmuma ied ibināšanas nolūkā, un  
 
98 
 iii) nesaņem atlīdzību no avota, kas atrodas otrā Pusē;  
(b) “līgumpakalpojumu sniedzēji” ir fiziskas personas, ko nodarbina Puses juridiska persona (bez 
darbā iekārtošanas un personāla nodrošināšanas pakalpojumu aģentūras starpniecības), kura 
neveic uzņēmējdarbību otras Puses teritorijā un kura ir labā ticībā parakstījusi tādu līgumu, kā 
termiņš nepārsniedz 12  mēnešus, par pakalpojumu sniegšanu galapatērētājam otrā Pusē un kā 
izpildei vajadzīga tās darbinieku pagaidu klātbū tne: 
i) kuri ir piedāvājuši tāda paša veida pakalpojumus kā juridiskās personas darbinieki 
vismaz uz laikposmu, kas nav mazāks par vienu gadu tieši pirms viņu ieceļošanas un 
pagaidu uzturēšanās pieteikuma iesniegšanas dienas;  
ii) kuriem minētajā datumā ir  vismaz trīs gadu profesionālā pieredze, kas iegūta pēc 
pilngadības sasniegšanas, tajā darbības jomā, kurš ir līguma priekšmets, akadēmiskais 
grāds vai kvalifikācija, kas apliecina līdzvērtīgu zināšanu līmeni un profesionālo 
kvalifikāciju, kura tiek juridi ski prasīta, lai minēto darbību varētu veikt otrā Pusē14, un  
iii) nesaņem atlīdzību no avota, kas atrodas otrā Pusē;  
(c) “neatkarīgi speciālisti” ir fiziskas personas, kuras nodarbojas ar pakalpojuma sniegšanu un veic 
uzņēmējdarbību pašnodarbinātas personas s tatusā kādas Puses teritorijā un kuras:  
i) neveic uzņēmējdarbību otras Puses teritorijā;  
ii) ir labā ticībā parakstījušas līgumu (bez darbā iekārtošanas un personāla 
nodrošināšanas pakalpojumu aģentūras starpniecības) uz laiku, kas nepārsniedz 12 
mēnešus,  par pakalpojumu sniegšanu galapatērētājam otrā Pusē  – šajā nolūkā 
vajadzīga viņu pagaidu klātbūtne, un  
iii) kurām viņu ieceļošanas un pagaidu uzturēšanās pieteikuma iesniegšanas dienā ir 
vismaz sešu gadu profesionālā pieredze attiecīgajā darbībā, akadēmi skais grāds vai 
kvalifikācija, kas apliecina līdzvērtīgu zināšanu līmeni un profesionālo kvalifikāciju, kura 
tiek juridiski prasīta, lai minēto darbību varētu veikt otrā Pusē15,  
(d) “uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki” ir fiziskas personas, kas:  
i) ir bijušas nodarbinātas Puses juridiskā personā vai ir bijušas tās partneri  – tieši pirms 
dienas, kad notikusi pārcelšana uzņēmuma ietvaros  – ne mazāk kā vienu gadu vadītāju 
un speciālistu gadījumā un ne mazāk kā sešus mēnešus praktikantu gadījumā;  
ii) pieteikuma iesniegšanas brīdī dzīvo otras Puses teritorijā;  
iii) tiek pagaidu kārtā pārceltas uz tādu juridiskās personas uzņēmumu otras Puses 
teritorijā, kurš ir tās pašas grupas loceklis kā iniciējošā juridiskā persona, t.  sk. tā 
pārstāvniecība, meitasuzņ ēmums, filiāle vai galvenais uzņēmums16, un  
                                                            
14  Ja grāds vai kvalifikācija nav iegūta Pus ē, kur tiek sniegti pakalpojumi, minētā Puse var izvērtēt, vai tas 
atbilst akadēmiskajam grādam, kas tiek prasīts tās teritorijā.   
15  Ja grāds vai kvalifikācija nav iegūta Pusē, kur tiek sniegti pakalpojumi, minētā Puse var izvērtēt, vai tas 
atbilst akadē miskajam grādam, kas tiek prasīts tās teritorijā.  
16  Vadītājiem un speciālistiem var pieprasīt, lai viņi pierāda, ka viņiem ir profesionālā kvalifikācija un 
 
99 
 iv) pieder vienai no šādām kategorijām:  
A) vadītāji17;  
B) speciālisti, vai  
C) praktikanti;  
(e) “vadītājs”  ir vadošā amatā strādājoša fiziska persona, kura galvenokārt dod rīkojumus otrā 
Pusē esoša uzņēmuma vadībai,  kuras darbības vispārēju pārraudzību veic un norādījumus 
galvenokārt sniedz uzņēmuma direktoru padome vai akcionāri vai līdzvērtīgas personas, un 
kura pilda šādas funkcijas:  
i) vada uzņēmumu vai tā departamentu vai apakšstruktūru;  
ii) pārrauga un kontrolē  citu pārraugošo, profesionālo vai vadošo darbinieku darbu un  
iii) īsteno pilnvaras ieteikt pieņemt darbiniekus darbā, atlaist no darba vai veikt citas ar 
personālu saistītas darbības;  
(f) “speciālists” ir fiziska persona, kurai ir speciālas zināšanas, kas ir būtiskas uzņēmuma darbības 
jomām, metodēm vai vadībai, un kuras novērtē, ņemot vērā ne tikai zināšanas, kas ir 
specifiskas uzņēmumam, bet arī to, vai personai ir augsts kvalifikācijas līmenis, t.  sk. atbilstoša 
profesionālā pieredze darba veidā vai darbībā , kā veikšanai ir vajadzīgas specifiskas tehniskas 
zināšanas, t.  sk. iespējama piederība akreditētai profesijai, un  
(g) “praktikants” ir fiziska persona, kurai ir akadēmiskais grāds un kura ir pagaidu kārtā pārcelta 
karjeras attīstības mērķiem vai mācībām darb a metodēs vai paņēmienos, un pārcelšanas 
periodā saņem atalgojumu18. 
6. Šā panta 5.  punkta b) un c)  apakšpunktā minētais pakalpojumu līgums atbilst tās Puses 
tiesību prasībām, kurā līgumu izpilda.  
SERVIN.4.2.  pants. Uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un vi esdarbinieki uzņēmējdarbības 
veikšanas nolūkos  
1. Ievērojot attiecīgos nosacījumus un kvalifikācijas, kas norādītas SERVIN -3. pielikumā 
[Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un 
īstermiņa viesdarbinieki]:  
(a) katra Puse atļauj:  
i) ieceļot un pagaidu kārtā uzturēties uzņēmuma ietvaros pārceltiem darbiniekiem  
                                                                                                                                                                                         
pieredze, kas vajadzīga juridiskajā personā, uz kuru viņi tiek pārcelti.  
17  Lai gan vadītāji tieši neveic ar pakalpojumu faktisku sniegšanu saistītus uzdevumus, tas neliedz viņiem, 
pildot tiešos pienākums, veikt uzdevumus, kā tas aprakstīts iepriekš, kas var būt nepieciešami 
pakalpojumu sniegšanai.  
18  Uzņemošajam uzņēmumam var uzlikt pienākumu iepriekšē jai apstiprināšanai iesniegt mācību 
programmu, kurā aptverts uzturēšanās laiks un parādīts, ka uzturēšanās nolūks ir mācības. AT, CZ, DE, 
FR, ES, HU un LT: mācībām jābūt saistītām ar saņemto akadēmisko grādu.  
 
100 
 ii) ieceļot un pagaidu kārtā uzturēties viesdarbiniekiem uzņēmējdarbības veikšanas 
nolūkā, neprasot darba atļauju vai citu līdzīga nolūka iepriekšējas apstip rināšanas 
procedūru, un  
iii) savā teritorijā nodarbināt uzņēmuma ietvaros pārceltus otras Puses darbiniekus;  
(b) Puse nepatur spēkā vai nepieņem ierobežojumus skaitlisku kvotu vai ekonomisko vajadzību 
pārbaužu veidā attiecībā uz to fizisko personu kopskaitu,  kuras konkrētā nozarē drīkst ieceļot 
kā viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā vai kuras otras Puses investors var 
nodarbināt kā uzņēmuma ietvaros pārceltus darbiniekus vai nu teritoriālajā apakšiedalījumā, 
vai visā tās teritorijā; un  
(c) katra Puse piešķir otras Puses uzņēmuma ietvaros pārceltiem darbiniekiem un 
viesdarbiniekiem uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā pagaidu uzturēšanās laikā tās teritorijā ne 
mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir savām fiziskajām pers onām.  
2. Atļautais uzturēšanās ilgums ir ne vairāk kā trīs gadi vadītājiem un speciālistiem, ne vairāk kā 
viens gads praktikantiem un ne vairāk kā 90  dienas sešu mēnešu laikposmā viesdarbiniekiem 
uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā.  
SERVIN.4.3.  pants. Īstermiņ a viesdarbinieki  
1. Ievērojot attiecīgos nosacījumus un kvalifikācijas, kas norādītas SERVIN -3. pielikumā 
[Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un 
īstermiņa viesdarbinieki], katra Puse atļauj ieceļot un pagai du kārtā uzturēties otras Puses īstermiņa 
viesdarbiniekiem to darbību veikšanas nolūkā, kuras uzskaitītas SERVIN -3. pielikumā [Viesdarbinieki 
uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un īstermiņa 
viesdarbinieki], ievērojot š ādus nosacījumus:  
(a) īstermiņa viesdarbinieki nav iesaistīti savu preču pārdošanā vai pakalpojumu sniegšanā plašai 
sabiedrībai;  
(b) īstermiņa viesdarbinieki savā vārdā nesaņem atlīdzību no tās Puses, kuras teritorijā tie uzturas 
pagaidu kārtā, un  
(c) īstermiņa viesdarbinieki nav iesaistīti pakalpojumu sniegšanā, izpildot līgumu, kurš noslēgts 
starp juridisku personu, kas nav iedibināta tās Puses teritorijā, kurā viesdarbinieki uzturas 
pagaidu kārtā, un patērētāju tajā, izņemot gadījumus, kas paredzēti SERVIN -3. pielikumā 
[Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un 
īstermiņa viesdarbinieki].  
2. Ja vien SERVIN -3. pielikumā [Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma 
ietvaros pārcelti darbinieki  un īstermiņa viesdarbinieki] nav norādīts citādi, Puse atļauj ieceļot 
īstermiņa viesdarbiniekiem, neprasot darba atļauju, ekonomisko vajadzību pārbaudi vai citas līdzīga 
nolūka iepriekšējas apstiprināšanas procedūras.  
3. Ja Puses īstermiņa viesdarbinieki ir iesaistīti pakalpojuma sniegšanā patērētājam tās Puses 
teritorijā, kurā viņi pagaidu kārtā uzturas saskaņā ar SERVIN -3. pielikumu [Viesdarbinieki 
uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un īstermiņa 
viesdarbinieki], minētā Puse attiecībā uz minētā pakalpojuma sniegšanu piešķir viņiem ne mazāk 
labvēlīgu režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir saviem pakalpojumu sniedzējiem.  
 
101 
 4. Atļautais uzturēšanās ilgums ir ne vairāk kā 90 dienas jebkurā sešu mēnešu laikposmā.  
SERVIN. 4.4. pants. Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti  
1. Nozarēs, apakšnozarēs un darbībās, kas norādītas šīs sadaļas SERVIN -4. pielikumā 
[Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti], ievērojot tajā norādītos attiecīgos 
nosacījumus un k valifikācijas:  
(a) Puse atļauj līgumpakalpojumu sniedzējiem un neatkarīgajiem speciālistiem ieceļot un pagaidu 
kārtā uzturēties tās teritorijā;  
(b) Puse nepieņem vai nepatur spēkā ierobežojumus attiecībā uz otras Puses līgumpakalpojumu 
sniedzēju un neatkarīgo spe ciālistu kopskaitu, kam atļauts ieceļot un uzturēties pagaidu kārtā, 
skaitlisku kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes veidā; un  
(c) katra Puse piešķir otras Puses līgumpakalpojumu sniedzējiem un neatkarīgajiem speciālistiem 
attiecībā uz viņu pakalpojumu sn iegšanu un tās teritorijā režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par 
režīmu, ko tā līdzīgās situācijās piešķir saviem pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumiem.  
2. Piekļuve, kuru piešķir saskaņā ar šo pantu, attiecas tikai uz pakalpojumu, kas ir līguma 
priekšmets, u n nedod tiesības izmantot tās Puses teritorijā pastāvošo profesionālo nosaukumu, kurā 
pakalpojums tiek sniegts.  
3. Pakalpojumu līguma aptverto personu skaits nav lielāks par līguma izpildei nepieciešamo, kas 
var būt noteikts tās Puses tiesībās, kurā pakalpoj ums tiek sniegts.  
4. Atļautais uzturēšanās ilgums ir kumulatīvs 12 mēnešu laikposms vai līguma darbības ilgums, 
atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks.  
SERVIN.4.5.  pants. Neatbilstoši pasākumi  
Ciktāl attiecīgais pasākums ietekmē fizisku personu pagaidu uzturēšanos darījumdarbības 
nolūkā, SERVIN.4.2.  panta [Uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un viesdarbinieki 
uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā] 1.  punkta b) un c)  apakšpunktu, SERVIN.4.3.  panta 
[Īstermiņa viesdarbinieki] 3.  punktu un SERVIN.4.4.  panta [Lī gumpakalpojumu sniedzēji un 
neatkarīgie speciālisti] 1.  punkta b) un c)  apakšpunktu nepiemēro:   
(a) spēkā esošam neatbilstošam Puses pasākumam:  
i) attiecībā uz Savienību:  
A) Savienības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN -1. pielikumā 
[Esošie pasākum i];  
B) dalībvalsts centrālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN -
1 pielikumā [Esošie pasākumi];  
C) dalībvalsts reģionālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā 
SERVIN -1 pielikumā [Esošie pasākumi]; vai  
D) tādas vietējās va ldības līmenī, kas nav C)  punktā minētā valdība, un  
 
102 
 ii) attiecībā uz Apvienoto Karalisti:  
A) centrālās valdības līmenī, kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā SERVIN -
1. pielikumā [Esošie pasākumi];  
B) [reģionālā apakšiedalījuma līmenī], kā noteikts Apv ienotās Karalistes 
sarakstā SERVIN -1. pielikumā [Esošie pasākumi]; vai  
C) vietējas valdības līmenī;  
(b) šā punkta a)  apakšpunktā norādītajai jebkurai neatbilstoša pasākuma turpināšanai vai tūlītējai 
atjaunošanai  
(c) izmaiņām neatbilstošā pasākumā, kuras minētas šā panta a) un b)  punktā, tādā apmērā, kas 
nesamazina pasākuma atbilstību SERVIN.4.2.  panta [Uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un 
viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā] 1.  punkta b) un c)  apakšpunktam, 
SERVIN.4.3.  panta [Īstermiņa viesdarbini eki] 3.  punktam un SERVIN.4.4.  panta 
[Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti]] 1.  punkta b) un c)  apakšpunktam, 
kāda tā bijusi tieši pirms izmaiņām; vai  
(d) jebkādiem Puses pasākumiem, kas ir saderīgi ar SERVIN -2. pielikumā [Nākotnes pasākumi] 
norādīto nosacījumu vai kvalifikāciju.  
SERVIN.4.6.  pants. Pārredzamība  
1. Katra Puse dara publiski pieejamu informāciju par attiecīgiem pasākumiem, kas attiecas uz 
otras Puses fizisko personu ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos, kā minēts SERVIN.4.1.  panta 
[Dar bības joma un definīcijas] 1.  punktā.  
2. Šā panta 1.  punktā minētā informācija, ciktāl iespējams, ietver šādu informāciju, kas attiecas 
uz fizisku personu ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos:  
(a) kategoriju, kāda ir vīzām, uzturēšanās atļaujām vai cita veida atļaujām, kas attiecas uz 
personas ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos;  
(b) nepieciešamo dokumentāciju un nosacījumus, kas jāizpilda;  
(c) metodi pieteikuma aizpildīšanai un iespējas iesnieguma iesniegšanai, piemēram, konsulārajās 
iestādēs vai tiešsaistē;  
(d) maksu par pieteikuma iesniegšanu un indikatīvu pieteikuma apstrādes termiņu;  
(e) maksimālo uzturēšanās ilgumu katram atļaujas veidam, kas minēts a)  apakšpunktā;  
(f) iespējamas pagarināšanas vai atjaunošanas nosacījumus;  
(g) noteikumus attiecībā uz pavadošām apgādājamām personām ; 
(h) pieejamās izskatīšanas vai pārsūdzēšanas procedūras un  
(i) attiecīgās vispārpiemērojamās tiesības, kas attiecas uz fizisko personu ieceļošanu un pagaidu 
uzturēšanos darījumdarbības nolūkā.  
 
103 
 3. Attiecībā uz 1. un 2.  punktā minēto informāciju katra Puse cenšas ne kavējoties informēt otru 
Pusi par visām jaunajām prasībām un procedūrām vai izmaiņām prasībās un procedūrās, ko Puse 
ievieš un kas faktiski ietekmē ieceļošanas un pagaidu uzturēšanās atļauju izsniegšanu un attiecīgā 
gadījumā  – darba atļauju izsniegšanu pir majā Pusē.  
5. nodaļa. Tiesiskais regulējums  
1. iedaļa. Iekšzemes regulējums  
SERVIN.5.1.  pants. Darbības joma un definīcijas  
1. Šo iedaļu piemēro Pušu pasākumiem, kas saistīti ar licencēšanas prasībām un procedūrām, 
kvalifikācijas prasībām un procedūrām, forma litātēm un tehniskajiem standartiem, kuri ietekmē:  
(a) pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību;  
(b)  izveidi vai darbību vai  
(c) pakalpojumu sniegšanu, izmantojot Puses fiziskas personas klātbūtni otras Puses teritorijā, kā 
noteikts SERVIN.4.1.  pantā [Darbības joma un de finīcijas].  
Ciktāl pasākumi attiecas uz tehniskajiem standartiem, šo iedaļu piemēro tikai pasākumiem, kas 
ietekmē pakalpojumu tirdzniecību. Šajā iedaļā jēdziens “tehniskie standarti” neietver finanšu 
pakalpojumu regulatīvos vai īstenošanas tehniskos stand artus.  
2. Šo iedaļu nepiemēro licencēšanas prasībām un procedūrām, kvalifikācijas prasībām un 
procedūrām, formalitātēm un tehniskajiem standartiem saistībā ar pasākumu, kas:  
(a) neatbilst SERVIN.2.2.  pantam [Piekļuve tirgum] vai SERVIN.2.3.  pantam [Valsts režīms ] un ir 
minēts SERVIN.2.7.  panta [Neatbilstoši pasākumi un izņēmumi] 1.  punkta a –c) apakšpunktā vai 
neatbilst SERVIN.3.2.  pantam [Piekļuve tirgum], SERVIN.3.3.  pantam [Klātbūtne uz vietas] vai 
SERVIN.3.4.  pantam [Valsts režīms] un ir minēts SERVIN.3.6.  panta [Neatbilstoši pasākumi] 
1. punkta a –c) apakšpunktā, vai neatbilst SERVIN.4.2.  panta [Uzņēmuma ietvaros pārcelti 
darbinieki un viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā] 1.  punkta b)  un 
c) apakšpunktam vai SERVIN.4.3.  panta [Īstermiņa viesdarbiniek i] 3.  punktam, vai 
SERVIN.4.4.  panta [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti] 1.  punkta b)  un 
c) apakšpunktam un ir minēts SERVIN.4.5.  panta [Neatbilstoši pasākumi] 1.  punktā, vai  
(b) ir minēts SERVIN.2.7.  panta [Neatbilstoši pasākumi un izņēmu mi] 2.  punktā vai 
SERVIN.3.6.  panta [Neatbilstoši pasākumi] 2.  punktā.  
3. Šajā iedaļā:  
(a) “atļauja” ir atļauja veikt jebkuru 1.  punkta a) –c) apakšpunktā minēto darbību, kas izriet no 
procedūras, kura fiziskai vai juridiskai personai jāievēro, lai pierādītu atbilstību licencēšanas 
prasībām, kvalifikācijas prasībām, tehniskajiem standartiem vai formalitātēm minētās atļaujas 
iegūšanai, saglabāšanai vai atjaunošanai; un  
(b) “kompetentā iestāde” ir centrālā, reģionālā vai vietējā valdība vai iestāde, vai nevalstiska 
struktūra, kas īsteno pilnvaras, kuras tai deleģējusi centrālā, reģionālā vai vietējā valdība vai 
iestādes un kurai ir tiesības pieņemt lēmumu par a)  apakšpunktā minēto atļauju.  
 
104 
 SERVIN.5.2.  pants. Pieteikumu iesniegšana  
Katra Puse, ciktāl tas praktiski ies pējams, izvairās pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs vērstos vairāk 
nekā vienā kompetentajā iestādē attiecībā uz katru atļaujas pieteikumu. Ja darbība, kurai pieprasa 
atļauju, ir vairāku kompetento iestāžu jurisdikcijā, var būt vajadzīgi vairāki atļaujas  pieteikumi.  
SERVIN.5.3.  pants. Pieteikumu iesniegšanas termiņi  
Ja Puse pieprasa atļauju, tā nodrošina, ka tās kompetentās iestādes, ciktāl tas praktiski iespējams, 
ļauj iesniegt pieteikumu jebkurā laikā visa gada garumā. Ja atļaujas pieprasīšanai ir note ikts konkrēts 
termiņš, Puse nodrošina, ka kompetentās iestādes nosaka samērīgu termiņu pieteikuma 
iesniegšanai.  
SERVIN.5.4.  pants. Elektroniski pieteikumi un kopiju pieņemšana  
Ja Puse pieprasa atļauju, tā nodrošina, ka tās kompetentās iestādes:  
(a) iespēju robežās paredz, ka pieteikumi ir aizpildāmi elektroniski, t.  sk. no otras Puses teritorijas, 
un  
(b) dokumentu oriģinālu vietā pieņem dokumentu kopijas, kas autentificētas saskaņā ar Puses 
valsts tiesību aktiem, ja vien kompetentās iestādes nepieprasa iesniegt dokumentu oriģinālus, 
lai aizsargātu atļaujas piešķiršanas procesa integritāti.  
SERVIN.5.5.  pants. Pieteikumu apstrāde  
1. Ja Puse pieprasa atļauju, tā nodrošina, ka tās kompetentās iestādes:  
(a) apstrādā pieteikumus visu gadu. Ja tas nav iespējams, šī i nformācija būtu jāpublisko, cik vien 
tas iespējams savlaicīgi;  
(b) ciktāl tas praktiski iespējams, norāda indikatīvu pieteikuma apstrādes termiņu. Šis termiņš ir 
samērīgs, ciktāl tas ir praktiski iespējams;  
(c) pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma bez liekas k avēšanās sniedz informāciju par 
pieteikuma statusu;  
(d) ciktāl tas praktiski iespējams, bez liekas kavēšanās pārliecinās par iesniegtā pieteikuma 
pilnīgumu saskaņā ar Puses valsts normatīvajiem aktiem;  
(e) ja kompetentās iestādes uzskata, ka pieteikums ir pilnīg s apstrādes nolūkiem saskaņā ar Puses 
valsts normatīvajiem aktiem19, tās samērīgā termiņā pēc pieteikuma iesniegšanas nodrošina, 
ka:  
i) pieteikuma apstrāde ir pabeigta un  
ii) pieteikuma iesniedzēju, ciktāl iespējams, rakstiski informē par pieteikumu pieņe mto 
lēmumu20; 
                                                            
19  Lai līdzsvarotu resursu ierobežojumus ar ies pējamo slogu uzņēmumiem, gadījumos, kad tas ir pamatoti, 
kompetentās iestādes var pieprasīt, lai visa informācija tiktu iesniegta noteiktā formātā, lai to varētu 
uzskatīt par “pilnīgu apstrādes nolūkiem”.  
 
105 
 (f) ja tās uzskata, ka pieteikums ir nepilnīgs apstrādes nolūkiem saskaņā ar Puses valsts 
normatīvajiem aktiem, tās samērīgā termiņā:  
i) informē pieteikuma iesniedzēju, ka pieteikums ir nepilnīgs;  
ii) pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma norāda papildu informāciju, kas vajadzīga, lai 
pieteikums būtu pilnīgs, vai kā citādi sniedz norādījumus par to, kāpēc pieteikumu 
uzskata par nepilnīgu, un  
iii) sniedz pieteikuma iesniedzējam iespēju iesniegt papild u informāciju, kas vajadzīga, lai 
pieteikums būtu pilnīgs21; 
tomēr, ja nekas no iepriekš minētā nav iespējams un pieteikumu noraida tā nepilnīguma dēļ, 
kompetentās iestādes nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējs tiek informēts samērīgā termiņā, 
un  
(g) ja pieteik umu noraida, tad pēc savas iniciatīvas vai pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma 
informē pieteikuma iesniedzēju par noraidīšanas iemesliem un par termiņu minētā lēmuma 
pārsūdzēšanai, un attiecīgā gadījumā par pieteikuma atkārtotas iesniegšanas procedūrām ; 
pieteikuma iesniedzējam neliedz iesniegt citu pieteikumu tikai tāpēc, ka iepriekš kāds cits 
pieteikums ir noraidīts.  
2. Puses nodrošina, ka to kompetentās iestādes piešķir atļauju, tiklīdz atbilstīgā pārbaudē ir 
konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs izpild a tās saņemšanas nosacījumus.  
3. Puses nodrošina, ka atļauja pēc tās piešķiršanas stājas spēkā bez liekas kavēšanās, ievērojot 
piemērojamos noteikumus22. 
SERVIN.5.6.  pants. Maksa  
1. Attiecībā uz visām saimnieciskajām darbībām, kas nav finanšu pakalpojumi, katra P use 
nodrošina, ka atļaujas maksa, kuru iekasē tās kompetentās iestādes, ir samērīga un pārredzama un 
pati par sevi neierobežo attiecīgā pakalpojuma sniegšanu vai citas saimnieciskās darbības veikšanu. 
Ņemot vērā izmaksas un administratīvo slogu, katra Puse  tiek mudināta atļaujas maksas maksājumus 
pieņemt elektroniski.  
2. Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem katra Puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes 
attiecībā uz atļauju maksām, ko tās iekasē, nodrošina pieteikumu iesniedzējiem cenrādi vai sniedz 
informāci ju par to, kā tiek noteiktas maksu summas, un neizmanto maksas kā līdzekli, lai izvairītos no 
Puses saistībām vai pienākumiem.  
3. Atļaujas maksa neietver maksu par dabas resursu izmantošanu, izsoles maksu, maksu par 
konkursa rīkošanu vai citām nediskriminējo šām koncesiju piešķiršanas metodēm, vai obligātos 
maksājumus par universālā pakalpojuma sniegšanu.  
                                                                                                                                                                                         
20  Kompetentās iestādes var ii)  apakšpunktā izklāstīto prasību izpildīt, iepriekš rakstiski informējot 
pieteikuma iesniedzēju, t.  sk. ar publicētu pasākumu, par to, ka atbildes nesniegšana konkrētā termiņā 
no pieteikuma iesniegšanas dienas liecina par pieteikuma pieņemšanu. Atsauce uz “rakstiski” bū tu 
jāsaprot kā tāda, kas ietver arī elektronisko formātu.  
21  Šādai “iespēj[ai]” nav nepieciešams, ka kompetentā iestāde pagarina termiņus.  
22  Kompetentās iestādes neatbild par kavēšanos, ko izraisījuši iemesli, kuri nav to kompetencē.  
 
106 
 SERVIN.5.7.  pants. Kvalifikācijas novērtēšana  
Ja Puse pieprasa izskatīšanu, lai novērtētu atļaujas pieteikuma iesniedzēja kvalifikāciju, tā nodrošina, 
ka tā s kompetentās iestādes izveido šādu izskatīšanu grafiku, tajā nosakot pietiekami biežus 
intervālus, un paredz samērīgu termiņu, lai pieteikuma iesniedzēji varētu pieprasīt izskatīšanu. Ciktāl 
tas praktiski iespējams, katra Puse šādu izskatīšanu pieprasījum us pieņem elektroniskā formātā un 
apsver iespēju izmantot elektroniskos līdzekļus citos izskatīšanas procesa aspektos.  
SERVIN.5.8.  pants. Publikācija un pieejamā informācija  
1. Ja Puse pieprasa atļauju, Puse nekavējoties publicē informāciju, kas vajadzīga personām, 
kuras veic vai vēlas veikt SERVIN.5.1.  panta [Darbības joma un definīcijas] 1.  punktā minētās 
darbības, attiecībā uz kurām tiek pieprasīta atļauja, lai izpildītu prasī bas, formalitātes, tehniskos 
standartus un procedūras šādas atļaujas iegūšanai, saglabāšanai, grozīšanai un atjaunošanai. Šādā 
informācijā pēc iespējas iekļauj šādas ziņas:  
(a) licencēšanas un kvalificēšanas prasības un procedūras un formalitātes;  
(b) attiecīgo kompetento iestāžu kontaktinformāciju;  
(c) atļaujas maksu;  
(d) piemērojamos tehniskos standartus;  
(e) ar pieteikumiem saistītu lēmumu pārsūdzēšanas vai izskatīšanas procedūras;  
(f) procedūras, lai pārraudzītu vai nodrošinātu atbilstību noteikumiem un nosacījumiem par 
licencēm vai kvalifikācijām;  
(g) iespējas iesaistīt sabiedrību, piemēram, izmantojot uzklausīšanas vai lūdzot iesniegt piezīmes, 
un  
(h) indikatīvus pieteikuma apstrādes termiņ us. 
Šajā iedaļā minētais “publicē” nozīmē to, ka informāciju iekļauj oficiālā izdevumā, piemēram, oficiālā 
vēstnesī vai oficiālā tīmekļa vietnē. Puses apvieno elektroniskās publikācijas vienā tiešsaistes portālā 
vai citādā veidā nodrošina to, ka kompetentā s iestādes tās dara viegli pieejamas, izmantojot arī 
alternatīvus elektroniskos līdzekļus.  
2. Katra Puse pieprasa, lai katra tās kompetentā iestāde atbild uz ikvienu informācijas vai 
palīdzības pieprasījumu, ciktāl tas praktiski iespējams.  
SERVIN.5.9.  pants.  Tehniskie standarti  
Katra Puse mudina savas kompetentās iestādes, tām pieņemot tehniskos standartus, pieņemt tādus 
tehniskos standartus, kas izstrādāti atklātos un pārredzamos procesos, un mudina visas struktūras, 
t. sk. attiecīgās starptautiskās organizā cijas, kuras izraudzītas izstrādāt tehniskos standartus, to darīt 
atklātos un pārredzamos procesos.  
SERVIN.5.10.  pants. Atļaujas piešķiršanas nosacījumi  
1. Katra Puse nodrošina, ka ar atļaujām saistītie pasākumi ir balstīti uz kritērijiem, kas liedz 
kompeten tajām iestādēm savas novērtēšanas pilnvaras īstenot patvaļīgi, un tie cita starpā var ietvert 
 
107 
 kompetenci un spēju sniegt pakalpojumu vai veikt jebkuru citu saimniecisko darbību, t.  sk. to darīt 
saskaņā ar Puses regulatīvajām prasībām, piemēram, prasībām ve selības un vides jomā. Lai novērstu 
šaubas, Puses saprot, ka, pieņemot lēmumus, kompetentā iestāde var līdzsvarot kritērijus.  
2. Šā panta 1.  punktā minētie kritēriji ir:  
(a) skaidri un nepārprotami,  
(b) objektīvi un pārredzami;  
(c) iepriekš noteikti;  
(d) iepriekš publiskoti;  
(e) objektīvi un  
(f) viegli pieejami.  
3. Puse, pieņemot vai paturot spēkā pasākumu saistībā ar atļaujas piešķiršanu, nodrošina, ka:  
(a) attiecīgā kompetentā iestāde apstrādā pieteikumus, pieņem un pārvalda savus lēmumus 
objektīvi, taisnīgi un neatkarīgi no jebkādas pers onas, kas veic saimniecisko darbību, kurai tiek 
pieprasīta atļauja, neatļautas ietekmēšanas, un  
(b) procedūras pašas par sevi nekavē prasību izpildi.  
SERVIN.5.11.  pants. Ierobežots licenču skaits  
Ja konkrētai darbībai licenču skaits ir ierobežots pieejamo dabisko resursu vai tehnisko iespēju 
nepietiekamības dēļ, Puse potenciālajiem pretendentiem piemēro tādu atlases procedūru, kas 
pilnībā garantē taisnīgumu, objektivitāti un pārskatāmību, t.  sk. jo  īpaši atbilstīgu publicitāti par 
procedūras sākšanu, veikšanu un pabeigšanu. Izstrādājot atlases procedūras noteikumus, Puse var 
ņemt vērā leģitīmus politikas mērķus, t.  sk. apsvērumus par veselību, drošību, vides aizsardzību un 
kultūras mantojuma saglabā šanu.  
2. iedaļa. Vispārēji piemērojami noteikumi  
SERVIN.5.12.  pants. Procedūra administratīvo lēmumu izskatīšanai  
Puse nodrošina vispārējas, arbitrāžas vai administratīvas tiesas vai procedūras, kurās noteikts, ka pēc 
skartā otras Puses investora vai pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma tiek ātri izskatīti, pamatotos 
gadījumos nosakot atbilstīgus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, administratīvi lēmumi, kas ietekmē 
iedibināšanu vai darbību, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību vai pakalpojumu sniegšanu, 
izmantojot Puses fiziskas personas klātbūtni otras Puses teritorijā. Šajā iedaļā “administratīvi 
lēmumi” ir lēmums vai dar bība ar juridiskām sekām, ko piemēro konkrētai personai, precei 
vai pakalpojumam konkrētā gadījumā, un tas aptver arī administratīva lēmuma 
nepieņemšanu vai šādas darbības neveikšanu, ja to prasa Puses tiesību akti.  Ja šādas 
procedūras nav neatkarīgas no k ompetentās iestādes, kurai uzticēts attiecīgais administratīvais 
lēmums, Puse nodrošina, lai procedūras faktiski ļautu izskatīt lietu objektīvi un taisnīgi.  
 
108 
 SERVIN.5.13.  pants. Profesionālās kvalifikācijas  
1. Nekas šajā pantā neliedz Pusei pieprasīt, lai fizi skām personām būtu nepieciešamās 
profesionālās kvalifikācijas, kas attiecīgajā darbības nozarē noteikta teritorijā, kurā tiek sniegts 
pakalpojums23.   
2. Profesionālās struktūras vai iestādes, kas ir saistītas ar attiecīgo darbības nozari savās 
attiecīgajās te ritorijās, var izstrādāt un iesniegt Partnerības padomei kopīgus ieteikumus par 
profesionālo kvalifikāciju atzīšanu. Šādu kopīgu ieteikumu pamatā ir uz pierādījumiem balstīts 
novērtējums par:  
(a) profesionālo kvalifikāciju atzīšanas paredzētās kārtības ekonom isko vērtību un  
(b) attiecīgo režīmu saderību, t.  i., to, ciktāl ir saderīgas prasības, ko katra Puse piemēro atļauju 
izsniegšanai, licencēšanai, darbībai un sertifikācijai.  
3. Saņemot kopīgu ieteikumu, Partnerības padome samērīgā termiņā izskata tā saderību ar  šo 
sadaļu. Partnerības padome pēc šādas izskatīšanas var izstrādāt un ar lēmumu  – kā šā nolīguma 
pielikumu, ko uzskata par šīs sadaļas neatņemamu sastāvdaļu  – pieņemt vienošanos attiecībā uz 
profesionālo kvalifikāciju atzīšanas nosacījumiem24. 
4. Šā panta 3.  punktā minētā vienošanās paredz nosacījumus Savienībā iegūtu profesionālo 
kvalifikāciju un Apvienotajā Karalistē iegūtu profesionālo kvalifikāciju atzīšanai saistībā ar darbību, uz 
ko attiecas šī sadaļa un pirmā temata III  sadaļa [Digitālā tirdzniecība].  
5. SERVIN -6. pielikumā [Vadlīnijas par profesionālo kvalifikāciju atzīšanas kārtību] noteiktās 
vadlīnijas par profesionālo kvalifikāciju atzīšanas kārtību ņem vērā, izstrādājot šā panta 2.  punktā 
minētos kopīgos ieteikumus, un Partnerības padome tās ņem vērā, novērtējot, vai pieņemt šādu 
vienošanos, kā minēts šā panta 3.  punktā.  
3. iedaļa. Piegādes pakalpojumi  
SERVIN.5.14.  pants. Darbības joma un definīcijas  
1. Šo iedaļu papildus šīs sadaļas 1., 2., 3.  un 4.  nodaļai un šīs nodaļas 1.  un 2.  iedaļai piemēro 
Puses pa sākumiem, kas skar piegādes pakalpojumu sniegšanu.   
2. Šajā iedaļā:   
(a) “piegādes  pakalpojumi”  ir pasta pakalpojumi, kurjerpasta pakalpojumi, eksprespiegādes 
pakalpojumi vai eksprespasta pakalpojumi, kas ietver šādas darbības: pasta sūtījumu 
savākšanu, šķirošanu, pārvadāšanu un piegādi;   
(b) “eksprespiegādes pakalpojumi ” ir paātrināta un uzticama pasta sūtījumu savākšana, šķirošana, 
pārvadāšana un piegāde, un tie var ietvert tādus vērtību pievienojošus elementus kā, 
                                                            
23  Lielākai noteiktī bai – šo pantu neinterpretē tā, ka Pusēm tiek liegts savā starpā apspriest un noslēgt 
vienu vai vairākus nolīgumus par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, izvirzot nosacījumus un prasības, 
kas atšķiras no tiem, kuri paredzēti šajā pantā.  
24  Lielākai notei ktībai  – šādi pasākumi nenozīmē kvalifikāciju automātisku atzīšanu, bet gan  – abu Pušu 
savstarpējās interesēs  – nosaka nosacījumus kompetentajām iestādēm, kas piešķir atzīšanu.  
 
109 
 piemēram, savākšanu no izcelsmes vietas, p ersonīgu piegādi adresātam, sūtījuma izsekošanu, 
iespēju mainīt galamērķi un adresātu, sūtījumam esot ceļā, vai saņemšanas apstiprinājumu;   
(c) “eksprespasta pakalpojumi ” ir starptautiski eksprespiegādes pakalpojumi, ko sniedz ar EMS  
kooperatīva starpniecību, kas ir izraudzītu pasta operatoru brīvprātīga apvienība Pasaules 
Pasta savienības ( UPU ) ietvaros;   
(d) “licence ” ir licence, ko Puses regulatīvā iestāde var pieprasīt no individuāla pakalpojumu 
sniedzēja, lai minētais piegādātājs piedāvātu pasta vai kurjerpast a pakalpojumus;   
(e) “pasta sūtījums ” ir sūtījums, kas nepārsniedz 31,5  kg galīgajā formā, kādā tas pārvadājams 
jebkuram publiskam vai privātam piegādes pakalpojumu sniedzējam, un tas var ietvert tādus 
sūtījumus kā vēstule, pasta sūtījums, laikraksts vai katalogs;   
(f) “pasta monopols ” ir ekskluzīvas tiesības sniegt konkrētus piegādes pakalpojumus Puses 
teritorijā vai tās apakšiedalījumā saskaņā ar minētās Puses tiesībām, un   
(g) “universālais pakalpojums ” ir noteiktas kvalitātes piegādes pakalpojuma pastāvīga sni egšana 
par pieņemamām cenām visiem lietotājiem visās vietās kādas Puses teritorijā vai tās 
apakšiedalījumā.  
SERVIN.5.15.  pants. Universālais pakalpojums   
1. Katrai Pusei ir tiesības noteikt tās universālā pakalpojuma saistības, kuras tā vēlas saglabāt, 
un lem t par to darbības jomu un īstenošanu. Visas universālā pakalpojuma saistības pārvalda 
pārredzamā, nediskriminējošā un neitrālā veidā attiecībā uz visiem piegādātājiem, uz kuriem attiecas 
šīs saistības.  
2. Ja Puse pieprasa, lai ienākošie eksprespasta pakalpoju mi tiktu sniegti kā universālais 
pakalpojums, tā nepiešķir minētajiem pakalpojumiem preferenciālu režīmu salīdzinājumā ar citiem 
starptautiskiem eksprespiegādes pakalpojumiem.  
SERVIN.5.16.  pants. Universālā pakalpojuma finansējums  
Puse neuzliek maksu vai c itus maksājumus par tāda piegādes pakalpojuma sniegšanu, kas nav 
universālais pakalpojums, lai finansētu universālā pakalpojuma sniegšanu. Šo pantu nepiemēro 
vispārēji piemērojamiem nodokļu pasākumiem vai administratīvām maksām.  
SERVIN.5.17.  pants. Tirgu k ropļojošas prakses novēršana  
Katra Puse nodrošina, ka piegādes pakalpojumu sniedzējs, uz kuru attiecas universālā pakalpojuma 
saistības vai pasta monopols, neveic tirgu kropļojošu praksi, piemēram:   
(a) neizmanto ieņēmumus, kas gūti no  tāda pakalpojuma sniegša nas, uz kuru attiecas universālā 
pakalpojuma saistības vai pasta monopols, lai šķērssubsidētu eksprespiegādes pakalpojumu 
vai citu piegādes pakalpojumu, uz ko neattiecas universālā pakalpojuma saistības, vai   
(b) nepamatoti nerada nošķīrumu starp patērētajiem attiecībā uz tarifiem vai citiem noteikumiem 
tādu pakalpojumu sniegšanai, uz kuriem attiecas universālais pakalpojums vai pasta 
monopols.  
 
110 
 SERVIN.5.18.  pants. Licences   
1. Ja Puse pieprasa licenci piegādes pakalpojumu sniegšanai, tā dara publiski pieejamu šādu  
informāciju:   
(a) visas licencēšanas prasības un laikposmu, kas parasti vajadzīgs, lai pieņemtu lēmumu par 
licences pieteikumu, un  
(b) licences noteikumus.  
2. Licences procedūras, saistības un prasības ir pārredzamas, nediskriminējošas, un to pamatā 
ir objektīvi kritēriji.  
3. Ja kompetentā iestāde noraida licences pieteikumu, tā rakstiski informē pieteikuma 
iesniedzēju par pieteikuma noraidīšanas iemesliem. Katra Puse nodrošina pārsūdzēšanas procedūru, 
izveidojot neatkarīgu struktūru, kas ir pieejama pieteikuma iesni edzējiem, kuriem atteikta licence. 
Minētā struktūra var būt tiesu iestāde.  
SERVIN.5.19.  pants. Regulatoru neatkarība  
1. Katra Puse izveido vai uztur regulatoru, kas ir juridiski nošķirts un funkcionāli neatkarīgs no 
visiem piegādes pakalpojumu sniedzējiem. Ja  Pusei pieder vai tā kontrolē piegādes pakalpojumu 
sniedzējus, tā nodrošina efektīvu regulatīvo funkciju strukturālu nošķīrumu no darbībām, kas 
saistītas ar īpašumtiesībām vai kontroli.   
2. Regulatori veic savus uzdevumus pārredzami un savlaicīgi, un tiem ir pietiekami finanšu 
resursi un cilvēkresursi, lai veiktu uzticētos uzdevumus. To lēmumi ir taisnīgi pret visiem tirgus 
dalībniekiem.   
4. iedaļa. Telesakaru pakalpojumi  
SERVIN.5.20.  pants. Darbības joma  
Šo iedaļu papildus šīs sadaļas 1., 2., 3.  un 4.  nodaļai  un šīs nodaļas 1.  un 2.  iedaļai piemēro Puses 
pasākumiem, kas skar telesakaru pakalpojumu sniegšanu.  
SERVIN.5.21.  pants. Definīcijas  
Šajā iedaļā:  
(a) “saistītās iekārtas” ir saistīti pakalpojumi, fiziskā infrastruktūra un citas iekārtas vai elementi, 
kas sais tīti ar telesakaru tīklu vai telesakaru pakalpojumu un kas rada apstākļus vai atbalsta 
pakalpojumu sniegšanu ar minētā tīkla vai pakalpojuma palīdzību, vai kam ir minētajām 
darbībām vajadzīgais potenciāls;  
(b) “galalietotājs” ir publisko telesakaru pakalpojumu  galapatērētājs vai abonents, ieskaitot 
pakalpojumu sniedzēju, kas nav publisko telesakaru pakalpojumu sniedzējs;  
(c) “galvenās iekārtas” ir publiskā telesakaru tīkla vai publiskā telesakaru pakalpojuma iekārtas, 
kuras:  
i)  nodrošina tikai vai galvenokārt vien s piegādātājs vai ierobežots skaits piegādātāju un  
 
111 
 ii) nav ekonomiski vai tehniski izdevīgi aizstāt, lai sniegtu pakalpojumu;  
(d) “starpsavienojums” ir tādu publisko telesakaru tīklu savienošana, ko izmanto viens un tas pats 
vai dažādi telesakaru tīklu nodroši nātāji vai telesakaru pakalpojumu sniedzēji, lai viena 
pakalpojumu sniedzēja lietotāji varētu sazināties ar tā paša vai cita pakalpojumu sniedzēja 
lietotājiem vai piekļūt cita pakalpojumu sniedzēja nodrošinātajiem pakalpojumiem neatkarīgi 
no tā, vai minēto s pakalpojumus sniedz iesaistītie pakalpojumu sniedzēji vai jebkurš cits 
pakalpojumu sniedzējs, kam ir piekļuve tīklam;  
(e) “starptautisko mobilo sakaru viesabonēšanas pakalpojums” ir komerciāls mobilo sakaru 
pakalpojums atbilstoši tirdzniecības līgumam starp publisko telesakaru pakalpojumu 
sniedzējiem, kas dod iespēju galalietotājam izmantot tā mītnes valsts mobilo tālruni vai citu 
ierīci balss, datu un īsziņu pakalpojumiem, atrodoties ārpus teritorijas, kurā atrodas 
galalietotāja mītnes valsts publisko telesa karu tīkls;  
(f) “interneta piekļuves pakalpojums” ir publisks telesakaru pakalpojums, kas nodrošina piekļuvi 
internetam un tādējādi savienojamību ar praktiski visiem interneta galapunktiem neatkarīgi no 
izmantotās tīkla tehnoloģijas un galiekārtas;  
(g) “nomāts sak aru kanāls” ir telesakaru pakalpojumi vai iekārtas, t.  sk. virtuāla rakstura 
pakalpojumi vai iekārtas, kas paredz atlikt jaudu, lai to īpaši lietotu vai lai tā lietotājam būtu 
pieejama starp diviem vai vairākiem izraudzītiem punktiem;  
(h) “nozīmīgs piegādātājs ” ir telesakaru tīklu vai telesakaru pakalpojumu sniedzējs, kas, ņemot 
vērā cenu un nodrošinājumu, spēj būtiski ietekmēt dalības nosacījumus attiecīgajā telesakaru 
tīklu vai telesakaru pakalpojumu tirgū, jo tas kontrolē galvenās iekārtas vai izmanto savu 
stāvokli minētajā tirgū;  
(i) “tīkla elements” ir iekārta vai aprīkojums, ko izmanto telesakaru pakalpojuma sniegšanai, t.  sk. 
iezīmes, funkcijas un spējas, ko nodrošina minētā iekārta vai aprīkojums;  
(j) “numuru pārnesamība” ir iespēja abonentiem, kas to pieprasa, vienā un tajā pašā vietā 
saglabāt iepriekšējos fiksētās līnijas tālruņu numurus, neradot kvalitātes, uzticamības vai 
izdevīguma pasliktināšanos, tiem pārejot pie tādas pašas kategorijas publisko telesakaru 
pakalpojumu sniedzēja;  
(k) “publiskais telesakaru tīkl s” ir jebkurš telesakaru tīkls, ko pilnībā vai galvenokārt izmanto, lai 
sniegtu publiskos telesakaru pakalpojumus, un kas atbalsta informācijas pārsūtīšanu starp tīkla 
pieslēgumpunktiem;  
(l) “publiskais telesakaru pakalpojums” ir jebkurš telesakaru pakalpojums , ko piedāvā sabiedrībai 
kopumā;  
(m) “abonents” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ir līguma puse līgumā, kas noslēgts ar 
publisko telesakaru pakalpojumu sniedzēju par šādu pakalpojumu sniegšanu;  
(n) “telesakari” ir signālu pārraide un saņemšana, ko vei c ar jebkuriem elektromagnētiskiem 
līdzekļiem;  
(o) “telesakaru tīkls” ir pārraides sistēmas un attiecīgos gadījumos komutācijas vai maršrutizācijas 
ierīces un citi resursi, t.  sk. tīkla pasīvie elementi, kas nodrošina signālu pārraidi vai saņemšanu 
pa vadiem, pa radioviļņiem, ar optiskiem vai citiem elektromagnētiskiem līdzekļiem;  
 
112 
 (p) “telesakaru regulators” ir struktūra vai struktūras, kam kāda Puse ir uzdevusi regulēt 
telesakaru tīklus un telesakaru pakalpojumus, kuriem piemēro šo iedaļu;  
(q) “telesakaru pakalpojums”  ir pakalpojums, kas pilnībā vai galvenokārt sastāv no signālu, t.  sk. 
apraides signālu, pārraidīšanas un saņemšanas telesakaru tīklos, t.  sk. to, kurus izmanto 
apraidei, bet kas nav pakalpojums, ar ko nodrošina vai veic redakcionālu kontroli pār saturu, 
kuru pārraida, izmantojot telesakaru tīklus un telesakaru pakalpojumus;  
(r) “universālais pakalpojums” ir noteiktas kvalitātes minimālo pakalpojumu kopums, kas ir 
pieejams visiem lietotājiem vai lietotāju lokam Puses teritorijā vai tās apakšiedalījumā 
neatkarīg i no viņu ģeogrāfiskās atrašanās vietas un par pieņemamām cenām, un  
(s) “lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izmanto publisko telesakaru 
pakalpojumu.  
SERVIN.5.22.  pants. Telesakaru regulators  
1. Katra Puse izveido vai uztur telesakaru regulat oru, kas:  
(a) ir juridiski nošķirts un funkcionāli neatkarīgs no visiem telesakaru tīklu, telesakaru 
pakalpojumu vai telesakaru iekārtu piegādātājiem;  
(b) izmanto procedūras un pieņem lēmumus, kas ir taisnīgi attiecībā uz visiem tirgus dalībniekiem;  
(c) rīkojas neatka rīgi un neprasa un nesaņem norādījumus no ne no vienas citas struktūras 
saistībā ar to uzdevumu izpildi, kas tam uzticēti ar tiesībām, lai izpildītu SERVIN.5.24.  pantā 
[Starpsavienojums], SERVIN.5.25.  pantā [Piekļuve un izmantošana], SERVIN.5.26.  pantā [St rīdu 
izšķiršana telesakaru jomā], SERVIN.5.28.  pantā [Starpsavienojums ar nozīmīgiem 
pakalpojumu sniedzējiem] un SERVIN.5.29.  pantā [Piekļuve nozīmīgu piegādātāju galvenajām 
iekārtām] noteiktos pienākumus;  
(d) ir regulatīvās pilnvaras, kā arī pietiekami finanš u resursi un cilvēkresursi, lai veiktu 
c) apakšpunktā minētos uzdevumus;  
(e) ir pilnvarots nodrošināt, ka telesakaru tīklu nodrošinātāji vai telesakaru pakalpojumu sniedzēji 
nekavējoties pēc pieprasījuma sniedz tam visu informāciju, t.  sk. finanšu informāciju25, kas 
vajadzīga, lai veiktu c)  apakšpunktā minētos uzdevumus, un  
(f) savas pilnvaras īsteno pārredzami un savlaicīgi.  
2. Katra Puse nodrošina, ka telesakaru regulatoram uzticētos uzdevumus publisko viegli 
pieejamā un skaidrā veidā, it īpaši, ja minētie uzdevumi i r uzticēti vairāk nekā vienai struktūrai.  
3. Puse, kas saglabā īpašumtiesības vai kontroli pār telesakaru tīklu nodrošinātājiem vai 
telesakaru pakalpojumu sniedzējiem, nodrošina efektīvu strukturālo nošķīrumu starp regulatīvo 
funkciju un darbībām, kuras saist ītas ar īpašumtiesībām vai kontroli.  
4. Katra Puse nodrošina, ka telesakaru tīklu vai telesakaru pakalpojumu lietotājam vai 
sniedzējam, kuru ietekmē telesakaru regulatora lēmums, ir tiesības pārsūdzēt lēmumu pārsūdzības 
iestādē, kas ir neatkarīga no regulator a un citām skartajām pusēm. Kamēr nav zināms pārsūdzības 
                                                            
25  Pieprasīto informāciju apstrādā saskaņā ar konfidencialitātes prasībām.  
 
113 
 iznākums, lēmums paliek spēkā, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar Puses tiesību aktiem tiek noteikti 
pagaidu pasākumi.  
SERVIN.5.23.  pants. Atļauja nodrošināt telesakaru tīklus vai pakalpojumus  
1. Katra P use atļauj nodrošināt telesakaru tīklus vai telesakaru pakalpojumus bez iepriekšējas 
oficiālas atļaujas.  
2. Katra Puse publisko visus kritērijus, piemērojamās procedūras un noteikumus, saskaņā ar 
kuriem pakalpojumu sniedzējiem atļauj nodrošināt telesakaru tīk lus vai telesakaru pakalpojumus.  
3. Visiem atļauju piešķiršanas kritērijiem un piemērojamām procedūrām jābūt pēc iespējas 
vienkāršiem, objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem. Visi pienākumi un 
nosacījumi, kas uzlikti vai saistīti ar atļau ju, ir nediskriminējoši, pārredzami un samērīgi un saistīti ar 
sniegtajiem pakalpojumiem vai nodrošinātajiem tīkliem.  
4. Katra Puse nodrošina, ka atļaujas pieteikuma iesniedzējs saņem rakstisku informāciju par 
katra atļaujas atteikuma vai atsaukšanas vai ar p akalpojumu sniedzēju saistītu konkrētu nosacījumu 
izvirzīšanas iemesliem. Šādos gadījumos pieteikuma iesniedzējam ir tiesības pārsūdzēt lēmumu 
pārsūdzības iestādē.  
5. Piegādātājiem uzliktās administratīvās maksas ir objektīvas, pārredzamas, nediskriminējošas 
un samērīgas ar administratīvajām izmaksām, kas pamatoti radušās, pārvaldot, kontrolējot un 
izpildot šajā iedaļā noteiktos pienākumus26.  
SERVIN.5.24.  pants. Starpsavienojums  
Katra Puse nodrošina, ka publisko telesakaru tīklu nodrošinātājam vai publisko tel esakaru 
pakalpojumu sniedzējam ir tiesības un, ja to pieprasa cits publisko telesakaru tīklu nodrošinātājs vai 
publisko telesakaru pakalpojumu sniedzējs, pienākums risināt sarunas par starpsavienojumu, lai 
nodrošinātu publisko telesakaru tīklu vai publisko  telesakaru pakalpojumus.  
SERVIN.5.25.  pants. Piekļuve un izmantošana  
1. Katra Puse nodrošina, ka jebkuram otras Puses aptvertam uzņēmumam vai pakalpojumu 
sniedzējam piešķir piekļuvi publiskajiem telesakaru tīkliem vai publiskajiem telesakaru 
pakalpojumiem un  iespēju tos izmantot ar noteikumiem, kas ir saprātīgi un nediskriminējoši27. Šo 
pienākumu piemēro cita starpā darbībām, kas minētas 2. –5. punktā.  
2. Katra Puse nodrošina, ka otras Puses aptvertajiem uzņēmumiem vai pakalpojumu 
sniedzējiem ir piekļuve jebkuram tādam publiskajam telesakaru tīklam vai publiskajam telesakaru 
pakalpojumam un iespēja to izmantot, ko nodrošina tās teritorijā vai ārpus tās robežām, t.  sk. 
privātiem nomātiem sakaru kanāliem, un šajā nolūkā, ievērojot 5.  punkta noteikumus, nodrošina, ka 
šādiem uzņēmumiem un pakalpojumu sniedzējiem ir atļauts:  
                                                            
26  Administratīvās maksas neietver maksu par tiesībām izmantot ierobežotos resursus un obligātos 
maksājumus par universālā pakalpojuma sniegšanu.  
27  Šajā pantā “nediskriminējoši” nozīmē lielākās labvēlības režīmu un valsts režīmu, kas definēts 
SERVIN.2.3.  pant ā [Valsts režīms], SERVIN.3.3.  pantā [Klātbūtne uz vietas], SERVIN.2.4.  pantā [Lielākās 
labvēlības režīms] un SERVIN.3.4.  pantā [Valsts režīms], kā arī saskaņā ar noteikumiem, kas nav mazāk 
labvēlīgi par tiem, kādus līdzīgās situācijās piešķir jebkuram cit am līdzīgu publisko telesakaru tīklu vai 
pakalpojumu lietotājam.  
 
114 
 (a) pirkt vai nomāt un piesaistīt termināli vai citas iekārtas, kuras ir savstarpēji saistītas ar tīklu un 
kuras ir nepieciešamas viņu darbībai;  
(b) savstarpēji savienot privāti nomātus vai īpašumā esošus sa karu kanālus ar publiskajiem 
telesakaru tīkliem vai ar sakaru kanāliem, ko nomā vai kas atrodas cita aptvertā uzņēmuma vai 
pakalpojumu sniedzēja īpašumā, un  
(c) savā darbībā pēc savas izvēles izmantot darbību protokolus, kuri nav nepieciešami, lai 
nodrošinātu telesakaru pakalpojumu pieejamību sabiedrībai kopumā.  
3. Katra puse nodrošina, lai otras Puses aptverties uzņēmumi vai pakalpojumu sniedzēji var 
izmantot publiskos telesakaru tīklus un publiskos telesakaru pakalpojumus informācijas apritei tās 
teritorijā un ā rpus tās robežām, t.  sk. to iekšējo saziņu un piekļuvi informācijai, kas atrodas 
datubāzēs vai citādā mašīnlasāmā formā tiek glabāta otras Puses teritorijā.  
4. Neatkarīgi no 3.  punkta Puse var veikt šādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu sakaru 
drošī bu un konfidencialitāti, ar nosacījumu, ka šādus pasākumus nepiemēro tādā veidā, kas varētu 
izraisīt slēptu pakalpojumu tirdzniecības ierobežojumu vai patvaļīgu vai nepamatotu diskrimināciju, 
vai šajā sadaļā paredzēto priekšrocību likvidēšanu vai samazināš anu.  
5. Katra Puse nodrošina, ka neizvirza nekādus nosacījumus attiecībā uz piekļuvi publiskajiem 
telesakaru tīkliem vai pakalpojumiem un to izmantošanu, izņemot tos, kas nepieciešami:  
(a) lai aizsargātu publisko telesakaru tīklu vai publisko telesakaru pakalpoju mu publisko 
pakalpojumu sniedzēju pienākumus, īpaši to spēju padarīt to pakalpojumus pieejamus 
sabiedrībai kopumā, vai  
(b) lai aizsargātu publisko telesakaru tīklu vai pakalpojumu tehnisko integritāti.  
SERVIN.5.26.  pants. Strīdu izšķiršana telesakaru jomā  
1. Katra Puse nodrošina, ka strīda gadījumā starp telesakaru tīklu nodrošinātājiem vai 
telesakaru pakalpojumu sniedzējiem saistībā ar tiesībām un pienākumiem, kas izriet no šīs iedaļas, 
un pēc jebkuras strīdā iesaistītās Puses pieprasījuma telesakaru regulators s aprātīgā termiņā pieņem 
saistošu lēmumu strīda atrisināšanai.  
2. Telesakaru regulatora lēmumu publisko, ņemot vērā darījumdarbības konfidencialitātes 
prasības. Iesaistītajām Pusēm sniedz pilnīgu pārskatu par apsvērumiem, ar kuriem lēmums pamatots, 
un tām ir p ārsūdzēšanas tiesības, kas minētas SERVIN.5.22.  panta [Telesakaru regulators] 4.  punktā.  
3. Panta 1. –2. punktā minētā procedūra neliedz Pusēm sniegt prasību tiesu iestādē.  
SERVIN.5.27.  pants. Nozīmīgiem pakalpojumu sniedzējiem piemērojamie aizsardzības pasāku mi 
konkurences jomā  
Katra Puse ievieš vai saglabā attiecīgus pasākumus, kuru mērķis ir atturēt telesakaru tīklu 
nodrošinātājus vai telesakaru pakalpojumu sniedzējus, kas vieni paši vai kopā ir nozīmīgi 
pakalpojumu sniedzēji, no iesaistīšanās pret konkurenc i vērstā praksē vai no šādas prakses 
turpināšanas. Šāda pret konkurenci vērsta prakse jo īpaši ietver:  
(a) iesaistīšanos pret konkurenci vērstā šķērssubsidēšanā;  
 
115 
 (b) no konkurentiem iegūtas informācijas izmantošanu ar rezultātiem, kas vērsti pret konkurenci, 
un 
(c) tehniskas informācijas par galvenajām iekārtām un komerciāli svarīgas informācijas, kas citiem 
pakalpojumu sniedzējiem nepieciešama pakalpojumu sniegšanai, savlaicīgu nesniegšanu.  
SERVIN.5.28.  pants. Starpsavienojums ar nozīmīgiem pakalpojumu sniedzējiem  
1. Katra Puse nodrošina, ka nozīmīgi publisko telesakaru tīklu nodrošinātāji vai publisko 
telesakaru pakalpojumu sniedzēji nodrošina starpsavienojumu jebkurā tehniski iespējamā tīkla 
punktā. Šādu savienojumu nodrošina:  
(a) saskaņā ar nediskriminējošiem noteikumie m (ietverot tarifus, tehniskus standartus, 
specifikācijas, kvalitāti un uzturēšanu) un ne zemākā kvalitātē, kāda ir līdzīgiem šā nozīmīgā 
pakalpojumu sniedzēja paša sniegtiem pakalpojumiem vai līdzīgiem tā meitasuzņēmumu vai 
citu saistītu struktūru pakalpo jumiem;  
(b) laikus, ar tādiem noteikumiem (ietverot tarifus, tehniskos standartus, specifikācijas, kvalitāti 
un uzturēšanu), kas ir pārredzami, samērīgi, ņemot vērā ekonomisko pamatojumu, un ir 
pietiekami atsaistīti, lai pakalpojumu sniedzējam nevajadzētu maks āt par tīkla elementiem vai 
iekārtām, kuras viņam nav nepieciešamas attiecīgā pakalpojuma sniegšanai, un  
(c) pēc pieprasījuma  – papildus vairākumam lietotāju piedāvātajiem tīkla pieslēgumpunktiem 
punktos par maksu, kas atspoguļo nepieciešamā papildaprīkojuma u zstādīšanas izmaksas.  
2. Procedūras, kas piemērojamas starpsavienojumam ar nozīmīgu pakalpojumu sniedzēju, 
publisko.  
3. Nozīmīgi pakalpojumu sniedzēji savus starpsavienojuma nolīgumus vai starpsavienojuma 
standartpiedāvājumus attiecīgā gadījumā publisko.  
SERVIN. 5.29.  pants. Piekļuve nozīmīgu piegādātāju galvenajām iekārtām  
Katra Puse nodrošina, ka nozīmīgi pakalpojumu sniedzēji ar pamatotiem, pārredzamiem un 
nediskriminējošiem noteikumiem savā teritorijā dara pieejamas savas galvenās iekārtas telesakaru 
tīklu nod rošinātajiem vai telesakaru pakalpojumu sniedzējiem, lai nodrošinātu publiskos telesakaru 
pakalpojumus, izņemot gadījumus, kad tas, pamatojoties uz savāktajiem faktiem un telesakaru 
regulatora veikto tirgus novērtējumu, nav nepieciešams, lai panāktu efektī vu konkurenci. Nozīmīgā 
piegādātāja galvenās iekārtas var ietvert tīkla elementus, nomātu sakaru kanālu pakalpojumus un 
saistītās iekārtas.  
SERVIN.5.30.  pants. Ierobežoti resursi  
1. Katra Puse nodrošina, ka ierobežotu resursu, t.  sk. radiofrekvenču spektra, n umuru un 
piekļuves tiesību, sadali un piešķiršanu veic atklāti, objektīvi, savlaicīgi, pārredzami, nediskriminējoši 
un samērīgi un ņemot vērā vispārējo interešu mērķus. Ar izmantošanas tiesībām saistīto procedūru, 
nosacījumu un pienākumu pamatā ir objektīv i, pārredzami, nediskriminējoši un samērīgi kritēriji.  
2. Datus par piešķirto frekvenču joslu pašreizējo izmantošanu dara publiski pieejamus, bet nav 
nepieciešams sīkāk norādīt datus par radiofrekvenču spektru, kas piešķirts īpašām valsts vajadzībām.  
3. Puses va r izmantot uz tirgu balstītas pieejas, piemēram, piedāvājumu procedūras, lai 
piešķirtu spektru komerciālām vajadzībām.  
 
116 
 4. Puses saprot, ka Puses pasākumi, ar kuriem sadala un piešķir spektru un pārvalda 
frekvences, paši par sevi nav nesaderīgi ar SERVIN.2.2. [Piekļuve tirgum] un SERVIN.3.2.  pantu 
[Piekļuve tirgum]. Katra Puse saglabā tiesības noteikt un piemērot spektra un frekvenču pārvaldības 
pasākumus, kas var ierobežot telesakaru pakalpojumu sniedzēju skaitu, ja tas tiek darīts saskaņā ar 
šo nolīgumu. Tas ietver spēju sadalīt frekvenču joslas, ņemot vērā pašreizējās un nākotnes vajadzības 
un spektra pieejamību.  
SERVIN.5.31.  pants. Universālais pakalpojums  
1. Katrai Pusei ir tiesības noteikt tās universālā pakalpojuma saistības, kuras tā vēlas saglabāt, 
un lemt  par to darbības jomu un īstenošanu.  
2. Katra Puse pārvalda universālā pakalpojuma saistības samērīgi, pārredzami, objektīvi un 
nediskriminējoši, kas ir neitrāli attiecībā uz konkurenci un nerada lielāku slogu, kā nepieciešams 
Puses definētajam universālā pak alpojuma veidam.  
3. Katra Puse nodrošina, ka universālā pakalpojuma sniedzēju izraudzīšanas procedūras ir 
pieejamas visiem publisko telesakaru tīklu nodrošinātajiem vai publisko telesakaru pakalpojumu 
sniedzējiem. Šāda izraudzīšana veicama, izmantojot efektīv u, pārredzamu un nediskriminējošu 
mehānismu.  
4. Ja Puse nolemj piešķirt kompensāciju universālā pakalpojuma sniedzējiem, tā nodrošina, ka 
šāda kompensācija nepārsniedz universālā pakalpojuma pienākuma radītās neto izmaksas.  
SERVIN.5.32.  pants. Numuru pārnesam ība 
Katra Puse nodrošina, ka publisko telesakaru pakalpojumu sniedzēji ar saprātīgiem noteikumiem 
nodrošina numuru pārnesamību.  
SERVIN.5.33.  pants. Piekļuve atvērtam internetam  
1. Katra Puse nodrošina, ka saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem interneta piekļuves 
pakalpojumu sniedzēji ļauj minēto pakalpojumu lietotājiem:  
(a) piekļūt informācijai un saturam un izplatīt to, izmantot un nodrošināt lietojumus un 
pakalpojumus pēc savas izvēles, ievērojot nediskriminējošus, saprātīgus, pārredzamus un 
samērīgus tīkl a pārvaldības pasākumus, un  
(b) izmantot pašu izvēlētas ierīces ar noteikumu, ka šādas ierīces nekaitē citu ierīču, tīkla vai tīklā 
sniegto pakalpojumu drošībai.  
2. Lielākai noteiktībai  – nekas šajā pantā neliedz Pusēm pieņemt pasākumus, kuru mērķis ir 
aizsargāt sabiedrības drošību attiecībā uz lietotājiem tiešsaistē.  
SERVIN.5.34.  pants. Informācijas konfidencialitāte  
1. Katra Puse nodrošina, ka pakalpojumu sniedzēji, kas sarunu procesā iegūst informāciju no 
cita pakalpojumu sniedzēja saskaņā ar SERVIN.5.24.  pantu [S tarpsavienojums], SERVIN.5.25.  pantu 
[Piekļuve un izmantošana], SERVIN.5.28.  pantu [Starpsavienojums ar nozīmīgiem pakalpojumu 
sniedzējiem] un SERVIN.5.29.  pantu [Piekļuve nozīmīgu piegādātāju galvenajām iekārtām], minēto 
informāciju izmanto vienīgi tam mē rķim, kādam tā sniegta, un vienmēr ievēro pārraidītās vai 
uzglabātās informācijas konfidencialitāti.  
 
117 
 2. Katra Puse nodrošina publisko telesakaru tīklu vai publisko telesakaru pakalpojumu 
izmantošanas gaitā pārraidītās informācijas un ar to saistītās datu plūs mas datu konfidencialitāti, ar 
nosacījumu, ka šajā nolūkā piemērotie pasākumi nerada patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju 
vai slēptus pakalpojumu tirdzniecības ierobežojumus.  
SERVIN.5.35.  pants. Ārvalstu līdzdalība  
Attiecībā uz telesakaru tīklu vai telesakaru pakalpojumu nodrošināšanu, iedibinot uzņēmumu, un 
neatkarīgi no SERVIN.2.7.  panta [Neatbilstoši pasākumi un izņēmumi] Puse neizvirza kopuzņēmuma 
veidošanas prasības vai neierobežo ārvalstu kapitāla līdzdalību, nosakot ārvalstu akciju daļas vai 
atsevišķu vai kopējo ārvalstu investīciju maksimālās procentuālās daļas limitus.  
SERVIN.5.36.  pants. Starptautisko mobilo sakaru viesabonēšana28 
1. Puses cenšas sadarboties, lai veicinātu pārredzamus un samērīgus tarifus starptautiskajiem 
mobilo sakaru viesabon ēšanas pakalpojumiem tādā veidā, kas var veicināt tirdzniecības apjoma 
palielināšanos starp Pusēm un paaugstināt patērētāju labklājības līmeni.  
2. Puses var nolemt veikt pasākumus, lai palielinātu pārredzamību un konkurenci attiecībā uz 
starptautisko mobilo s akaru viesabonēšanas tarifiem un tehnoloģiju alternatīvām viesabonēšanas 
pakalpojumiem, piemēram:  
(a) nodrošinot to, ka informācija par mazumtirdzniecības tarifiem ir viegli pieejama 
galalietotājiem, un  
(b) samazinot šķēršļus, kas traucē izmantot tehnoloģisko alternatīvas viesabonēšanai, ar kurām 
vienas Puses galalietotāji, apmeklējot otras Puses teritoriju, var piekļūt telesakaru 
pakalpojumiem, izmantojot ierīci pēc savas izvēles.  
3. Katra Puse mudina publisko telesakaru pakalpojumu sniedzējus Puses teritorijā pu bliskot 
informāciju par mazumtirdzniecības tarifiem starptautiskajiem mobilo sakaru viesabonēšanas 
pakalpojumiem, ko par balss, datu un īsziņu pakalpojumiem piedāvā galalietotājiem, tiem viesojoties 
otras Puses teritorijā.  
4. Nekas šajā pantā neprasa, lai Pus e regulētu starptautisko mobilo sakaru viesabonēšanas 
pakalpojumu tarifus vai nosacījumus.  
5. iedaļa. Finanšu pakalpojumi  
SERVIN.5.37.  pants. Darbības joma  
1. Šo iedaļu papildus šīs sadaļas 1., 2., 3. un 4.  nodaļai un šīs nodaļas 1. un 2.  iedaļai piemēro 
Puses pasākumiem, kas skar finanšu pakalpojumu sniegšanu.  
2. Šajā iedaļā jēdziens “darbības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras”, kas minētas 
SERVIN.1.2.  panta [Definīcijas] f)  punktā, ir29: 
                                                            
28  Šis pants neattiecas uz viesabonēšanas pakalpojumiem Eiropas Savienības iekšienē, kas ir komerciāli 
mobilo sakaru pakalpojumi atbilstoši tirdzniecības līgumam starp publisko telesakaru pak alpojumu 
sniedzējiem, kuri dod iespēju galalietotājam izmantot tā mītnes valsts mobilo tālruni vai citu ierīci balss, 
datu un īsziņu pakalpojumiem dalībvalstī, kas nav tā valsts, kurā atrodas galalietotāja mītnes valsts 
publisko telesakaru tīkls.  
 
118 
 (a) centrālās bankas vai monetārās iestādes vai jebkuras citas publiskas  struktūras veiktas 
darbības saskaņā ar monetāro vai valūtas maiņas kursa politiku;  
(b) darbības, kas ir sociālā nodrošinājuma vai valsts pensionēšanās plānu likumos noteiktās 
sistēmas daļa, un  
(c) citas darbības, ko veic publiska struktūra uz Puses vai tās publis ku struktūru rēķina vai ar to 
garantiju, vai par to finanšu līdzekļiem.  
3. Lai šai iedaļai piemērotu SERVIN.1.2.  panta [Definīcijas] f)  punktu, ja Puse atļauj kādu no 
darbībām, kuras minētas šā panta 2.  punkta b) vai c)  apakšpunktā, veikt saviem finanšu pakal pojumu 
sniedzējiem, konkurējot ar valsts iestādi vai finanšu pakalpojumu sniedzēju, “darbības, ko veic, 
īstenojot valsts pilnvaras” neietver minētās darbības.  
4. SERVIN.1.2.  panta [Definīcijas] a)  punktu nepiemēro pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šī 
iedaļa.  
SERVIN.5.38.  pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā:  
(a) “finanšu pakalpojums” ir finansiāla rakstura pakalpojums, ko piedāvā kādas Puses finanšu 
pakalpojumu sniedzējs un kas ietver šādas darbības:  
i) apdrošināšanu un ar to saistītos pakalpojumus:  
A) tiešo apdrošināš anu (t.  sk. līdzapdrošināšanu):  
aa) dzīvības apdrošināšanu;  
bb) nedzīvības apdrošināšanu;  
B) pārapdrošināšanu un retrocesiju;  
C) apdrošināšanas starpniecību, piemēram, apdrošināšanas brokeru un 
aģentūru darbību un  
D) apdrošināšanas palīgpakalpojumus, p iemēram, konsultācijas, aktuāra 
pakalpojumus, riska novērtēšanas un pretenziju izskatīšanas pakalpojumus;  
ii) banku un citi finanšu pakalpojumus (izņemot apdrošināšanu):  
A) noguldījumu un citu atmaksājamu naudas līdzekļu pieņemšanu no 
iedzīvotājiem;  
B) visu veidu aizdevumus, tai skaitā patēriņa kredītus, hipotekāros kredītus, 
faktoringu un komercdarījumu finansēšanu;  
                                                                                                                                                                                         
29  Lielāk ai noteiktībai  – šīs izmaiņas attiecībā uz SERVIN.1.2.  panta [Definīcijas] o)  punktā noteiktajiem 
“pakalpojumi[em], ko sniedz, īstenojot valsts pilnvaras” piemēro tāpat, kā tās piemēro 
SERVIN.1.2.  panta [Definīcijas] f)  punktā noteiktajām “darbīb[ām], ko v eic, īstenojot valsts pilnvaras”.  
 
119 
 C) finanšu nomu;  
D) visus maksājumus un naudas pārskaitījumu pakalpojumus, ietverot 
kredītkartes, maksājumu kartes un debetkartes, ceļotāju čekus un bankas 
pārvedu vekseļus;  
E) garantijas un saistības;  
F) tirdzniecību savā vārdā vai klientu vārdā biržā vai ārpusbiržas tirgū, vai citādi 
ar turpmāk minēto:  
(aa) naudas tirgus instrumentiem (ieskaitot čekus, vekseļus, noguldījumu 
apliecības);  
(bb) ārvalstu  valūtu;  
(cc) atvasinātiem instrumentiem, t.  sk., bet ne tikai, standartizētiem 
nākotnes līgumiem un iespēju līgumiem;  
(dd) valūtas maiņas kursa un procentu likmju instrumentiem, t.  sk. ar 
tādiem produktiem kā, piemēram, mijmaiņas darījumi, 
nestandartizēti procentu  likmes nākotnes līgumi;  
(ee) pārvedamiem vērtspapīriem un  
(ff) citiem apgrozāmiem instrumentiem un finanšu aktīviem, ietverot 
dārgmetālus;  
G) dalību visu veidu vērtspapīru emisijā, t.  sk. riska parakstīšanu un izvietošanu, 
darbojoties kā aģentam (publiski vai privāti), un pakalpojumu sniegšanu 
saistībā ar šādu emisiju;  
H) starpniecību naudas darījumos;  
I) aktīvu pārvaldīšanu, piemēram, skaidras naudas vai vērtspapīru portfeļa 
pārvaldību, visu veidu kolektīvo investīciju pārvaldību, pensiju fondu 
pārvaldību, pā rvaldīšanas, depozitāra un trasta pakalpojumus;  
J) finanšu aktīvu, t.  sk. vērtspapīru, atvasināto finanšu instrumentu un citu 
apgrozāmo līdzekļu, norēķinu un mijieskaita pakalpojumus;  
K) finanšu informācijas sniegšanu un nosūtīšanu un finanšu datu apstrād i un ar 
to saistītu programmatūru, un  
L) konsultatīvus, starpniecības un citi finanšu palīgpakalpojumus, kuri saistīti ar 
visām A)  līdz K)  apakšpunktā minētajām darbībām, ieskaitot kredītu datubāzi 
un analīzi, investīciju un portfeļu analīzi un konsultāci jas, konsultācijas par 
pārņemšanu un par uzņēmumu pārstrukturēšanu un stratēģiju;  
(b) “finanšu pakalpojuma sniedzējs” ir jebkura Puses fiziska vai juridiska persona, kas vēlas sniegt 
vai sniedz finanšu pakalpojumus un nav publiska struktūra;  
 
120 
 (c) “jauns finanšu pak alpojums” ir finansiāla rakstura pakalpojums, t.  sk. pakalpojumi, kas saistīti 
ar esošiem un jauniem produktiem vai produkta sniegšanas veidu, kuru nesniedz neviens 
finanšu pakalpojumu sniedzējs Puses teritorijā, bet kuru sniedz otras Puses teritorijā;  
(d) “publiska struktūra” ir:  
i) kādas Puses valdība, centrālā banka vai monetārā iestāde vai Puses īpašumā vai 
kontrolē esoša struktūra, kas galvenokārt veic valsts pārvaldes funkcijas vai darbības 
valsts pārvaldes vajadzībām, izņemot struktūras, kuras galvenokār t nodarbojas ar 
finanšu pakalpojumu sniegšanu uz komerciāliem noteikumiem, vai  
ii) privāta struktūra, kas veic funkcijas, kuras parasti veic centrālā banka vai monetārā 
iestāde, ja tā pilda šīs funkcijas,  
(e) “pašregulējoša organizācija” ir nevalstiska strukt ūra, t.  sk. vērtspapīru vai standartizētu 
nākotnes līgumu birža vai tirgus, tīrvērtes aģentūra vai kāda cita organizācija vai asociācija, kas 
saskaņā ar tiesību aktiem vai deleģējumu no centrālās, reģiona vai attiecīgā gadījumā vietējās 
valdības īsteno reg ulēšanas vai uzraudzības pilnvaras pār finanšu pakalpojumu sniedzējiem.  
SERVIN.5.39.  pants. Piesardzības atkāpe  
1. Nekas šajā nolīgumā neliedz kādai Pusei pieņemt vai saglabāt tādus piesardzības 
pasākumus30 kā, piemēram:  
(a) investoru, noguldītāju, apdrošinājuma ņēmēju vai tādu personu aizsardzība, pret kurām 
finanšu pakalpojuma sniedzējam ir fiduciāri pienākumi, vai  
(b) Puses finanšu sistēmas integritātes un stabilitātes nodrošināšana.  
2. Ja šādi pasākumi neatbilst šā nolīguma noteikumiem, tos neizmanto kā līdzekli, lai  izvairītos 
Puses saistībām vai pienākumiem, kas noteikti šajā nolīgumā.  
SERVIN.5.40.  pants. Konfidenciāla informācija  
Neskarot trešo daļu [Tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās], nekas šajā 
nolīgumā nav interpretējams tā, ka tas pra sītu, lai Puse izpauž informāciju, kas attiecas uz atsevišķu 
klientu darījumiem un kontiem vai kādu konfidenciālu vai ar autortiesībām aizsargātu informāciju, 
kura ir publisko tiesību subjektu rīcībā.  
SERVIN.5.41.  pants. Starptautiskie standarti  
Puses piel iek vislielākās pūles, lai nodrošinātu, ka to teritorijā īsteno un piemēro starptautiski 
saskaņotus standartus finanšu pakalpojumu jomā attiecībā uz regulējumu un uzraudzību, cīņu pret 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu un cīņ u pret izvairīšanos no nodokļu 
maksāšanas un nodokļu apiešanas. Šādi starptautiski saskaņoti standarti cita starpā ir standarti, ko 
pieņēmusi: G20; Finanšu stabilitātes padome; Bāzeles Banku uzraudzības komiteja, it īpaši tās 
“Pamatprincipi attiecībā uz ba nku efektīvu uzraudzību”; Starptautiskās Apdrošināšanas uzraudzības 
iestāžu asociācija, it īpaši tās “Apdrošināšanas galvenie principi”; Starptautiskā Vērtspapīru komisiju 
organizācija, it īpaši tās “Vērtspapīru regulējuma mērķi un principi”; Finanšu darīj umu darba grupa 
                                                            
30  Lielākai noteiktībai  – tas neliedz kādai Pusei piesardzības apsvērumu dēļ pieņemt vai paturēt spēkā 
pasākumus saistībā ar filiālēm, ko tās teritorijā izveidojušas otras Puses juridiskas personas.  
 
121 
 un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Pasaules forums par pārredzamības un 
informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā.  
SERVIN.5.42.  pants. Jauni finanšu pakalpojumi Puses teritorijā  
1. Puse ļauj tās teritorijā izveidotam ot ras Puses finanšu pakalpojumu sniedzējam sniegt 
jebkādu jaunu finanšu pakalpojumu, ko tā ļautu sniegt saviem finanšu pakalpojuma sniedzējiem 
saskaņā saviem tiesību aktiem līdzīgās situācijās, ar noteikumu, ka, ieviešot jaunu finanšu 
pakalpojumu, nav jāpieņ em jauni vai jāgroza spēkā esoši tiesību akti. Tas neattiecas uz otras Puses 
filiālēm, kas ir izveidotas Puses teritorijā.  
2. Puse var noteikt institucionālo un juridisko formu, kādā attiecīgo pakalpojumu var sniegt, un 
var pieprasīt atļaujas izdošanu pakalpo juma sniegšanai. Ja tāda atļauja tiek pieprasīta, lēmumu 
pieņem samērīgā laikā un atļauju var atteikt tikai piesardzības apsvērumu dēļ.  
SERVIN.5.43.  pants. Pašregulējošas organizācijas  
Ja Puse pieprasa dalību, līdzdalību kādā pašregulējošā organizācijā vai  piekļuvi tai, lai otras Puses 
finanšu pakalpojuma sniedzēji varētu sniegt finanšu pakalpojumus tās teritorijā, Puse nodrošina, ka 
minētā pašregulējošā organizācija ievēro SERVIN.2.3.  pantā [Valsts režīms], SERVIN.2.4.  pantā 
[Lielākās labvēlības režīms] un  SERVIN.3.4.  pantā [Valsts režīms], un SERVIN.3.5.  pantā [Lielākās 
labvēlības režīms] noteiktos pienākumus.  
SERVIN.5.44.  pants. Tīrvērtes un maksājumu sistēmas  
Saskaņā ar noteikumiem, kas atbilst attiecīgās valsts režīmam, katra Puse otras Puses finanšu 
pakalpojumu sniedzējiem, kurš veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, piešķir piekļuvi publisko subjektu 
vadītām maksājumu un norēķinu sistēmām un oficiālām finansēšanas un refinansēšanas iespējām, 
kas pieejamas, veicot parastu uzņēmējdarbību. Šis pants nenodroš ina piekļuvi Puses pēdējās 
instances aizdevēju iespējām.  
6. iedaļa. Starptautiskie jūras transporta pakalpojumi  
SERVIN.5.45.  pants. Darbības joma un definīcijas  
1. Šo iedaļu papildus 1., 2., 3. un 4.  nodaļai un šīs nodaļas 1.  iedaļai piemēro Puses 
pasākumiem,  kas skar starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu.  
2. Šajā iedaļā un šīs sadaļas 1., 2., 3.  un 4.  nodaļā:  
(a) “starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumi” ir pasažieru vai kravas pārvadājumi ar jūras 
kuģiem starp vienas Puses ostu un otras Puses vai trešās valsts ostu vai starp dažādu 
dalībvalstu ostām, t.  sk. tieši līgumi ar citu transporta pakalpojumu sniedzējiem, lai veiktu 
tiešus vai multimodālus pārvadājumus ar vienotu pārvadājumu dokumentu, bet neietver 
tiesības sniegt citus šādus pārvadājum u pakalpojumus;  
(b) “tiešie vai multimodālie pārvadājumi” ir starptautiski kravas pārvadājumi ar vienotu 
starptautisku pārvadājumu dokumentu, izmantojot vairāk nekā vienu pārvadājumu veidu, tai 
skaitā jūras pārvadājumu;  
(c) “starptautiska krava” ir krava, ko pārv adā starp vienas Puses ostu un otras Puses vai trešās 
valsts ostu, vai starp dažādu dalībvalstu ostām;  
 
122 
 (d) “jūras pārvadājumu palīgpakalpojumi” nozīmē jūras kravu apkalpošanas pakalpojumus, 
muitošanas pakalpojumus, konteineru izvietošanas un novietošanas pakal pojumus, jūras 
aģentūras pakalpojumus un jūras kravu pārvadājumu pakalpojumus, un glabāšanas un 
noliktavu pakalpojumus;  
(e) “jūras kravu pārkraušanas pakalpojumi” ir darbības, ko veic stividoru kompānijas, t.  sk. 
termināļu apsaimniekotāji, bet neietver ostas s trādnieku tiešās darbības, ja šis darbaspēks tiek 
organizēts neatkarīgi no stividoru darbībām vai termināļa apsaimniekošanas uzņēmumiem; 
ietvertās darbības ir arī šādu darbību organizēšana un pārraudzība:  
i) kravas iekraušana kuģī vai izkraušana no tā;  
ii) kravas piestiprināšana vai atsaitēšana un  
iii) kravas pieņemšana vai nodošana un uzglabāšana pirms nosūtīšanas vai pēc 
saņemšanas;  
(f) “muitošanas pakalpojumi” ir darbības, kas ietver muitas formalitāšu kārtošanu citas Puses 
vārdā attiecībā uz kravu importu , eksportu vai tranzītu neatkarīgi no tā, vai šie pakalpojumi ir 
pakalpojuma sniedzēja pamatdarbības veids vai tā pamatdarbības parasts papildinājums;  
(g) “konteineru izvietošanas un novietošanas pakalpojumi” ir darbības, kas ietver konteineru 
glabāšanu, piep ildīšanu, izkraušanu vai labošanu un konteineru sagatavošanu pārvadāšanai 
ostas teritorijā vai iekšzemē;  
(h) “jūras aģentūru pakalpojumi” ir darbības, ko noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā veic aģenta 
statusā, pārstāvot vienas vai vairāku rēdereju vai kuģošanas sa biedrību darījumdarbības 
intereses šādiem mērķiem:  
i) jūras pārvadājumu un saistīto pakalpojumu tirdzniecība un pārdošana, sākot ar cenas 
noteikšanu un beidzot ar rēķina izrakstīšanu, kravaszīmju sagatavošana rēdereju vai 
sabiedrību vārdā, nepieciešamo sai stīto pakalpojumu iegūšana un tālākpārdošana, 
dokumentu sagatavošana un ar darījumdarbību saistītas informācijas sniegšana; un  
ii) rīkošanās rēdereju vai sabiedrību vārdā, organizējot kuģu iebraukšanu un uzturēšanos 
ostā vai attiecīgā gadījumā kravu pieņem šanu;  
(i) “palīgdienestu pakalpojumi” ir  – neskarot to darbību tvērumu, kuras saskaņā ar attiecīgās 
valsts tiesību aktiem var uzskatīt par kabotāžu,  – starptautisku kravu, t.  sk. konteinerkravu, 
sadalītu beztaras un sausas vai šķidras beztaras kravu sagatavoša na transportēšanai un 
transportēšana pa jūru starp ostām, kas atrodas Puses teritorijā, ar nosacījumu, ka šāda 
starptautiska krava ir ceļā ( en route ), t. i., ir ceļā uz galamērķi vai no nosūtīšanas ostas ārpus 
minētās Puses teritorijas;  
(j) “jūras kravu nosūt īšanas pakalpojumi” ir darbības, kas ietver kravu pārvadājumu organizēšanu 
un pārraudzību nosūtītāju vārdā, veicot transporta un saistītu pakalpojumu iegādi, sagatavojot 
dokumentus un sniedzot ar darījumdarbību saistītu informāciju;  
(k) “ostu pakalpojumi” ir pakalpojumi, ko ostas pārvaldes iestāde, tās apakšuzņēmēji vai citi 
pakalpojumu sniedzēji sniedz jūras ostas teritorijā vai ūdens pievadceļā uz šādu teritoriju, lai 
atbalstītu kravu vai pasažieru pārvadājumus, un  
 
123 
 (l) “glabāšanas un noliktavas pakalpojumi” ir s aldētu vai atdzesētu preču glabāšanas pakalpojumi, 
šķidrumu vai gāzu uzglabāšanas vairumā pakalpojumi un citi glabāšanas vai noliktavas 
pakalpojumi.  
SERVIN.5.46.  pants. Pienākumi  
1. Neskarot neatbilstošus pasākumus vai citus pasākumus, kas minēti SERVIN.2.7.  pantā 
[Neatbilstoši pasākumi un izņēmumi] un SERVIN 3.6.  pantā [Neatbilstoši pasākumi], katra Puse 
īsteno principu par neierobežotu piekļuvi starptautiskiem jūras pārvadājumu tirgiem un tirdzniecībai 
uz komerciāla pamata un bez diskriminācijas:  
(a) piešķirot k uģiem, kuri kuģo ar otras Puses karogu vai kurus ekspluatē otras Puses pakalpojumu 
sniedzēji, ne mazāk labvēlīgu režīmu par tādu, ko tā piešķir saviem kuģiem, cita starpā 
attiecībā uz:  
i) piekļuvi ostām;  
ii) ostu infrastruktūras izmantošanu;  
iii) jūras pal īgpakalpojumu izmantošanu un  
iv) muitas atvieglojumiem un piestātņu un iekraušanas un izkraušanas iekārtu 
piešķiršanu; t.  sk. saistītām nodevām un maksām;  
(b) darot pieejamus otras Puses starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem ar 
noteikumiem, kas ir pieņemami un nav mazāk labvēlīgi par tiem, kādus tā piemēro saviem 
pakalpojumu sniedzējiem vai kuģiem vai trešās valsts kuģiem vai pakalpojumu sniedzējiem 
(t. sk. nodevas un maksas, sniedzamā pakalpojuma specifikācijas un kvalitāti), šādus ostas 
pakalpojumus: loča pakalpojumus, vilkšanas un velkoņu palīdzību, apgādi, degvielas un ūdens 
piegādi, atkritumu savākšanu un balasta atlikumu aizvākšanu, ostas kapteiņa pakalpojumus, 
navigācijas līdzekļus, avārijas remonta iekārtas, enkurvietas, piestātnes, pi etauvošanas un 
attauvošanas pakalpojumus un krasta operatīvos pakalpojumus, kas ir būtiski kuģu 
ekspluatācijai, ietverot sakarus, ūdens un elektrības piegādi;  
(c) atļaujot otras Puses starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem,  – attiecīgā 
gadījum ā ar kompetentās iestādes atļauju,  – pārvietot īpašumā esošus vai nomātus tukšus 
konteinerus, kurus par samaksu nepārvadā kā kravu, starp Apvienotās Karalistes ostām vai 
starp kādas dalībvalsts ostām, un  
(d) atļaujot otras Puses starptautisko jūras pārvadājumu  pakalpojumu sniedzējiem sniegt 
palīgdienestu pakalpojumus starp Apvienotās Karalistes ostām vai dalībvalsts ostām  – attiecīgā 
gadījumā ar kompetentās iestādes atļauju.  
2. Piemērojot 1.  punktā minēto principu, katra Puse:  
(a) neievieš kravas dalīšanas režīmu turp mākos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm attiecībā 
uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem, ieskaitot sauso un šķidro beztaras preču 
tirdzniecību un līnijpārvadājumus, un samērīgā termiņā izbeidz šādu kravas dalīšanas režīmu, 
ja tas pastāvējis  iepriekšējos nolīgumos,  
 
124 
 (b) nepieņem vai nepatur spēkā pasākumu, kas prasa visu vai daļu no jebkādas starptautiskas 
kravas pārvadāt tikai ar minētajā Pusē reģistrētiem kuģiem vai ar kuģiem, kas pieder vai ko 
kontrolē minētās Puses fiziskās personas;  
(c) atceļ un  atturas ieviest vienpusējus pasākumus vai administratīvus, tehniskus un citus šķēršļus, 
kas varētu būt slēpti ierobežojumi vai kas varētu diskriminējoši ietekmēt pakalpojumu brīvu 
sniegšanu starptautiskos jūras pārvadājumos, un  
(d) neliedz otras Puses starpta utisko jūras pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem tieši slēgt 
līgumus ar citiem pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem par tiešo vai multimodālo 
pārvadājumu pakalpojumiem.  
7. iedaļa. Juridiskie pakalpojumi  
SERVIN.5.47.  pants. Darbības joma  
1. Šo iedaļu papildus šīs sadaļas 1., 2., 3. un 4.  nodaļai un šīs nodaļas 1. un 2.  iedaļai piemēro Puses 
pasākumiem, kas skar izraudzītu juridisko pakalpojumu sniegšanu.  
2. Nekas šajā iedaļā neietekmē Puses tiesības bez diskriminācijas regulēt un uzraudzīt izraudzītu 
juridisko pak alpojumu sniegšanu tās teritorijā.  
SERVIN.5.48.  pants. Definīcijas  
Šajā iedaļā:  
a) “izraudzīti juridiskie pakalpojumi” ir juridiskie pakalpojumi saistībā ar piederības valsts 
jurisdikcijas tiesībām un starptautiskajām publiskajām tiesībām, izņemot Savienīb as tiesības;  
b) “piederības jurisdikcija” ir dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes jurisdikcija (vai jurisdikcijas 
daļa), kurā jurists ieguvis savas piederības jurisdikcijā noteikto profesionālo nosaukumu, vai 
tādā gadījumā, ja jurists ieguvis piederības j urisdikcijā noteikto profesionālo nosaukumu vairāk 
nekā vienā no jurisdikcijām, jebkura no šīm jurisdikcijām;   
c) “piederības jurisdikcijas tiesības” ir jurista piederības jurisdikcijas tiesības31.  
d) “piederības jurisdikcijā noteiktais profesionālais nosaukums” ir:  
i) attiecībā uz Savienības juristu  – dalībvalstī iegūts profesionālais nosaukums, kas atļauj 
sniegt juridiskos pakalpojumus šajā dalībvalstī, vai  
ii) attiecībā uz Apvienotās Karalistes juristu  – advokāta, jurista vai juriskonsulta nosaukums , 
kas atļauj sniegt juridiskos pakalpojumus jebkurā Apvienotās Karalistes jurisdikcijas daļā;  
e) “jurists” ir:  
i) Savienības fiziska persona, kurai kādā dalībvalstī ir atļauts sniegt juridiskos pakalpojumus, 
izmantojot piederības jurisdikcijas profesionālo  nosaukumu, vai  
ii) Apvienotās Karalistes fiziska persona, kurai jebkurā Apvienotās Karalistes jurisdikcijas daļā 
ir atļauts sniegt juridiskos pakalpojumus, izmantojot piederības jurisdikcijas profesionālo 
nosaukumu;  
f) “otras Puses jurists” ir:  
i) ja “otrā Puse” ir Savienība  – e) punkta i)  apakšpunktā minētais jurists,  vai 
                                                            
31 Lielākai noteiktībai  – šajā sadaļā Eiropas Savienības tiesības ir daļa no SERVIN.5.48.  panta 
[Definīcijas] e)  punkta i)  apakšpunktā minēto juristu piederības jurisdikcijas tiesībām.  
 
125 
 ii) ja “otrā Puse” ir Apvienotā Karaliste  – e) punkta ii)  daļā minētais jurists,  un 
g) “juridiskie pakalpojumi” ir šādi pakalpojumi:  
i) juridisko konsultāciju pakalpojumi un  
ii) jur idiskās arbitrāžas, samierināšanas un mediācijas pakalpojumi (taču izslēdzot šādus 
pakalpojumus, ja tos sniedz fiziskas personas, kā noteikts SERVIN.4.1.  pantā [Darbības joma 
un definīcijas]32. 
“Juridiskie pakalpojumi” neietver juridisko pārstāvību kādas Pu ses administratīvajās aģentūrās, 
tiesās un citās pienācīgi izveidotās oficiālās tiesās, juridisko konsultāciju un juridiskās 
apstiprināšanas, dokumentācijas un sertifikācijas pakalpojumus, ko sniedz juridiskās jomas 
speciālisti, kuriem uzticēti publiski pi enākumi tiesvedībā, piemēram, notāri, huissiers de justice  
vai citi officiers publics et ministériels , kuri iecelti ar valdības pieņemtu oficiālu aktu.  
SERVIN.5.49.  pants. Pienākumi  
1.  Puse atļauj otras Puses juristam sniegt tās teritorijā izraudzītus jur idiskos pakalpojumus, 
izmantojot minētā jurista piederības jurisdikcijas profesionālo nosaukumu saskaņā ar 
SERVIN.2.2.  pantu [Piekļuve tirgum], SERVIN.2.3.  pantu [Valsts režīms], SERVIN.3.2.  pantu [Piekļuve 
tirgum], SERVIN.3.4.  pantu [Valsts režīms] un SER VIN.4.4.  pantu [Līgumpakalpojumu sniedzēji un 
neatkarīgie speciālisti].  
2.  Ja Puse (“viesjurisdikcija”) pieprasa reģistrēšanos tās teritorijā kā nosacījumu, lai otras Puses 
jurists varētu sniegt izraudzītus juridiskos pakalpojumus saskaņā ar 1.  punktu, šādas reģistrācijas 
prasības un process:  
(a) nav mazāk labvēlīgs par to, kādu piemēro trešās valsts fiziskai personai, kura, izmantojot 
minētās personas trešās valsts profesionālo nosaukumu, viesjurisdikcijas teritorijā sniedz 
juridiskus pakalpojumus saistībā ar trešās valsts tiesībām vai starptautiskajām publiskajām 
tiesībām, un  
(b) nenozīmē prasību pārkvalificēties vai tikt uzņemtam viesjurisdikcijas juridiskajā profesijā vai 
nav līdzvērtīgs šādai prasībai.  
3.  Šā panta 4.  punktu piemēro izraudzītu juridisko paka lpojumu sniegšanai saskaņā ar 
1. punktu, izmantojot iedibināšanu.  
4.  Puse atļauj otras Puses juridiskai personai iedibināt savā teritorijā filiāli, ar kuras starpniecību 
saskaņā ar 1.  punktu sniedz izraudzītus juridiskos pakalpojumus33, ievērojot šīs sadaļ as 2.  nodaļā 
                                                            
32 “juridiskie arbitrāžas, samierināšanas un mediācijas pakalpojumi” ir tādu dokumentu sagatavošana, kas 
iesniedzami šķīrējtiesnesim, samierinātājam vai mediatoram, sagatavošanās ar tiesību piemērošanu un 
interpretāciju saistīta strīda izskatīšanai un ierašanās uz šāda strīda izskatīšanu. Tas neietver arbitrāžas, 
samierināšanas un mediācijas  pakalpojumus strīdos, kas nav saistīti ar tiesību piemērošanu un interpretāciju 
un kas ir pakalpojumi, kuri saistīti ar vadības konsultācijām. Tas arī neietver šķīrējtiesneša, samierinātāja vai 
mediatora pienākumu pildīšanu. Kā apakškategorija starptautis kās juridiskās arbitrāžas, samierināšanas vai 
mediācijas pakalpojumi attiecas uz tiem pašiem pakalpojumiem, ja strīdā ir iesaistītas puses no divām vai 
vairāk valstīm.  
33 Lielākai noteiktībai — šajā punktā “izraudzīti juridiskie pakalpojumi” attiecībā uz Sa vienībā 
sniegtiem pakalpojumiem ir juridiskie pakalpojumi saistībā ar Apvienotās Karalistes vai jebkuras tās 
daļas tiesību aktiem un starptautiskajām publiskajām tiesībām (izņemot Savienības tiesības), bet 
attiecībā uz Apvienotajā Karalistē sniegtiem pakal pojumiem — juridiskie pakalpojumi saistībā ar 
 
126 
 [Investīciju liberalizācija] izklāstītos nosacījumus. Tas neskar prasības, saskaņā ar kurām konkrēta 
uzņēmuma kapitāldaļu īpašnieku, īpašnieku, partneru vai direktoru procentuālā daļa būtu kvalificēta 
vai darbotos konkrētā profesijā, piemēram,  jurista vai grāmatveža profesijā.  
SERVIN.5.50.  pants. Neatbilstoši pasākumi  
1. Šīs sadaļas 5.49.  pantu [Pienākumi] nepiemēro:  
a) spēkā esošam neatbilstošam Puses pasākumam:  
i) attiecībā uz Savienību:  
A) Savienības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā S ERVIN -1. pielikumā [Esošie 
pasākumi];  
B) dalībvalsts centrālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN -1 pielikumā 
[Esošie pasākumi];  
C)  dalībvalsts reģionālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN -
1 pielikumā [Esošie pas ākumi]; vai  
D) tādas vietējās valdības līmenī, kas nav C)  punktā minētā valdība, un  
ii) attiecībā uz Apvienoto Karalisti:  
A) centrālās valdības līmenī, kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā SERVIN -1. pielikumā 
[Esošie pasākumi];  
B) reģionālās valdības  līmenī, kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā SERVIN -
1. pielikumā [Esošie pasākumi]; vai  
C) vietējas valdības līmenī;  
b) šā punkta a)  apakšpunktā norādītajai jebkurai neatbilstoša pasākuma turpināšanai vai tūlītējai 
atjaunošanai vai  
c) izmaiņām jebkurā neatbilstošā pasākumā, kas minēts a) un b)  apakšpunktā, tādā apmērā, kurš 
nesamazina pasākuma atbilstību SERVIN.5.49.  pantam [Pienākumi], kāda tā bijusi tieši pirms 
izmaiņām.  
2.  SERVIN.5.49.  pantu [Pienākumi] nepiemēro nevienam Puses pasākumam, kas ir saderīgs ar 
atrunām, nosacījumiem vai kvalifikācijām, kuri norādīti attiecībā uz SERVIN -2. pielikumā[Nākotnes 
pasākumi] uzskaitīto nozari, apakšnozari vai darbību.  
3.  Šo iedaļu piemēro, neskarot SERVIN -4. pielikumu [Līgumpakalpojumu sniedzēji un 
neatkarīgie speciālisti].   
 
III SADAĻA. DIGITĀLĀ  TIRDZNIECĪBA  
1. nodaļa. Vispārīgi noteikumi  
DIGIT.1.  pants. Mērķis  
Šīs sadaļas mērķis ir atvieglot digitālo tirdzniecību, novērst nepamatotus šķēršļus elektroniski 
nodrošinātā tirdzniecībā un nodrošināt atvērt u, drošu un uzticamu tiešsaistes vidi uzņēmumiem un 
patērētājiem.  
                                                                                                                                                                                         
dalībvalstu tiesību aktiem (ieskaitot Savienības tiesības) un starptautiskajām publiskajām tiesībām 
(izņemot Savienības tiesības).  
 
127 
 DIGIT.2.  pants. Darbības joma  
1. Šo sadaļu piemēro Puses pasākumiem, kas skar elektroniski nodrošinātu tirdzniecību.  
2. Šo sadaļu nepiemēro audiovizuālajiem pakalpojumiem.  
DIGIT.3.  pants. T iesības reglamentēt  
Puses atkārtoti apstiprina tiesības reglamentēt savā teritorijā, lai sasniegtu leģitīmus politikas mērķus 
tādās jomās kā, piemēram, sabiedrības veselības aizsardzība, sociālie pakalpojumi, publiskā izglītība, 
drošība, vide, tai skaitā k limata pārmaiņas, sabiedrības morāle, sociālā vai patērētāju tiesību 
aizsardzība, privātums un datu aizsardzība vai arī kultūras daudzveidības veicināšana un aizsardzība.  
DIGIT.4.  pants. Izņēmumi  
Lielākai noteiktībai  – šī sadaļa neliedz Pusēm pieņemt vai p aturēt spēkā pasākumus saskaņā ar 
EXC.1.  pantu [Vispārēji izņēmumi], EXC.4.  pantu [Drošības izņēmumi] un SERVIN.5.39.  pantu 
[Piesardzības atkāpe] tajos izklāstīto sabiedrības interešu dēļ.  
DIGIT.5.  pants. Definīcijas  
1. Šai sadaļai piemēro šā temata II  sadaļa s [Pakalpojumi un investīcijas] SERVIN.1.2.  pantā 
[Definīcijas] noteiktās definīcijas.  
2. Šajā sadaļā:  
(a) “patērētājs” ir jebkura fiziska persona, kas izmanto publisko telesakaru pakalpojumu nolūkos, 
kas nav profesionāli nolūki;  
(b) “tiešās tirgvedības paziņojums”  ir jebkāda veida komercreklāma, ar kuras palīdzību fiziska vai 
juridiska persona tieši paziņo tirgvedības ziņojumus lietotājam, izmantojot publisko telesakaru 
pakalpojumu, un kura aptver vismaz elektronisko pastu un teksta un multivides ziņojumus 
(SMS  un MMS );  
(c) “elektroniskā autentifikācija” ir elektronisks process, kas dara iespējamu:  
(i) fiziskas vai juridiskas personas elektroniskās identifikācijas vai  
(ii) elektronisko datu izcelsmes un integritātes apstiprināšanu;  
(d) “elektroniskais piegādes pakalpojums ” ir pakalpojums, kuru izmantojot ar elektroniskiem 
līdzekļiem tiek nosūtīti dati starp trešām personām, sniedzot apliecinājumu par nosūtīto datu 
apstrādi, t.  sk. pierādījumu par datu nosūtīšanu un saņemšanu, un kurš nodrošina nosūtīto 
datu aizsardzību pret paz ušanu, zādzību vai jebkādu neatļautu sagrozīšanu;  
(e) “elektroniskais zīmogs” ir elektroniski dati, ko izmanto juridiska persona un kas pievienoti 
citiem elektroniskajiem datiem vai loģiski saistīti ar tiem, lai garantētu to izcelsmi un 
integritāti;  
(f) “elektron iskais zīmogs” ir elektroniski dati, kas pievienoti citiem elektroniskajiem datiem vai 
loģiski saistīti ar tiem un:  
 
128 
 (i) ko izmanto fiziska persona, lai vienotos par elektroniskajiem datiem, uz kuriem tie 
attiecas, un  
(ii) kas ir saistīti ar elektroniskajiem datie m, uz kuriem tie attiecas, tā, lai būtu iespējams 
atklāt jebkādas turpmākas datu modifikācijas;  
(g) “elektroniskais laika zīmogs” ir elektroniski dati, kas saista citus elektroniskos datus ar 
konkrētu laiku, apstiprinot šo pēdējo esamību minētajā laikā;  
(h) “elek troniskais uzticamības pakalpojums” ir elektronisks pakalpojums, kas ietver:  
(i) elektronisko parakstu, elektronisko zīmogu, elektronisko laika zīmogu, elektronisko 
piegādes pakalpojumu un ar minētajiem pakalpojumiem saistītu sertifikātu radīšanu, 
verifikācij u un validāciju;  
(ii) tīmekļa vietņu autentifikācijas sertifikātu radīšanu, verifikāciju un validāciju vai  
(iii) ar minētajiem pakalpojumiem saistītu elektronisko parakstu, zīmogu vai sertifikātu 
saglabāšanu;  
(i) “pārvaldes dati” ir dati, kas ir jebkura līmeņa valdības  un nevalstisko struktūru rīcībā vai 
turējumā, īstenojot pilnvaras, ko tām piešķīris jebkurš valdības līmenis;  
(j) “publiskais telesakaru pakalpojums” ir jebkurš telesakaru pakalpojums, ko piedāvā sabiedrībai 
kopumā;  
(k) “lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridisk a persona, kas izmanto publisko telesakaru 
pakalpojumu.  
2. nodaļa. Datu plūsmas un personas datu aizsardzība  
DIGIT.6.  pants. Datu pārrobežu plūsmas  
1. Puses apņemas nodrošināt datu pārrobežu plūsmas, lai atvieglotu tirdzniecību digitālajā 
ekonomikā. Šajā nol ūkā Puse neierobežo datu pārrobežu plūsmas starp Pusēm:  
(a) pieprasot Puses teritorijā datu apstrādei izmantot datošanas iekārtas vai tīkla elementus, t.  sk. 
uzliekot par pienākumu izmantot datošanas iekārtas vai tīkla elementus, kas ir sertificēti vai 
apstipr ināti Puses teritorijā;  
(b) pieprasot lokalizēt datus Puses teritorijā, lai tos tur uzglabātu vai apstrādātu;  
(c) aizliedzot datu uzglabāšanu vai apstrādi otras Puses teritorijā vai  
(d) iespējamo datu kontingenta pārrobežu nosūtīšanu īstenojot atbilstīgi tam, cik lielā mērā ir 
izmantotas datošanas iekārtas vai tīkla elementi Pušu teritorijā vai ievērotas prasības par 
lokalizēšanu Pušu teritorijā.  
2. Puses pārskata šā noteikuma īstenošanu un novērtē tā darbību trīs gadu laikā no šā nolīguma 
spēkā stāšanās dienas. Puse jebkurā laikā var ierosināt otrai Pusei pārskatīt 1.  punktā uzskaitīto 
ierobežojumu sarakstu. Šādu lūgumu izskata atsaucīgi.  
 
129 
 DIGIT.7.  pants. Personas datu un privātuma aizsardzība  
1. Katra Puse atzīst, ka personām ir tiesības uz personas datu un privātuma aiz sardzību un ka 
šajā sakarā noteikti augsti standarti veicina uzticēšanos digitālajai ekonomikai un tirdzniecības 
attīstību.  
2. Nekas šajā nolīgumā neliedz kādai Pusei pieņemt vai paturēt spēkā pasākumus, lai 
nodrošinātu personas datu un privātuma aizsardzību,  t. sk. attiecībā uz datu pārrobežu nosūtīšanu, 
ar noteikumu, ka Puses tiesības paredz instrumentus, kas ļauj veikt datu nosūtīšanu, ievērojot 
vispārpiemērojamus noteikumus34 nosūtīto datu aizsardzībai.  
3. Katra Puse informē otru Pusi par jebkuru 2.  punktā minēto pasākumu, ko tā pieņem vai 
patur spēkā.  
3. nodaļa. Īpaši noteikumi  
DIGIT.8.  pants. Muitas nodokļi par elektronisku nosūtīšanu  
1. Elektronisko nosūtīšanu uzskata par pakalpojuma sniegšanu šā temata II  sadaļas 
[Pakalpojumi un investīcijas] nozīmē.  
2. Puses neuzliek muitas nodokļus par elektronisku nosūtīšanu.  
DIGIT.9.pants. Iepriekšējas atļaujas nepieprasīšana  
1. Puse nepieprasa iepriekšēju atļauju pakalpojuma sniegšanai ar elektroniskiem līdzekļiem, 
pamatojoties vienīgi uz to, ka pakalpojumu sniedz tiešsaistē,  un nepieņem vai nepatur spēkā 
nekādas citas prasības ar līdzvērtīgu ietekmi.  
Pakalpojumu sniedz tiešsaistē, ja to sniedz elektroniski un bez vienlaicīgas Pušu klātbūtnes.  
2. Šā panta 1.  punktu nepiemēro telesakaru pakalpojumiem, apraides pakalpojumiem, 
azar tspēļu pakalpojumiem, juridiskās pārstāvības pakalpojumiem vai notāru vai līdzvērtīgu profesiju 
pārstāvju pakalpojumiem, ciktāl tas ietver tiešu un konkrētu dalību valsts varas īstenošanā.  
DIGIT.10.  pants. Līgumu noslēgšana, izmantojot elektroniskos līdzek ļus 
1. Katra Puse nodrošina, ka līgumus var noslēgt, izmantojot elektroniskos līdzekļus, un ka tās 
tiesības nerada šķēršļus elektronisko līgumu izmantošanā un nerada situāciju, ka līgumiem nav 
nekādu juridisku seku un tie nav spēkā tikai tāpēc, ka līgums nosl ēgts, izmantojot elektroniskos 
līdzekļus.  
2. Šā panta 1.  punktu nepiemēro:  
(a) apraides pakalpojumiem;  
(b) azartspēļu pakalpojumiem;  
                                                            
34  Lielākai noteiktībai  – “vispārpiemērojami noteikumi” attiecas uz objektīvi f ormulētiem noteikumiem, ko 
horizontāli piemēro nenoteiktam ekonomikas dalībnieku skaitam un kas tādējādi aptver dažādas 
situācijas un gadījumus.  
 
130 
 (c) juridiskās pārstāvības pakalpojumiem;  
(d) notāru vai līdzvērtīgu profesiju pārstāvju pakalpojumiem, kas ietver tiešu un konkrētu dalību 
valsts varas īstenošanā;  
(e) līgumiem, kas pieprasa liecinieka personisku klātbūtni;  
(f) līgumiem, kas nodibina vai nodod tiesības uz nekustamo īpašumu;  
(g) līgumiem, kuros ar likumu pieprasīta tiesu vai valsts iestāžu iesaistīšanās vai tādu profesiju 
pārstāvju iesais tīšanās, kas īsteno valsts varu;  
(h) līgumiem galvojuma saņemšanai, nodrošinājumiem, ko sniedz personas, kuras darbojas 
nolūkos, kas nav saistīti ar viņu komerciālo, darījumdarbību vai profesiju, vai  
(i) līgumiem, kurus reglamentē ģimenes tiesības vai mantojuma ti esības.  
DIGIT.11.  pants. Elektroniskā autentifikācija un elektroniskie uzticamības pakalpojumi  
1. Puse nenoliedz elektroniskā dokumenta, elektroniskā paraksta, elektroniskā zīmoga, 
elektroniskā zīmoga vai elektroniskā laika zīmoga, vai, izmantojot elektronisk o piegādes 
pakalpojumu, nosūtīto un saņemto datu juridiskās sekas un pieļaujamību kā pierādījumu tiesvedībā, 
pamatojoties tikai uz to, ka tie ir elektroniskā formā.  
2. Puse nepieņem vai nepatur spēka pasākumus, kuri:  
(a) aizliegtu elektroniska darījuma Pusēm savs tarpēji noteikt atbilstošās elektroniskās 
autentifikācijas metodes viņu darījumiem vai  
(b) liegtu elektroniskā darījuma Pusēm iespēju tiesas un administratīvās iestādēs pierādīt, ka 
elektroniskās autentifikācijas vai elektroniskā uzticamības pakalpojuma izmant ošana minētajā 
darījumā atbilst piemērojamajām juridiskajām prasībām.  
3. Neskarot 2.  punktu, Puse var pieprasīt, lai attiecībā uz konkrētām darījumu kategorijām 
elektroniskās autentifikācijas vai uzticamības pakalpojuma metodi sertificētu iestāde, kas akredit ēta 
saskaņā ar Puses tiesībām, vai lai tā atbilstu konkrētiem snieguma standartiem, kuri ir objektīvi, 
pārredzami un nediskriminējoši un attiecas tikai uz konkrētās darījumu kategorijas īpašībām.  
DIGIT.12.  pants. Pirmkoda nodošana vai piekļuve tam  
1. Puse nepieprasa otras Puses fiziskai vai juridiskai personai piederošas programmatūras 
pirmkoda nodošanu vai piekļuvi tam.  
2. Lielākai noteiktībai:  
(a) vispārējos izņēmumus, drošības izņēmumus un piesardzības atkāpi, kas minēta DIGIT.4.  pantā 
[Izņēmumi], piemēro Puse s pasākumiem, kuri pieņemti vai paturēti spēkā saistībā ar 
sertifikācijas procedūru, un  
(b) šā panta 1.  punktu nepiemēro pirmkoda brīvprātīgai nodošanai vai piekļuves pirmkodam 
piešķiršanai uz komerciāliem pamatiem, ko veic otras Puses fiziska vai juridiska pe rsona, 
piemēram, saistībā ar publiskā iepirkuma darījumu vai sarunu rezultātā noslēgtu līgumu.  
 
131 
 3. Nekas šajā pantā neietekmē:  
(a) saskaņā ar Puses konkurences tiesībām izvirzītu tiesas vai administratīvās tiesas vai 
konkurences iestādes prasību novērst vai labot konkurences ierobežojumu vai izkropļojumu;  
(b) regulatora prasību saskaņā ar Puses normatīvajiem aktiem, kas saistīti ar sabiedrības drošības 
aizsardzību attiecībā uz lietotājiem tiešsaistē, ievērojot aizsardzības pasākumus pret neatļautu 
pirmkoda izpaušanu;  
(c) intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un īstenošanu un  
(d) Puses tiesības veikt pasākumus saskaņā ar GPA  III pantu, kas iekļauts ar šā temata VI  sadaļas 
[Publiskais iepirkums] PPROC.2.  pantu [Dažu Nolīguma par valsts iepirkumu noteikumu 
iekļaušana un aptvert ais iepirkums].  
DIGIT.13.  pants. Patērētāju uzticēšanās tiešsaistē  
1. Atzīstot to, cik svarīgi ir palielināt patērētāju uzticēšanos digitālajai tirdzniecībai, katra Puse 
pieņem vai patur spēkā pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu to patērētāju tiesību  efektīvu 
aizsardzību, kuri iesaistās elektroniskās komercijas darījumos, t.  sk., bet ne tikai, pasākumus, kas:  
(a) aizliedz krāpniecisku un maldinošu komercpraksi;  
(b) pieprasa, lai preču piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji rīkotos labticīgi un ievērotu godīgu 
komercpraksi, t.  sk. aizliedzot iekasēt maksu no patērētājiem par nepasūtītām precēm un 
pakalpojumiem;  
(c) pieprasa, lai preču piegādātāji vai pakalpojumu sniedzēji sniegtu patērētājiem skaidru un 
izsmeļošu informāciju, t.  sk. gadījumā, ja tie darbojas ar starp nieku pakalpojumu sniedzēju 
starpniecību, par savu identitāti un kontaktinformāciju, attiecīgo darījumu, t.  sk. par preču vai 
pakalpojumu galvenajām īpašībām un pilnu cenu, ieskaitot visas piemērojamās maksas, un par 
piemērojamām patērētāju tiesībām (starp nieku pakalpojumu sniedzēju gadījumā tas ietver 
iespēju, ka šādu informāciju sniedz preču piegādātājs vai pakalpojumu sniedzējs), un  
(d) nodrošina patērētājiem piekļuvi tiesiskajai aizsardzībai saistībā ar viņu tiesību pārkāpumiem, 
t. sk. piekļuvi tiesībām uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ja par precēm vai pakalpojumiem ir 
samaksāts un tie netiek piegādāti vai sniegti saskaņā ar vienošanos.  
2. Puses atzīst to, cik svarīgi ir savām patērētāju aizsardzības aģentūrām vai citām attiecīgām 
struktūrām uzticēt pienā cīgas izpildes pilnvaras un cik svarīga ir šo aģentūru sadarbība, lai aizsargātu 
patērētājus un vairotu patērētāju uzticēšanos tiešsaistē.  
DIGIT.14.  pants. Nevēlami tiešās tirgvedības paziņojumi  
1.  Katra Puse nodrošina, ka lietotāji tiek efektīvi aizsargā ti pret nevēlamiem tiešās tirgvedības 
paziņojumiem.  
2.  Katra Puse nodrošina, ka tiešās tirgvedības paziņojumus nesūta lietotājiem, kas ir fiziskas 
personas, izņemot gadījumus, kad tie saskaņā ar katras Puses tiesībām ir devuši piekrišanu šādu 
paziņojumu s aņemšanai.  
3.  Neatkarīgi no 2.  punkta Puse atļauj fiziskām vai juridiskām personām, kas saskaņā ar minētās 
Puses tiesībām ir savākušas lietotāja kontaktinformāciju saistībā ar preču piegādi vai pakalpojumu 
 
132 
 sniegšanu, nosūtīt minētajam lietotājam tiešās ti rgvedības paziņojumus par līdzīgām precēm vai 
pakalpojumiem.  
4.  Katra Puse nodrošina, ka tiešās tirgvedības paziņojumi ir skaidri identificējami, tajos skaidri 
norādīts, kā vārdā tie sūtīti, un norādīta informācija, kas vajadzīga, lai lietotāji varētu pie prasīt bez 
maksas un jebkurā laikā pārtraukt to sūtīšanu.  
5.  Katra Puse nodrošina lietotājiem piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, lai vērstos pret 
tiešās tirgvedības paziņojumu piegādātājiem, kas neievēro pasākumus, kuri pieņemti vai paturēti 
spēk ā saskaņā ar 1. –4. punktu.  
DIGIT.15.  pants. Atvērti pārvaldes dati  
1. Puses atzīst, ka, atvieglojot publisko piekļuvi pārvaldes datiem un to izmantošanu, tiek 
veicināta ekonomikas un sociālā attīstība, konkurētspēja, produktivitāte un inovācija.  
2. Ciktāl Puse i zvēlas darīt sabiedrībai publiski pieejamus pārvaldes datus, tā, ciktāl tas praktiski 
iespējams, cenšas nodrošināt, ka šie dati:  
(a) ir tādā formātā, kas ļauj tos viegli meklēt, izgūt, izmantot, atkārtoti izmantot un izplatīt;  
(b) ir mašīnlasāmi un telpiski pieejamā formātā;  
(c) satur aprakstošus metadatus, kas ir pēc iespējas standartizēti;  
(d) ir pieejami, izmantojot uzticamas, ērti lietojamas un brīvi pieejamas lietojumprogrammu 
saskarnes;  
(e) tiek regulāri atjaunināti;  
(f) tiem nepiemēro izmantošanas nosacījumus, kas ir diskriminējoši vai nevajadzīgi ierobežo 
atkalizmantošanu, un  
(g) tiek darīti pieejami atkalizmantošanai, pilnībā ievērojot Pušu attiecīgos personas datu 
aizsardzības noteikumus.  
3. Puses cenšas sadarboties, lai noteiktu veidus, kā katra Puse var paplašināt piekļu vi pārvaldes 
datiem, kurus Puse ir publiskojusi, un to izmantošanu, lai palielinātu un radītu darījumdarbības 
iespējas  – papildus šo datu izmantošanai publiskajā sektorā.  
DIGIT.16.  pants. Sadarbība regulējuma jautājumos attiecībā uz digitālo tirdzniecību  
1. Puses apmainās ar informāciju par regulējuma jautājumiem saistībā ar digitālo tirdzniecību, 
pievēršoties šādiem aspektiem:  
(a) sadarbspējīgu elektronisko uzticamības un autentificēšanas pakalpojumu atzīšana un 
veicināšana;  
(b) tiešās tirgvedības paziņojumu apstrāde;  
(c) patērētāju tiesību aizsardzība un  
(d) visi citi jautājumi, kas attiecas uz digitālās tirdzniecības attīstību, t.  sk. jaunās tehnoloģijas.  
 
133 
 2. Šā panta 1.  punktu nepiemēro Puses noteikumiem un aizsardzības pasākumiem attiecībā uz 
personas datu un privātum a aizsardzību, t.  sk. attiecībā uz personas datu pārrobežu nosūtīšanu.  
DIGIT.17.  pants. Vienošanās par datorpakalpojumiem  
1. Puses vienojas, ka pakalpojumu tirdzniecības un investīciju liberalizācijas nolūkā saskaņā ar 
šā temata II  sadaļu [Pakalpojumi un inve stīcijas] par datorpakalpojumiem un ar tiem saistītiem 
pakalpojumiem neatkarīgi no tā, vai tos sniedz, izmantojot tīklu, t.  sk. internetu, uzskata šādus 
pakalpojumus:  
(a) ar datoriem vai datorsistēmām saistītu konsultēšanu, adaptāciju, stratēģiju, analīzi, pl ānošanu, 
specifikāciju izstrādi, projektēšanu, izstrādi, instalēšanu, ieviešanu, integrēšanu, testēšanu, 
atkļūdošanu, atjaunināšanu, atbalstu, tehnisko palīdzību vai pārvaldību;  
(b) datorprogrammas, kuras definētas kā instrukciju komplekti, kas vajadzīgi dator u darbam un 
saziņai (sevī un par sevi), kā arī ar datorprogrammām saistītu konsultēšanu, stratēģiju, analīzi, 
plānošanu, specifikāciju izstrādi, projektēšanu, attīstību, instalēšanu, ieviešanu, integrēšanu, 
testēšanu, atkļūdošanu, atjaunināšanu, pielāgošan u, apkopi, atbalstu, tehnisko palīdzību, 
pārvaldību vai lietošanu;  
(c) datu apstrādi, datu glabāšanu, datu mitināšanu vai datubāžu pakalpojumus;  
(d) apkopes un labošanas pakalpojumus biroju iekārtām un aprīkojumam, t.  sk. datoriem, un  
(e) tādus mācību pakalpojumus klientu personālam saistībā ar datorprogrammām, datoriem vai 
datorsistēmām, kas nav citur klasificēti.  
Lielākai noteiktībai  – pakalpojumi, kurus dara iespējamus datorpakalpojumi un ar tiem saistītie 
pakalpojumi, izņemot tos, kas uzskaitīti 1.  punktā, paši par sevi nav uzskatāmi par 
datorpakalpojumiem un ar tiem saistītiem pakalpojumiem.  
 
IV SADAĻA. KAPITĀLA APRITE, MAKSĀJUMI, P ĀRVEDUMI UN PAGAIDU AIZSARDZĪBAS PASĀKUM I 
CAP.1.  pants. Mērķi  
Šīs sadaļas mērķis ir nodrošināt kapitāla brīvu apriti un maksājumus d arījumos, kuri liberalizēti šā 
nolīguma ietvaros.  
CAP.2.  pants. Tekošais konts  
Katra Puse atļauj brīvi konvertējamā valūtā un saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda Vienošanās 
līgumu veikt visus tos maksājumus un pārvedumus attiecībā uz darījumiem maksāju mu bilances 
norēķinu kontā, kuri ietilpst šā nolīguma darbības jomā.  
CAP.3.  pants. Kapitāla aprite  
1. Katra Puse attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla un finanšu kontā atļauj 
brīvu kapitāla apriti nolūkā liberalizēt investīcijas un citus dar ījumus, kā noteikts šā temata II  sadaļā 
[Pakalpojumi un investīcijas].  
2. Puses apspriežas Tirdzniecības specializētajā komitejā pakalpojumu, investīciju un digitālās 
tirdzniecības jomā, lai atvieglotu kapitāla apriti starp tām nolūkā veicināt tirdzniecību  un investīcijas.  
 
134 
 CAP.4.  pants. Pasākumi, kas ietekmē kapitāla apriti, maksājumus vai pārvedumus  
1. CAP.2.  pantu [Tekošais konts] un CAP.3.  pantu [Kapitāla aprite] neinterpretē tā, ka tie liedz 
Pusei piemērot tās normatīvos aktus, kas attiecas uz:  
(a) bankrotu, m aksātnespēju vai citu kreditora tiesību aizsardzību;  
(b) vērtspapīru, nākotnes līgumu, iespējas līgumu vai citu finanšu instrumentu izdošanu, 
tirdzniecību vai darījumiem ar tiem;  
(c) finanšu pārskatu iesniegšanu vai darījumu uzskaiti par kapitāla apriti, maksājumi em vai 
pārvedumiem, ja tas nepieciešams, lai sniegtu palīdzību tiesībaizsardzības iestādēm vai finanšu 
regulatoriem;  
(d) noziedzīgiem nodarījumiem vai kriminālpārkāpumiem, vai krāpniecisku vai maldinošu praksi;  
(e) atbilstības nodrošināšanu rīkojumiem vai spriedumiem, kas pieņemti tiesas vai administratīvos 
procesos, vai  
(f) sociālā nodrošinājuma, valsts pensiju vai obligāto uzkrājumu shēmām.  
2. Panta 1.  punktā minētos normatīvos aktus nepiemēro patvaļīgi vai diskriminējoši, kā arī tie 
nevar radīt slēptus ierobežo jumus kapitāla apritei, maksājumiem vai pārvedumiem.  
CAP.5.  pants. Pagaidu aizsardzības pasākumi  
1. Ārkārtējos apstākļos, ja pastāv nopietnas grūtības Savienības ekonomiskās un monetārās 
savienības darbībai vai šādu grūtību draudi, Savienība var pieņemt vai a tstāt spēkā aizsardzības 
pasākumus attiecībā uz kapitāla apriti, maksājumiem vai pārvedumiem uz laikposmu, kas 
nepārsniedz sešus mēnešus.  
2. Šā panta 1.  punktā minētos pasākumus ierobežo, ciktāl tas ir absolūti nepieciešams.  
CAP.6.  pants. Ierobežojumi maksājumu bilances un ārējā finansējuma grūtību gadījumā  
1. Ja Pusei ir vai var rasties nopietnas maksājumu bilances un ārējas finansiālās grūtības vai to 
draudi, tā var pieņemt vai paturēt spēkā ierobežojošus pasākumus attiecībā uz kapitāla apriti, 
maksājumi em vai pārvedumiem35.  
2. Šā panta 1.  punktā minētie pasākumi:  
(a) ir saderīgi ar Starptautiskā Valūtas fonda Vienošanās līgumu;  
(b) nepārsniedz tos pasākumus, kas nepieciešami 1.  punktā aprakstītajos apstākļos;  
(c) ir pagaidu rakstura, un tos pakāpeniski samazina līdz ar  1. punktā minētās situācijas 
uzlabošanos;  
                                                            
35  Lielākai noteiktībai  – nopietnas maksājumu bilances un ārējas finansiālas grūtības vai to draudi var 
rasties  cita starpā no nopietnām grūtībām saistībā ar monetāro vai valūtas maiņas kursa politiku vai šādu 
grūtību draudiem.  
 
135 
 (d) nerada nevajadzīgu kaitējumu otras Puses komerciālajām, ekonomiskajām un finanšu 
interesēm un  
(e) nav diskriminējoši, salīdzinot ar trešām valstīm līdzīgās situācijās.  
3. Katra Puse var pieņemt vai paturēt spēkā ierobežo jošus pasākumus, lai aizsargātu savu ārējo 
finanšu pozīciju vai maksājumu bilanci. Minētie pasākumi atbilst GATT  1994  un 1994.  gada Vispārējās 
vienošanās par tarifiem un tirdzniecību vienošanās par maksājumu bilances noteikumiem.  
4. Katra Puse var pieņemt vai  paturēt spēkā ierobežojošus pasākumus, lai aizsargātu savu ārējo 
finanšu pozīciju vai maksājumu bilanci. Minētie pasākumi ir saskaņā ar GATS  XII pantu.  
5. Puse, kas ir paturējusi spēkā vai pieņēmusi 1. un 2.  punktā minētos pasākumus, nekavējoties 
paziņo par tiem otrai Pusei.  
6. Ja Puse pieņem vai patur spēkā ierobežojumus saskaņā ar šo pantu, Puses nekavējoties 
apspriežas Tirdzniecības specializētajā komitejā pakalpojumu, investīciju un digitālās tirdzniecības 
jomā, izņemot gadījumus, kad apspriedes notiek citos forumos. Minētā k omiteja novērtē maksājumu 
bilances vai ārējās finansiālas grūtības, kas izraisījušas attiecīgos pasākumus, ņemot vērā šādus 
faktorus:  
(a) grūtību veids un apmērs;  
(b) ārējā ekonomikas un tirdzniecības vide un  
(c) pieejamie alternatīvie korektīvie pasākumi.  
7. Apsprie dēs saskaņā ar 6.  punktu izskata ikviena ierobežojošā pasākuma atbilstību 1. un 
2. punktam. Ja tādi ir, tiek pieņemti visi Starptautiskā Valūtas fonda sniegtie attiecīgie statistikas vai 
faktu konstatējumi, un secinājumos ņem vērā Starptautiskā Valūtas fon da veikto novērtējumu par 
attiecīgās Puses maksājumu bilanci un ārējo finanšu stāvokli.  
V SADAĻA. INTELEKTUĀ LAIS ĪPAŠUMS  
1. nodaļa. Vispārīgi noteikumi  
IP.1.  pants. Mērķi  
Šīs sadaļas mērķi ir šādi:  
a) atvieglināt inovatīvu un radošās darbības produktu un pakalpojumu ražošanu, nodrošināšanu 
un komercializāciju Pušu starpā, mazinot šādas tirdzniecības kropļojumus un šķēršļus šādai 
tirdzniecībai un tādējādi veidojot ilgtspējīgāku un iekļaujošāku ekonomiku;  un  
b) panākt intelektuālā īpašuma tiesību pienācīgu un iedarbīgu aizsardzību un piemērošanu.  
IP.2.  pants. Darbības joma  
1. Šī sadaļa papildina un sīkāk nosaka Pušu savstarpējās tiesības un pienākumus saskaņā ar 
TRIPS  līgumu un citiem starptautiskiem līg umiem intelektuālā īpašuma jomā.  
 
136 
 2. Šī sadaļa neliedz nevienai Pusei ieviest intelektuālā īpašuma tiesību plašāku aizsardzību un 
piemērošanu, nekā prasīts šajā sadaļā, ar noteikumu, ka minētā aizsardzība un piemērošana nav 
pretrunā šai sadaļai.  
IP.3.  pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:  
a) “Parīzes konvencija” ir 1883.  gada 20.  marta Parīzes Konvencija par rūpnieciskā īpašuma 
aizsardzību, kas pēdējo reizi pārskatīta Stokholmā 1967.  gada 14.  jūlijā;  
b) “Bernes konvencija” ir 1886.  gada 9.  septembra Bernes Konvencija par literatūras un mākslas 
darbu aizsardzību, kas pārskatīta Parīzē 1971.  gada 24.  jūlijā un grozīta 1979.  gada 
28. septembrī;  
c) “Romas konvencija” ir 1961.  gada 26.  oktobrī Romā pieņemtā Starptautiskā konvencija par 
izpildītāju, fonogrammu producentu un raidorganizāciju tiesību aizsardzību;  
d) “WIPO ” ir Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija;  
e) “intelektuālā īpašuma tiesības ” ir visas intelektuālā īpašuma kategorijas, uz kurām attiecas šīs 
sadaļas IP.7. [Autori] līdz IP.37.  pants [Augu šķirņu aizsardzība] vai TRIPS līguma II daļas 1. –
7. iedaļa. Intelektuālā īpašuma aizsardzība ietver aizsardzību pret negodīgu konkurenci, uz k o 
norādīts Parīzes konvencijas 10.a pantā;  
f) “valsts” attiecībā uz konkrētajām intelektuālā īpašuma tiesībām ir Puses persona, kas atbilst 
kritērijiem par tiesībām uz aizsardzību, kuri paredzēti TRIPS  līgumā un daudzpusējos 
nolīgumos, kas noslēgti un tiek  pārvaldīti WIPO  aizgādībā un kuros Puse ir līgumslēdzēja puse.   
IP.4.  pants. Starptautiskie nolīgumi  
1. Puses apstiprina apņemšanos ievērot starptautiskos nolīgumus, kuros tās ir puses:  
a) TRIPS  līgums;  
b) Romas konvencija;  
c) Bernes konvencija;  
d) WIPO  līgums par autortiesībām, kas pieņemts Ženēvā 1996. gada 20. decembrī;  
e) WIPO  līgums par izpildījumu un fonogrammām, kas pieņemts Ženēvā 1996. gada 20. 
decembrī;  
f) Madrides nolīguma par preču zīmju starptautisko reģistrāciju protokols, kas pieņemts Mad ridē 
1989.  gada 27.  jūnijā un kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2007.  gada 12.  novembrī;  
g) Preču zīmju līgums, kas pieņemts Ženēvā 1994.  gada 27.  oktobrī;  
h) Marrākešas līgums, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar 
redzes  traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ, un kas pieņemts Marrākešā 
2013.  gada 27.  jūnijā;  
 
137 
 i) Hāgas vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas akts, kas pieņemts 
Ženēvā 1999. gada 2. jūlijā.  
2. Katra Puse dara visu iespējamo , lai ratificētu šādus starptautiskus nolīgumus vai tiem 
pievienotos:  
a) Pekinas līgums par audiovizuālo izpildījumu, kas pieņemts Pekinā 2012.  gada 24.  jūnijā,  
b) Singapūras līgums par preču zīmēm, kas pieņemts Singapūrā 2006.  gada 27.  martā.  
IP.5.  pants. Tiesību izsmelšana  
Šī sadaļa neskar Pušu brīvību noteikt, vai un kādos apstākļos tiek piemērota intelektuālā īpašuma 
tiesību izsmelšana.  
IP.6.  pants. Valsts režīms  
1. Attiecībā uz visām intelektuālā īpašuma kategorijām, kuras ietvertas šajā sadaļā, katra Puse 
otras Puses valstspiederīgajiem piešķir ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko attiecībā uz intelektuālā 
īpašuma aizsardzību tā piešķir saviem valstspiederīgajiem, ievērojot izņēmumus, kuri jau noteikti 
attiecīgi Parīzes konvencijā, Bernes  konvencijā, Romas konvencijā un Līgumā par intelektuālo 
īpašumu attiecībā uz integrālajām shēmām, kas parakstīts Vašingtonā 1989.  gada 26.  maijā. Attiecībā 
uz izpildītājiem, fonogrammu producentiem un raidorganizācijām šis pienākums attiecas vienīgi uz 
tiesībām, kas noteiktas šajā nolīgumā.  
2. Šā panta 1.  punktā “aizsardzība” ietver jautājumus, kas ietekmē intelektuālā īpašuma tiesību 
pieejamību, iegūšanu, darbības jomu, uzturēšanu un piemērošanu, kā arī jautājumus, kas ietekmē 
šajā sadaļā īpaši aplūkoto inte lektuālā īpašuma tiesību izmantošanu, ieskaitot pasākumus, kuru 
nolūks ir novērst, ka tiek apieti IP.16.  pantā [Tehnoloģisko pasākumu aizsardzība] minētie efektīvie 
tehnoloģiskie pasākumi un IP.17.  pantā [Pienākumi attiecībā uz informāciju par tiesību pārv aldību] 
minētie pasākumi attiecībā uz informāciju par tiesību pārvaldību.  
3. Puse attiecībā uz tās tiesas un administratīvajām procedūrām var izmantot saskaņā ar 
1. punktu atļautos izņēmumus, kā arī pieprasīt otras Puses valstspiederīgajam norādīt kontaktadre si 
tās teritorijā vai iecelt pārstāvi tās teritorijā, ja šādi izņēmumi:  
a) ir nepieciešami, lai nodrošinātu to Puses normatīvo aktu ievērošanu, kas nav pretrunā šīs 
sadaļas noteikumiem; vai  
b) netiek piemēroti veidā, kas būtu slēpts tirdzniecības ierobež ojums.  
4. Šā panta 1.  punkts nav piemērojams procedūrām, kas paredzētas WIPO  aizgādībā 
noslēgtajos daudzpusējos nolīgumos par intelektuālā īpašuma tiesību iegūšanu vai saglabāšanu.  
2. nodaļa. Intelektuālā īpašuma tiesību standarti  
1. iedaļa. Autortiesības un  blakustiesības  
IP.7.  pants. Autori  
Katra Puse nodrošina autoriem ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:  
 
138 
 a) viņu darbu tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu reproducēšanu ar jebkādiem līdzekļiem un 
jebkādā formā, kopumā vai daļēji;  
b) viņu darbu ori ģinālu vai kopiju publisku izplatīšanu jebkādā veidā, tos pārdodot vai kā citādi;  
c) viņu darbu publiskošanu pa vadiem vai ar bezvadu līdzekļiem, arī darot tos pieejamus 
sabiedrībai tā, lai sabiedrības locekļi tiem var piekļūt no pašu izvēlētas vietas paš u izvēlētā 
laikā;  
d) viņu darbu oriģinālu vai kopiju komerciālu nomu sabiedrībai; katra Puse var noteikt, ka šis 
punkts neattiecas uz ēkām vai lietišķās mākslas darbiem.  
IP.8.  pants. Izpildītāji  
Katra Puse nodrošina izpildītājiem ekskluzīvas tiesības atļa ut vai aizliegt:  
a) viņu sniegtā izpildījuma fiksāciju;   
b) viņu sniegtā izpildījuma fiksāciju tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu pavairošanu ar 
jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;  
c) viņu sniegtā izpildījuma fiksāciju izplatī šanu sabiedrībai, pārdodot vai kā citādi;  
d) viņu sniegtā izpildījuma fiksāciju pieejamības nodrošināšanu sabiedrībai pa vadiem vai ar 
bezvadu līdzekļiem tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu 
izvēlētā laikā;  
e) viņu sniegtā izpildījuma raidīšanu bezvadu sistēmā un publiskošanu, izņemot gadījumus, kad 
izpildījums jau ir pārraidīts vai arī tas tiek veikts no fiksācijas;  
f) viņu izpildījumu fiksācijas komerciālu nomu sabiedrībai.  
IP.9.  pants. Fonogrammu producenti  
Katra Puse nodrošina fonogrammu producentiem ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:  
a) viņu fonogrammu tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu pavairošanu ar jebkādiem līdzekļiem 
un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;  
b) viņu fonogrammu, arī to kopiju,  izplatīšanu sabiedrībai, tās pārdodot vai kā citādi;   
c) viņu fonogrammu pieejamības nodrošināšanu sabiedrībai pa vadiem vai ar bezvadu līdzekļiem 
tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā;   
d) viņu fonogra mmu komerciālu nomu sabiedrībai.  
IP.10.  pants. Raidorganizācijas  
Katra Puse nodrošina raidorganizācijām ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:  
a) viņu raidījumu fiksāciju neatkarīgi no tā, vai šos raidījumus translē pa vadiem vai bez tiem, tai 
skaitā pa kabeļiem vai ar satelīta palīdzību;  
 
139 
 b) viņu raidījumu fiksāciju tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu reproducēšanu ar jebkādiem 
līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji, neatkarīgi no tā, vai minētos raidījumus 
translē pa vadiem vai bez tiem, tai skaitā pa kabeļiem vai ar satelīta palīdzību;  
c) viņu raidījumu fiksāciju pieejamības nodrošināšanu sabiedrībai pa vadiem vai ar bezvadu 
līdzekļiem tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā, 
neatkarīgi no  tā, vai minētos raidījumus translē pa vadiem vai bez tiem, tai skaitā pa kabeļiem 
vai ar satelīta palīdzību;   
d) viņu raidījumu fiksāciju, arī to kopiju, izplatīšanu sabiedrībai, tās pārdodot vai kā citādi, 
neatkarīgi no tā, vai šos raidījumus translē pa  vadiem vai bez tiem, tai skaitā pa kabeļiem vai ar 
satelīta palīdzību;  
e) viņu raidījumu retranslēšanu bezvadu sistēmā, kā arī to publiskošanu, ja publiskošana notiek 
vietās, kas pieejamas publikai par ieejas maksu.  
IP.11.  pants. Komerciālos nolūkos pub licētu fonogrammu raidīšana un publiskošana  
1. Katra Puse paredz tiesības, kas nodrošina to, ka lietotājs maksā izpildītājiem un fonogrammu 
producentiem vienreizēju taisnīgu atlīdzību, ja komerciālos nolūkos publicētas fonogrammas vai 
šādas fonogrammas reprod ukciju izmanto raidīšanai vai jebkādai publiskošanai.  
2. Katra Puse nodrošina, ka vienreizējo taisnīgo atlīdzību sadala starp attiecīgajiem izpildītājiem 
un fonogrammu producentiem. Katra Puse var pieņemt tiesību aktus, kas gadījumā, ja starp 
izpildītājiem u n fonogrammu producentiem nav līguma, paredz noteikumus, saskaņā ar kuriem 
izpildītāji un fonogrammu producenti savstarpēji sadala vienreizējo taisnīgo atlīdzību.  
3. Katra Puse izpildītājiem un fonogrammu producentiem var piešķirt plašākas tiesības attiecībā  
uz komerciālos nolūkos publicētu fonogrammu raidīšanu un publiskošanu.   
IP.12.  pants. Aizsardzības termiņš  
1. Darba autora tiesības ir spēkā visu autora mūžu un 70 gadus pēc autora nāves neatkarīgi no 
datuma, kad darbs ir likumīgi darīts pieejams sabiedrība i. 
2. Lai īstenotu 1. punktu, katra Puse var paredzēt īpašus noteikumus par to, kā aprēķināms 
aizsardzības termiņš attiecībā uz muzikālajām kompozīcijām ar vārdiem, līdzautorībā tapušiem 
darbiem, kā arī kinematogrāfiskiem vai audiovizuāliem darbiem. Katra Puse var paredzēt īpašus 
noteikumus par anonīmu vai ar pseidonīmu klajā laistu darbu aizsardzības termiņa aprēķināšanu.  
3. Raidorganizāciju tiesības beidzas 50 gadus pēc raidījuma pirmās pārraides, neatkarīgi no tā, 
vai šis raidījums pārraidīts pa vadiem vai pa gaisu, ietverot kabeļus un mākslīgos pavadoņus.  
4. Izpildītāju tiesības uz tādiem viņu izpildījumiem, kas nav fonogrammās, izbeidzas pēc 50 
gadiem no izpildījuma fiksācijas dienas vai, ja šajā laikā tas ir likumīgi publicēts vai likumīgi 
publiskots, pēc 5 0 gadiem no pirmās tādas publicēšanas vai publiskošanas, atkarībā no tā, kas notiek 
agrāk.  
5. Izpildītāju tiesības uz fonogrammās fiksētu izpildījumu izbeidzas pēc 50 gadiem no 
izpildījuma fiksācijas dienas vai, ja šajā laikā tas ir likumīgi publicēts vai lik umīgi publiskots, pēc 70 
gadiem no šādas darbības, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.  
 
140 
 6. Fonogrammu producentu tiesības izbeidzas pēc 50 gadiem no fiksācijas izdarīšanas vai, ja 
šajā laikā tās ir likumīgi publicētas, pēc 70 gadiem no šādas publicēšanas. Ja fon ogramma nav 
likumīgi publicēta, tad, ja šajā laikā tā ir likumīgi publiskota, aizsardzības termiņš ir 70 gadi no šādas 
publiskošanas dienas. Katra Puse var paredzēt iedarbīgus pasākumus, kuri nodrošinātu to, ka peļņa, 
kas gūta 20 aizsardzības gadu laikā, k as sākas pēc 50 gadiem, tiek taisnīgi sadalīta starp izpildītājiem 
un fonogrammu producentiem.  
7. Šajā pantā noteiktos laikposmus sāk skaitīt no 1.  janvāra nākamajā gadā pēc notikuma, kas 
tos izraisījis.  
8. Katra Puse var paredzēt garākus aizsardzības termiņus nekā šajā pantā paredzētie.  
IP.13.  pants. Tālākpārdošanas tiesības  
1. Katra Puse par labu grafiskās vai plastiskās mākslas oriģināldarba autoram paredz 
tālākpārdošanas tiesības – kas definētas kā neatsavi nāmas tiesības un no kā nevar atteikties pat 
iepriekš – saņemt autoratlīdzību, kuras pamatā ir pārdošanas cena, kas iegūta no darba turpmākas 
pārdošanas pēc tam, kad autors šo darbu pirmo reizi nodevis tālāk.  
2. Tiesības, kas minētas 1.  punktā, attiecas uz v isām tālākpārdošanas darbībām, kurās kā 
pārdevējus, pircējus vai starpniekus iesaista profesionālus mākslas tirgus speciālistus, kuras veic 
izsoļu nami, mākslas galerijas un jebkādi mākslas darbu tirgotāji.  
3. Katra Puse var noteikt, ka 1. punktā minētās tie sības uz tālākpārdošanu neattiecas, ja 
pārdevējs attiecīgo darbu ir ieguvis tieši no paša autora mazāk nekā trīs gadus pirms minētās 
tālākpārdošanas un tālākpārdošanas cena nepārsniedz noteiktu minimālo summu.  
4. Atlīdzības un tās summu iekasēšanas kārtību n osaka katras Puses tiesību akti.  
IP.14.  pants. Tiesību kolektīvā pārvaldība  
1. Lai veicinātu darbu un citu aizsargātu tiesību objektu pieejamību Pušu attiecīgajās teritorijās 
un tiesību ieņēmumu nodošanu starp attiecīgajām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldīj uma 
organizācijām šādu darbu vai citu aizsargātu tiesību objektu izmantošanai, Puses veicina sadarbību 
starp to attiecīgajām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām.  
2. Puses veicina mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju pārredza mību, jo īpaši 
attiecībā uz to iekasētajiem tiesību ieņēmumiem, atskaitījumiem, ko tās piemēro iekasētajiem 
tiesību ieņēmumiem, iekasēto tiesību ieņēmumu izmantošanu, izplatīšanas politiku un repertuāru.  
3. Puses cenšas veicināt vienošanos starp to attiecīgaj ām mantisko tiesību kolektīvā 
pārvaldījuma organizācijām par nediskriminējošu attieksmi pret tiesību subjektiem, kuru tiesības šīs 
organizācijas pārvalda saskaņā ar pārstāvības līgumiem.  
4. Puses sadarbojas, lai atbalstītu mantisko tiesību kolektīvā pārvaldīj uma organizācijas, kas 
darbojas to teritorijā un ar pārstāvības līgumu pārstāv citu mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma 
organizāciju, kura darbojas otras Puses teritorijā, un lai nodrošinātu, ka tās precīzi, regulāri un rūpīgi 
samaksā summas, kas pienā kas pārstāvētajām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma 
organizācijām, un sniedz pārstāvētajai mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijai 
informāciju par tiesību ieņēmumu summu, kas iekasēta tās vārdā, un par jebkādiem atskaitījumiem 
no minēta jiem tiesību ieņēmumiem.  
 
141 
 IP.15. pants. Izņēmumi un ierobežojumi  
Katra Puse var šajā nolīguma IP 7. [Autori] līdz IP 11.  [Komerciālos nolūkos publicētu fonogrammu 
raidīšana un publiskošana]  pantā paredzēto tiesību ierobežojumus vai izņēmumus attiecināt tik ai uz 
dažiem īpašiem gadījumiem, kas nav pretrunā darba vai cita tiesību objekta parastai izmantošanai un 
nepamatoti neskar tiesību subjekta likumīgās intereses.  
IP.16.  pants Tehnoloģisko pasākumu aizsardzība  
1. Katra Puse paredz pienācīgu tiesisko aizsardzīb u pret jebkuru efektīvo tehnoloģisko 
pasākumu apiešanu, ko attiecīgā persona veic, apzinoties savu rīcību, vai ja tai ir pietiekams pamats 
apzināties savu rīcību. Katra Puse var paredzēt īpašu režīmu datorprogrammu aizsardzībai izmantoto 
tehnoloģisko pasāk umu tiesiskai aizsardzībai.  
2. Katra Puse nodrošina pienācīgu tiesisko aizsardzību pret tādu ierīču, ražojumu vai 
komponentu izgatavošanu, importu, izplatīšanu, pārdošanu, nomu, pārdošanas vai nomas reklāmu 
vai turēšanu īpašumā komerciālā nolūkā vai tādu pak alpojumu sniegšanu:  
a) kuru pārdošanu veicina, kurus reklamē vai pārdod efektīvo tehnoloģisko pasākumu apiešanas 
nolūkā;  
b) kuru komerciāli nozīmīgais mērķis vai izmantošana, izņemot efektīvo tehnoloģisko pasākumu 
apiešanu, ir ļoti ierobežoti; vai  
c) kuri galvenokārt ir izstrādāti, ražoti, pielāgoti vai izpildīti ar mērķi rast iespēju apiet kādus 
efektīvos tehnoloģiskos pasākumus vai veicināt to apiešanu.  
3. Šajā iedaļā jēdziens “tehnoloģiski pasākumi” nozīmē jebkuru tehnoloģiju, ierīci vai 
komponentu, kuru pa rasti izmanto, lai nepieļautu vai ierobežotu tādas darbības attiecībā uz darbiem 
vai citiem tiesību objektiem, ko nav atļāvis šajā iedaļā ietverto autortiesību vai blakustiesību 
subjekts. Tehnoloģiskus pasākumus uzskata par “efektīviem”, ja tiesību subjekt s kontrolē aizsargātā 
darba vai citu tiesību objektu izmantošanu ar piekļuves kontroli vai aizsardzības procesu, piemēram, 
kodēšanu, trokšņu radīšanu vai citu darba vai cita tiesību objekta pārveidošanu, vai ar kopiju 
kontroles mehānismu, ar ko sasniedz ai zsardzības mērķi.  
4. Neatkarīgi no šā panta 1.  punktā paredzētās tiesiskās aizsardzības, katra Puse vajadzības 
gadījumā var veikt atbilstīgus pasākumus, kuri nodrošinātu, ka šajā pantā paredzētā pienācīgā 
tiesiskā aizsardzība pret efektīvo tehnoloģisko pasāku mu apiešanu neliedz personām, uz kurām 
attiecas saskaņā ar IP.15.  pantu [Izņēmumi un ierobežojumi] paredzētie izņēmumi vai ierobežojumi, 
izmantot šādus izņēmumus vai ierobežojumus.  
IP.17.  pants. Pienākumi, kas attiecas uz informāciju par tiesību pārvaldību  
1. Katra Puse nodrošina pienācīgu tiesisko aizsardzību pret visām personām, kas bez atļaujas 
apzināti veic kādu no turpmāk minētajām darbībām:  
a) elektroniskas informācijas par tiesību pārvaldību dzēšana vai mainīšana,  
b) saskaņā ar šo iedaļu aizsargātu tādu darbu vai citu tiesību objektu izplatīšana, importēšana 
izplatīšanai, raidīšana, publiskošana vai padarīšana par pieejamu sabiedrībai, kuros bez 
atļaujas ir izdzēsta vai mainīta elektroniskā informācija par tiesību pārv aldību,  
 
142 
 ja attiecīgā persona zina vai tai ir pietiekams pamats zināt, ka, šādi rīkojoties, tā izraisa, ļauj, atvieglo 
vai slēpj Puses tiesību aktos paredzēto autortiesību vai blakustiesību pārkāpšanu.  
2. Šajā pantā “informācija par tiesību pārvaldību” nozīm ē visu informāciju, ko sniedz tiesību 
subjekts un kas identificē darbu vai citus tiesību objektus, uz kuriem attiecas šis pants, autoru vai citu 
tiesību subjektu, vai informāciju par darba vai cita tiesību objekta izmantošanas nosacījumiem un 
visus numurus  vai kodus, kas apzīmē minēto informāciju.  
3. Šā panta 2.  punktu piemēro, ja minētā informācija attiecas uz tāda darba vai cita tiesību 
objekta kopiju, kas minēts šajā pantā, vai ja minētā informācija parādās saistībā ar tā publiskošanu.  
2. iedaļa. Preču zīmes  
IP.18.  pants. Preču zīmju klasifikācija  
Katra Puse uztur preču zīmju klasifikācijas sistēmu, kas atbilst grozītajam un pārskatītajam 
1957.  gada 15.  jūnija Nicas Nolīgumam par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču 
zīmju reģistrācijas vajadzībām.  
IP.19.  pants. Apzīmējumi, no kuriem var sastāvēt preču zīme  
Preču zīme var sastāvēt no jebkuriem apzīmējumiem, proti, no vārdiem, ieskaitot personvārdus, vai 
zīmējumiem, burtiem, cipariem, krāsām, preču vai preču iepakojuma formas vai no skaņā m, ar 
noteikumu, ka šādi apzīmējumi:  
a) ļauj atšķirt viena uzņēmuma preces vai pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm un 
pakalpojumiem; un  
b) katras Puses preču zīmju reģistrā tie ir atveidoti tādā veidā, kas kompetentajām iestādēm un 
sabiedrībai ļauj skaid ri un precīzi noteikt zīmes īpašniekam piešķirtās aizsardzības priekšmetu.  
IP.20.  pants. Preču zīmes piešķirtās tiesības  
1. Katra Puse nodrošina, ka preču zīmes reģistrācija tās īpašniekam piešķir ekskluzīvas tiesības. 
Īpašniekam ir tiesības aizliegt visām t rešām personām bez īpašnieka piekrišanas darījumos izmantot:  
a) jebkādu apzīmējumu, kas ir identisks reģistrētajai preču zīmei, attiecībā uz precēm vai 
pakalpojumiem, kuri ir identiski tiem, par kuriem reģistrēta preču zīme;  
b) jebkādu apzīmējumu, ja tā identiskums vai līdzība reģistrētajai preču zīmei un ja šīs preču 
zīmes aptverto preču vai pakalpojumu identiskums vai līdzība apzīmējuma aptvertajām 
precēm vai pakalpojumiem varētu maldināt sabiedrību, ieskaitot iespēju asociēt apzīmējumu 
ar reģistrēto pr eču zīmi.  
2. Reģistrētas preču zīmes īpašniekam ir tiesības neļaut trešām personām darījuma ietvaros 
Puses teritorijā ievest preces, ja attiecīgā preču zīme ir reģistrēta, bet nav laista brīvā apgrozībā 
Puses teritorijā, ja šādas preces, arī iepakojums, ieve stas no citām valstīm vai no otrās Puses 
teritorijas un bez atļaujas apzīmētas ar preču zīmi, kura ir identiska preču zīmei, kas reģistrēta 
attiecībā uz šādām precēm, vai kuru pēc tās būtiskajiem aspektiem nevar atšķirt no minētās preču 
zīmes.  
 
143 
 3. Preču zīmes  īpašnieka tiesības atbilstoši 2.  punktam netiek īstenotas, ja procedūrā, kurā 
jānoskaidro, vai ir noticis preču zīmes pārkāpums, preču deklarētājs vai turētājs sniedz pierādījumus, 
ka reģistrētās preču zīmes īpašniekam nav tiesību aizliegt laist preces ti rgū galamērķa valstī.   
IP.21.  pants. Reģistrācijas procedūra  
1. Katra Puse nodrošina preču zīmju reģistrācijas sistēmu, kurā katrs galīgais negatīvais 
attiecīgās preču zīmju administrācijas pieņemts lēmums, arī daļējs reģistrācijas atteikums, tiek 
rakstiski paziņots attiecīgajai personai, ir pienācīgi pamatots un pārsūdzams.   
2. Katra Puse nodrošina iespēju trešām personām iebilst pret preču zīmju pieteikumiem vai 
attiecīgā gadījumā pret preču zīmju reģistrāciju. Šāda iebildumu izskatīšana notiek, uzklausot abas  
Puses.  
3. Katra Puse nodrošina preču zīmju pieteikumu un reģistrēto preču zīmju elektronisku 
datubāzi, kas ir publiski pieejama.  
4. Katra Puse dara visu iespējamo, lai nodrošinātu elektronisku sistēmu preču zīmju 
pieteikumiem un preču zīmju apstrādei, reģistrācijai un uzturēšanai.  
IP.22.  pants. Plaši pazīstamas preču zīmes  
Lai nodrošinātu plaši pazīstamu preču zīmju aizsardzību, kā noteikts Parīzes konvencijas 6.a pantā un 
TRIPS  līguma 16.  panta 2. un 3.  punktā, katra Puse piemēro Vienoto rekomendāciju par plaši 
pazīstamu preču zīmju aizsardzības noteikumiem, ko Parīzes Rūpnieciskā īpašuma aizsardzības 
savienības asambleja un WIPO  Ģenerālā asambleja pieņēmusi WIPO  dalībvalstu asambleju 
34. sanāksmju kārtā 1999.  gada 20. –29. septembrī.  
IP.23.  pants. Izņēmumi no preču zīmju piešķirtajām tiesībām  
1. Katra Puse nosaka ierobežotus izņēmumus attiecībā uz tiesībām, ko piešķir preču zīme, – 
tādus kā aprakstošo apzīmējumu, arī ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, godīga izmantošana, un var 
noteikt arī citus ierobežotu s izņēmumus, ar nosacījumu, ka šādu izņēmumu gadījumā tiek ievērotas 
preču zīmes īpašnieka un trešo personu likumīgās intereses.  
2. Preču zīme nedod tās īpašniekam tiesības aizliegt trešai personai izmantot komercdarbībā:  
a) trešās personas vārdu vai adresi  – ja trešā persona ir fiziska persona;  
b) apzīmējumus vai norādes attiecībā uz preču vai sniegtā pakalpojuma veidu, kvalitāti, 
daudzumu, paredzēto nolūku, vērtību, ģeogrāfisko izcelsmi, preču ražošanas vai pakalpojuma 
sniegšanas laiku vai citas preču vai  pakalpojumu īpašības; vai  
c) preču zīmi nolūkā identificēt vai norādīt uz precēm vai pakalpojumiem kā tādiem, kas pieder 
minētās preču zīmes īpašniekam, it īpaši gadījumos, kad preču zīmes izmantošana ir 
nepieciešama, lai norādītu nolūku, kādā izmanto pre ci vai pakalpojumu, proti, kā piederumus 
vai rezerves daļas,  
ar nosacījumu, ka šī trešā persona minēto rūpnieciskos vai komercdarījumos izmanto godīgi.  
3. Preču zīme nedod īpašniekam tiesības aizliegt trešai personai komercdarbībā izmantot 
agrākas tiesības, kas ir spēkā tikai konkrētā apvidū, ja attiecīgās Puses tiesību akti atzīst šīs tiesības 
un tās tiek izmantotas teritorijā, kurā tiek atzītas.  
 
144 
 IP.24.  pants. Atcelšanas pamats  
1. Katra Puse paredz, ka preču zīme ir atceļama, ja nepārtrauktā piecu gadu laikpos mā Puses 
attiecīgajā teritorijā īpašnieks saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kam tā reģistrēta, to faktiski 
nav lietojis vai ar īpašnieka piekrišanu tā faktiski nav lietota un nav dibināta iemesla to nelietot.  
2. Katra Puse paredz arī, ka  preču zīme ir atc eļama, ja piecu gadu laikposmā pēc datuma, kad 
pabeigta reģistrācijas procedūra, Puses attiecīgajā teritorijā īpašnieks saistībā ar precēm vai 
pakalpojumiem, kam tā reģistrēta , to nav faktiski lietojis vai ar īpašnieka piekrišanu tā faktiski nav 
lietota un  nav dibināta iemesla to nelietot.  
3. Tomēr neviena persona  nevar  prasīt atcelt īpašnieka tiesības uz preču zīmi, ja starplaikā 
starp  piecu gadu perioda izbeigšanos un atcelšanas pieteikuma iesniegšanu preču zīmes faktiska 
lietošana ir sākta vai atsākta.  Lietošanas sākumu vai atsākumu triju mēnešu periodā pirms atcelšanas 
pieprasījuma iesniegšanas, kas sācies, visagrākais, beidzoties nepārtrauktajam piecu gadu 
nelietošanas periodam, tomēr neievēro, ja priekšdarbi sākumam vai atsākumam notiek tikai pēc 
tam, kad  īpašnieks uzzinājis, ka iespējams iesniegt atcelšanas pieprasījumu.  
4. Preču zīme ir atceļama arī tad, ja pēc dienas, kurā tā reģistrēta:  
a) īpašnieka darbības vai bezdarbības rezultātā tā komercdarbībā kļuvusi par vispārpieņemtu 
nosaukumu precei vai pakalp ojumam, kam tā reģistrēta;  
b) preču zīmes īpašnieka īstenotas lietošanas vai lietošanas ar īpašnieka piekrišanu rezultātā 
saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kam tā reģistrēta, tā var maldināt sabiedrību, jo īpaši 
attiecībā uz šo preču vai pakalpojumu ī pašībām, kvalitāti vai ģeogrāfisko izcelsmi.  
IP.25.  pants. Tiesības aizliegt sagatavošanas darbības attiecībā uz iepakojuma vai citu līdzekļu 
lietošanu  
Ja pastāv risks, ka iepakojums, etiķetes, birkas, drošības vai autentiskuma elementi vai ierīces, vai c iti 
līdzekļi, kuriem attiecīgā preču zīme ir piestiprināta, varētu tikt lietoti attiecībā uz precēm vai 
pakalpojumiem un minētā izmantošana izraisītu preču zīmes īpašnieka tiesību pārkāpumu, minētās 
preču zīmes īpašniekam ir tiesības aizliegt šādas darbība s, ja tās tiek veiktas komercdarbībā:  
a) piestiprināt iepakojumam, etiķetēm, birkām, drošības vai autentiskuma elementiem vai 
ierīcēm, vai jebkādiem citiem līdzekļiem, pie kuriem zīme var tikt piestiprināta, apzīmējumu, 
kas ir identisks vai līdzīgs preču zīmei; vai  
b) piedāvāt vai laist tirgū, vai uzglabāt šādos nolūkos, vai importēt, vai eksportēt iepakojumu, 
etiķetes, birkas, drošības vai autentiskuma elementus vai ierīces, vai citus līdzekļus, kuriem ir 
piestiprināta zīme.  
IP.26.  pants. Negodprātīgi pie teikumi  
Preču zīmi var pasludināt par spēkā neesošu, ja preču zīmes reģistrācijas pieteikums iesniegts 
negodprātīgos nolūkos. Katra Puse var noteikt, ka tādu preču zīmi nereģistrē.  
3. iedaļa. Dizains  
 
145 
 IP.27.  pants. Reģistrētu dizainparaugu aizsardzība  
1. Katra Puse nodrošina jaunu un oriģinālu patstāvīgi radītu dizainparaugu aizsardzību. Šo 
aizsardzību nodrošina ar reģistrāciju, un tā piešķir īpašniekiem ekskluzīvas tiesības saskaņā ar šīs 
iedaļas noteikumiem.   
Piemērojot šo pantu, Puse var uzskatīt, ka d izainparaugs, kam ir individuāla būtība, ir oriģināls.  
2. Reģistrēta dizainparauga īpašniekam ir tiesības neļaut trešām personām bez īpašnieka 
piekrišanas izgatavot, piedāvāt pārdošanai, pārdot, importēt, eksportēt, uzglabāt ražojumu, uz kura 
ir aizsargātais  dizainparaugs un kurš iemieso aizsargāto dizainparaugu, vai izmantot priekšmetus, uz 
kuriem ir aizsargātais dizainparaugs vai kuri to iemieso, ja šīs darbības tiek veiktas komerciālos 
nolūkos.  
3. Dizainparaugu, ko izmanto vai iekļauj ražojumā, kurš ir kompl eksa ražojuma sastāvdaļa, 
uzskata par jaunu un oriģinālu:  
a) ja sastāvdaļa, kad tā ir iekļauta kompleksajā ražojumā, paliek redzama minētā ražojuma 
parastās izmantošanas laikā, un  
b) ciktāl sastāvdaļas redzamās iezīmes pašas par sevi atbilst novitātes un  oriģinalitātes prasībām.  
4. Šā panta 3.  punkta a)  apakšpunktā jēdziens “parastā izmantošana” ir tiešā lietotāja veikta 
izmantošana, izņemot apkopi, apkalpošanu vai remontu.  
IP.28.  pants. Aizsardzības ilgums  
Reģistrētu dizainparaugu aizsardzības kopējais il gums, ieskaitot reģistrētu dizainparaugu 
atjaunojumus, ir 25  gadi no pieteikuma iesniegšanas datuma36. 
IP.29.  pants. Nereģistrētu dizainparaugu aizsardzība  
1. Katra Puse nereģistrēta dizainparauga īpašniekiem piešķir tiesības liegt nereģistrēta 
dizainparauga i zmantošanu trešām personām bez īpašnieka piekrišanas tikai tad, ja apstrīdētā 
izmantošana izriet no nereģistrēta dizainparauga kopēšanas tās attiecīgajā teritorijā37. Šāda 
izmantošana ietver vismaz produkta piedāvāšanu pārdošanā, laišanu tirgū, importu vai eksportu.  
2. Aizsardzības termiņš, kas pieejams nereģistrētiem dizainparaugiem, ilgst vismaz trīs gadus no 
dienas, kad dizainparaugs nodots atklātībai attiecīgās Puses teritorijā.  
IP.30.  pants. Izņēmumi  
1. Katra Puse var noteikt ierobežotus izņēmumus dizainpar augu, arī nereģistrētu 
dizainparaugu, aizsardzībai, ja izņēmumi nav nepamatoti pretrunā dizainparaugu parastai 
izmantošanai un nepamatoti neierobežo dizainparauga īpašnieka likumīgās intereses, ņemot vērā 
trešo personu likumīgās intereses.  
                                                            
36  Katra Puse saskaņā ar saviem tiesību aktiem var noteikt attiecīgo pieteikuma iesniegšanas datumu.  
37 Šī iedaļa neattiecas uz aizsardzību,  kas Apvienotajā Karalistē pazīstama kā dizainparauga tiesības.  
 
146 
 2. Aizsardzību nea ttiecina uz dizainparaugiem, kas veidoti  vienīgi tehnisku vai funkcionālu 
apsvērumu dēļ. Dizainparaugs neattiecas uz ražojuma izskatu, kas ir noteikti jāreproducē precīzā 
formā un izmēros, lai ražojumu, kurā dizainparaugs ir iekļauts vai kuram tas ir piel ietots, mehāniski 
pievienotu vai ievietotu, novietotu ap to vai novietotu pretī citam ražojumam tā, lai abi ražojumi 
varētu funkcionēt.  
3. Atkāpjoties no 2.  punkta, dizainparaugs saskaņā ar IP 27.  panta [Reģistrētu dizainparaugu 
aizsardzība] 1.  punktā izklās tītajiem nosacījumiem ir dizainparaugs, kura nolūks ir vairākus 
savstarpēji nomaināmus ražojumus samontēt vai savienot moduļu sistēmā.  
IP.31.  pants. Saistība ar autortiesībām  
Katra Puse nodrošina, ka dizainparaugiem, arī nereģistrētiem dizainparaugiem, ir tiesības uz 
aizsardzību atbilstīgi attiecīgās Puses tiesību aktiem autortiesību jomā no dienas, kurā dizainparaugs 
ir radīts vai fiksēts jebkādā veidā. Kādā mērā un ar kādiem nosacījumiem, ietverot prasīto 
oriģinalitātes līmeni, šādu aizsardzību piešķir, nosaka katra Puse.  
4. iedaļa. Patenti  
IP.32.  pants. Patenti un sabiedrības veselība  
1. Puses atzīst PTO ministru konferencē 2001.  gada 14.  novembrī Dohā pieņemtās Deklarācijas 
par TRIPS  līgumu un sabiedrības veselību (“Dohas deklarācija”) nozīmi. Interpretējot un īstenojot 
tiesības un pienākumus saskaņā ar šo iedaļu, Puses nodrošina, ka tiek  ievērota Dohas deklarācija.  
2. Katra Puse īsteno TRIPS  līguma 31.a  pantu, kā arī TRIPS  līguma pielikumu un šā pielikuma 
papildinājumu.  
IP.33.  pants. Ar zāļu vai augu aizsardzības līdzekļa patentu piešķirtā aizsardzības perioda 
pagarināšana  
1. Puses atzīst, ka  zālēm un augu aizsardzības līdzekļiem38, kurus to attiecīgajās teritorijās 
aizsargā patents, pirms to piedāvāšanas to attiecīgajos tirgos var piemērot administratīvu atļaujas 
piešķiršanas procedūru. Puses atzīst, ka laikposms, kas paiet no patenta pieteiku ma iesniegšanas līdz 
pirmajai atļaujai laist zāles vai līdzekli tirgū, kā šim nolūkam definēts attiecīgajos tiesību aktos, var 
saīsināt patenta faktiskās aizsardzības laikposmu.  
2. Katra Puse saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem nodrošina turpmāku aizsardz ību zālēm 
vai līdzeklim, kas ir aizsargāts ar patentu un kam ir piemērota 1.  punktā minētā administratīvā 
atļaujas piešķiršanas procedūra, kuras nolūks ir kompensēt patenta īpašniekam patenta faktiskās 
aizsardzības laikposma samazinājumu. Šādas turpmākas a izsardzības nodrošināšanas noteikumus un 
nosacījumus, arī attiecībā uz tās ilgumu, nosaka saskaņā ar Pušu normatīvajiem aktiem.  
3. Šajā sadaļā “zāles” ir:  
a)  jebkura viela vai vielu salikums, kam uzrādītas īpašības cilvēku vai dzīvnieku slimību ārstēšanai 
vai profilaksei; vai  
                                                            
38  Šajā sadaļā terminu “augu aizsardzības līdzeklis” attiecībā uz katru Pusi definē Pušu attiecīgie tiesību 
akti.  
 
147 
 b)  jebkura viela vai vielu salikums, ko var izmantot vai ievadīt cilvēkiem vai dzīvniekiem vai nu ar 
mērķi atjaunot, uzlabot vai pārveidot fizioloģiskas funkcijas, izraisot farmakoloģisku, 
imunoloģisku vai metabolisku iedarbību, vai a r mērķi noteikt medicīnisku diagnozi.  
5. iedaļa. Neizpaustas informācijas aizsardzība  
IP.34.  pants. Komercnoslēpuma aizsardzība  
1. Lai komercnoslēpuma turētājs varētu novērst komercnoslēpuma iegūšanu, izmantošanu vai 
izpaušanu, kad tas notiek veidā, kas ir pr etrunā godīgai komercpraksei, un panākt savu tiesību 
aizsardzību, katra Puse nodrošina atbilstīgas civiltiesiskās procedūras un tiesiskās aizsardzības 
līdzekļus.   
2. Šajā iedaļā:  
a) “komercnoslēpums” ir informācija, kas atbilst visām turpmāk minētajām prasībām:  
i) tā ir slepena tādā nozīmē, ka tā nav kā veselums vai precīzs tās komponentu 
izkārtojums un salikums vispārzināma vai pieejama gatavā veidā personām aprindās, 
kuras parasti izmanto minētā veida informāciju;  
ii) tai ir komerciāla vērtība slepenības dēļ; un  
iii) tā attiecīgajos apstākļos ir bijusi pakļauta saprātīgiem slepenības glabāšanas 
pasākumiem, ko veic persona, kura likumīgi kontrolē informāciju;  
b) "komercnoslēpuma t urētājs" ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas likumīgi kontrolē 
komercnoslēpumu.  
3. Šajā iedaļā vismaz šāda veida rīcība ir uzskatāma par tādu, kas ir pretrunā godīgai 
komercpraksei:  
a) komercnoslēpuma iegūšana bez komercnoslēpuma turētāja piekriša nas, ja tas iegūts, neatļauti 
piekļūstot dokumentiem, priekšmetiem, materiāliem, vielām vai elektroniskām datnēm, kas ir 
komercnoslēpuma turētāja likumīgā kontrolē un satur komercnoslēpumu vai no kā šo 
komercnoslēpumu var izsecināt, tos piesavinoties vai t os kopējot;  
b) komercnoslēpuma izmantošana vai izpaušana, ja to bez komercnoslēpuma turētāja 
piekrišanas izdarījusi persona, par kuru konstatēts, ka tā atbilst kādam no turpmāk minētajiem 
nosacījumiem:  
i) tā ir ieguvusi komercnoslēpumu a) apakšpunktā minē tajā veidā;  
ii) tā ir pārkāpusi konfidencialitātes līgumu vai citu pienākumu neizpaust 
komercnoslēpumu; vai  
iii) tā ir pārkāpusi līgumisku pienākumu vai citu pienākumu ierobežot komercnoslēpuma 
izmantošanu;   
c) komercnoslēpuma iegūšana, izmantošana vai izpaušana gadījumos, kad persona šādas 
iegūšanas, izmantošanas vai izpaušanas laikā zinājusi vai attiecīgajos apstākļos tai būtu 
vajadzējis zināt, ka komercnoslēpums ir ticis tieši vai netieši iegūts no citas perso nas, kas 
komercnoslēpumu izmantojusi vai izpaudusi nelikumīgi b) apakšpunkta nozīmē.  
 
148 
 4. Nekas šajā iedaļā nav interpretējams tā, ka tas liktu kādai no Pusēm uzskatīt turpmāk minēto 
rīcību par tādu, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei:   
a) neatkarīgs atklā jums vai izveide;  
b) tāda produkta reversā inženierija, kas ir darīts pieejams sabiedrībai vai kas likumīgi ir 
informācijas ieguvēja rīcībā, ja informācijas ieguvējs ir brīvs no jebkāda juridiski spēkā esoša 
pienākuma ierobežot komercnoslēpuma iegūšanu;   
c) komercnoslēpuma iegūšana, izmantošana vai izpaušana saskaņā ar katras Puses tiesību aktos 
noteikto vai atļauto;  
d) darba ņēmēju vai to pārstāvju tiesību uz informāciju un apspriešanos izmantošana saskaņā ar 
minētās Puses normatīvajiem aktiem.   
5. Nekas šajā iedaļā netiek saprasts kā tāds, kas ietekmē katras Puses aizsargātās vārda un 
informācijas brīvības – arī plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma – īstenošanu, ierobežo darba 
ņēmēju mobilitāti vai ietekmē sociālo partneru patstāvību un tiesības sl ēgt koplīgumus saskaņā ar 
Pušu normatīvajiem aktiem.   
IP.35.  pants. Tādu datu aizsardzība, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju zāļu laišanai tirgū  
1. Katra Puse aizsargā konfidenciālu komercinformāciju, kas iesniegta, lai saņemtu atļauju laist 
tirgū zāles (“t irdzniecības atļauja”), pret izpaušanu trešām personām, izņemot gadījumus, kad tiek 
veikti pasākumi, kuru nolūks ir nodrošināt datu aizsardzību pret negodīgu komerciālu izmantošanu, 
vai kad izpaušana ir nepieciešama sevišķi svarīgās sabiedrības interesēs.  
2. Katra Puse nodrošina, ka ierobežotu laiku, ko nosaka tās iekšējie tiesību akti, un saskaņā ar 
nosacījumiem, kas izklāstīti tās iekšējos tiesību aktos, par tirdzniecības atļaujas piešķiršanu atbildīgā 
iestāde bez pirmās tirdzniecības atļaujas turētāja nepār protamas piekrišanas neakceptē nevienu 
turpmāku tirdzniecības atļaujas pieteikumu, kura pamatā ir pirmsklīnisko testu vai klīniskās izpētes 
rezultāti, kas šai iestādei iesniegti pirmās tirdzniecības atļaujas pieteikumā, ja vien starptautiskajos 
nolīgumos, kuros abas Puses ir puses, nav noteikts citādi.  
3. Katra Puse nodrošina arī, ka ierobežotu laiku, ko nosaka tās tiesību akti, un saskaņā ar 
nosacījumiem, kas izklāstīti tās tiesību aktos, zāles, ko iestāde pēc tam atļāvusi, pamatojoties uz 
pirmsklīnisko testu  un klīniskās izpētes rezultātiem, kas minēti 2. punktā, nelaiž tirgū bez pirmās 
tirdzniecības atļaujas turētāja nepārprotamas piekrišanas, ja vien starptautiskajos nolīgumos, kuros 
abas Puses ir puses, nav noteikts citādi.  
4. Šis pants neskar papildu aizsardzības periodus, ko katra Puse var paredzēt minētās Puses 
tiesību aktos.  
IP.36.  pants. Augu aizsardzības līdzekļu vai biocīdu tirdzniecības atļaujas saņemšanai iesniegto datu 
aizsardzība  
1. Katra Puse atzīst pagaidu tiesības, kas piemīt tāda izmēģinājum a vai pētījuma ziņojuma 
īpašniekam, kurš pirmo reizi iesniegts, lai saņemtu kādas aktīvās vielas, augu aizsardzības līdzekļa vai 
biocīda tirdzniecības atļauju un kurā aplūkots attiecīgā produkta drošums un iedarbīgums. Šajā 
laikposmā izmēģinājuma vai pētīj uma ziņojumu neizmanto nevienas citas personas labā, kura vēlas 
saņemt kādas aktīvās vielas, augu aizsardzības līdzekļa vai biocīda tirdzniecības atļauju, ja vien nav 
 
149 
 pierādīts, ka pirmais īpašnieks nepārprotami dod piekrišanu. Šajā pantā minētās tiesības sauc par 
datu aizsardzību.  
2. Izmēģinājuma vai pētījuma ziņojumam, kas iesniegts aktīvās vielas vai augu aizsardzības 
līdzekļa tirdzniecības atļaujas saņemšanai, jāatbilst šādiem nosacījumiem:  
a) tas vajadzīgs atļaujas piešķiršanai vai atļaujas grozīšanai, lai atļautu lietošanu citiem 
kultūraugiem; un  
b) ir apstiprināta tā atbilstība labas laboratoriju prakses vai labas pētījumu prakses principiem.  
3. Datu aizsardzības termiņš ir vismaz 10 gadi no dienas, kad attiecīgā iestāde Puses teritorijā 
piešķīrusi pirm o atļauju.  
4. Katra Puse nodrošina, ka valsts iestādes, kas atbild par tirdzniecības atļaujas piešķiršanu, 
neizmanto 1. un 2. punktā minēto informāciju nākamā pieteikuma iesniedzēja labā attiecībā uz 
jebkuru secīgu tirdzniecības atļauju, neatkarīgi no tā, vai  tā ir vai nav darīta pieejama sabiedrībai.  
5. Katra Puse paredz noteikumus, kuru nolūks ir izvairīties no divkāršiem izmēģinājumiem ar 
mugurkaulniekiem.   
6. iedaļa. Augu šķirnes  
IP.37.  pants. Augu šķirņu aizsardzība  
Katra Puse aizsargā augu šķirnes saskaņā  ar Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju 
(UPOV ), kas pēdējo reizi pārskatīta Ženēvā 1991.  gada 19.  martā. Puses sadarbojas, lai veicinātu šīs 
tiesības un nodrošinātu to izpildi.   
3. nodaļa. Intelektuālā īpašuma tiesību izpilde  
1. iedaļa . Vispārīgi noteikumi  
IP.38.  pants. Vispārēji pienākumi  
1. Katra Puse saskaņā ar saviem attiecīgajiem tiesību aktiem nodrošina pasākumus, procedūras 
un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kuri vajadzīgi, lai panāktu intelektuālā īpašuma tiesību 
piemērošanu.   
Šīs nodaļas 1., 2.  un 4.  iedaļā termins “intelektuālā īpašuma tiesības” neietver tiesības, uz kurām 
attiecas 2.  nodaļas 5.  iedaļa [Neizpaustas informācijas aizsardzība].  
2. Šā panta 1.  punktā minētie pasākumi, procedūras un aizsardzības līdzekļi:  
a) ir taisnī gi un vienlīdzīgi;  
b) nav nevajadzīgi sarežģīti vai dārgi un neietver nesamērīgus termiņus un nepamatotus 
kavējumus;  
c) ir iedarbīgi, samērīgi un preventīvi;  
d) tiek piemēroti tā, lai izvairītos no šķēršļu radīšanas likumīgai tirdzniecībai un nodrošinātu 
aizsardzības līdzekļus pret to ļaunprātīgu izmantošanu.  
 
150 
 IP.39.  pants. Personas, kas ir tiesīgas prasīt minēto pasākumu, procedūru un aizsardzības līdzekļu 
piemēr ošanu  
Katra Puse par personām, kas ir tiesīgas prasīt šīs nodaļas 2. un 4.  iedaļā minēto pasākumu, 
procedūru un aizsardzības līdzekļu piemērošanu, atzīst:   
a) intelektuālā īpašuma tiesību subjektus saskaņā ar Puses tiesību aktiem;  
b) visas citas personas , kas ir pilnvarotas izmantot minētās tiesības, jo īpaši licenciātus, ciktāl to 
atļauj Puses tiesību akti un saskaņā ar tiem; un  
c) federācijas un apvienības39, ciktāl to atļauj Puses tiesību akti un saskaņā ar tiem.  
2. iedaļa. Civiltiesiskā un administrat īvā piemērošana  
IP.40.  pants. Pasākumi pierādījumu saglabāšanai  
1. Katra Puse nodrošina, ka pat pirms tiesvedības uzsākšanas kādā lietā kompetentās tiesu 
iestādes, saņemot iesniegumu no puses, kas ir sniegusi tai pieejamus pierādījumus, lai pamatotu 
savu apga lvojumu, kas tās intelektuālā īpašuma tiesības ir pārkāptas vai drīzumā tiks pārkāptas, var 
noteikt ātrus un iedarbīgus pagaidu pasākumus, kuru mērķis ir saglabāt attiecīgos iespējamā 
pārkāpuma pierādījumus, ievērojot attiecīgos aizsardzības pasākumus un k onfidenciālas informācijas 
aizsardzības prasības.  
2. Šādi pasākumi var ietvert iespējamo pārkāpuma preču un attiecīgā gadījumā to materiālu un 
darbarīku, ko izmanto šo preču ražošanai un  / vai izplatīšanai, kā arī ar minētajām precēm saistīto 
dokumentu sīku a prakstīšanu, ņemot vai neņemot to paraugus, vai arestu.  
IP.41.  pants. Pierādījumi  
1. Katra Puse veic pasākumus, kuri vajadzīgi, lai kompetentās tiesu iestādes, saņemot 
iesniegumu no puses, kas ir sniegusi pieejamus pierādījumus savas prasības pamatošanai un, 
pamatojot savu prasību, ir norādījusi uz pierādījumiem, kas ir pretējās puses kont rolē, varētu, 
ievērojot konfidenciālas informācijas aizsardzību, pieprasīt, lai pretējā puse uzrāda šos pierādījumus.   
2. Katra Puse veic arī pasākumus, kuri vajadzīgi, lai kompetentās tiesu iestādes attiecīgā 
gadījumā, kad intelektuālā īpašuma tiesību pārkā pumi izdarīti komerciālā mērogā, saskaņā ar tādiem 
pašiem nosacījumiem kā 1. punktā varētu izdot rīkojumu par pretējās puses kontrolē esošu bankas, 
finanšu vai tirdzniecības dokumentu paziņošanu, ievērojot konfidenciālas informācijas aizsardzību.  
IP.42.  pants. Tiesības uz informāciju  
1. Katra Puse nodrošina, ka kompetentās tiesu iestādes civilajā tiesvedībā par intelektuālā 
īpašuma tiesību pārkāpumu, atbildot uz pamatotu un samērīgu prasītāja pieprasījumu, var dot 
rīkojumu pārkāpējam vai jebkurai citai person ai sniegt informāciju par to preču vai pakalpojumu 
izcelsmi un izplatīšanas tīkliem, ar kurām tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības.  
2. 1. punktā “jebkura cita persona” ir persona:  
                                                            
39  Lielākai noteiktībai, ciktāl to pieļauj Puses tiesību akti, termins “federā cijas un apvienības” ietver vismaz 
intelektuālā īpašuma tiesību kolektīvā pārvaldījuma struktūras un profesionālās aizsardzības struktūras, 
kuras tiek regulāri atzītas par tādām, kam ir tiesības pārstāvēt intelektuālā īpašuma tiesību subjektus.  
 
151 
 a) par kuru konstatēts, ka tās rīcībā ir pārkāpuma preces komerciālai  darbībai raksturīgā 
daudzumā;  
b) par kuru ir konstatēts, ka tā izmanto pārkāpuma pakalpojumus komercdarbībai raksturīgā 
daudzumā;  
c) par kuru ir konstatēts, ka tā komercdarbībai raksturīgā daudzumā sniedz pakalpojumus, ko 
izmanto pārkāpuma darbībās; vai   
d) kuru a), b) vai c) apakšpunktā minētā persona ir norādījusi kā personu, kas iesaistīta attiecīgo 
preču izgatavošanā, ražošanā vai izplatīšanā vai attiecīgo pakalpojumu sniegšanā.  
3. Šā panta 1.  punktā minētā informācija attiecīgi ietver:  
a) attiecīgo preču vai pakalpojumu izgatavotāju, ražotāju, izplatītāju, piegādātāju un citu 
iepriekšējo turētāju vārdus vai nosaukumus un adreses, kā arī paredzēto vairumtirgotāju un 
mazumtirgotāju vārdus vai nosaukumus un adreses;  
b) informāciju par izgatavotajiem, sa ražotajiem, piegādātajiem, saņemtajiem vai pasūtītajiem 
daudzumiem, kā arī cenu, kas maksāta par attiecīgajām precēm vai pakalpojumiem.  
4. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, neskarot citus Puses tiesību aktus, kas:  
a) dod tiesību subjektam tiesības saņemt pl ašāku informāciju;  
b) reglamentē saskaņā ar šo pantu iegūtās informācijas izmantošanu civilajā tiesvedībā;  
c) reglamentē atbildību par tiesību uz informāciju ļaunprātīgu izmantošanu;   
d) paredz iespēju atteikties sniegt informāciju, kas piespiestu 1. pu nktā minēto personu atzīt, ka 
tā vai tās tuvi radinieki ir piedalījušies intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumā;  
e) reglamentē informācijas avotu konfidencialitātes aizsardzību vai persondatu apstrādi.  
IP.43.  pants. Pagaidu un piesardzības pasākumi  
1. Katra  Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes pēc prasītāja lūguma attiecībā uz iespējamo 
pārkāpēju var izdot rīkojumu par pagaidu noregulējumu, lai novērstu iespējamu intelektuālā īpašuma 
tiesību pārkāpumu vai uz laiku aizliegtu iespējamo tiesību pārkāpumu turpi nāšanu, attiecīgā 
gadījumā iekasējot regulāru kavējuma naudu, ja tas paredzēts minētās Puses tiesību aktos, vai lai 
šādas rīcības turpināšanu pieļautu tikai tad, ja ir dota garantija, kas paredzēta kompensācijas 
nodrošināšanai tiesību subjektam. Rīkojumu p ar pagaidu noregulējumu saskaņā ar tādiem pašiem 
nosacījumiem var izdot arī attiecībā uz starpnieku, kura pakalpojumus trešā persona izmanto 
intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpšanai.  
2. Katra Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes pēc prasītāja lūguma ir pilnv arotas dot rīkojumu 
konfiscēt vai nogādāt atpakaļ preces, ar kurām, iespējams, tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma 
tiesības, ar mērķi novērst to nokļūšanu vai apriti tirdzniecības kanālos.  
3. Ja iespējams pārkāpums ir izdarīts komerciālā mērogā, katra Puse no drošina, ka tad, ja 
prasītājs norāda uz apstākļiem, kas var traucēt kaitējuma atlīdzinājuma piedziņu, tiesu iestādes var 
dot rīkojumu kā piesardzības pasākumu piemērot iespējamā pārkāpēja kustamā un nekustamā 
 
152 
 īpašuma konfiskāciju, arī viņa bankas kontu un citu aktīvu bloķēšanu. Tālab kompetentās iestādes var 
pieprasīt bankas, finanšu vai tirdzniecības dokumentus vai atbilstīgu pieeju vajadzīgajai informācijai.  
4. Katra Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes attiecībā uz 1., 2.  un 3.  punktā minētajiem 
pasākumiem  ir pilnvarotas likt prasītājam sniegt tām visus prasītājam pieejamos pierādījumus, lai 
pietiekamā mērā tās pārliecinātu, ka prasītājs ir attiecīgo tiesību subjekts un ka prasītāja tiesības tiek 
pārkāptas vai šāds pārkāpums drīzumā var notikt.  
IP.44.  pants. Korektīvi pasākumi  
1. Katra Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes pēc prasītāja lūguma, neskarot tiesību subjektam 
pārkāpuma dēļ radīto kaitējumu un neparedzot nekādu kompensāciju, var dot rīkojumu iznīcināt 
preces, ja ir konstatējušas, ka ar tā m ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, vai vismaz pavisam 
izņemt minētās preces no tirdzniecības kanāliem. Attiecīgos gadījumos tiesu iestādes ar tādiem 
pašiem nosacījumiem var arī dot rīkojumu iznīcināt materiālus un darbarīkus, ko galvenokārt 
izma nto šo preču radīšanā vai ražošanā.   
2. Katras Puses tiesu iestādēm ir pilnvaras dot rīkojumu veikt minētos pasākumus uz pārkāpēja 
rēķina, ja vien nav īpašu iemeslu tā nedarīt.  
IP.45.  pants. Izpildraksti  
Katra Puse nodrošina, ka tad, ja pieņemts tiesas lēmu ms, kurā konstatēts intelektuālā īpašuma 
tiesību pārkāpums, tiesu iestādes var attiecībā uz pārkāpēju izdot izpildrakstu, kura nolūks ir aizliegt 
turpināt pārkāpumu. Katra Puse arī nodrošina, ka tiesu iestādes var izdot izpildrakstu pret 
starpniekiem, kuru  pakalpojumus trešā persona izmanto, lai pārkāptu intelektuālā īpašuma tiesības.   
IP.46.  pants. Alternatīvi pasākumi  
Katra Puse var noteikt, ka attiecīgos gadījumos un pēc tās personas pieprasījuma, uz kuru attiecas 
IP.44.  pantā [Korektīvi pasākumi] vai I P.45.  pantā [Izpildraksti] paredzētie pasākumi, tiesu iestādes 
šajos divos pantos paredzēto pasākumu piemērošanas vietā var likt izmaksāt naudas kompensāciju 
cietušajai personai, ja vainīgā persona ir rīkojusies neapzināti un bez nolaidības, ja attiecīgo 
pasākumu veikšana minētajai personai radītu nesamērīgu kaitējumu un ja naudas kompensācija 
cietušajai personai šķiet pieņemama.  
IP.47.  pants. Zaudējumu atlīdzība  
1. Katra Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes pēc cietušās puses pieprasījuma piespriež 
pārkāpēj am, kas ir apzināti iesaistījies pārkāpuma darbībā vai kam ir bijis pamats apzināties, ka 
iesaistās pārkāpuma darbība, maksāt tiesību subjektam atlīdzību, kura atbilst pārkāpuma dēļ tiesību 
subjektam radītā kaitējuma apmēram.   
2. Katra Puse nodrošina, ka tās  tiesu iestādes, nosakot zaudējumus:  
a) ņem vērā visus attiecīgos aspektus, piemēram, cietušajai pusei radītās negatīvās ekonomiskās 
sekas, arī negūto peļņu, pārkāpēja negodīgi gūto peļņu un attiecīgos gadījumos arī citus 
elementus, kas nav ekonomiski fak tori, piemēram, tiesību subjektam pārkāpuma rezultātā 
radīto morālo kaitējumu; vai  
b) attiecīgos gadījumos kā alternatīvu a)  apakšpunktā minētajam var zaudējumu apmēru noteikt 
kā vienreizēju maksājumu, pamatojoties uz vismaz tādiem elementiem kā honorāru vai 
 
153 
 maksājumu summa, kas būtu saņemta, ja pārkāpējs būtu prasījis atļauju izmantot attiecīgās 
intelektuālā īpašuma tiesības.  
3. Ja pārkāpējs ir iesaistījies pārkāpuma darbībās neapzināti vai viņam nav bijis pamata to 
apzināties, katra Puse var noteikt, ka ti esu iestādes var dot rīkojumu atmaksāt cietušajai personai 
peļņu vai izmaksāt kompensāciju, kas var būt noteikta iepriekš.  
IP.48.  pants. Tiesāšanās izdevumi  
Katra Puse nodrošina, ka pamatotus un samērīgus tiesāšanās izdevumus un citus izdevumus, kas 
raduš ies lietā uzvarējušai pusei, parasti sedz lietā zaudējusī puse, ja vien tas nav pretrunā taisnīguma 
principiem.   
IP.49.  pants. Tiesas nolēmumu publicēšana  
Katra Puse nodrošina, ka tiesvedībā par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu tiesu iestādes pēc 
prasītāja lūguma un par pārkāpēja līdzekļiem var piemērot attiecīgus pasākumus informācijas 
izplatīšanai par tiesas nolēmumu, arī nolēmuma paziņošanai un publ icēšanai pilnā vai daļējā veidā.   
IP.50.  pants. Pieņēmums par autortiesībām vai īpašuma tiesībām  
3. nodaļā [Intelektuālā īpašuma tiesību izpilde] paredzēto pasākumu, procedūru un aizsardzības 
līdzekļu piemērošanas nolūkā:   
a) lai literāra vai mākslas dar ba autoru, ja nav pierādījumu par pretējo, uzskatītu par autoru, kas 
tādējādi ir tiesīgs sākt tiesvedību, ir pietiekami, ka autora vārds ierastā veidā tiek minēts darbā 
vai uz tā; un  
b) šā panta a)  apakšpunktu mutatis mutandis  piemēro blakustiesību subjekt iem attiecībā uz to 
aizsargāto tiesību objektu.  
IP.51.  pants. Administratīvās procedūras  
Ciktāl administratīvo procedūru lēmumu rezultātā var tikt noteikts kāds civiltiesiskās aizsardzības 
līdzeklis, šādas procedūras atbilst principiem, kas pēc būtības ir  līdzvērtīgi šajā iedaļā norādītajiem.  
3. iedaļa. Civiltiesiskas procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas saistīti ar komercnoslēpumu  
IP.52.  pants. Civiltiesiskas procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas saistīti ar 
komercnoslēpumu  
1. Katra Puse nodrošina, ka personām, kas piedalās IP.34.  panta [Komercnoslēpumu 
aizsardzība] 1.  punktā minētajā civiltiesiskajā procedūrā vai kam ir piekļuve dokumentiem, kuri veido 
daļu no minētās procedūras, nav atļauts izmantot un izpaust nevienu komercno slēpumu vai 
varbūtēju komercnoslēpumu, par ko kompetentās tiesu iestādes, atbildot uz pienācīgi pamatotu 
ieinteresētas personas pieprasījumu, norādījušas, ka tas ir konfidenciāls, un kas šīm personām ir 
kļuvis zināms pēc šādas piedalīšanās vai piekļūšanas.  
2. Katra Puse nodrošina, ka 1.  punktā minētais pienākums paliek spēkā pēc civiltiesvedības 
beigām tik ilgi, cik nepieciešams.  
3. Civiltiesiskajās procedūrās, kas minētas IP.34.  panta [Komercnoslēpumu aizsardzība] 
1. punktā, katra Puse nodrošina, ka tās tiesu i estādes ir pilnvarotas vismaz:  
 
154 
 a) norīkot pagaidu pasākumus saskaņā ar tās attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, lai pārtrauktu 
un aizliegtu komercnoslēpuma izmantošanu vai izpaušanu kādā veidā, kas ir pretrunā godīgai 
komercpraksei;  
b) norīkot pasākumus s askaņā ar tās attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, ar kuriem liek pārtraukt 
vai attiecīgā gadījumā aizliegt izmantot vai izpaust komercnoslēpumu tādā veidā, kas ir 
pretrunā godīgai komercpraksei;  
c) saskaņā ar tās attiecīgajiem normatīvajiem aktiem norīkot  personai, kura ir ieguvusi, 
izmantojusi vai izpaudusi komercnoslēpumu kādā veidā, kas ir pretrunā godīgai 
komercpraksei, un kura zināja vai kurai būtu vajadzējis zināt, ka tā iegūst, izmanto vai izpauž 
komercnoslēpumu tādā veidā, kas ir pretrunā godīgai k omercpraksei, samaksāt 
komercnoslēpuma turētājam zaudējumu atlīdzību, kas atbilst faktiskajam kaitējumam, kurš 
radies šādas komercnoslēpuma iegūšanas, izmantošanas vai izpaušanas rezultātā;   
d) veikt īpašus pasākumus, kuri vajadzīgi, lai saglabātu tāda ko mercnoslēpuma vai varbūtējā 
komercnoslēpuma konfidencialitāti, kas izmantots vai minēts IP.34.  panta [Komercnoslēpumu 
aizsardzība] 1.  punktā minētajās procedūrās. Šādi īpaši pasākumi saskaņā ar katras Puses 
attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, ieskaitot tie sības uz aizstāvību, var ietvert iespēju pilnīgi 
vai daļēji ierobežot piekļuvi konkrētiem dokumentiem, ierobežot piekļuvi tiesas sēdēm un to 
attiecīgajiem ierakstiem vai protokoliem, darīt pieejamu tiesas lēmuma nekonfidenciālu 
versiju, kurā komercnoslēpum u saturošās daļas ir svītrotas vai rediģētas;  
e) noteikt sankcijas personām, kas piedalās tiesas procesā un kas nepilda vai atsakās izpildīt 
tiesas rīkojumus par komercnoslēpuma vai varbūtējā komercnoslēpuma aizsardzību.  
4. Katra Puse nodrošina, ka šajā pan tā paredzētos pasākumus, procedūras vai tiesiskās 
aizsardzības līdzekļus noraida, ja komercnoslēpuma iespējamā iegūšana, izmantošana vai izpaušana, 
kas ir pretrunā godīgai komercpraksei, ir veikta saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem šādos 
gadījumos:   
a) lai atklātu amatpārkāpumu, ļaunprātīgu rīcību vai nelikumīgu darbību sabiedrības vispārējo 
interešu aizsardzības nolūkā;   
b) informāciju izpauž darbinieki saviem pārstāvjiem šo pārstāvju pienākumu likumīgas 
īstenošanas ietvaros, un tas ir nepieciešams, lai  minētie pārstāvji varētu likumīgi pildīt savas 
funkcijas;  
c) lai aizsargātu likumīgas intereses, kas atzītas minētās Puses normatīvajos aktos.  
4. iedaļa. Izpilde uz robežas  
IP.53.  pants. Pasākumi uz robežām  
1. Attiecībā uz muitas kontrolē esošām precēm kat ra Puse pieņem vai patur spēkā kārtību, 
kādā tiesību subjekts var iesniegt pieprasījumu kompetentajai iestādei40 atlikt aizdomīgo preču 
izlaišanu vai tās aizturēt. Šajā iedaļā “aizdomīgās preces” ir preces, par kurām ir aizdomas, ka tās 
pārkāpj preču zīmes, autortiesības un blakustiesības, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, patentus, 
                                                            
40  Eiropas Savienībai kompetentā iestāde nozīmē muitas dienestus.  
 
155 
 funkcionālos modeļus, rūpnieciskos d izainparaugus, integrālshēmu konfigurācijas shēmas vai augu 
šķirņu aizsardzības tiesības.  
2. Katrai Pusei ir elektroniskas sistēmas, ar kurām muita var pārvaldīt apmierinātos vai 
reģistrētos pieprasījumus.  
3. Katra Puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes n eiekasē maksu, kura segtu 
administratīvās izmaksas, kas rodas pieprasījuma apstrādē vai uzskaitē.  
4. Katra Puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes saprātīgā termiņā pieņem lēmumu par 
pieprasījumu apmierināšanu vai reģistrēšanu.  
5. Katra Puse nosaka, ka 1.  punktā minētos pieprasījumus attiecina uz vairākiem sūtījumiem.  
6. Attiecībā uz muitas kontrolē esošām precēm katra Puse nodrošina, ka tās muitas dienesti 
pēc savas iniciatīvas var atlikt aizdomīgo preču izlaišanu vai tās aizturēt.  
7. Katra Puse nodrošina, ka t ās muitas dienesti aizdomīgo preču identificēšanai izmanto riska 
analīzi.  
8. Katra Puse var atļaut tās muitas dienestiem pēc pieprasījuma sniegt tiesību subjektam 
informāciju par precēm, arī to aprakstu un faktisko vai aplēsto daudzumu, un, ja zināms, nosūtī tāja, 
importētāja, eksportētāja vai saņēmēja vārdu/nosaukumu un adresi, kā arī to preču izcelsmes vai 
proveniences valsti, kuru izlaišana ir apturēta vai kuras ir aizturētas.  
9. Katrai Pusei ir procedūras, kas ļauj aizdomīgās preces iznīcināt bez iepriekšējas  
administratīvas procedūras vai tiesvedības pārkāpumu oficiālai konstatācijai, ja attiecīgās personas 
piekrīt vai neiebilst pret iznīcināšanu. Ja aizturētās preces netiek iznīcinātas, katra Puse nodrošina, 
ka, izņemot ārkārtas gadījumus, no šādām precēm at brīvojas ārpus tirdzniecības aprites tā, lai 
izvairītos no kaitējuma tiesību subjektam.  
10. Katrai Pusei ir procedūras, kas ļauj ātri iznīcināt viltotu preču zīmju preces un pirātiskas 
preces, kuras sūta pasta vai kurjerpasta sūtījumos.  
11. Katra Puse nosaka, ka  pēc muitas dienestu pieprasījuma piešķirtā vai reģistrētā pieteikuma 
turētājam ir pienākums atlīdzināt muitas dienestiem vai citām personām, kuras rīkojas muitas 
dienestu vārdā, visas izmaksas, kas tām radušās no brīža, kad preces ir aizturētas vai kad to  izlaišana 
ir apturēta, ieskaitot izmaksas par preču uzglabāšanu, darbībām ar tām, kā arī visas izmaksas, kas 
saistītas ar preču iznīcināšanu vai likvidēšanu.  
12. Katra Puse var nolemt šo pantu nepiemērot tādu preču importam, ko tiesību subjekts laidis 
tirgū c itā valstī vai kas laistas tirgū citā valstī ar tiesību subjekta piekrišanu. Puse var no šā panta 
piemērošanas jomas izslēgt nekomerciālas preces, kas atrodas ceļotāju personīgajā bagāžā.  
13. Katra Puse ļauj saviem muitas dienestiem uzturēt regulāru dialogu u n veicināt sadarbību ar 
attiecīgajām ieinteresētajām personām un citām iestādēm, kas iesaistītas intelektuālā īpašuma 
tiesību piemērošanā.  
14. Puses sadarbojas aizdomīgu preču starptautiskās tirdzniecības jautājumā. Proti, Puses, ciktāl 
iespējams, apmainās ar  svarīgu informāciju par aizdomīgu preču tirdzniecību, kas ietekmē otru Pusi.  
 
156 
 15. Neskarot citas sadarbības formas, Protokolu par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas 
lietās piemēro tādu intelektuālā īpašuma tiesību normatīvo aktu pārkāpumiem, kuru pie mērošana 
saskaņā ar šo pantu ir Puses muitas dienestu kompetencē.  
IP.54.  pants. Saskanība ar GATT  1994  un TRIPS  līgumu  
Muitas dienestiem veicot pasākumus uz robežas nolūkā nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību 
piemērošanu, neatkarīgi no tā, vai tas aplūk ots šajā iedaļā, Puses nodrošina, ka pasākumi atbilst to 
saistībām saskaņā ar GATT  1994 un TRIPS  līgumu, jo īpaši GATT  1994 V  pantam un TRIPS  līguma 
III daļas 41.  pantam un 4.  iedaļai.  
4. nodaļa. Citi noteikumi  
IP.55.  pants. Sadarbība  
1. Puses sadarbojas, la i atbalstītu to saistību un pienākumu izpildi, ko tās uzņēmušās saskaņā ar 
šo sadaļu.  
2. Sadarbības jomas cita starpā ietver šādas darbības:  
a) informācijas apmaiņa par intelektuālā īpašuma tiesību tiesisko regulējumu un attiecīgajiem 
tiesību aizsardzības un  piemērošanas noteikumiem;  
b) pieredzes apmaiņa par likumdošanas progresu, intelektuālā īpašuma tiesību izpildi un muitas, 
policijas, administratīvo un tiesu iestāžu veikto piemērošanu centrālajā un zemākā līmenī;  
c) koordinācija, arī ar citām valstīm, k uras nolūks ir novērst viltotu preču eksportu;  
d) tehniskā palīdzība, spēju veidošana, personāla apmaiņa un apmācība;  
e) intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un aizstāvēšana un informācijas izplatīšana šajā 
sakarā, arī uzņēmēju aprindās un pilsoniska jā sabiedrībā;  
f) patērētāju un tiesību subjektu informēšana;  
g)  iestāžu sadarbības uzlabošana, jo īpaši starp Pušu intelektuālā īpašuma aizsardzības iestādēm;  
h) sabiedrības izglītošana un sabiedrības izpratnes veicināšana par intelektuālā īpašuma tiesību 
aizsardzības un piemērošanas politiku;  
i) intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un piemērošanas veicināšana publiskā un privātā 
sektora sadarbības ceļā, iesa istot mazos un vidējos uzņēmumus;   
j) iedarbīgu stratēģiju izstrāde ar mērķi noteikt mērķauditoriju un informēšanas programmas, 
kas palīdzētu palielināt patērētāju un plašsaziņas līdzekļu informētību par intelektuālā īpašuma 
tiesību pārkāpumu ietekmi, arī  par draudiem veselībai un drošībai un par saistību ar 
organizēto noziedzību.  
3. Puses tieši vai ar Tirdzniecības specializētās intelektuālā īpašuma komitejas starpniecību 
uztur kontaktus visos jautājumos, kas saistīti ar šīs sadaļas īstenošanu un darbību.  
 
157 
 IP.56.  pants. Brīvprātīgas ieinteresēto personu iniciatīvas  
Katra Puse cenšas veicināt ieinteresēto personu brīvprātīgas iniciatīvas, kuru nolūks ir samazināt 
intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus, arī tiešsaistē un citās tirdzniecības vietās, koncentrēj oties 
uz konkrētām problēmām un meklējot praktiskus risinājumus, kas ir reālistiski, līdzsvaroti, samērīgi 
un taisnīgi visām iesaistītajām personām, tai skaitā šādos veidos:  
a) katra Puse cenšas savā teritorijā sapulcināt ieinteresētās personas nolūkā veicināt brīvprātīgas 
iniciatīvas, kuru mērķis ir rast risinājumus un atrisināt domstarpības intelektuālā īpašuma 
tiesību aizsardzības un izpildes jomā un samazināt pārkāpumu skaitu ;  
b) Puses tiecas savstarpēji apmainīties ar informāciju par centieniem veicināt ieinteresēto 
personu brīvprātīgas iniciatīvas to attiecīgajās teritorijās; un  
c) Puses cenšas veicināt atklātu dialogu un sadarbību starp Pušu ieinteresētajām personām un 
mud ināt Pušu ieinteresētās personas kopīgi rast risinājumus un atrisināt domstarpības par 
intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un piemērošanu un pārkāpumu skaita samazināšanu.  
IP.57.  pants. Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm saistītā pārskatīšana  
Ņemot vēr ā attiecīgos noteikumus jebkurā iepriekšējā divpusējā līgumā starp Apvienoto Karalisti, no 
vienas puses, un Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no otras puses, Puses var 
kopīgi pielikt saprātīgas pūles, lai vienotos par noteikumiem attiecīb ā uz Pušu ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāžu aizsardzību un faktisku piemērošanu vietējā līmenī.  
VI SADAĻA. PUBLISKAI S IEPIRKUMS  
1. nodaļa. Darbības joma  
PPROC.1.  pants. Mērķis  
Šīs sadaļas mērķis ir garantēt katras Puses piegādātājiem lielākas iespējas piedalīt ies publiskā 
iepirkuma procedūrās un uzlabot publiskā iepirkuma procedūru pārredzamību.  
PPROC.2.  pants. Dažu Nolīguma par valsts iepirkumu noteikumu iekļaušana un aptvertais iepirkums  
1.  Ar šo šajā sadaļā iekļauj Nolīguma par valsts iepirkumu (“GPA”) note ikumus, kas norādīti 
PPROC -1. pielikuma A  iedaļā, ieskaitot katras Puses pielikumus GPA  I papildinājumam.  
2.  Šajā sadaļā “aptvertais iepirkums” ir iepirkums, kam piemēro GPA  II pantu, un arī iepirkums, 
kas norādīts PPROC -1. pielikuma B  iedaļā.  
3.  Attiecī bā uz aptverto iepirkumu katra Puse otras Puses piegādātājiem, precēm vai 
pakalpojumiem mutatis mutandis piemēro PPROC -1. pielikuma A  iedaļā norādītos GPA  noteikumus.  
2. nodaļa. Papildu noteikumi aptvertajam iepirkumam  
PPROC.3.  pants. Elektronisko līdzekļu  izmantošana iepirkumā  
1.  Katra Puse nodrošina, ka tās iepirkuma veicēji aptverto iepirkumu īsteno, iespējami plašāk 
izmantojot elektroniskos līdzekļus.  
 
158 
 2.  Uzskata, ka iepirkuma veicējs aptverto iepirkumu īsteno ar elektroniskiem līdzekļiem, ja 
iepirkuma  veicējs izmanto elektroniskos informācijas un saziņas līdzekļus šādām vajadzībām:  
a) paziņojumu un iepirkuma dokumentācijas publicēšana iepirkuma procedūrās; un  
b) dalības pieteikumu un piedāvājumu iesniegšana.  
3.  Izņemot īpašas situācijas, šādi elektron iskie informācijas un saziņas līdzekļi ir 
nediskriminējoši, vispārpieejami un sadarbspējīgi ar vispārlietotiem informācijas un komunikācijas 
tehnoloģiju produktiem, un tie neierobežo piekļuvi iepirkuma procedūrai.  
4.  Katra Puse nodrošina, ka saskaņā ar tā s tiesību aktiem tās iepirkuma veicēji saņem un 
apstrādā elektroniskos rēķinus.  
PPROC.4.  pants. Elektroniskā publikācija  
Attiecībā uz aptverto iepirkumu visi paziņojumi par iepirkumu, ieskaitot paziņojumus par paredzētu 
iepirkumu, kopsavilkuma paziņojumus,  paziņojumus par plānotu iepirkumu un paziņojumus par 
līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ir bez maksas tieši pieejami elektroniskā veidā, izmantojot 
vienotu piekļuves punktu internetā.  
PPROC.5.  pants. Apstiprinoši pierādījumi  
Katra Puse nodrošina, ka d alības pieteikumu iesniegšanas laikā vai piedāvājumu iesniegšanas laikā 
iepirkuma veicēji nepieprasa piegādātājiem iesniegt visus apstiprinošos pierādījumus vai to daļu, kas 
apliecina, ka tie neatrodas nevienā no situācijām, kurās piegādātāju var izslēgt, un atbilst dalības 
nosacījumiem, ja vien tas nav nepieciešams iepirkuma pareizai veikšanai.  
PPROC.6.  pants. Dalības nosacījumi  
Katra Puse nodrošina, ka gadījumā, kad tās iepirkuma veicēji kā nosacījumu dalībai aptvertajā 
iepirkumā pieprasa piegādātājam pie rādīt iepriekšēju pieredzi, tās neprasa, lai piegādātājam būtu 
šāda pieredze minētās Puses teritorijā.  
PPROC.7.  pants. Reģistrācijas sistēmas un kvalificēšanas procedūras  
Puse, kurai ir izveidota piegādātāju reģistrācijas sistēma, nodrošina, ka ieinteresētie piegādātāji var 
pieprasīt reģistrāciju jebkurā laikā. Visus ieinteresētos piegādātājus, kas iesnieguši pieteikumu, 
saprātīgā termiņā informē par lēmumu apstiprināt vai noraidīt to pieprasījumu.  
PPROC.8.  pants. Atlases konkurss  
Katra Puse nodrošina, ka gadījumā, kad iepirkuma veicējs izmanto atlases konkursa procedūru, 
iepirkuma veicējs izsūta uzaicinājumu iesniegt piedāvājumu tādam skaitam piegādātāju, kas ir 
pietiekams , lai nodrošinātu patiesu konkurenci, neietekmējot iepirkuma sistēmas darbības 
efektivitāti.  
PPROC.9.  pants. Pārmērīgi zemas cenas  
Papildus GPA  XV panta 6.  punktam, ja iepirkuma veicējs saņem piedāvājumu, kura cena ir nesamērīgi 
zemāka par citos iesniegtaj os piedāvājumos norādīto cenu, tas var arī apspriesties ar piegādātāju par 
to, vai cenā ir ņemta vērā subsīdiju piešķiršana.  
 
159 
 PPROC.10.  pants. Vides, sociālie un darba apsvērumi  
Katra Puse nodrošina, ka tās iepirkuma veicēji visā iepirkuma procedūrā var ņem t vērā vides, darba 
un sociālos apsvērumus, ar noteikumu, ka minētie apsvērumi ir saderīgi ar 1.  un 2.  nodaļā 
paredzētajiem noteikumiem un ir norādīti paziņojumā par paredzētu iepirkumu vai citā paziņojumā, 
ko izmanto kā paziņojumu par paredzētu iepirkumu,  vai iepirkuma dokumentācijā.  
PPROC.11.  pants. Iekšējās pārskatīšanas procedūras  
1. Ja Puse izraugās neatkarīgu administratīvo iestādi saskaņā ar GPA  XVIII panta 4. punktu, 
minētā Puse nodrošina, ka:  
(a) izraudzītās iestādes pārstāvji ir neatkarīgi, objektīvi un amata pildīšanas laikā brīvi no ārējas 
ietekmes;  
(b) izraudzītās iestādes pārstāvjus, viņiem esot amatā, nevar atbrīvot pret viņu gribu, izņemot 
gadījumu, kad viņu atbrīvošanu nosaka noteikumi, kas reglamentē izraudzīto iestādi, un  
(c) priekšsēdētājam vai visma z vienam citam izraudzītās iestādes loceklim ir juridiskā un 
profesionālā kvalifikācija, kas ir līdzvērtīga kvalifikācijai, kāda nepieciešama tiesnešiem, 
juristiem vai citiem juridiskajiem ekspertiem, kuri ir kvalificēti saskaņā ar Puses normatīvajiem 
aktiem. 
2. Katra Puse pieņem vai atstāj spēkā procedūras, kuras nodrošina tūlītējus pagaidu 
pasākumus, kas saglabā piegādātājam iespēju piedalīties iepirkumā. Šādu GPA  XVIII panta 7.  punkta 
a) apakšpunktā noteiktu pagaidu pasākumu rezultātā var apturēt iepirku ma procesu vai, ja iepirkuma 
veicējs ir noslēdzis līgumu un Puse tā ir noteikusi — apturēt līguma izpildi. Procedūrās var paredzēt, 
ka, pieņemot lēmumu par to, vai šādi pasākumi jāpiemēro, var ņemt vērā sevišķi svarīgas 
nelabvēlīgās sekas attiecīgajām inte resēm, ieskaitot sabiedrības intereses. Pamatojumu pasākumu 
nepiemērošanai sniedz rakstveidā.  
3. Ja piegādātājs, kas ir ieinteresēts vai piedalās iepirkumā, ir iesniedzis sūdzību 1.  punktā 
minētajai izraudzītajai iestādei, katra Puse principā nodrošina, ka  iepirkuma veicējs neslēdz līgumu, 
kamēr minētā izraudzītā iestāde saskaņā ar tās noteikumiem un procedūrām nav pieņēmusi lēmumu 
vai ieteikumu par sūdzību, kurā noteikti pagaidu pasākumi, korektīvi pasākumi vai kompensācija par 
zaudējumiem vai nodarīto kai tējumu, kā minēts 2., 5. un 6.  punktā. Katra Puse var noteikt, ka 
nenovēršamos un pietiekami pamatotos apstākļos līgumu tomēr var noslēgt.  
4. Katra Puse var noteikt:  
(a) nogaidīšanas periodu starp lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu un līguma 
noslē gšanu, lai dotu pietiekamu laiku neizraudzītajiem piegādātājiem izvērtēt, vai ir lietderīgi 
sākt pārskatīšanas procedūru, vai  
(b) pietiekamu laiku ieinteresētajam piegādātājam iesniegt sūdzību, kas var būt pamats līguma 
izpildes apturēšanai.  
5. Korektīvi pasāk umi saskaņā ar GPA  XVIII panta 7. punkta b) apakšpunktu var ietvert vienu vai 
vairākus no šiem pasākumiem:  
 
160 
 (a) diskriminējošu tehnisko, ekonomisko vai finansiālo specifikāciju svītrošana uzaicinājumā uz 
konkursu, līguma dokumentos vai citos dokumentos, kas att iecas uz konkursa procedūru, un 
jaunas iepirkuma procedūras veikšana;  
(b) iepirkuma procedūras atkārtošana, nemainot nosacījumus;  
(c) līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas lēmuma atcelšana un jauna līgumslēgšanas tiesību 
piešķiršanas lēmuma pieņemšana;  
(d) līguma izbeig šana vai pasludināšana par spēkā neesošu; vai  
(e) citu pasākumu pieņemšana ar mērķi novērst 1.  un 2.  nodaļas noteikumu pārkāpumu, 
piemēram, rīkojums samaksāt konkrētu naudas summu, līdz pārkāpums tiek faktiski novērsts.  
6. Saskaņā ar GPA  XVIII panta 7. punkta b) apakšpunktu katra Puse var noteikt kompensāciju 
par zaudējumiem vai nodarīto kaitējumu. Šajā sakarā, ja Puses pārskatīšanas iestāde nav tiesa un ja 
piegādātājs uzskata, ka ir pārkāpti vietējie normatīvie akti, ar kuriem īsteno 1.  un 2.  nodaļā noteiktās 
saistības, piegādātājs saskaņā ar Puses tiesu procedūrām var vērsties tiesā, arī nolūkā iegūt 
kompensāciju.  
7. Katra Puse pieņem vai atstāj spēkā nepieciešamās procedūras, ar kurām tiek faktiski īstenoti 
pārskatīšanas iestāžu lēmumi vai ieteikumi vai tiek faktiski izpildīti tiesu iestāžu nolēmumi 
pārsūdzības gadījumā.  
3. nodaļa. Valsts režīms ārpus aptvertā iepirkuma  
PPROC.12.  pants. Definīcijas  
1.  Šajā nodaļā Puses saskaņā ar šo nodaļu piešķirtais režīms nozīmē:  
a)  attiecībā uz Apv ienoto Karalisti – ne mazāk labvēlīgu režīmu kā vislabvēlīgākais režīms, ko 
līdzīgās situācijās piemēro Apvienotās Karalistes piegādātājiem; un  
b)  attiecībā uz dalībvalsti – ne mazāk labvēlīgu režīmu kā vislabvēlīgāko režīmu, ko līdzīgās 
situācijās šajā d alībvalstī piemēro minētās dalībvalsts piegādātājiem.  
2.  Šajā nodaļā Puses piegādātājs, kas ir juridiska persona, ir:  
a)  attiecībā uz Savienību – juridiska persona, kas izveidota vai organizēta saskaņā ar Savienības 
vai vismaz vienas tās dalībvalsts ties ību aktiem un kas Savienības teritorijā veic būtisku 
uzņēmējdarbību, ko Savienība saskaņā ar savu paziņojumu PTO par Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumu (WT/REG39/1) saprot kā līdzvērtīgu LESD 54.  pantā nostiprinātajam 
jēdzienam “faktiska un nepārtraukta s aikne” ar dalībvalsts ekonomiku; un  
b)  attiecībā uz Apvienoto Karalisti – juridiska persona, kas izveidota vai organizēta saskaņā ar 
Apvienotās Karalistes tiesību aktiem un ir iesaistīta būtiskā uzņēmējdarbībā Apvienotās 
Karalistes teritorijā.  
 
161 
 PPROC.13.  pants. Valsts režīms vietējiem piegādātājiem  
1.  Ikvienā iepirkumā Puses pasākuma rezultātā otras Puses piegādātājiem, kas veic 
uzņēmējdarbību Puses teritorijā , izveidojot, iegādājoties vai saglabājot juridisku personu, nedrīkst 
rasties mazāk  labvēlīgs režīms par to, kādu minētā Puse piešķir līdzīgiem saviem piegādātājiem41. 
2.  Uz šajā pantā paredzētā valsts režīma pienākuma piemērošanu joprojām attiecas GPA  
III pantā noteiktie drošības un vispārējie izņēmumi, pat ja iepirkums nav aptvertais iepirkums 
saskaņ ā ar šo sadaļu.  
4. nodaļa. Citi noteikumi  
PPROC.14.  pants. Tirgus piekļuves saistību grozījumi un labojumi  
Katra Puse saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas PPROC.15.  [Grozījumi] līdz PPROC.18.  pantā 
[PPROC -1. pielikuma iedaļas grozījumi], var grozīt vai lab ot savas tirgus piekļuves saistības, kas 
izklāstītas tās attiecīgajā apakšiedaļā PPROC -1. pielikuma B  iedaļā.  
PPROC.15.  pants. Grozījumi  
1.  Puse, kas plāno grozīt PPROC -1. pielikuma B  iedaļas apakšiedaļu:  
(a) rakstiski informē otru Pusi un  
(b) iekļauj paziņojumā  priekšlikumu par atbilstīgiem kompensējošiem pielāgojumiem otrai Pusei, 
kuru nolūks ir saglabāt tirgus piekļuves saistību līmeni, kas pielīdzināms tam, kāds tas bijis 
pirms grozījuma.  
2.  Neatkarīgi no 1.  punkta b)  apakšpunkta Pusei nav jānodrošina otrai Pusei kompensējoši 
pielāgojumi, ja ierosinātais grozījums attiecas uz iepirkuma veicēju, pār kuru Puse aptvertā iepirkuma 
jomā faktiski ir zaudējusi kontroli un ietekmi.  
Puses kontroli vai ietekmi pār iepirkuma veicēja īstenoto aptverto iepirkumu uzskata p ar faktiski 
zudušu, ja iepirkuma veicējs ir pakļauts konkurencei tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota.  
3. Otra Puse var iebilst pret 1.  punkta a)  apakšpunktā minēto grozījumu, ja tā apstrīd, ka:  
(a) kompensējoši pielāgojumi, kas ierosināti saskaņā ar 1.  punk ta b)  apakšpunktu, ir adekvāti, lai 
saglabātu salīdzināmu savstarpēji saskaņoto tirgus piekļuves saistību līmeni; vai  
(b) grozījums attiecas uz iepirkuma veicēju, pār kuru Puse faktiski atcēlusi savu kontroli vai 
ietekmi, kā paredzēts 2.  punktā.  
Otra Puse rakstiski iesniedz iebildumus 45 dienu laikā pēc 1.  punkta a)  apakšpunktā minētā 
paziņojuma saņemšanas vai arī tiek uzskatīts, ka tā ir pieņēmusi kompensējošos pielāgojumus vai 
grozījumus, arī šā nolīguma sestās daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] vajadzīb ām. 
                                                            
41  Lielākai noteiktībai – uz šajā pantā paredzētā valsts režīma pienākuma piemērošanu attiecas 
izņēmumi, kas minēti PPROC -1. pielikuma [Publiskais iepirkums] B1  un B2  apakšiedaļas 3.  piezīmē.  
 
162 
 PPROC.16.  pants. Labojumi  
1.   Puse, kas plāno labot PPROC -1. pielikuma B  iedaļas apakšiedaļu, par to rakstiski paziņo otrai 
Pusei.  
Šādas izmaiņas PPROC -1. pielikuma B  iedaļas apakšiedaļā uzskata par labojumu, ar noteikumu, ka tās 
neietekmē savstarpēji  saskaņotās tirgus piekļuves saistības, kas paredzētas šajā sadaļā:  
(a) izmaiņas iepirkuma veicēja nosaukumā;  
(b) divu vai vairāku minētajā apakšiedaļā uzskaitīto iepirkuma veicēju apvienošana; un  
(c) minētajā apakšiedaļā uzskaitīto iepirkuma veicēju sadalīšana divos vai vairākos iepirkuma 
veicējos, ko pievieno tajā pašā apakšiedaļā uzskaitītajiem iepirkuma veicējiem.  
2.   Puse var paziņot otrai Pusei par iebildumu pret ierosinātajiem labojumiem 45 dienu laikā no 
paziņojuma saņemšanas dienas. Ja Puse iesniedz iebildumu , tā izklāsta iemeslus, kādēļ tā uzskata, ka 
ierosinātais labojums nav izmaiņas, kas paredzētas 1.  punktā, un raksturo ierosinātā labojuma 
ietekmi uz šajā sadaļā paredzētajām abpusēji saskaņotajām tirgus piekļuves saistībām. Ja 45 dienu 
laikā pēc paziņojum a saņemšanas dienas šādi iebildumi netiek iesniegti rakstiski, uzskata, ka Puse ir 
piekritusi ierosinātajiem labojumiem.  
PPROC.17.  pants. Konsultācijas un strīdu izšķiršana  
Ja Puse iebilst pret ierosinātajiem grozījumiem vai ierosinātajiem kompensējošajie m pielāgojumiem, 
kas minēti PPROC.15.  pantā [Grozījumi], vai ierosinātajiem labojumiem, kas minēti PPROC.16.  pantā 
[Labojumi], Puses cenšas atrisināt šo jautājumu konsultāciju ceļā. Ja 60  dienu laikā pēc iebilduma 
saņemšanas nav panākta vienošanās, Puse, k as vēlas grozīt vai labot savu apakšiedaļu PPROC -
1. pielikuma B  iedaļā, var nodot jautājumu strīda izšķiršanai saskaņā ar sestās daļas [Strīdu izšķiršana 
un horizontālie noteikumi] I  sadaļu [Strīdu izšķiršana], lai noteiktu, vai iebildums ir pamatots.  
PPRO C.18.  pants. PPROC -1. pielikuma B  iedaļas grozīšana  
Ja Puse neiebilst pret grozījumiem saskaņā ar PPROC.15.  panta [Grozījumi] 3.  punktu vai labojumiem 
saskaņā ar PPROC.16.  panta [Labojumi] 2.  punktu vai ja Puses savstarpēji vienojas par grozījumiem 
vai lab ojumiem konsultāciju ceļā, kā minēts PPROC.17.  pantā [Konsultācijas un strīdu izšķiršana], vai 
ja jautājums ir noregulēts saskaņā ar sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] 
I sadaļu [Strīdu izšķiršana], Partnerības padome groza PPROC -1. pielikuma B  iedaļas attiecīgo 
apakšiedaļu, lai atspoguļotu attiecīgos grozījumus vai labojumus, vai kompensējošos pielāgojumus.  
PPROC.19.  pants. Sadarbība  
1.  Puses atzīst ieguvumus, ko var radīt sadarbība publiskā iepirkuma tirgu savstarpējās 
liberalizāci jas veicināšanā plašākā starptautiskā mērogā.  
2.  Puses viena otrai dara pieejamu gada statistiku par aptverto iepirkumu, ja tā ir tehniski 
pieejama.  
 
VII SADAĻA. MAZIE UN  VIDĒJIE UZŅĒMUMI  
 
163 
 SME.1.  pants. Mērķis  
Šīs sadaļas mērķis ir uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu spēju gūt labumu no pirmā temata 
[Tirdzniecība].  
SME.2.  pants. Informācijas apmaiņa  
1. Katra Puse izveido vai uztur publiski pieejamu tīmekļa vietni mazajiem un vidējiem 
uzņēmumiem, kurā ir informācija par pirmo tematu [Tirdzniecība], tostarp šāda : 
a) pirmā temata [Tirdzniecība] kopsavilkums;  
b) pirmā temata [Tirdzniecība] to noteikumu apraksts, kurus katra Puse uzskata par būtiskiem 
abu Pušu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un  
c) jebkāda papildu informācija, kuru katra Puse uzskata par lietderīgu  mazajiem un vidējiem 
uzņēmumiem, kas ir ieinteresēti gūt labumu no pirmā temata [Tirdzniecība].  
2. Katra Puse 1.  punktā paredzētajā tīmekļa vietnē iekļauj interneta saiti uz:  
a) pirmā temata [Tirdzniecība] tekstu;  
b) otras Puses līdzvērtīgu tīmekļa vietni  un 
c) to savu iestāžu tīmekļa vietnēm, kas pēc Puses ieskatiem varētu sniegtu noderīgu informāciju 
personām, kuras interesē tirdzniecība un darījumdarbība tās teritorijā.  
3. Katra Puse 1.  punktā paredzētajā tīmekļa vietnē iekļauj interneta saiti uz tās ie stāžu tīmekļa 
vietnēm, kurā ir informācija saistībā ar turpmāk minēto:  
a) muitas normatīvie akti, importa, eksporta un tranzīta procedūras, kā arī attiecīgās veidlapas, 
dokumenti un cita vajadzīgā informācija;  
b) normatīvie un administratīvie akti un proc edūras attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, 
tai skaitā ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm;  
c) tehniskie normatīvie akti, tai skaitā vajadzības gadījumā atbilstības novērtēšanas obligātās 
procedūras un saites uz atbilstības novērtējuma struktūru saraksti em gadījumos, kad trešās 
personas veikta atbilstības novērtēšana ir obligāta, kā tas paredzēts šā temata I  sadaļas [Preču 
tirdzniecība] 4.  nodaļā [Tehniskie šķēršļi tirdzniecībai];  
d) normatīvie akti par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem saistībā  ar importu un 
eksportu, kā paredzēts šā temata I  sadaļas [Preču tirdzniecība] 3.  nodaļā [Sanitārie un 
fitosanitārie jautājumi];  
e) normatīvie akti par publisko iepirkumu, vienoto piekļuves punktu internetā paziņojumiem par 
publisko iepirkumu, kā paredzēts  šā temata VI  sadaļā [Publiskais iepirkums] un citos attiecīgos 
minētās sadaļas noteikumos;  
f) uzņēmumu reģistrācijas procedūras un  
g) cita informācija, ko Puse uzskata par noderīgu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.  
 
164 
 4. Katra Puse 1.  punktā minētajā tīmekļa vietnē iekļauj interneta saiti uz datubāzi, kurā 
meklēšanu veic elektroniski pēc tarifa nomenklatūras koda un kurā ir šāda informācija attiecībā uz 
piekļuvi tās tirgum:  
a)  attiecībā uz tarifa pasākumiem un ar tarifiem saistītu informāciju:  
i) muitas nodok ļu un kvotu likmes, tai skaitā vislielākās labvēlības režīms, likmes 
attiecībā uz valstīm, kam nav piešķirts vislielākās labvēlības režīms, un preferenciālās 
likmes un tarifa likmes kvotas;  
ii) akcīzes nodokļi;  
iii) nodokļi (pievienotās vērtības nodoklis/p ārdošanas nodoklis);  
iv) muitas vai citas maksas, tai skaitā konkrētiem produktiem piemērojamas nodevas;  
v) izcelsmes noteikumi, kā paredzēts šā temata I  sadaļas [Preču tirdzniecība] 2.  nodaļā 
[Izcelsmes noteikumi];  
vi) nodokļu atmaksa, atlikšana vai cita veida atbalsts, kura rezultātā samazina vai atmaksā 
muitas nodokļus vai atbrīvo no tiem;  
vii) kritēriji, ko izmanto preces muitas vērtības noteikšanai; kā arī  
viii) citi tarifa pasākumi;  
b)  attiecībā uz netarifa pasākumiem, kas saistīti ar tarifu nomenkla tūru:  
i) importa procedūrām nepieciešamā informācija; kā arī  
ii) ar netarifa pasākumiem saistītā informācija.  
5. Katra Puse regulāri vai pēc otras Puses lūguma atjaunina 1. -4. punktā minēto informāciju un 
saites savā tīmekļa vietnē, lai nodrošinātu, ka šāda informācija un saites ir atjauninātas un precīzas.  
6. Katra Puse nodrošina, ka 1. -4. punktā minētā informācija un saites ir sniegtas piemērotā 
veidā, lai tās izmantotu mazie un vidējie uzņēmumi.  Katra Puse cenšas nodrošināt, ka informācija ir 
pieejam a angļu valodā.  
7. Par piekļuvi informācijai, kas sniegta saskaņā ar 1. -4. punktu, nevienai Pušu personai netiek 
prasīta maksa.  
SME.3.  pants. Mazo un vidējo uzņēmumu kontaktpunkti  
1. Katra Puse, šim nolīgumam stājoties spēkā, norīko kontaktpunktu, kurš pi lda šajā pantā 
uzskaitītās funkcijas, un paziņo otrai Pusei tā kontaktinformāciju. Puses nekavējoties informē viena 
otru par visām izmaiņām minētajā kontaktinformācijā.  
2. Pušu mazo un vidējo uzņēmumu kontaktpunkti veic šādas funkcijas:  
a) cenšas nodrošin āt, ka mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības tiek ņemtas vērā, īstenojot pirmo 
tematu [Tirdzniecība], un ka abu Pušu mazie un vidējie uzņēmumi var izmantot pirmā temata 
[Tirdzniecība] priekšrocības;  
 
165 
 b)  apsver veidus, kā nostiprināt Pušu sadarbību mazajiem u n vidējiem uzņēmumiem nozīmīgos 
jautājumos ar mērķi palielināt mazo un vidējo uzņēmumu iespējas nodarboties ar tirdzniecību 
un investīcijām;  
c)  nodrošina, ka SME.2.  pantā [Informācijas apmaiņa] minētā informācija ir atjaunināta, precīza 
un būtiska maziem un vidējiem uzņēmumiem. Ar mazo un vidējo uzņēmumu kontaktpunkta 
starpniecību katra Puse var ierosināt papildu informāciju, ko otra Puse var iekļaut savās 
tīmekļa vietnēs, kuras jāuztur saskaņā ar SME.2.  pantu [Informācijas apmaiņa];  
d)  izskata ikvienu ma zajiem un vidējiem uzņēmumiem nozīmīgu jautājumu saistībā ar pirmā 
temata [Tirdzniecība] īstenošanu, tai skaitā:  
i) apmainās ar informāciju, lai palīdzētu Partnerības padomei veikt tās uzdevumu 
pārraudzīt un īstenot tos pirmā temata [Tirdzniecība] aspektus , kas saistīti ar mazajiem 
un vidējiem uzņēmumiem;  
ii) palīdz specializētajām komitejām, kopīgajām darba grupām un kontaktpunktiem, kas 
izveidoti ar šo nolīgumu, izskatīt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nozīmīgus 
jautājumus;  
e)  periodiski ziņo par savām darbībām, kas īstenotas kopīgi vai atsevišķi, Partnerības padomei 
izskatīšanai; kā arī  
f) pēc Pušu vienošanās izskata ikvienu citu jautājumu, kas izriet no nolīguma un skar mazos un 
vidējos uzņēmumus.  
3. Pušu mazo un vidējo uzņēmumu kontaktpunkti pilda sav as funkcijas, izmantojot Pušu 
noteiktos saziņas kanālus, kas var ietvert elektronisko pastu, videokonferences vai citus līdzekļus. 
Attiecīgā gadījumā tie var arī tikties klātienē.  
4. Mazo un vidējo uzņēmumu kontaktpunkti, pildot savas funkcijas, attiecīgā gadījumā var 
censties sadarboties ar ekspertiem un ārējām organizācijām.  
SME.4.  pants. Saistība ar sesto daļu  
Šai sadaļai nepiemēro sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I  sadaļu [Strīdu 
izšķiršana].  
 
VIII SADAĻA. ENERĢIJ A  
1. nodaļa.  Vispārīgi noteikumi  
ENER.1. pants. Mērķi  
Šīs sadaļas mērķi ir veicināt tirdzniecību un investīcijas starp Pusēm enerģijas un izejvielu jomās un 
atbalstīt piegādes drošību un vides ilgtspēju, īpaši sniedzot ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām 
šajās jom ās. 
ENER.2. pants. Definīcijas  
1. Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:  
 
166 
 (a) “Energoregulatoru sadarbības aģentūra” ir aģentūra, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2019.  gada 5.  jūnija Regulu (ES)  2019/942, ar ko izveido Eiropas Savienības 
Energoregulatoru sadarbības aģentūru42; 
(b) “atļauja” ir tāda atļauja, licence, koncesija vai līdzīgs administratīvs vai līgumisks instruments, 
ar ko Puses kompetentā iestāde pilnvaro kādu subjektu veikt konkrētu saimniecisko darbību 
tās teritorijā;  
(c) “balansēšan a” ir:  
(i) attiecībā uz elektroenerģijas sistēmām — visas darbības un procesi visos laikposmos, 
ar kuru palīdzību elektroenerģijas pārvades sistēmu operatori pastāvīgi nodrošina 
sistēmas frekvences uzturēšanu iepriekš noteiktā stabilitātes diapazonā un vajadzī go 
rezervju apjoma atbilstību nepieciešamajai kvalitātei;  
(ii) attiecībā uz gāzes sistēmām — darbības, ko gāzes pārvades sistēmu operatori veic, lai 
mainītu gāzes plūsmas virzienu uz pārvades tīklu vai no tā, izņemot tās darbības, kas 
saistītas ar gāzi, ko neuz skaita kā izvadītu no sistēmas, un pārvades sistēmas operatora 
izmantoto gāzi sistēmas darbības nodrošināšanai;  
(d) “sadale” ir:  
(i) attiecībā uz elektroenerģiju — elektroenerģijas transportēšana augstsprieguma, vidēja 
sprieguma un zemsprieguma sadales sistēmās n olūkā to piegādāt patērētājiem, bet 
neietver piegādi;  
(ii) attiecībā  uz gāzi — dabasgāzes transportēšana vietējos vai reģionālos gāzes 
cauruļvadu tīklos, lai to piegādātu patērētājiem, bet neietver piegādi;  
(e) “sadales sistēmas operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par 
elektroenerģijas vai gāzes sadales sistēmas darbību, uzturēšanas nodrošināšanu un vajadzības 
gadījumā attīstību noteiktā teritorijā un attiecīgā gadījumā par tās starpsavienošanu ar citām 
sistēmām un par sistēmas spēju ilgterm iņā apmierināt saprātīgu elektroenerģijas vai gāzes 
sadales pieprasījumu;  
(f) “elektroenerģijas starpsavienotājs” ir pārvades līnija:  
(i) starp Pusēm, izņemot jebkuru šādu līniju, kas pilnībā atrodas vienotajā 
elektroenerģijas tirgū Īrijā un Ziemeļīrijā;  
(ii) starp Li elbritāniju un vienoto elektroenerģijas tirgu Īrijā un Ziemeļīrijā, kas neietilpst i) 
daļas tvērumā;  
(g) “energoprodukti” ir ENER -1. pielikumā ar attiecīgo Harmonizētās sistēmas (HS) kodu 
uzskaitītās preces, no kurām tiek ražota enerģija;  
                                                            
42  OV L 158, 14.6.2019., 22.  lpp. 
 
167 
 (h) “subjekts” ir jebkura  fiziska persona, juridiska persona vai uzņēmums, vai to grupa;  
(i) “gāzes starpsavienotājs” ir pārvades līnija, kas šķērso Pušu robežu vai plešas tai pāri;  
(j) “ražošana” ir elektroenerģijas ražošana;  
(k) “ogļūdeņraži” ir ENER -1. pielikumā ar attiecīgo HS kodu uzskai tītās preces.  
(l) “starpsavienojuma punkts” attiecībā uz gāzi ir fizisks vai virtuāls punkts, kas savieno Savienības 
un Apvienotās Karalistes ieejas -izejas sistēmas vai savieno ieejas -izejas sistēmu ar 
starpsavienotāju, ciktāl uz šiem punktiem attiecas rezervē šanas procedūras, ko izpilda tīkla 
lietotāji;  
(m) “izejvielas” ir ENER -1. pielikumā ar attiecīgo HS nodaļu uzskaitītās preces.  
(n) “atjaunojamo energoresursu enerģija” ir enerģijas veids, tai skaitā elektroenerģija, kas iegūts 
no atjaunojamiem nefosilajiem energor esursiem;  
(o) “standarta jaudas produkts” ir attiecībā uz gāzi noteikts transportēšanas jaudas apjoms 
konkrētā laikposmā un konkrētā starpsavienojuma punktā;  
(p) “pārvade” ir:  
(i) attiecībā uz elektroenerģiju — elektroenerģijas transportēšana ļoti augsta sprieguma 
un augstsprieguma sistēmā nolūkā to piegādāt patērētājiem vai izplatītājiem, bet 
neietver piegādi;  
(ii) attiecībā uz gāzi — dabasgāzes transportēšana tīklā, ko galvenokārt veido 
augstspiediena cauruļvadi, kuri nav augšposma cauruļvadu tīkls, kā arī nav daļa no 
augstspiediena cauruļvadiem, kurus galvenokārt lieto vietējai dabasgāzes sadalei, lai 
to piegādātu patērētājiem, bet neietverot piegādi;  
(q) “pārvades sistēmas operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas veic pārvades funkciju vai 
atbild par elektroenerģi jas vai gāzes pārvades sistēmas darbību, uzturēšanas nodrošināšanu 
un vajadzības gadījumā attīstību konkrētā teritorijā un attiecīgā gadījumā par tās 
starpsavienošanu ar citām sistēmām un attiecīgi par sistēmas spēju ilgtermiņā apmierināt 
saprātīgu elektro enerģijas vai gāzes transportēšanas pieprasījumu;  
(r) “augšposma cauruļvadu tīkls” ir jebkāds cauruļvads vai cauruļvadu tīkls, ko ekspluatē vai būvē 
naftas vai gāzes ražošanas projekta satvarā vai izmanto, lai pārvadītu dabasgāzi no viena vai 
vairākiem tādiem  projektiem uz pārstrādes iekārtu vai termināli, vai pēdējo piekrastes 
termināli;  
2. Šajā sadaļā atsauces uz “nediskriminējoši” un “nediskrimināciju” nozīmē lielākās labvēlības 
režīmu, kā definēts SERVIN.2.4.  pantā [Lielākās labvēlības režīms] un SERVIN.3. 5. pantā [Lielākās 
labvēlības režīms], un valsts režīmu, kā definēts SERVIN. 2.3.  pantā [Valsts režīms] un SERVIN 
3.4. pantā [Valsts režīms], kā arī režīms saskaņā ar noteikumiem, kas nav mazāk labvēlīgi par tiem, 
kādus līdzīgās situācijās piešķir jebkuram  citam līdzīgam subjektam.  
 
168 
 ENER.3. pants. Saistība ar pārējām sadaļām  
1.           Enerģētikai un izejvielām piemēro II  sadaļas 2.  nodaļu [Investīciju liberalizācija] un 3.  nodaļu 
[Pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība]. Ja pastāv neatbilstība starp šo sadaļu  un II  sadaļu 
[Pakalpojumi un investīcijas] un SERVIN -1. līdz SERVIN -6. pielikumiem, prevalē II  sadaļa [Pakalpojumi 
un investīcijas] un SERVIN -1. līdz SERVIN -6. pielikumi.  
2.           GOODS.4.A  panta [Tranzīta brīvība] nolūkos, ja puse uztur vai ievieš d abasgāzes vai 
elektroenerģijas virtuālās tirdzniecības sistēmu, izmantojot cauruļvadus vai elektroenerģijas tīklus, 
proti, sistēmu, kas neprasa tranzītā pārvadītās dabasgāzes vai elektroenerģijas fizisko identifikāciju, 
bet kuras pamatā ir ielaides un izla ides ieskaita sistēma, uzskata, ka starptautiskajam tranzītam 
vispiemērotākie maršruti, kā minēts šajā pantā, ietver šādu virtuālo tirdzniecību.  
3.           Piemērojot XI  sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai 
attīst ībai] 3.  nodaļu [Subsīdiju kontrole], piemēro arī ENER -2. pielikumu. XI  sadaļas [Vienlīdzīgi 
apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 3.  nodaļa [Subsīdiju kontrole] 
attiecas uz ENER -2. pielikumu. Uz strīdiem, kas Pušu starpā rod as saistībā ar ENER -2. pielikuma 
interpretāciju un piemērošanu, attiecina XI  sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai 
konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 3.  nodaļas 3.13.  pantu [Strīdu izšķiršana].  
ENER.4. pants. Principi  
Atbilstoši šā nolīgum a noteikumiem katra Puse patur tiesības pieņemt, paturēt spēkā un īstenot 
pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu likumīgus sabiedriskās politikas mērķus, piemēram, 
nodrošinātu energoproduktu un izejvielu piegādi, aizsargātu sabiedrību, vidi, tostarp cī nītos pret 
klimata pārmaiņām, aizsargātu sabiedrības veselību un patērētājus un veicinātu drošību un drošumu.  
2. nodaļa. Elektroenerģija un gāze  
1. iedaļa. Konkurence elektroenerģijas un gāzes tirgos  
ENER.5. pants. Konkurence tirgos un nediskriminācija  
1. Lai panāktu godīgu konkurenci, katra Puse nodrošina, ka tās tiesiskais regulējums attiecībā 
uz elektroenerģijas vai dabasgāzes ražošanu, pārvadi, sadali vai piegādi ir nediskriminējošs 
noteikumu, maksu un režīma ziņā.  
2. Katra Puse nodrošina, ka patērētāji paši  var brīvi izvēlēties elektroenerģijas vai dabasgāzes 
piegādātāju to attiecīgajos mazumtirdzniecības tirgos saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem 
aktiem.  
3. Neskarot  katras  Puses  tiesības  noteikt  kvalitātes  prasības,  šīs nodaļas  noteikumus,  kas 
attiecas  uz dabasgāzi,  piemēro  arī biogāzei  un no biomasas  iegūtai  gāzei  vai citu veidu  gāzei,  ciktāl  
tādu  gāzi var tehniski  un droši  ievadīt  un transportēt  dabasgāzes  sistēmā.  
4. Šo pantu  nepiemēro  pārrobežu  tirdzniecībai,  un tas neskar  katras  Puses  tiesības  
reglamentē t, lai sasniegtu  likumīgus  sabiedriskās  politikas  mērķus,  pamatojoties  uz objektīviem  un 
nediskriminējošiem  kritērijiem.  
 
169 
 ENER.6. pants. Noteikumi par elektroenerģijas un gāzes vairumtirgiem  
1. Katra Puse nodrošina, ka elektroenerģijas un dabasgāzes vairumcenas atspoguļo faktisko 
piedāvājumu un pieprasījumu. Šajā nolūkā katra Puse nodrošina, ka elektroenerģijas un dabasgāzes 
vairumtirgu noteikumi:  
(a) veicina brīvu cenu veidošanos;  
(b) nenosaka nekādus tirdzniecību ierobežojošus tehniskus limitus cenu noteikšanai;  
(c) rada apstākļus efektīvai elektroenerģijas ražošanas aktīvu, enerģijas uzkrāšanas un 
pieprasījumreakcijas dispečēšanai un elektroenerģijas sistēmas efektīvai izmantošanai;  
(d) rada apstākļus dabasgā zes sistēmas efektīvai izmantošanai; un  
(e) rada apstākļus atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas integrēšanai un nodrošina 
efektīvu un drošu elektroenerģijas sistēmas darbību un attīstību.  
2. Katra Puse nodrošina, ka balansēšanas tirgi ir organizēti tā, lai nodrošinātu:  
(a) nediskrimināciju dalībnieku vidū un šiem dalībniekiem nodrošinātu nediskriminējošu piekļuvi;  
(b) to, ka pakalpojumi tiek definēti pārredzami;  
(c) to, ka pakalpojumi tiek iepirkti pārr edzamā tirgū balstītā veidā, ņemot vērā jauno tehnoloģiju 
ienākšanu; un  
(d) to, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotājiem piemēro saprātīgus un 
nediskriminējošus noteikumus, iepērkot produktus un pakalpojumus.  
Puse var nolemt nepiemērot c)  apakšpunktu , ja balansēšanas pakalpojumu tirgū trūkst konkurences.  
3. Katra Puse nodrošina, ka jebkurš jaudas mehānisms elektroenerģijas tirgos ir skaidri 
definēts, pārredzams, samērīgs un nediskriminējošs. Nevienai no pusēm netiek prasīts atļaut jaudai, 
kas izvietota o tras Puses teritorijā, piedalīties kādā jaudas mehānismā tās elektroenerģijas tirgos.  
4. Katra Puse novērtē pasākumus, kas nepieciešami, lai veicinātu atjaunojamo energoresursu 
gāzes integrēšanu.  
5. Šis pants neskar katras Puses tiesības reglamentēt, lai sasnieg tu likumīgus sabiedriskās 
politikas mērķus, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem.  
ENER.7. pants. Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas aizliegums elektroenerģijas un gāzes vairumtirgos  
1. Katra Puse aizliedz tirgus manipulāciju un iekšējās  informācijas ļaunprātīgu izmantošanu 
darījumos elektroenerģijas un dabasgāzes vairumtirgos, tai skaitā ārpusbiržas tirgos, elektroenerģijas 
un dabasgāzes biržās un tirgos elektroenerģijas un dabasgāzes, jaudu, balansēšanas un 
papildpakalpojumu tirdzniecīb ai visos laikposmos, tostarp nākotnes, nākamās dienas un tekošās 
dienas tirgos.  
 
170 
 2. Katra Puse uzrauga tirdzniecības darbību šajos tirgos, lai atklātu un novērstu tirdzniecību, 
kuras pamatā ir iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācij a. 
3. Puses sadarbojas, tostarp saskaņā ar ENER.20.  pantu [Sadarbība starp regulatīvajām 
iestādēm], lai atklātu un novērstu tirdzniecību, kuras pamatā ir iekšējās informācijas ļaunprātīga 
izmantošana un tirgus manipulācija, un attiecīgā gadījumā var apmainīti es ar informāciju, tai skaitā 
par tirgus uzraudzības un izpildes pasākumiem.  
ENER.8. pants. Trešo personu piekļuve pārvades un sadales tīkliem  
1. Katra Puse nodrošina tādas sistēmas ieviešanu, kas trešām personām dod piekļuvi pārvades 
un sadales tīkliem saskaņā ar publicētiem tarifiem, kuri tiek piemēroti objektīvi un nediskriminējoši.  
2. Neskarot ENER.4.  pantu [Principi], katra Puse nodrošina, ka pārvades un sadales sistēmu 
operatori tās teritorijā piešķir piekļuvi savām pārvades vai sadales sistēmām subjek tiem šīs Puses 
tirgū saprātīgā laikposmā no dienas, kad iesniegts piekļuves pieprasījums.  
Katra Puse nodrošina, ka pārvades sistēmu operatori attiecībā uz pieslēgumu elektroenerģijas tīklam 
un tā izmantošanu izturas pret atjaunojamo energoresursu enerģijas  ražotājiem saskaņā ar 
saprātīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem.  
Pārvades vai sadales sistēmas operators var atteikt piekļuvi, ja tam nav vajadzīgās jaudas. Visus 
šādus atteikumus pienācīgi pamato.  
3. Neskarot likumīgus sabiedriskās politikas mērķus, kat ra Puse nodrošina, ka maksas, ko 
pārvades un sadales sistēmu operatori piemēro subjektiem šīs Puses tirgū par piekļuvi tīkliem, 
pieslēgšanos tiem vai to izmantošanu, un attiecīgā gadījumā maksas par saistītiem tīkla 
pastiprinājumiem, ir izmaksas pienācīgi atspoguļojošas un pārredzamas. Katra Puse nodrošina, ka 
tiek publicēti noteikumi, nosacījumi, tarifi un visa tāda informācija, kas var būt nepieciešama, lai 
efektīvi īstenotu tiesības piekļūt pārvades un sadales sistēmām un tās izmantot.  
4. Katra Puse nodroši na, ka 1.  un 3.  punktā minētos tarifus un maksas subjektiem šīs Puses 
tirgū piemēro nediskriminējoši.  
ENER.9. pants. Sistēmas darbība un pārvades tīklu operatoru nodalīšana  
1. Katra Puse nodrošina, ka pārvades sistēmu operatori veic savas funkcijas pārredzam i un 
nediskriminējoši.  
2. Katra Puse īsteno tādu kārtību pārvades sistēmu operatoriem, kas efektīvi novērš visus 
interešu konfliktus, kuri rodas tāpēc, ka viena un tā pati persona īsteno kontroli pār pārvades 
sistēmas operatoru un ražotāju vai piegādātāju.  
ENER.10. pants. Sabiedriskās politikas mērķi trešo personu piekļuvei un īpašumtiesību nodalīšana  
1. Ja tas nepieciešams likumīga sabiedriskās politikas mērķa sasniegšanai un pamatojoties uz 
objektīviem kritērijiem, Puse var nolemt nepiemērot ENER.8.  pantu [Treš o personu piekļuve 
 
171 
 pārvades un sadales tīkliem] un ENER.9.  pantu [Sistēmas darbība un pārvades tīklu operatoru 
nodalīšana]:  
(a) jauniem vai izolētiem tirgiem vai sistēmām;  
(b) infrastruktūrai, kas atbilst ENER -3. pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.  
2. Ja tas nepieciešams likumīga sabiedriskās politikas mērķa sasniegšanai un pamatojoties uz 
objektīviem kritērijiem, katra Puse var nolemt nepiemērot ENER.5.  pantu [Konkurence tirgos un 
nediskriminācija] un ENER.6.  pantu [Noteikumi par elektroenerģijas un gāzes vai rumtirgiem]:  
(a) maziem vai izolētiem elektroenerģijas tirgiem vai sistēmām;  
(b) maziem, jauniem vai izolētiem dabasgāzes tirgiem vai sistēmām.  
ENER.11. pants. Spēkā esošie atbrīvojumi starpsavienotājiem  
Katra Puse nodrošina, ka atbrīvojumus, kas starpsavienojumiem starp Savienību un Apvienoto 
Karalisti piešķirti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES)  2019/94343 63. pantu un ar tiesību 
aktiem, ar kuriem to attiecīgajās jurisdikcijās transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 
2009/73/E K44 36. pantu un kuru noteikumi ir spēkā pēc pārejas perioda beigām, turpina piemērot 
saskaņā ar Pušu attiecīgo jurisdikciju tiesību aktiem un piemērojamajiem noteikumiem.  
ENER.12. pants. Neatkarīga regulatīvā iestāde  
1. Katra Puse nodrošina, ka tiek izraudzīta un uzturēta darbībā neatkarīga elektroenerģijas un 
gāzes regulatīvā iestāde vai iestādes, kam ir šādas pilnvaras un pienākumi:  
(a) noteikt vai apstiprināt tarifus, maksas un nosacījumus attiecībā uz piekļuvi ENER.8.  pantā 
[Trešo personu piekļuve pār vades un sadales tīkliem] minētajiem tīkliem un to pamatā esošās 
metodoloģijas;  
(b) nodrošināt atbilstību ENER.9.  pantā [Sistēmas darbība un pārvades tīklu operatoru nodalīšana] 
un ENER.10.  pantā [Sabiedriskās politikas mērķi un trešo personu piekļuves un īpaš umtiesību 
nodalīšana] minētajai kārtībai;  
(c) pieņemt saistošus lēmumus vismaz saistībā ar a) un b) apakšpunktu;  
(d) noteikt efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus.  
2. Veicot šos pienākumus un īstenojot šīs pilnvaras, neatkarīga regulatīvā iestāde vai iestādes 
rīkojas objektīvi un pārredzami.  
                                                            
43  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES)  2019/943 (2019.  gada 5.  jūnijs) par elektroenerģijas 
iekšējo tirgu (OV  L 158, 14.6.2019., 54.  lpp.).  
44  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009.  gada 13.  jūlijs) par kop īgiem 
noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (OV  L 211, 14.8.2009., 94.  lpp.).  
 
172 
 2. iedaļa. Tirdzniecība, izmantojot starpsavienotājus  
ENER.13. pants. Elektroenerģijas starpsavienotāju efektīva izmantošana  
1. Lai nodrošinātu elektroenerģijas starpsavienotāju efektīvu izmantošanu un mazinātu 
šķēršļus tirdzn iecībai starp Savienību un Apvienoto Karalisti, katra Puse nodrošina, ka:  
(a) elektroenerģijas starpsavienotāju jaudas piešķiršana un pārslodzes vadība ir tirgū balstīta, 
pārredzama un nediskriminējoša;  
(b) elektroenerģijas starpsavienotāju maksimālais jaudas līme nis tiek darīts pieejams, ievērojot  
(i) nepieciešamību nodrošināt drošu sistēmas darbību; un  
(ii) sistēmu visefektīvāko izmantošanu;  
(c) elektroenerģijas starpsavienotāja jaudu var samazināt tikai ārkārtas situācijās, un jebkāda šāda 
samazināšana notiek nediskriminē jošā veidā;  
(d) šā panta mērķu atbalstam publicē informāciju par jaudas aprēķinu;  
(e) nav noteiktas tīkla maksas par atsevišķiem darījumiem elektroenerģijas starpsavienotājos un 
rezerves cenas par to izmantošanu;  
(f) jaudas piešķiršanu un pārslodzes vadību elektroene rģijas starpsavienotājos koordinē starp 
attiecīgajiem Savienības pārvades sistēmu operatoriem un Apvienotās Karalistes pārvades 
sistēmu operatoriem; šādā koordinācijā ietilpst tādas kārtības izstrāde, kas nepieciešama 
stabilu un efektīvu rezultātu sasniegš anai visos attiecīgajos laikposmos, proti, nākotnes, 
nākamās dienas, tekošās dienas un balansēšanas laikposmos; un  
(g) jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības kārtība veicina labvēlīgus apstākļus ekonomiski 
efektīvu elektroenerģijas starpsavienojumu attīstībai un investīcijām tajos.  
2. Šā panta 1.  punkta f)  apakšpunktā minētā koordinācija un kārtība neietver Apvienotās 
Karalistes pārvades sistēmu operatoru dalību Savienības jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības 
procedūrās un nenozīmē to.  
3. Katra Puse v eic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pēc iespējas drīz tiek noslēgts 
daudzpusējs nolīgums saistībā ar kompensāciju par izmaksām, kas rodas, pārvadot pārrobežu 
elektroenerģijas plūsmas starp:  
(a) pārvades sistēmu operatoriem, kas piedalās pārvades sis tēmu operatoru savstarpējā 
kompensāciju mehānismā, kurš izveidots ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 838/201045; un  
                                                            
45  Komisijas Regula (ES) Nr.  838/2010 (2010.  gada 23.  septembris), ar ko nosaka pamatnostādnes par 
pārvades sistēmu operatoru savstarpējo kompensāciju mehānismu un ko pējo regulatīvo pieeju pārvades 
maksu noteikšanai (OV  L 250, 24.9.2010., 5.  lpp.).  
 
173 
 (b) Apvienotās Karalistes pārvades sistēmu operatoriem.  
4. Šā panta 3.  punktā minētā daudzpusējā nolīguma mērķis ir nodrošināt, ka:  
(a) Apvienotās Karaliste s pārvades sistēmu operatoriem piemēro līdzvērtīgu režīmu kā pārvades 
sistēmas operatoram valstī, kas piedalās pārvades sistēmu operatoru savstarpējā 
kompensāciju mehānismā; un  
(b) režīms, ko piemēro Apvienotās Karalistes pārvades sistēmu operatoriem, nav lab vēlīgāks 
salīdzinājumā ar režīmu, ko piemērotu pārvades sistēmas operatoram, kas piedalās pārvades 
sistēmu operatoru savstarpējā kompensāciju mehānismā.  
5. Neatkarīgi no 1.  punkta e)  apakšpunkta, kamēr nav noslēgts 3.  punktā minētais daudzpusējs 
nolīgums, pār vades sistēmas izmantošanas maksu var iekasēt par plānotu importu un eksportu starp 
Savienību un Apvienoto Karalisti.  
14. pants. Elektroenerģijas tirdzniecības kārtība visos laikposmos  
1. Attiecībā uz jaudas piešķiršanu un pārslodzes vadību nākamās dienas posmā Specializētā 
enerģētikas komiteja prioritārā kārtā saskaņā ar ENER.19.  pantu [Pārvades sistēmu operatoru 
sadarbība] veic vajadzīgos pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmu 
operatori konkrētā grafikā izstrādā kārtību, kurā iz klāstītas tehniskās procedūras saskaņā ar ENER -
4. pielikumu.  
2. Ja Specializētā enerģētikas komiteja neiesaka Pusēm īstenot šādas tehniskās procedūras 
saskaņā ar ENER.19.  panta [Pārvades sistēmu operatoru sadarbība] 4.  punktu, tā pieņem lēmumus 
un sniedz i eteikumus, kas vajadzīgi elektroenerģijas starpsavienotāju jaudas piešķiršanai nākamās 
dienas tirgus laikposmā saskaņā ar ENER -4. pielikumu.  
3. Specializētā enerģētikas komiteja pastāvīgi pārskata kārtību visiem laikposmiem un jo īpaši 
balansēšanas un teko šās dienas laikposmiem, un var ieteikt katrai Pusei pieprasīt saviem pārvades 
sistēmu operatoriem sagatavot tehniskās procedūras saskaņā ar ENER.19.  pantu [Pārvades sistēmu 
operatoru sadarbība] kārtības uzlabošanai konkrētam laikposmam.  
4. Specializētā enerģētikas komiteja pastāvīgi pārskata, vai tehniskās procedūras, kas 
izstrādātas saskaņā ar 1.  punktu, joprojām atbilst ENER -4. pielikuma prasībām, un nekavējoties risina 
visus apzinātos jautājumus.  
ENER.15. pants. Gāzes starpsavienotāju efektīva izmanto šana  
1. Lai nodrošinātu gāzes starpsavienotāju efektīvu izmantošanu un mazinātu šķēršļus 
tirdzniecībai starp Savienību un Apvienoto Karalisti, katra Puse nodrošina, ka:  
(a) gāzes starpsavienotāju maksimālais jaudas līmenis tiek darīts pieejams, ievērojot 
nediskri minācijas principu un ņemot vērā:  
(i) nepieciešamību nodrošināt drošu sistēmas darbību; un  
(ii) sistēmu visefektīvāko izmantošanu;  
 
174 
 (b) gāzes starpsavienotāju jaudas piešķiršanas mehānismi un pārslodzes vadības procedūras ir 
tirgū balstītas, pārredzamas un nediskriminējošas un ka jaudas piešķiršanai starpsavienojumu 
punktos parasti izmanto izsoles.  
2. Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka:  
(a) pārvades sistēmu operatori cenšas kopīgi piedāvāt standarta jaudas produktus, kas sastāv no 
ieejas un i zejas attiecīgās jaudas starpsavienojuma punkta abās pusēs;  
(b) pārvades sistēmu operatori koordinē procedūras, kas saistītas ar gāzes starpsavienojumu 
izmantošanu starp attiecīgajiem Savienības pārvades sistēmu operatoriem un Apvienotās 
Karalistes pārvades si stēmu operatoriem.  
3. Šā panta 2.  punkta b)  apakšpunktā minētā koordinācija neietver Apvienotās Karalistes 
pārvades sistēmu operatoru dalību Savienības procedūrās, kas saistītas ar gāzes starpsavienotāju 
izmantošanu, un nenozīmē to.  
3. iedaļa. Tīkla attīstība  un piegādes drošība  
ENER.16. pants. Tīkla attīstība  
1. Puses sadarbojas, lai veicinātu energoinfrastruktūras, kas savieno to teritorijas, savlaicīgu 
attīstību un sadarbspēju.  
2. Katra Puse nodrošina, ka elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu tīkla attīstība s plāni tiek 
sastādīti, publicēti un regulāri atjaunināti.  
ENER.17. pants. Sadarbība piegādes drošības jomā  
1. Puses sadarbojas elektroenerģijas un dabasgāzes piegādes drošības jomā.  
2. Puses laikus apmainās ar informāciju par visiem riskiem, kas apzināti saska ņā ar 
ENER.18.  pantu [Riskgatavība un ārkārtas rīcības plāni].  
3. Puses apmainās ar plāniem, kas minēti ENER.18.  pantā [Riskgatavība un ārkārtas rīcības 
plāni]. Attiecībā uz Savienību šie plāni var būt dalībvalstu vai reģionālā līmenī.  
4. Puses bez liekas kavēš anās viena otru informē, ja ir ticama informācija, ka var rasties 
traucējumi vai cita krīze, kas saistīta ar elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādi, un par plānotajiem 
vai veiktajiem pasākumiem.  
5. Puses nekavējoties viena otru informē faktisku piegādes traucējumu vai citas krīzes 
gadījumā, kas nepieciešams, lai varētu veikt iespējamos koordinētus ietekmes mazināšanas un 
atjaunošanas pasākumus.   
6. Puses apmainās ar paraugpraksi attiecībā uz īstermiņa un sezonālās pietiekamības 
novērtējumiem.  
 
175 
 7. Puses izstrādā atbilstošus satvarus sadarbībai elektroenerģijas un dabasgāzes piegādes 
drošības jomā.  
ENER.18. pants. Riskgatavība un ārkārtas rīcības plāni  
1. Katra Puse novērtē riskus, kas ietekmē elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādes drošību, 
tostarp šādu risku iespēj amību un ietekmi, un arī pārrobežu riskus.  
2. Katra Puse izstrādā un regulāri atjaunina plānus, kuros iztirzāts, kā novērst apzinātos riskus, 
kas ietekmē elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādes drošību. Šādos plānos ietver pasākumus, kas 
vajadzīgi, lai novē rstu vai mazinātu visu saskaņā ar 1.  punktu apzināto risku iespējamību un ietekmi, 
un pasākumus, kas vajadzīgi, lai sagatavotos elektroenerģijas vai dabasgāzes krīzei un mazinātu tās 
ietekmi.  
3. Šā panta 2.  punktā minētajos plānos ietvertie pasākumi:  
(a) ir skai dri definēti, pārredzami, samērīgi, nediskriminējoši un pārbaudāmi;  
(b) būtiski nekropļo tirdzniecību starp Pusēm; un  
(c) neapdraud otras Puses elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādes drošību.  
Krīzes gadījumā Puses aktivizē tirgū nebalstītus pasākumus tikai kā ga lēju līdzekli.  
4. iedaļa. Tehniskā sadarbība  
ENER.19. pants. Pārvades sistēmu operatoru sadarbība  
1. Katra Puse nodrošina, ka pārvades sistēmu operatori izstrādā efektīvu un iekļaujošu darba 
kārtību, kas nepieciešama, lai atbalstītu plānošanas un darbības uzd evumus, kuri saistīti ar šīs sadaļas 
mērķu sasniegšanu, tostarp, ja to iesaka Specializētā enerģētikas komiteja, tehnisko procedūru 
sagatavošanu, lai efektīvi īstenotu noteikumus, kas ietverti:  
(a) ENER.13. pantā [Elektroenerģijas starpsavienotāju efektīva izm antošana];  
(b) ENER.14. pantā [Elektroenerģijas tirdzniecības kārtība visos laikposmos];  
(c) ENER.15. pantā [Gāzes starpsavienotāju efektīva izmantošana];  
(d) ENER.16. pantā [Tīkla attīstība]; un  
(e) ENER.17.  pants. [Sadarbība piegādes drošības jomā]  
Darba kārtība, kas minēta pirmajā daļā, ietver satvarus sadarbībai starp elektroenerģijas pārvades 
sistēmu operatoru Eiropas tīklu, kas izveidots saskaņā ar Regulu (ES)  2019/943 (“ENTSO -E”), un gāzes 
pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
 
176 
 Regulu (EK) Nr.  715/200946 (“ENTSO -G”), no vienas puses, un elektroenerģijas un gāzes pārvades 
sistēmu operatoriem Apvienotajā Karalistē, no otras puses. Šajos satvaros aptver vismaz šādas 
jomas:  
(a) elektroenerģijas un gāzes tirgus;  
(b) piekļuvi tīkliem;  
(c) elektroenerģijas un gāzes piegādes drošību;  
(d) atkrastes energoresursu enerģiju;  
(e) infrastruktūras plānošanu;  
(f) elektroenerģijas un gāzes starpsavienotāju efektīvu izmantošanu; un  
(g) gāzes sektora dekarbonizāciju un gāzes kvalitāti.  
Specializētā enerģētikas komiteja, cik drīz vien praktiski iespējams, vienojas par izplatīšanai pārvades 
sistēmu operatoriem paredzētajām vadlīnijām, kas attiecas uz darba kārtību un satvariem sadarbībai.  
Šā panta otrajā daļā minētie satvari sadarbībai neie tver Apvienotās Karalistes pārvades sistēmu 
operatoru dalību ENTSO -E vai ENTSO -G un nepiešķir tiem dalībai līdzvērtīgu statusu.  
2. Specializētā enerģētikas komiteja var ieteikt katrai Pusei pieprasīt saviem pārvades sistēmu 
operatoriem sagatavot tehniskās pro cedūras, kas minētas 1.  punkta pirmajā daļā.  
3. Katra Puse nodrošina, ka tās attiecīgie pārvades sistēmu operatori lūdz Energoregulatoru 
sadarbības aģentūras un Apvienotās Karalistes regulatīvās iestādes, kas izraudzīta saskaņā ar 
ENER.12.  pantu [Neatkarīga regulatīvā iestāde], atzinumus par tehniskajām procedūrām attiecīgi 
domstarpību gadījumā un jebkurā gadījumā pirms minēto tehnisko procedūru pabeigšanas. Pušu 
attiecīgie pārvades sistēmu operatori šos atzinumus kopā ar tehnisko procedūru projektu iesniedz 
Specializētajai enerģētikas komitejai.  
4. Specializētā enerģētikas komiteja izskata tehnisko procedūru projektu un var ieteikt Pusēm 
īstenot šādas procedūras savā attiecīgajā iekšzemes kārtībā, pienācīgi ņemot vērā atzinumus, ko 
sniegušas Energoregulatoru sad arbības aģentūra un Apvienotās Karalistes regulatīvā iestāde, kas 
izraudzīta saskaņā ar ENER.12.  pantu [Neatkarīga regulatīvā iestāde]. Specializētā enerģētikas 
komiteja uzrauga šādu tehnisko procedūru efektīvu darbību un var ieteikt tās atjaunināt.  
                                                            
46  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.  715/2009 (2009.  gada 13.  jūlijs) par nosacījumiem 
attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr.  1775/2005 atcelšanu ( OV L 211, 
14.8.2009., 36.  lpp.). 
 
177 
 ENER.2 0. pants. Sadarbība starp regulatīvajām iestādēm  
1. Puses nodrošina, ka Energoregulatoru sadarbības aģentūra un Apvienotās Karalistes 
regulatīvā iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar ENER.12.  pantu [Neatkarīga regulatīvā iestāde], 
iespējami drīz iedibina kont aktus un pieņem administratīvu kārtību šā nolīguma mērķu sasniegšanas 
veicināšanai. Kontakti un administratīva kārtība aptver vismaz šādas jomas:  
(a) elektroenerģijas un gāzes tirgus;  
(b) piekļuvi tīkliem;  
(c) tirgus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu elektroenerģija s un gāzes vairumtirgos;  
(d) elektroenerģijas un gāzes piegādes drošību;  
(e) infrastruktūras plānošanu;  
(f) atkrastes energoresursu enerģiju;  
(g) elektroenerģijas un gāzes starpsavienotāju efektīvu izmantošanu;  
(h) pārvades sistēmu operatoru sadarbību; un  
(i) gāzes sektora dekarbonizāciju un gāzes kvalitāti.  
Specializētā enerģētikas komiteja, cik drīz vien praktiski iespējams, vienojas par izplatīšanai 
regulatīvajām iestādēm paredzētajām vadlīnijām, kuras attiecas uz administratīvu kārtību šādai 
sadarbībai.  
2. Šā panta 1.  punktā minētā administratīvā kārtība neietver saskaņā ar ENER.12.  pantu 
[Neatkarīga regulatīvā iestāde] izraudzītas Apvienotās Karalistes regulatīvās iestādes dalību 
Energoregulatoru sadarbības aģentūrā un nepiešķir tai šādai dalībai līdzvērtīgu statusu.  
3. nodaļa. Droša un ilgtspējīga enerģija  
ENER.21. pants. Atjaunojamo energoresursu enerģija un energoefektivitāte  
1. Katra Puse veicina energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu.  
Katra Puse nodrošina, ka tās noteikumi, ko piemēro lic encēšanai vai līdzvērtīgiem pasākumiem, kuri 
piemērojami atjaunojamo energoresursu enerģijai, ir nepieciešami un samērīgi.  
2. Savienība atkārtoti apstiprina mērķrādītāju attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas 
īpatsvaru bruto galapatēriņā 2030.  gadā , kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 
(ES) 2018/200147. 
                                                            
47  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES)  2018/2001 (2018.  gada 11.  decembris) par no 
atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu ( OV L 328, 21.12.2018., 
82. lpp.).  
 
178 
 Savienība atkārtoti apstiprina savus energoefektivitātes mērķrādītājus 2030.  gadam, kā izklāstīts 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā  2012/27/ES48. 
3. Apvienotā Karaliste atkārtoti apstiprina:  
(a) savu vērienīgo ieceri attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru bruto 
galapatēriņā 2030.  gadā, kā izklāstīts tās nacionālajā enerģētikas un klimata plānā;  
(b) savu vērienīgo ieceri attiecībā uz absolūtu primārās enerģijas patēriņa un enerģijas 
galapatēriņa līmeni 2030. gadā, kā izklāstīts tās nacionālajā enerģētikas un klimata plānā.  
4. Puses informē viena otru par 2.  un 3.  punktā minētajiem jautājumiem.  
ENER.22. pants.  Atbalsts atjaunojamo energoresursu enerģijai  
1. Katra Puse nodrošina, ka atbalsts atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai veicina 
atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas integrēšanu elektroenerģijas tirgū.  
2. Biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasu kā atjaunojamo energoresursu 
enerģiju atbalsta t ikai tad, ja šie kurināmie/degvielas atbilst stingriem ilgtspējas un siltumnīcefekta 
gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, uz kuriem attiecināma pārbaude.  
3. Katra Puse skaidri nosaka visas tehniskās specifikācijas, kuras jāievēro attiecībā uz 
atjaunojamo en ergoresursu enerģijas aprīkojumu un sistēmām, lai varētu gūt labumu no atbalsta 
shēmām. Šādās tehniskajās specifikācijās ņem vērā sadarbību, kas izvērsta saskaņā ar 
ENER.25.  pantu [Sadarbība standartu jomā], TBT.4.  pantu [Tehniskie noteikumi] un TBT.5.  pantu 
[Standarti].  
ENER.23. pants. Sadarbība atjaunojamo atkrastes energoresursu enerģijas sektora attīstīšanā  
1. Puses sadarbojas atjaunojamo atkrastes energoresursu enerģijas sektora attīstīšanā, 
apmainoties ar paraugpraksi un attiecīgā gadījumā veicinot konkr ētu projektu attīstīšanu.  
2. Par pamatu izmantojot Ziemeļu jūru enerģētiskās sadarbības satvaru, Puses rada apstākļus 
īpaša foruma izveidei tehniskām diskusijām starp Eiropas Komisiju, dalībvalstu ministrijām un 
publiskajām iestādēm, Apvienotās Karalistes min istrijām un publiskajām iestādēm, pārvades sistēmu 
operatoriem un atkrastes energoresursu enerģijas nozari un ieinteresētajām personām plašākā 
mērogā saistībā ar atkrastes tīkla attīstīšanu un ziemeļu jūru reģiona atjaunojamo energoresursu 
enerģijas lielo potenciālu. Šāda sadarbība ietver vismaz šādas jomas:  
(a) hibrīdprojektus un kopīgus projektus;  
(b) jūras telpisko plānošanu;  
                                                            
48  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012.  gada 25.  oktobris) par energoefektivitāti 
(OV L 315, 14.11.2012., 1.  lpp.).  
 
179 
 (c) atbalsta satvaru un finansējumu;  
(d) paraugpraksi attiecībā uz attiecīgo sauszemes un atkrastes tīklu plānošanu;  
(e) informācijas apmaiņu par jau najām tehnoloģijām; un  
(f) paraugprakses apmaiņu saistībā ar attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un tehniskajiem 
standartiem.  
ENER.24. pants. Atkrastes darbību risks un drošums  
1. Puses sadarbojas un apmainās ar informāciju ar mērķi uzturēt augstu drošuma un vides  
aizsardzības līmeni saistībā ar visām atkrastes naftas un gāzes nozares darbībām.  
2. Puses veic attiecīgus pasākumus, lai atkrastes naftas un gāzes nozares darbībās novērstu 
smagus negadījumus un ierobežotu šādu negadījumu sekas.  
3. Puses veicina paraugprakses apmaiņu starp savām iestādēm, kuru kompetencē ir atkrastes 
naftas un gāzes nozares darbību drošums un vides aizsardzība. Atkrastes naftas un gāzes nozares 
darbību drošuma un vides aizsardzības regulējums ir neatkarīgs no jebkādām funkcijām, kas saistītas 
ar atkrastes naftas un gāzes nozares darbību licencēšanu.  
ENER.25. pants. Sadarbība standartu jomā  
Saskaņā ar TBT.5.  pantu [Standarti] un TBT.11.  pantu [Sadarbība] Puses sekmē sadarbību starp 
regulatoriem un standartizācijas iestādēm, kas atrodas to attiec īgajās teritorijās, lai veicinātu 
starptautisko standartu izstrādi attiecībā uz energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu 
enerģiju ar mērķi sniegt ieguldījumu ilgtspējīgā enerģētikas un klimata politikā.  
ENER.26. pants. Pētniecība, izstrāde un inovāc ija 
Puses veicina pētniecību, izstrādi un inovāciju energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu 
enerģijas jomā.  
4. nodaļa. Energoprodukti un izejvielas  
ENER.27. pants. Eksporta cenas noteikšana  
Puse nenosaka augstāku cenu energoproduktu vai izejvielu eksportam uz otru Pusi nekā cena, ko 
iekasē par šiem energoproduktiem vai izejvielām, ja tās paredzētas iekšzemes tirgum, izmantojot 
tādus pasākumus kā licences vai minimālās cenas prasības.  
ENER.28. pants. Regulēta cenu noteikšana  
Ja Puse nolemj regulēt elektroenerģijas vai dabasgāzes iekšzemes piegādes cenu patērētājiem, tā to 
var darīt, tikai lai sasniegtu sabiedriskās politikas mērķi, un tikai nosakot regulētu cenu, kas ir skaidri 
definēta, pārredzama, nediskriminējoša un samērīga.  
 
180 
 ENER.29. pants. Atļa uja ogļūdeņražu izpētei un ieguvei un elektroenerģijas ražošanai  
1. Ja Puse pieprasa atļauju ogļūdeņražu izpētei vai ieguvei vai elektroenerģijas ražošanai, 
minētā Puse piešķir šādas atļaujas, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, 
kas ir izstrādāti un publicēti pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa sākuma saskaņā ar II  sadaļas 
[Pakalpojumi un investīcijas] 5.  nodaļas [Tiesiskais regulējums] 1.  iedaļā [Iekšzemes regulējums] 
izklāstītajiem vispārīgajiem nosacījumiem un procedūrām.  
2. Neatk arīgi no šā panta 1.  punkta un ENER.3.  panta [Saistība ar pārējām sadaļām] katra Puse 
var piešķirt atļaujas saistībā ar ogļūdeņražu izpēti vai ieguvi, neievērojot ar publikāciju saistītos 
nosacījumus un procedūras, kas izklāstītas SERVIN.5.8.  pantā [Publik ācija un pieejamā informācija], 
pamatojoties uz pienācīgi pamatotiem izņēmumiem, kas paredzēti piemērojamos tiesību aktos.  
3. Finansiāli vai mantiski ieguldījumi, ko prasa no subjektiem, kuriem ir piešķirta atļauja, 
nedrīkst traucēt šādu subjektu pārvaldības un lēmumu pieņemšanas procesam.  
4. Katra Puse nodrošina, ka atļaujas pieteikuma iesniedzējam ir tiesības jebkuru lēmumu par 
atļauju pārsūdzēt iestādē, kas ir augstāka vai neatkarīga no iestādes, kura pieņēmusi lēmumu, vai 
prasīt, lai šāda augstāka vai neatkar īga iestāde minēto lēmumu pārskata. Katra Puse nodrošina, ka 
pieteikuma iesniedzējam tiek sniegts administratīvā lēmuma pamatojums, lai pieteikuma iesniedzējs 
vajadzības gadījumā varētu izmantot pārsūdzības vai pārskatīšanas procedūras. Piemērojamos 
noteik umus par pārsūdzību vai pārskatīšanu publicē.  
ENER.30. pants.  Enerģijas aprīkojuma un infrastruktūras drošums un integritāte  
Šo sadaļu neinterpretē tā, ka tā liedz Pusei pieņemt pagaidu pasākumus, kas nepieciešami, lai 
aizsargātu enerģijas  aprīkojuma vai infrastruktūras drošumu un saglabātu to integritāti, ar 
noteikumu, ka šos pasākumus nepiemēro tādā veidā, kas radītu slēptus ierobežojumus tirdzniecībai 
vai investīcijām starp Pusēm.  
5. nodaļa. Nobeiguma noteikumi  
ENER.31. pants.  Efektīva īstenošana un gro zījumi  
1. Partnerības padome var grozīt ENER -1. pielikumu un ENER -3. pielikumu. Partnerības padome 
var pēc vajadzības atjaunināt ENER -2. pielikumu, lai nodrošinātu šā pielikuma darbību laika gaitā.  
2. Specializētā enerģētikas komiteja var grozīt ENER -4. pielikumu.    
3. Specializētā enerģētikas komiteja sniedz ieteikumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu to šīs 
sadaļas nodaļu efektīvu īstenošanu, par kurām tā ir atbildīga.  
ENER.32. pants. Dialogs  
Puses izveido regulāru dialogu šīs sadaļas mērķu sasniegšanas  veicināšanai.  
ENER.33.  pants Šīs sadaļas darbības izbeigšana  
1.           Šo sadaļu beidz piemērot 2026.  gada 30.  jūnijā.     
 
181 
 2.           Neraugoties uz 1.  punktu, laikposmā no 2026.  gada 1.  jūlija līdz 2026.  gada 31.  decembrim 
Partnerības padome var nole mt, ka šī sadaļa tiks piemērota līdz 2027.  gada 31.  martam. Laikposmā 
no 2027.  gada 1.  aprīļa līdz 2027.  gada 31.  decembrim, kā arī jebkurā brīdī jebkurā gadā pēc tam, 
Partnerības padome var nolemt, ka šī sadaļa tiks piemērota līdz nākamā gada 31.  martam.  
3.           Šo pantu piemēro, neskarot FISH.17.  pantu [Izbeigšana], FINPROV.8.  pantu [Izbeigšana] un 
OTH.10.  pantu [Otrās daļas darbības izbeigšana].  
 
IX SADAĻA. PĀRREDZAM ĪBA 
TRNSY.1.  pants. Mērķis  
1. Atzīstot ietekmi, kāda to attiecīgajai regulatīvajai videi var būt uz savstarpējo tirdzniecību un 
investīcijām, Puses cenšas nodrošināt uzņēmējiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, 
paredzamu regulatīvo vidi un efektīvas procedūras.   
2. Puses apstiprina savas saistības attiecībā uz pārredzamību atbilstīgi PTO nolīgumam un 
pamatojas uz šīm saistībām šajā sadaļā izklāstītajos noteikumos.  
TRNSY.2.  pants. Definīcija  
Šajā sadaļā “administratīvs lēmums” ir lēmums vai darbība ar juridiskām sekā m, ko piemēro 
konkrētai personai, precei vai pakalpojumam konkrētā gadījumā, un aptver arī lēmuma 
nepieņemšanu vai šādas darbības neveikšanu, ja to prasa kādas Puses tiesības.  
TRNSY.3.  pants. Darbības joma  
Šo sadaļu piemēro attiecībā uz I  līdz VIII  sadaļā m, X  līdz XII  sadaļām un sesto tematu [Citi noteikumi].   
TRNSY.4.  pants. Publicēšana  
1. Katra Puse nodrošina, ka tās tiesības, noteikumi, procedūras un vispārēji piemērojami 
administratīvie nolēmumi tiek nekavējoties publicēti oficiāli noteiktā plašsaziņas  līdzeklī un, ja 
iespējams, elektroniskā veidā vai citādi darīti pieejami tā, lai jebkura persona varētu ar tiem 
iepazīties.  
2. Ciktāl tas ir atbilstīgi, katra Puse sniedz paskaidrojumu par 1.  punktā minēto pasākumu mērķi 
un pamatojumu.  
3. Katra Puse nod rošina samērīgu laikposmu starp tās normatīvo aktu publicēšanu un stāšanos 
spēkā, izņemot gadījumus, kad steidzamības dēļ tas nav iespējams.  
TRNSY.5.  pants. Jautājumi  
1. Katra Puse izveido vai saglabā atbilstīgus un samērīgus mehānismus, lai atbildētu uz jebkuras 
personas jautājumiem par normatīvajiem aktiem.  
2. Katra Puse nekavējoties sniedz informāciju un atbild uz otras Puses jautājumiem par spēkā 
esošiem vai plānotiem normatīvajiem aktiem, ja vien saskaņā ar citu šā nolīguma noteikumu nav 
izveidots īp ašs mehānisms.  
 
182 
 TRNSY.6.  pants. Vispārēji piemērojamu pasākumu pārvaldība  
1.  Katra Puse piemēro savus vispārēji piemērojamos tiesību aktus, noteikumus, procedūras un 
administratīvos nolēmumus objektīvā, neatkarīgā un saprātīgā veidā.   
2.  Ja attiecībā uz  otras Puses personām, precēm vai pakalpojumiem tiek uzsākta administratīva 
procedūra saistībā ar normatīvo aktu piemērošanu, katra Puse:  
(a) cenšas personām, kuras tieši skar administratīvā procedūra, saskaņā ar saviem normatīvajiem 
aktiem savlaicīgi paziņot  par tās sākšanu, sniedzot arī procedūras būtības aprakstu, tiesisko 
pamatojumu, saskaņā ar kuru procedūra tiek uzsākta, un strīdīgo jautājumu vispārīgu 
aprakstu; un  
(b) pirms galīgā administratīvā lēmuma nodrošina šīm personām pienācīgu iespēju iesniegt faktu s 
un argumentus, kas pamato to nostāju, ja to pieļauj termiņš, procedūras veids un sabiedrības 
intereses.  
TRNSY.7.  pants. Pārskatīšana un pārsūdzība  
1. Katra Puse izveido vai saglabā tiesas, šķīrējtiesas vai administratīvās tiesas un procedūras, lai 
nekav ējoties pārskatītu un vajadzības gadījumā labotu administratīvos lēmumus. Katra Puse 
nodrošina, ka tās tiesas īsteno pārsūdzības vai pārskatīšanas procedūras nediskriminējošā un 
objektīvā veidā. Minētās tiesas ir objektīvas un neatkarīgas no iestādes, kura i uzticēta administratīvā 
izpilde.   
2. Katra Puse nodrošina, ka 1.  punktā minētajām procedūrā iesaistītajām pusēm tiek dota 
pienācīga iespēja atbalstīt vai aizstāvēt savu nostāju.   
3. Katra Puse saskaņā ar savām tiesībām nodrošina, ka visi lēmumi, kas pi eņemti 1.  punktā 
minētajā procedūrā, pamatojas uz pierādījumiem un iesniegtiem dokumentiem vai, attiecīgā 
gadījumā, uz kompetentās administratīvās iestādes apkopotiem datiem.  
4. Katra Puse nodrošina, ka 3.  punktā minētos lēmumus, kurus var pārsūdzēt vai p ārskatīt 
saskaņā ar tās tiesībām, īsteno iestāde, kam ir uzticēta administratīvā izpilde.  
TRNSY.8.  pants. Saistība ar citām sadaļām  
Šajā sadaļā izklāstītie noteikumi papildina īpašos pārredzamības noteikumus, kas izklāstīti tajās šīs 
daļas sadaļās, uz kur ām attiecas šī sadaļa.  
X SADAĻA. LABA REGUL ATĪVĀ PRAKSE UN REGU LATĪVĀ SADARBĪBA   
GRP.1.  pants. Vispārīgi principi  
1. Katra Puse var brīvi noteikt savu pieeju labai regulatīvajai praksei saskaņā ar šo nolīgumu 
tādā veidā, kas atbilst tās tiesiskajam regulējumam, praksei, procedūrām un pamatprincipiem49, kuri 
ir tās regulatīvās sistēmas pamatā.  
2. Neko šajā sadaļā neinterpretē tā, ka kādai Pusei tiktu prasīts:   
                                                            
49  Savienības gadījumā šādi principi ietver piesardzības principu.  
 
183 
 (a) atkāpties no savām regulatīvo pasākumu sagatavošanas un pieņemšanas iekšzemes 
procedūrām;  
(b) veikt darbības, kuras apdraudētu vai kavētu regulatīvo pasākumu, ar ko sasniedz tās publiskās 
politikas mērķus, savlaicīgu pieņemšanu, vai  
(c) sasniegt kādu konkrētu regulatīvu rezultātu.  
3. Nekas šajā sadaļā neietekmē kādas Puses tiesības noteikt vai regulē t savu aizsardzības 
līmeni, tiecoties sasniegt vai sekmējot tās publiskās politikas mērķu sasniegšanu šādās jomās:   
(a) sabiedrības veselība;   
(b) cilvēku un dzīvnieku dzīvības un veselības vai augu aizsardzība, kā arī dzīvnieku labturība;   
(c) arodveselība un darb a drošība;   
(d) darba apstākļi;  
(e) vide, t.  sk. klimata pārmaiņas;   
(f)  patērētāju tiesību aizsardzība;   
(g) sociālā aizsardzība un sociālais nodrošinājums;  
(h) datu aizsardzība un kiberdrošība;   
(i) kultūras daudzveidība;   
(j) finanšu sistēmas integritāte un stabilitāte un investoru aizsardzība;  
(k) enerģētiskā drošība un  
(l) cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.  
Lielākai noteiktībai  — jo īpaši pirmā apakšpunkta c)  un d)  punkta nolūkos tiek turpināts piemērot 
dažādus kol ektīvo darba attiecību modeļus, tostarp sociālo partneru lomu un autonomiju, kā 
paredzēts kādas Puses tiesībās vai valsts praksē, ieskaitot tiesības un praksi attiecībā uz darba 
koplīgumiem un koplīgumu izpildi.  
4. Regulatīvie pasākumi nerada slēptu šķērsl i tirdzniecībai.  
GRP.2.  pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā:   
(a) “regulatīvā iestāde” ir:  
(i) attiecībā uz Savienību  — Eiropas Komisija un  
(ii) attiecībā uz Apvienoto Karalisti  — Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes 
Viņas Majestātes valdība un Apvienotās Karalistes decentralizētās administrācijas.  
b)  “regulatīvie pasākumi” ir:  
 
184 
 (i) attiecībā uz Savienību:  
A) regulas un direktīvas, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 
(LESD) 288.  pantā, un  
B) īstenošanas un deleģētie akti, kā noteikts attiecīgi  LESD 290. un 291.  pantā, 
un  
(ii) attiecībā uz Apvienoto Karalisti:  
A) primārie tiesību akti un  
B) sekundārie tiesību akti.  
GRP.3.  pants. Darbības joma  
1. Šī sadaļa attiecas uz regulatīviem pasākumiem, ko attiecīgā gadījumā ierosina vai izdod 
katras Puses reg ulatīvā iestāde attiecībā uz jebkuru jautājumu, uz kuru attiecas I  līdz IX  sadaļa, 
XI sadaļa un XII  sadaļa, un sestais temats [Citi noteikumi].  
2. GRP.12.  pants [Regulatīvās sadarbības pasākumi] un GRP.13.  pants [Specializētā komiteja 
regulatīvās sadarbīb as jomā] attiecas arī uz citiem vispārēji piemērojamiem pasākumiem, ko izdevusi 
vai ierosinājusi kādas Puses regulatīvā iestāde attiecībā uz jebkuru 1.  punktā minēto sadaļu aptvertu 
jautājumu un kas saistās ar regulatīvās sadarbības pasākumiem, piemēram, u z pamatnostādnēm, 
politikas dokumentiem vai ieteikumiem.   
3. Šī sadaļa neattiecas uz dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un regulatīvajiem pasākumiem, 
regulatīvo praksi vai pieejām.  
4. Visi 1.  punktā minēto sadaļu konkrētie noteikumi prevalē pār šīs sadaļ as noteikumiem, ciktāl 
tas vajadzīgs šo konkrēto noteikumu piemērošanai.   
GRP.4.  pants. Iekšējā koordinācija  
Katrai Pusei ir iekšējās koordinācijas vai pārskatīšanas procesi vai mehānismi attiecībā uz 
regulatīvajiem pasākumiem, ko izstrādā tās regulatīvā iestāde. Ar šādiem procesiem vai 
mehānismiem cita starpā būtu jācenšas:   
(a) veicināt labu regulatīvo praksi, tos tarp to, kas izklāstīta šajā sadaļā;  
(b) identificēt nevajadzīgu dublēšanos un nekonsekventas prasības starp pašas Puses 
regulatīvajiem pasākumiem un izvairīties no tā;  
(c) nodrošināt atbilstību Puses starptautiskajiem pienākumiem tirdzniecības un investīciju jo mā 
un  
(d) veicināt to, lai tiktu apsvērta sagatavošanā esošo regulatīvo pasākumu ietekme, tostarp  — 
saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām  — ietekme uz mazajiem un vidējiem 
uzņēmumiem50. 
                                                            
50 Attiecībā uz Apvienoto Karalisti  — “mazie un vidēj ie uzņēmumi” ir mazie un mikrouzņēmumi.  
 
185 
 GRP.5.  pants. Procesu un mehānismu apraksts  
Katra Puse dara publiski pieejamus to procesu vai mehānismu aprakstus, kurus tās regulatīvā iestāde 
izmanto, lai sagatavotu, novērtētu vai pārskatītu regulatīvos pasākumus. Minētajos aprakstos ir 
norādes uz attiecīgajiem noteikumiem, pamatnostādnēm vai procedūrām, tostarp  tām, kuras 
attiecas uz sabiedrības iespējām izteikt piezīmes.   
 
GRP.6.  pants. Agrīna informācija par plānotu regulatīvo pasākumu  
1. Katra Puse saskaņā ar saviem attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām vismaz reizi gadā 
dara publiski pieejamu sarakstu ar  plānotiem nozīmīgiem51 regulatīvajiem pasākumiem, kurus tās 
regulatīvā iestāde pamatoti plāno ierosināt vai pieņemt gada laikā. Izpildot savas saistības saskaņā ar 
šo sadaļu, katras Puses regulatīvā iestāde var noteikt, kas ir “nozīmīgs” regulatīvs pasākum s.   
2. Katrai Pusei attiecībā uz katru nozīmīgu regulatīvo pasākumu, kas iekļauts 1.  punktā minētajā 
sarakstā, pēc iespējas ātrāk jādara publiski pieejams arī:  
(a) īss tā darbības jomas un mērķu apraksts un  
(b) ja tas ir zināms, paredzamais tā pieņemšanas laiks, kā arī sabiedriskās apspriešanas iespējas.   
GRP.7.  pants. Sabiedriskā apspriešana  
1. Sagatavojot nozīmīgu regulatīvo pasākumu, katra Puse saskaņā ar saviem attiecīgajiem 
noteikumiem un procedūrām nodroš ina, ka tās regulatīvā iestāde:  
(a) publicē vai nu regulatīvā pasākuma projektu, vai apspriešanas dokumentus, kuros ir 
pietiekama informācija par šādu izstrādājamo regulatīvo pasākumu, lai ikviena persona varētu 
novērtēt, vai un kā pasākums var būtiski ietekm ēt minētās personas intereses;  
(b) bez diskriminācijas piedāvā pienācīgas iespējas ikvienai personai sniegt piezīmes un  
(c) izskata saņemtās piezīmes.   
2. Katra Puse nodrošina, ka tās regulatīvā iestāde izmanto elektroniskos saziņas līdzekļus, un 
cenšas uzturēt  sabiedrībai bez maksas pieejamus tiešsaistes pakalpojumus, lai publicētu attiecīgos 
regulatīvos pasākumus vai 1.  punkta a)  apakšpunktā minētos dokumentus un saņemtu piezīmes 
saistībā ar sabiedrisko apspriešanu.   
3. Katra Puse nodrošina, ka tās regulatīvā  iestāde saskaņā ar tās attiecīgajiem noteikumiem un 
procedūrām dara publiski pieejamu šajā pantā minēto sabiedrisko apspriešanu rezultātu 
kopsavilkumu.  
GRP.8.  pants. Ietekmes novērtējums  
1.  Katra Puse apstiprina savu nodomu nodrošināt, ka tās regulatīvā  iestāde saskaņā ar saviem 
attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām veic nozīmīgu regulatīvo pasākumu, kurus tā gatavo, 
ietekmes novērtējumus. Šādi noteikumi un procedūras var paredzēt izņēmumus.  
                                                            
51  Apvienotās Karalistes gadījumā ar nozīmīgiem regulatīviem pasākumiem saprot svarīgus regulatīvos 
pasākumus atbilstīgi šo pasākumu definīcijai Apvienotās Karalistes noteikumos un procedūrās.  
 
186 
 2. Veicot ietekmes novērtējumu, katra Puse nodrošina, ka tās  regulatīvajai iestādei ir procesi 
un mehānismi, kas veicina šādu faktoru apsvēršanu:  
(a) regulatīvā pasākuma nepieciešamība, tostarp tā jautājuma būtība un nozīme, ko paredzēts 
risināt ar regulatīvo pasākumu;   
(b) visi realizējami un piemēroti regulatīvi un neregulatīvi risinājumi, tostarp iespēja 
nereglamentēt, ar ko būtu iespējams sasniegt Puses publiskās politikas mērķus;   
(c) ciktāl tas iespējams un attiecīgā gadījumā  – šo risinājumu potenciālā sociālā, ekonomiskā un 
vides ietekme, tostarp ietekme uz starptautisko tirdzniecību un investīcijām un  – saskaņā ar 
attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām  – ietekme uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, 
un  
(d) attiecīgā gadījumā  – kā apskatītie risinājumi ir saistīti ar attiecīga jiem starptautiskajiem 
standartiem, tostarp norādot jebkādu atšķirību iemeslus.  
3. Attiecībā uz regulatīvās iestādes veiktu regulatīvā pasākuma ietekmes novērtējumu katra 
Puse nodrošina, ka tās regulatīvā iestāde sagatavo galīgo ziņojumu, kurā sīki izklās tīti faktori, ko tā 
ņēmusi vērā savā novērtējumā, un minētās iestādes attiecīgie konstatējumi. Katra Puse pēc iespējas 
dara šādus ziņojumus publiski pieejamus ne vēlāk kā tad, kad ir publiskots GRP.2.  panta [Definīcijas] 
b) punkta i)  apakšpunkta A)  punktā vai ii)  apakšpunkta A)  punktā minētais regulatīvais pasākums vai 
GRP.2.  panta [Definīcijas] b)  punkta i)  apakšpunkta B)  punktā vai ii)  apakšpunkta B)  punktā minētais 
regulatīvais pasākums.  
GRP.9.  pants. Retrospektīvs izvērtējums  
1. Katra Puse nodrošina, ka tās regulatīvajā iestādē ir procesi vai mehānismi, lai attiecīgā 
gadījumā veiktu spēkā esošo regulatīvo pasākumu periodiskus retrospektīvus izvērtējumus.  
2. Veicot periodisku retrospektīvu izvērtējumu, katra Puse cenšas apsvērt, vai pastāv iespējas 
efektīvāk sasniegt minētās Puses publiskās politikas mērķus un samazināt nevajadzīgu regulatīvo 
slogu, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.  
3. Katra Puse nodrošina, ka tās regulatīvā iestāde publisko visus esošos plānus attiecībā uz 
retrospektīvajiem izvē rtējumiem un šādu retrospektīvo izvērtējumu rezultātus.   
GRP.10.  pants. Regulatīvais reģistrs  
Katra Puse nodrošina, ka spēkā esošie regulatīvie pasākumi tiek publicēti izraudzītā reģistrā, kurā tiek 
norādīti regulatīvie pasākumi un kurš ir publiski pieej ams tiešsaistē bez maksas. Reģistram būtu 
jāļauj meklēt regulatīvos pasākumus pēc citātiem vai atsevišķiem vārdiem. Katra Puse periodiski 
atjaunina savu reģistru.   
GRP.11.  pants. Informācijas apmaiņa par labu regulatīvo praksi  
Puses cenšas apmainīties ar  informāciju par labu regulatīvo praksi, kā noteikts šajā sadaļā, tostarp 
Tirdzniecības specializētajā komitejā regulatīvās sadarbības jomā.  
GRP.12.  pants. Regulatīvās sadarbības pasākumi  
1. Puses var brīvprātīgi iesaistīties regulatīvās sadarbības pasāk umos, neskarot savu lēmumu 
pieņemšanas autonomiju un savu attiecīgo tiesisko kārtību. Puse var atteikties iesaistīties vai var 
 
187 
 izstāties no dalības regulatīvās sadarbības pasākumā. Pusei, kas atsakās iesaistīties regulatīvās 
sadarbības pasākumā vai izstāja s no dalības tajā, būtu jāpaskaidro otrai Pusei sava lēmuma iemeslus.   
2. Katra Puse var otrai Pusei ierosināt regulatīvās sadarbības pasākumu. Tā iesniedz savu 
priekšlikumu ar tāda kontaktpunkta starpniecību, kas izraudzīts saskaņā ar GRP.14.  pantu 
[Kont aktpunkti]. Otra Puse saprātīgā termiņā izskata minēto priekšlikumu un informē iesniedzēju 
Pusi par to, vai tā uzskata ierosināto pasākumu par piemērotu regulatīvajai sadarbībai.   
3. Lai apzinātu pasākumus, kas ir piemēroti regulatīvajai sadarbībai, katra  Puse ņem vērā:   
(a) sarakstu, kas minēts GRP.6.  panta [Agrīna informācija par plānotu regulatīvo pasākumu] 
1. punktā, un  
(b) priekšlikumus par regulatīvās sadarbības pasākumiem, kurus iesniegušas kādas Puses 
personas, kuri ir pamatoti un kuriem pievienota attie cīgā informācija.   
4. Ja Puses nolemj iesaistīties kādā regulatīvās sadarbības pasākumā, katras Puses regulatīvā 
iestāde attiecīgā gadījumā cenšas:   
(a) informēt otras Puses regulatīvo iestādi par to, ka tiek gatavoti jauni vai tiek pārskatīti spēkā 
esoši re gulatīvie pasākumi un citi vispārēji piemērojami pasākumi, kas minēti GRP.3.  panta 
[Darbības joma] 2.  punktā un kas ir būtiski regulatīvās sadarbības pasākumam;   
(b) pēc pieprasījuma sniegt informāciju un apspriest regulatīvos pasākumus un citus vispārēji 
piemērojamus pasākumus, kas minēti GRP.3.  panta [Darbības joma] 2.  punktā un kas ir būtiski 
regulatīvās sadarbības pasākumam, un   
(c) sagatavojot jaunus vai pārskatot spēkā esošus regulatīvos pasākumus vai citus vispārēji 
piemērojamus pasākumus, kas minēti GRP.3 . panta [Darbības joma] 2.  punktā, pēc iespējas 
apsvērt otras Puses regulatīvo pieeju tajā pašā vai saistītā jautājumā.   
GRP.13.  pants. Tirdzniecības specializētā komiteja regulatīvās sadarbības jomā   
1. Tirdzniecības specializētajai komitejai regulatīvās sadarbības jomā ir šādas funkcijas:  
(a) uzlabot un veicināt labu regulatīvo praksi un regulatīvo sadarbību starp Pusēm;   
(b) nodrošināt viedokļu apmaiņu par sadarbības pasākumiem, kas ierosināti vai veikti saskaņā ar 
GRP.12.  pantu [Regulatīvās sadarbī bas pasākumi];   
(c) mudināt uz regulatīvo sadarbību un koordināciju starptautiskos forumos, tostarp attiecīgā 
gadījumā periodisku divpusēju informācijas apmaiņu par saistītiem notiekošiem vai plānotiem 
pasākumiem.  
2. Tirdzniecības specializētā komiteja regula tīvās sadarbības jomā var uzaicināt ieinteresētās 
personas piedalīties savās sanāksmēs.  
GRP.14.  pants. Kontaktpunkti   
Mēneša laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katra Puse izraugās kontaktpunktu, lai veicinātu 
informācijas apmaiņu starp Pusēm.  
 
188 
 GRP.15.  pants. Strīdu izšķiršanas nepiemērošana  
Sestās daļas I  sadaļu [Strīdu izšķiršana] nepiemēro strīdiem par šīs sadaļas interpretāciju un 
piemērošanu.  
 
XI SADAĻA. VIENLĪDZĪ GI APSTĀKĻI ATVĒRTAI  UN GODĪGAI KONKUREN CEI UN ILGTSPĒJĪGAI ATTĪSTĪBAI  
Pirmā nodaļa. Vispārīgi noteikumi  
1.1. pants. Principi un mērķi  
1. Puses atzīst, ka tirdzniecībai un investīcijām starp Savienību un Apvienoto Karalisti, ko veic 
saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem, ir vajadzīgi nosacījumi, kuri nodrošina vienlīdzīgus apstākļus 
atvē rtai un godīgai konkurencei starp Pusēm un kuri nodrošina, ka tirdzniecība un investīcijas notiek 
tādā veidā, kas veicina ilgtspējīgu attīstību.  
2. Puses atzīst, ka ilgtspējīga attīstība ietver ekonomikas attīstību, sociālo attīstību un vides 
aizsardzību, vi siem trim elementiem esot savstarpēji atkarīgiem un savstarpēji pastiprinošiem, un 
apstiprina savu apņemšanos veicināt starptautiskās tirdzniecības un investīciju attīstību tādā veidā, 
kas veicina ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanu.  
3. Katra Puse atkār toti apstiprina savu mērķi līdz 2050.  gadam panākt visas ekonomikas mēroga 
klimatneitralitāti.  
4. Puses apstiprina savu kopīgo izpratni par to, ka to ekonomiskās attiecības var sniegt abpusēji 
apmierinošus rezultātus tikai tad, ja saistības attiecībā uz vienl īdzīgiem apstākļiem atvērtai un 
godīgai konkurencei izturēs laika pārbaudi, novēršot tirdzniecības vai investīciju izkropļojumus un 
veicinot ilgtspējīgu attīstību. Tomēr Puses atzīst, ka šīs sadaļas mērķis nav saskaņot Pušu standartus. 
Puses ir apņēmības p ilnas uzturēt un uzlabot savus attiecīgos augstos standartus jomās, uz kurām 
attiecas šī sadaļa.  
1.2. pants. Tiesības reglamentēt, piesardzības pieeja52 un zinātniskā un tehniskā informācija  
1. Puses apstiprina katras Puses tiesības noteikt savu politiku un pr ioritātes šīs sadaļas 
aptvertajās jomās, noteikt aizsardzības līmeni, kuru tā uzskata par piemērotu, un pieņemt vai grozīt 
savas tiesības un politiku tādā veidā, kas atbilst katras Puses starptautiskajām saistībām, tostarp tās 
saistībām saskaņā ar šo sadaļ u. 
2. Puses atzīst, ka saskaņā ar piesardzības pieeju gadījumos, kad ir pamatots iemesls bažām, ka 
pastāv potenciāla nopietna vai nenovēršama kaitējuma draudi videi vai cilvēku veselībai, pilnīgs 
zinātniskā pamatojuma un pierādījumu trūkums netiks izmantots k ā iemesls tam, lai neļautu Pusei 
pieņemt pienācīgus pasākumus šāda kaitējuma novēršanai.  
3. Sagatavojot vai īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt vidi vai darba apstākļus un kuri 
var ietekmēt tirdzniecību vai investīcijas, katra Puse ņem vērā attiecīg o, pieejamo zinātnisko un 
tehnisko informāciju, starptautiskos standartus, pamatnostādnes un ieteikumus.  
                                                            
52 Lielākai noteiktībai  – saistībā ar šā nolīguma īstenošanu Savienības teritorijā piesardzības pieeja attiecas uz 
piesardzības principu.  
 
189 
 1.3. pants. Strīdu izšķiršana  
Sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I  sadaļa [Strīdu izšķiršana] neattiecas uz šo 
nodaļu, izņemot 1.2.  panta [Tiesības reglamentēt, piesardzības pieeja un zinātniskā un tehniskā 
informācija] 2.  punktu. 9.1.  pants [Apspriedes] un 9.2.  pants [Ekspertu grupa[ attiecas uz 1.1.  panta 
[Principi un mērķi] 3.  punktu.  
Otrā nodaļa. Konkurences politika  
2.1. pants. Principi un definīcijas  
1. Puses atzīst, cik svarīga to tirdzniecības un investīciju attiecībās ir brīva un neizkropļota 
konkurence. P uses atzīst to, ka pret konkurenci vērsta darījumdarbības prakse potenciāli var 
izkropļot tirgu pareizu darbību un mazināt ieguvumus, kurus sniedz tirdzniecības liberalizācija.  
2. Šajā nodaļā “ekonomikas dalībnieks” ir vienība vai vienību grupa, kas veido vi enu 
ekonomisku vienību neatkarīgi no tās juridiskā statusa, kura veic saimniecisku darbību, piedāvājot 
tirgū preces vai pakalpojumus.  
2.2. pants. Konkurences tiesības  
1. Atzīstot 2.1.  pantā [Principi un definīcijas] noteiktos principus, katra Puse uztur spēk ā 
konkurences tiesības, ar ko efektīvi novērš šādu pret konkurenci vērstu darījumdarbības praksi:  
a) nolīgumi starp ekonomikas dalībniekiem, ekonomikas dalībnieku apvienību lēmumi un 
saskaņotas darbības, kuru mērķis ir novērst, ierobežot vai izkropļot konkure nci; 
b) viena vai vairāku ekonomikas dalībnieku dominējošā stāvokļa izmantošana un  
c) apvienošanās vai iegādes (Apvienotās Karalistes gadījumā) un koncentrācijas (Savienības 
gadījumā) starp ekonomikas dalībniekiem, kurām var būt būtiska pret konkurenci vērsta 
ietekme.  
2. Šā panta 1.  punktā minētās konkurences tiesības attiecas uz visiem ekonomikas dalībniekiem 
neatkarīgi no to valstspiederības vai īpašumtiesību statusa.  
3. Katra Puse var paredzēt atbrīvojumus no tās konkurences tiesību piemērošanas leģitīmu 
sabiedrisk ās politikas mērķu sasniegšanā, ja minētie atbrīvojumi ir pārredzami un samērīgi ar šiem 
mērķiem.  
2.3. pants. Izpilde  
1. Katra Puse veic atbilstīgus pasākumus, lai savā teritorijā panāktu savu konkurences tiesību 
izpildi.  
2. Katra Puse nodrošina iestādi vai iest ādes, kuru darbība ir neatkarīga un kuras ir kompetenta 
attiecībā uz Puses konkurences tiesību efektīvu izpildi.  
3. Katra Puse piemēro savas konkurences tiesības pārredzami un nediskriminējoši, ievērojot 
procesuālā taisnīguma principus, tostarp attiecīgo eko nomikas dalībnieku tiesības uz aizstāvību, 
neatkarīgi no to valstspiederības vai īpašumtiesību statusa.  
 
190 
 2.4. pants. Sadarbība  
1. Lai sasniegtu šīs nodaļas mērķus un pastiprinātu Pušu attiecīgo konkurences tiesību efektīvu 
izpildi, Puses atzīst, cik svarīga ir  sadarbība starp to attiecīgajām konkurences iestādēm attiecībā uz 
notikumiem konkurences politikas jomā un izpildes pasākumiem.  
2. Piemērojot 1.  punktu, Eiropas Komisija vai dalībvalstu konkurences iestādes, no vienas 
puses, un Apvienotās Karalistes konkuren ces iestāde vai iestādes, no otras puses, cenšas sadarboties 
un koordinēt, ja tas ir iespējams un lietderīgi, savus izpildes pasākumus attiecībā uz vienu un to pašu 
vai saistīto rīcību vai darījumiem.  
3. Lai atvieglotu 1.  un 2.  punktā minēto sadarbību un koor dināciju, Eiropas Komisija un 
dalībvalstu konkurences iestādes, no vienas puses, un Apvienotās Karalistes konkurences iestāde vai 
iestādes, no otras puses, var apmainīties ar informāciju, ciktāl to atļauj katras Puses tiesību akti.  
4. Lai īstenotu šā panta mērķus, Puses var noslēgt tādu atsevišķu nolīgumu par sadarbību un 
koordināciju starp Eiropas Komisiju, dalībvalstu konkurences iestādēm un Apvienotās Karalistes 
konkurences iestādi vai iestādēm, kurš var ietvert nosacījumus konfidenciālas informācijas apm aiņai 
un izmantošanai.  
2.5. pants. Strīdu izšķiršana  
Uz šo nodaļu neattiecas strīdu izšķiršana saskaņā ar sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie 
noteikumi] I  sadaļu [Strīdu izšķiršana].  
Trešā nodaļa. Subsīdiju kontrole  
3.1. pants. Definīcijas   
1. Šajā nodaļā:  
a) “ekonomikas dalībnieks” ir vienība vai vienību grupa, kas veido vienu ekonomikas vienību 
neatkarīgi no tās juridiskā statusa, kura veic saimniecisku darbību, piedāvājot tirgū preces vai 
pakalpojumus;  
b) “subsīdija” ir finansiāla palīdzība, kas:  
i) izriet  no Pušu  resursiem,  ietverot:   
A) tiešu vai netiešu līdzekļu pārvedumu, piemēram, tiešas dotācijas, aizdevumus vai 
aizdevumu garantijas,  
B) atteikšanos no ieņēmumiem, kas citādi pienāktos vai  
C) preču vai pakalpojumu nodrošināšanu vai preču vai pa kalpojumu iegādi,  
ii) sniedz  vienam  vai vairākiem  ekonomikas  dalībniekiem  ekonomiskas  priekšrocības;  
iii) ir specifiska,  ciktāl  tā uz tiesību  akta  pamata  vai faktiski  sniedz  priekšrocības  konkrētiem  
ekonomikas  dalībniekiem  salīdzinājumā  ar citiem  attiecībā  uz konkrētu  preču  ražošanu  
vai pakalpojumu  sniegšanu;  un 
iv) ietekmē  vai varētu  ietekmēt  tirdzniecību  vai investīcijas  starp  Pusēm.  
 
191 
 2. Šā panta 1.  punkta b)  apakšpunkta iii) punkta piemērošanas vajadzībām:  
(a) nodokļu pasākumu neuzskata par specifisku, izņemot, ja ar to:  
i) konkrētiem  ekonomikas  dalībniekiem  samazina  nodokļu  saistības,  kas tiem  citādi  būtu  
jāmaksā  saskaņā  ar parasto  nodokļu  režīmu  un 
ii) attieksme  pret  minētajiem  ekonomikas  dalībniekiem  parastā  nodokļu  režīma  ietvaros  ir 
labvēlīgāka  nekā  pret  citiem,  kas atrodas  salīdzināmā  situācijā.  šā punkta  nolūkos  
parastu  nodokļu  režīmu  raksturo  tā iekšējais  mērķis,  iezīmes  (piemēram,  nodokļa  
bāze,  nodokļa  maksātājs,  ar nodokli  apliekamais  notikums  vai nodokļa  likme)  un 
iestāde,  kura  ir institucionāli,  proces uāli,  ekonomiski  un finansiāli  autonoma  un kuras  
kompetencē  ir izstrādāt  nodokļu  režīma  iezīmes.  
(b) neskarot a)  apakšpunktu, subsīdiju neuzskata par specifisku, ja to pamato principi, kas 
raksturīgi vispārējās sistēmas struktūrai. Nodokļu pasākumu gadījumā šā du raksturīgu principu 
piemēri ir nepieciešamība apkarot krāpšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, 
administratīvā pārvaldāmība, nodokļu dubultās uzlikšanas novēršana, nodokļu neitralitātes 
princips, ienākuma nodokļa progresīvais raksturs un tā pārda les mērķis vai nepieciešamība 
ievērot nodokļu maksātāju spēju maksāt;  
(c) neskarot a)  apakšpunktu, nodevas, kurām ir īpašs mērķis, neuzskata par specifiskām, ja to 
struktūra ir vajadzīga sabiedriskās politikas mērķiem, kas nav saistīti ar ekonomiku, piemēram, 
tādiem kā nepieciešamība ierobežot konkrētu darbību vai ražojumu negatīvo ietekmi uz vidi 
vai cilvēku veselību, ciktāl sabiedriskās politikas mērķi nav diskriminējoši53. 
3.2. pants. Piemērošanas joma un izņēmumi  
1. Šīs nodaļas 3.4. pantu [Principi], 3.5. pantu  [Aizliegtas subsīdijas un subsīdijas, uz kurām 
attiecas nosacījumi ] un 3.12. pantu [Korektīvi pasākumi ] nepiemēro subsīdijām, kas piešķirtas, lai 
kompensētu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai citi ārkārtēji neekonomiski notikumi.  
2. Nekas šajā  nodaļā neliedz Pusēm piešķirt sociāla rakstura subsīdijas, kas paredzētas 
galapatērētājiem.  
3. Subsīdijas, ko piešķir uz laiku, lai reaģētu uz valsts vai pasaules mēroga ārkārtas situāciju 
ekonomikā, ir mērķtiecīgas, samērīgas un efektīvas minētās ārkārtas s ituācijas novēršanai. Šādām 
subsīdijām nepiemēro 3.5. pantu [Aizliegtas subsīdijas un subsīdijas, uz kurām attiecas nosacījumi ] 
un 3.12. pantu [Korektīvi pasākumi ].  
4. Šo nodaļu nepiemēro subsīdijām, ja kopējā, vienam ekonomikas dalībniekam piešķirtā 
summa jebkurā trīs fiskālo gadu laikposmā ir mazāka par 325  000 speciālo aizņēmuma tiesību. 
Partnerības padome var grozīt minēto robežvērtību.  
5. Šo nodaļu nepiemēro subsīdijām, uz kurām attiecas Nolīguma par lauksaimniecību IV daļas 
vai 2. pielikuma noteikumi, un subsīdijām, kas saistītas ar zivju un zivju produktu tirdzniecību.  
6. Šo nodaļu nepiemēro subsīdijām, kas saistītas ar audiovizuālo nozari.  
                                                            
53 Šajā nolūkā diskriminācija nozīmē, ka attieksme pret ekonomikas dalībnieku ir mazāk labvēlīga nekā pret 
citiem līdzīgās situācijās un ka šī  atšķirīgā attieksme nav pamatota ar objektīviem kritērijiem. 
 
192 
 7. Nodaļas 3.9.  pantu [Neatkarīga iestāde vai struktūra un sadarbība ] nepiemēro subsīdijām, 
ko finansē no Pušu resursiem pārvalstiskā līmenī.  
8. Attiecībā uz subsīdijas gaisa pārvadātājiem, šajā nodaļā visas atsauces uz “ietekmi uz 
tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm” aizstāj ar atsauci uz “ietekmi uz konkurenci starp pušu 
gaisa pārvadātājiem gaisa transporta pakalpojumu sniegšanā”, ietverot arī tos gaisa transporta 
pakalpojumus, kas nav ietverti 2.  temata [Aviācija] I sadaļā [Gaisa transports].  
3.3. pants. Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi  
1. Uz subsīdijām, ko piešķir ekonomikas dalībniekiem, kuriem uzticēts sniegt īpašus uzdevumus 
sabiedrības interesēs, tostarp sabiedrisko pakalpojumu saistības, attiecas 3.4.  pants [Principi], ciktāl 
minētajā pantā izklāstīto principu piemērošana juridiski vai faktiski netraucē veikt attiecīgajam 
ekonomikas dalībniekam uzticē to īpašo uzdevumu. Uzdevumu uztic iepriekš pārredzamā veidā.  
2. Puses nodrošina, ka kompensācijas summa, kas piešķirta ekonomiskajam dalībniekam, 
kuram uzticēts uzdevums sabiedrības interesēs, nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai segtu visas vai daļu 
no izmaksā m, kuras radušās minētā uzdevuma izpildē, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un 
saprātīgu peļņu par uzdevuma izpildi. Puses nodrošina, ka piešķirtā kompensācija netiek izmantota, 
lai šķērssubsidētu darbības, uz kurām neattiecas uzticētā uzdevuma joma. Uz komp ensāciju, kas ir 
mazāka par 15  miljoniem speciālo aizņēmuma tiesību par katru uzdevumu, neattiecas pienākumi 
saskaņā ar 3.7.  pantu [Pārredzamība]. Partnerības padome var grozīt šo robežvērtību.  
3. Šo nodaļu nepiemēro tad, ja kopējā kompensācija ekonomikas dal ībniekam, kas veic 
uzdevumus sabiedrības interesēs, jebkurā trīs fiskālo gadu laikposmā ir mazāka par 750  000 speciālo 
aizņēmuma tiesību. Partnerības padome var grozīt šo robežvērtību.  
3.4. pants. Principi  
1. Lai nodrošinātu, ka subsīdijas netiek piešķirtas t ad, ja tām ir vai varētu būt būtiska ietekme 
uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm, katra Puse ievieš un saglabā efektīvu subsīdiju kontroles 
sistēmu, ar kuru nodrošina, ka subsīdiju piešķiršanā tiek ievēroti šādi principi:  
a) subsīdiju nolūks ir sasn iegt konkrētu sabiedriskās politikas mērķi, lai novērstu konstatētu 
tirgus nepilnību vai risinātu tādus taisnīguma apsvērumus kā, piemēram, sociālās grūtības vai 
sadales problēmas (“mērķis”);  
b) subsīdijas ir samērīgs un aprobežojas ar to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi;  
c) subsīdijas ir paredzētas tam, lai radītu izmaiņas labuma guvēja ekonomiskajā rīcībā, kas veicina 
mērķa sasniegšanu un ko nevarētu sasniegt, ja subsīdijas netiktu piešķirtas;  
d) subsīdijām parasti nebūtu jākompensē izmaksas, ko labuma guvējs b ūtu finansējis bez 
jebkādām subsīdijām;  
e) subsīdijas ir piemērots politikas instruments, lai sasniegtu sabiedriskās politikas mērķi, un šo 
mērķi nevar sasniegt ar citiem mazāk kropļojošiem līdzekļiem;  
f) subsīdiju pozitīvais ieguldījums mērķa sasniegšanā atsver  jebkādu negatīvo ietekmi, jo īpaši 
negatīvo ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm.  
 
193 
 2. Neskarot 1. punktu, katra Puse attiecīgā gadījumā piemēro 3.5. pantā [Aizliegtas subsīdijas 
un subsīdijas, uz kurām attiecas nosacījumi ] izklāstītos nosacīj umus, ja attiecīgajām subsīdijām ir vai 
varētu būt būtiska ietekme uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm.  
3. Katras Puses ziņā ir noteikt, kā tās tiek īstenoti tās pienākumi saskaņā ar 1. un 2. punktu, 
izstrādājot tās subsīdiju kontroles sistēmu savos  iekšzemes tiesību aktos, ar noteikumu, ka katra 
Puse nodrošina, ka 1. un 2. punktā minētos pienākumus tās tiesību aktos īsteno tādā veidā, ka 
individuālas subsīdijas likumību nosaka principi.  
3.5. pants. Aizliegtas subsīdijas un subsīdijas, uz kurām attie cas nosacījumi  
1. Subsīdiju, kas minētas 3.4.  panta [Principi] 2.  punktā, kategorijas un tām piemērojamie 
nosacījumi ir šādi. Partnerības padome var pēc vajadzības atjaunināt šos noteikumus, lai nodrošinātu 
šā panta darbību laika gaitā.  
Neierobežotas valsts garantijas  
2. Subsīdija ekonomikas dalībnieka parādu vai saistību garantijas veidā bez jebkādiem 
ierobežojumiem attiecībā uz minēto parādu un saistību apjomu vai minētās garantijas ilgumu ir 
aizliegta.  
Glābšana un pārstrukturēšana  
3. Subsīdijas grūtībās nonākuša  vai maksātnespējīga ekonomikas dalībnieka pārstrukturēšanai 
gadījumos, kad ekonomikas dalībnieks nav sagatavojis ticamu pārstrukturēšanas plānu, ir aizliegta. 
Pārstrukturēšanas plāna pamatā ir reālistiski pieņēmumi, lai samērīgā laikposmā nodrošinātu 
grūtībās nonākuša vai maksātnespējīga ekonomikas dalībnieka dzīvotspējas atjaunošanu ilgtermiņā. 
Pārstrukturēšanas plāna sagatavošanas laikā ekonomikas dalībnieks var saņemt pagaidu likviditātes 
atbalstu aizdevumu vai aizdevumu garantiju veidā. Izņemot mazos u n vidējos uzņēmumus, 
ekonomikas dalībnieks vai tā īpašnieki, kreditori vai jauni investori iegulda ievērojamus līdzekļus vai 
aktīvus pārstrukturēšanas izmaksās. Šā punkta nolūkos grūtībās nonācis vai maksātnespējīgs 
ekonomikas dalībnieks ir tas, kurš gandr īz noteikti īsā līdz vidējā termiņā pārtrauktu darījumdarbību, 
ja subsīdija netiktu piešķirta.  
4. Izņemot ārkārtas apstākļus, subsīdijas maksātnespējīgu vai grūtībās nonākušu ekonomikas 
dalībnieku glābšanai un pārstrukturēšanai būtu jāatļauj tikai tad, ja tās  palīdz sasniegt sabiedrības 
interešu mērķi, izvairoties no sociālām grūtībām vai novēršot nopietnas tirgus nepilnības, jo īpaši 
attiecībā uz darbvietu zaudēšanu vai tādu svarīgu pakalpojumu pārtraukšanu, kurus ir grūti atkārtot. 
Izņemot neparedzētus apstā kļus, kurus nav izraisījis labuma guvējs, subsīdijas nebūtu jāpiešķir vairāk 
kā vienu reizi jebkurā 5  gadu laikposmā.  
5. Šā panta 3. un 4. punktu nepiemēro subsīdijām grūtībās nonākušām vai maksātnespējīgām 
bankām, kredītiestādēm un apdrošināšanas sabiedrībām .  
Bankas, kredītiestādes un apdrošināšanas sabiedrības  
6. Neskarot SERVIN.5.39.  pantu [Piesardzības atkāpe], subsīdijas banku, kredītiestāžu un 
apdrošināšanas sabiedrību pārstrukturēšanai var piešķirt, tikai pamatojoties uz ticamu 
pārstrukturēšanas plānu, ka s atjauno ilgtermiņa dzīvotspēju. Ja ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanos 
nevar ticami pierādīt, jebkādas subsīdijas bankām, kredītiestādēm un apdrošināšanas sabiedrībām 
aprobežojas ar to, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu to sakārtotu likvidāciju un iziešanu  no tirgus, 
 
194 
 vienlaikus līdz minimumam samazinot subsīdijas apjomu un tās negatīvo ietekmi uz tirdzniecību vai 
investīcijām starp Pusēm.  
7. Nodrošina, ka piešķīrēja iestāde saņem pienācīgu atlīdzību par pārstrukturēšanas subsīdiju 
un ka labuma guvējs, tā akci onāri, kreditori vai uzņēmumu grupa, pie kuras pieder labuma guvējs, no 
saviem līdzekļiem sniedz būtisku ieguldījumu pārstrukturēšanas vai likvidācijas izmaksās. Subsīdijas 
likviditātes nodrošināšanai ir īslaicīgas, tās neizmanto zaudējumu segšanai un nekļ ūst par kapitāla 
atbalstu. Par subsīdijām, kas piešķirtas, lai atbalstītu likviditātes nodrošināšanu, piešķīrējai iestādei 
izmaksā pienācīgu atlīdzību.  
Eksporta subsīdijas  
8. Ir aizliegtas subsīdijas, kuras juridiski vai faktiski54 ir atkarīgas no eksporta rez ultātiem 
attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, ja tas ir vienīgais nosacījums vai viens no vairākiem citiem 
nosacījumiem, izņemot attiecībā uz:  
(a) nenododamo risku īstermiņa kredītapdrošināšanu; vai  
(b) eksporta kredītiem un eksporta kredītu garantijām vai apdro šināšanas programmām, kas ir 
atļautas saskaņā ar SKP nolīgumu, to lasot kopā ar jebkādiem kontekstam nepieciešamiem 
pielāgojumiem.  
9. Šā panta 8.  punkta a)  apakšpunkta vajadzībām "nododamais risks" ir komercrisks un politisks 
risks ar maksimālo riska periodu,  kas ir mazāks par diviem gadiem publiskiem un nepubliskiem 
pircējiem nododamo risku valstīs55. Var uzskatīt, ka valsts uz laiku ir izslēgta no nododamo risku 
valstu grupas, ja trūkst pietiekamas privātā tirgus kapacitātes šādu iemeslu dēļ:  
(a) ievērojama privā tās kredītapdrošināšanas kapacitātes samazināšanās;  
(b) ievērojami pasliktinās valsts sektora reitings; vai  
(c) ievērojami pasliktinās uzņēmumu sektora darbība.  
10. Šāda nododamo risku valsts pagaidu izslēgšana attiecībā uz Pusi stājas spēkā saskaņā ar 
minētās Puses  lēmumu, pamatojoties uz 9.  punktā minētajiem kritērijiem, un tikai tad, ja minētā 
Puse pieņem šādu lēmumu. Minētā lēmuma publicēšanu uzskata par paziņojumu otrai Pusei par 
šādu pagaidu izslēgšanu, ciktāl tas attiecas uz pirmo Pusi.  
11. Ja subsidētais apdrošinātājs sniedz eksporta kredīta apdrošināšanu, visu nododamo risku 
apdrošināšanu veic uz komerciāliem pamatiem. Šādā gadījumā apdrošinātājs ne tieši, ne netieši 
negūst labumu no subsīdijām nododamo risku apdrošināšanai.  
Subsīdijas, kas atkarīgas no i ekšzemes satura izmantošanas  
                                                            
54Lielākai noteiktībai – šis standarts ir izpildīts, ja fakti liecina, ka subsīdijas piešķiršana, nebūdama juridiski 
atkarīga no eksporta rezultātiem, faktiski ir saistīta ar faktisko vai paredza mo eksportu vai eksporta 
ieņēmumiem. Fakts, ka subsīdiju piešķir ekonomikas dalībniekiem, kas nodarbojas ar eksportu, viens pats par 
sevi nenozīmē, ka tā ir eksporta subsīdiju šā noteikuma nozīmē.  
55Nododamā riska valstis ir Apvienotā Karaliste, Savienības dalībvalstis, Austrālija, Kanāda, Islande, Japāna, 
Jaunzēlande, Norvēģija, Šveice un Amerikas Savienotās Valstis.  
 
195 
 12. Neskarot SERVIN.2.6. pantu [Veiktspējas prasības] un SERVIN.2.7. pantu [Neatbilstoši 
pasākumi un izņēmumi], ir aizliegtas subsīdijas, kuru vienīgais nosacījums vai viens no vairākiem 
citiem nosacījumiem ir iekšzemes preču vai p akalpojumu izmantošana importētu preču vai 
pakalpojumu vietā.  
Lieli pārrobežu vai starptautiskās sadarbības projekti  
13. Subsīdijas var piešķirt saistībā ar lieliem pārrobežu vai starptautiskas sadarbības projektiem, 
piemēram, projektiem transporta, enerģētik as, vides, pētniecības un izstrādes jomā, kā arī saistībā ar 
pirmreizējiem izvēršanas projektiem, lai stimulētu jaunu tehnoloģiju rašanos un ieviešanu (izņemot 
ražošanu). Ieguvumi no šādiem pārrobežu vai starptautiskās sadarbības projektiem nedrīkst 
aprobe žoties tikai ar ekonomikas dalībniekiem vai nozari vai iesaistītajām valstīm, šiem ieguvumiem 
ir jābūt plašākiem un nozīmīgākiem, un to blakusietekme neaprobežojas tikai ar valsti, kas piešķir 
subsīdiju, attiecīgo nozare un labuma guvēju.  
Enerģētika un vide 
14. Puses atzīst drošas, cenas ziņā pieejamas un ilgtspējīgas enerģētikas sistēmas un vides 
ilgtspējas svarīgumu, jo īpaši saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām, kas rada eksistenciālus 
draudus cilvēcei. Tādēļ, neskarot 3.4.  pantu [Principi], subsīdijām  saistībā ar enerģētiku un vidi 
vajadzētu stimulēt un būt vērstām uz to, lai labuma guvējs nodrošinātu drošu, cenas ziņā pieejamu 
un ilgtspējīgu energosistēmu un labi funkcionējošu un konkurētspējīgu enerģijas tirgu vai palielinātu 
vides aizsardzības līmen i salīdzinājumā ar līmeni, kas tiktu sasniegts bez subsīdijas. Šāda subsīdijas 
neatbrīvo labuma guvēju no saistībām, kas izriet no labuma guvēja kā piesārņotāja pienākumiem 
saskaņā ar attiecīgās Puses tiesībām.  
Subsīdijas gaisa pārvadātājiem maršrutu apka lpošanai  
15. Subsīdijas gaisa pārvadātājam56 maršrutu apkalpošanai nepiešķir, izņemot:  
(a) ja pastāv sabiedrisko pakalpojumu saistības saskaņā ar 3.3. pantu [Vispārējas 
tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi];  
(b) īpašos gadījumos, kad šis finansējums sniedz labumu sab iedrībai kopumā; vai  
(c) tās ir sākumposma subsīdijas jaunu maršrutu atvēršanai reģionālajām lidostām ar nosacījumu, 
ka tas palielina iedzīvotāju mobilitāti un veicina reģionālo attīstību.  
3.6. pants. Subsīdiju izmantošana  
Katra Puse nodrošina, ka ekonomikas d alībnieki izmanto subsīdijas tikai konkrētajam mērķim, kuram 
tās ir piešķirtas.  
3.7. pants. Pārredzamība  
1. Attiecībā uz visām subsīdijām, kas piešķirtas vai saglabātas tās teritorijā, katra Puse sešu 
mēnešu laikā pēc subsīdijas piešķiršanas oficiālā tīmekļa vietnē vai publiskā datubāzē dara 
publiski pieejamu šādu informāciju:  
(a) juridiskais pamats un politikas mērķis vai subsīdijas mērķis;  
                                                            
56Lielākai noteiktībai – tas neskar 3.2.  panta [Piemērošanas joma un izņēmumi] 1. un 2.  punktu.  
 
196 
 (b) subsīdijas saņēmēja nosaukums, ja pieejams;  
(c) subsīdijas piešķiršanas datums, subsīdijas ilgums un citi ar subsīdiju saistītie  termiņi; un  
(d) subsīdijas summa vai budžetā paredzētā summa subsīdijai.  
2. Attiecībā uz subsīdijām nodokļu pasākumu veidā informāciju publisko viena gada laikā no 
dienas, kad jāiesniedz nodokļu deklarācija. Pārredzamības pienākumi attiecībā uz subsīdijām nodokļ u 
pasākumu veidā attiecas uz to pašu informāciju, kas uzskaitīta 1.  punktā, izņemot 1.  punkta 
d) apakšpunktā prasīto informāciju, kuru var sniegt diapazonā.  
3. Papildus 1. punktā noteiktajam pienākumam Puses dara pieejamu informāciju par 
subsīdijām saskaņā ar  4. vai 5. punktu.  
4. Attiecībā uz Savienību atbilstība 3.  punktam nozīmē, ka attiecībā uz jebkuru subsīdiju, kas 
piešķirta vai saglabāta tās teritorijā, sešu mēnešu laikā pēc subsīdijas piešķiršanas informācija ir 
publiski pieejama oficiālā tīmekļa vietnē va i publiskā datubāzē, kas ļauj ieinteresētajām personām 
novērtēt atbilstību 3.4. pantā [Principi] noteiktajiem principiem.  
5. Attiecībā uz Apvienoto Karalisti atbilstība 3. punktam nozīmē, ka Apvienotā Karaliste 
nodrošina, ka:  
(a) ja ieinteresētā persona paziņo piešķīrējai iestādei, ka tā var lūgt, lai tiesa pārskata i) subsīdijas 
piešķiršanu, ko veikusi piešķīrēja iestāde, vai ii) jebkuru attiecīgo piešķīrējas iestādes vai 
neatkarīgās struktūras vai iestādes lēmumu,  
(b) 28 dienu laikā  no rakstiska pieprasījuma iesniegšanas piešķīrēja iestāde, neatkarīga struktūra 
vai iestāde sniedz ieinteresētajai personai informāciju, kas ļauj ieinteresētajai personai 
novērtēt 3.4. pantā [Principi] noteikto principu piemērošanu, ievērojot samērīgus 
ierobežojumus, kuriem ir leģitīms mērķis, piemēram, komercnoslēpums, konfidencialitāte vai 
saziņas konfidencialitāte.  
Pirmās daļas b) apakšpunktā minēto informāciju sniedz ieinteresētajai personai, lai tā varētu 
pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par to,  vai iesniegt prasību, vai varētu izprast un pienācīgi 
identificēt strīdus jautājumus ierosinātajā prasībā.  
6. Šajā pantā, 3.10.  pantā [ Tiesas] un 3.11. pantā [Atgūšana] “ieinteresētā persona” ir jebkura 
fiziska vai juridiska persona, ekonomikas dalībnieks v ai ekonomikas dalībnieku apvienība, kuras 
intereses varētu ietekmēt subsīdijas piešķiršana, jo īpaši labuma guvējs, ekonomikas dalībnieki, kas 
konkurē ar labuma guvēju, vai attiecīgās arodasociācijas.  
7. Šajā pantā noteiktie pienākumi neskar Pušu pienākumus saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību 
aktiem par informācijas brīvību vai piekļuvi dokumentiem.  
3.8. pants. Apspriešanās par subsīdiju kontroli  
1. Ja Puse uzskata, ka otra Puse ir piešķīrusi subsīdiju vai ka ir skaidri pierādījumi tam, ka otra 
Puse plāno piešķ irt subsīdiju un ka subsīdijas piešķiršanai ir vai varētu būt negatīva ietekme uz 
tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm, tā var pieprasīt otrai Pusei sniegt paskaidrojumu par to, kā 
attiecībā uz šo subsīdiju ir ievēroti 3.4. pantā [Principi] minētie pr incipi.  
2. Puse var arī pieprasīt 3.7.  panta [Pārredzamība] 1.  punktā uzskaitīto informāciju, ciktāl 
informācija jau nav darīta publiski pieejama oficiālā tīmekļa vietnē vai publiskā datubāzē, kā minēts 
 
197 
 3.7. panta [Pārredzamība] 1.  punktā , vai ciktāl informā cija jau nav darīta pieejama viegli pieejamā 
veidā.  
3. Otra Puse sniedz pieprasīto informāciju rakstiski ne vēlāk kā 60  dienu laikā pēc pieprasījuma 
saņemšanas. Ja kādu pieprasīto informāciju nevar sniegt, minētā Puse savā rakstiskajā atbildē 
paskaidro, kāpēc  šādas informācijas nav.  
4. Ja pieprasītāja Puse pēc pieprasītās informācijas saņemšanas joprojām uzskata, ka subsīdijai, 
ko piešķīrusi vai plānojusi piešķirt otra Puse, ir vai varētu būt negatīva ietekme uz tirdzniecību vai 
investīcijām starp Pusēm, pieprasī tāja Puse var pieprasīt apspriešanos Tirdzniecības specializētajā 
komitejā par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai. 
Pieprasījumu iesniedz rakstiski un tajā ietver paskaidrojumu par iemesliem, kāpēc pieprasītā ja Puse 
pieprasa apspriešanos.  
5. Tirdzniecības specializētajā komitejā par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un godīgai 
konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai cenšas nonākt pie jautājuma savstarpēji apmierinoša risinājuma. 
Tās pirmā sanāksme notiek 30  dienu laikā pēc apspriešanās pieprasījuma.  
6. Apspriešanās termiņus, kas minēti 3. un 5. punktā, var pagarināt, Pusēm vienojoties.  
3.9. pants. Neatkarīga iestāde vai struktūra un sadarbība  
1. Katra Puse izveido vai uztur savā darbībā neatkarīgu iestādi vai struktūru, kurai ir atbilstoša 
loma tās subsīdiju kontroles režīmā. Minētajai neatkarīgajai iestādei vai struktūrai, pildot savas 
darbības funkcijas, ir nepieciešamās neatkarības garantijas, un tā darbojas objektīvi.  
2. Puses mudina to attiecīgās neatkarīgās iestādes va i struktūras, ievērojot ierobežojumus, kas 
noteikti to attiecīgajā tiesiskajā regulējumā, savstarpēji sadarboties kopīgu interešu jautājumos savu 
attiecīgo funkciju ietvaros, arī par 3.1.  [Definīcijas] – 3.7. [Pārredzamība] panta piemērošanu. Puses 
vai to attiecīgās neatkarīgās iestādes vai struktūras var vienoties par atsevišķu satvaru minēto 
neatkarīgo iestāžu sadarbībai.  
3.10.  pants. Tiesas  
1. Katra Puse saskaņā ar tās vispārīgajiem un konstitucionālajiem tiesību aktiem un 
procedūrām nodrošina, ka tās tiesa s ir kompetentas:  
a)  pārskatīt piešķīrējas iestādes vai  – attiecīgā gadījumā  – neatkarīgās iestādes vai struktūras 
pieņemtos lēmumus par subsīdijām, lai pārbaudītu to atbilstību minētās Puses tiesību aktiem, 
ar kuriem īsteno 3.4.  pantu [Principi];  
b)  pārskatīt visus citus attiecīgos neatkarīgās iestādes vai struktūras lēmumus un jebkuru 
attiecīgu bezdarbību;  
c)  piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas ir efektīvi saistībā ar a)  un b)  apakšpunktu, cita 
starpā piešķīrējas iestādes rīcības apturēšanu,  aizliegšanu vai rīcības pieprasīšanu, zaudējumu 
atlīdzināšanu un subsīdijas atgūšanu no labuma guvēja, ja un ciktāl šādi tiesiskās aizsardzības 
līdzekļi ir pieejami saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem šā nolīguma spēkā stāšanās dienā;  
d)  izskatīt ieinteresēto personu prasības saistībā ar subsīdijām, uz kurām attiecas šī nodaļa; 
gadījumos, kad ieinteresētajai personai saskaņā ar minētās Puses tiesību aktiem ir tiesības celt 
prasību attiecībā uz subsīdiju.  
 
198 
 2. Katrai Pusei ar attiecīgās tiesas atļauju, j a tāda ir vajadzīga, ir tiesības saskaņā ar otras Puses 
vispārīgajiem tiesību aktiem un procedūrām piedalīties lietās, kas minētas 1.  punktā.  
3. Neskarot pienākumus uzturēt vai vajadzības gadījumā izveidot šā panta 1. un 2. punktā un 
3.11.  pantā [Atgūšana] mi nētās kompetences, tiesiskās aizsardzības līdzekļus un piedalīšanās 
tiesības, nekas šajā pantā neuzliek nevienai Pusei pienākumu izveidot prasījumu tiesības, tiesiskās 
aizsardzības līdzekļus, procedūras vai tās attiecīgo publisko iestāžu lēmumu pārskatīšan as tvērumu 
vai pamatojumu, kas pārsniedz to, kas jau pastāv saskaņā ar tās tiesību aktiem šā nolīguma spēkā 
stāšanās dienā.  
Nekas šajā pantā neliek nevienai Pusei paplašināt tvērumu vai pamatojumu attiecībā uz to, kā tiesas 
pārskata Apvienotās Karalistes parlamenta aktus, Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības 
Padomes aktus vai Eiropas Savienības Padomes aktus, kas pārsniedz to, kas jau pastāv saskaņā ar tās 
tiesību aktiem šā nolīguma spēkā stāšanās dienā57.  
3.11.  pants. Atgūšana  
1. Katrai Pusei ir efektīvs  mehānisms subsīdiju atgūšanai saskaņā ar turpmāk minētajiem 
noteikumiem, neskarot citus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas pastāv attiecīgās Puses tiesību 
aktos58.  
2. Katra Puse nodrošina, gadījumā, ja ieinteresētā persona, kā definēts 3.7.  panta 
[Pārredz amība] 6.  punktā, ir apstrīdējusi lēmumu piešķirt subsīdiju tiesā šā panta 3.  punktā 
noteiktajā termiņā, atgūšanu var norīkot, ja Puses tiesa konstatē materiāltiesisku kļūdu, jo:  
(a) pasākumu, kas veido subsīdiju, piešķīrējs neuzskatīja par subsīdiju;  
(b) subsīd ijas piešķīrējs nav piemērojis 3.4.  pantā [Principi ] noteiktos principus, kā tie īstenoti 
attiecīgās Puses tiesību aktos, vai piemērojis tos veidā, kas ir zemāks par attiecīgās Puses 
tiesību aktos noteikto pārskatīšanas standartu; vai  
(c) subsīdijas piešķīrēj s, lemjot par subsīdijas piešķiršanu, ir rīkojies ārpus savām pilnvarām vai 
nepareizi izmantojis šīs pilnvaras saistībā ar principiem, kas izklāstīti 3.4.  pantā [Principi], kā tie 
ir īstenoti šīs Puses tiesību aktos.  
3. Piemērojot šo pantu, noteikto termiņu n osaka šādi:  
(a) attiecībā uz Savienību – tas sākas dienā, kad oficiālajā tīmekļa vietnē vai publiskajā datubāzē ir 
darīta pieejama 3.7. panta [Pārredzamība] 1., 2. un 4.  punktā norādītā informācija, un tas nav 
īsāks par vienu mēnesi;  
(b) attiecībā uz Apvienoto Kar alisti:  
                                                            
57Lielākai noteiktībai – Apvienotās Karalistes t iesību akti šajā pantā neietver tiesību aktus, kas [i] ir spēkā 
saskaņā ar 1972.  gada Eiropas Kopienu likuma 2.  panta 1.  punktu, kā tas ir saglabāts 2018.  gada Eiropas 
Savienības (izstāšanās) likuma 1.A  pantā, vai kas [ii] pieņemti saskaņā ar 1972.  gada Ei ropas Kopienu likuma 
2. panta 2.  punktu vai tajā noteiktajiem mērķiem.  
58Attiecībā uz Apvienoto Karalisti šis pants paredz jaunu atgūšanas tiesiskās aizsardzības līdzekli, kas būtu 
pieejams pēc sekmīgas pārskatīšanas tiesā saskaņā ar pārskatīšanas standartu  valsts tiesību aktos un kuru 
uzsāk noteiktā termiņā; Saskaņā ar 3.10. panta [Tiesas] 3.  punktu šādu pārskatīšanu citādi nepaplašina. 
Nevienam labuma guvējam nevajadzētu būt iespējai celt leģitīmus iebildumus pret šādu atgūšanu.  
 
199 
 i) tas sākas  dienā,  kad oficiālajā  tīmekļa  vietnē  vai publiskajā  datubāzē  ir darīta  pieejama  
3.7. panta  [Pārredzamība]  1. un 2. punktā  minētā  informācija;  
ii) tas beidzas  vienu  mēnesi  vēlāk,  ja vien  pirms  minētās  dienas  ieinteresētā  persona  nav 
pieprasījusi  informāciju  saskaņā  ar 3.7. panta  5. punktā  noteikto  procedūru;  
iii) kad ieinteresētā  persona  ir saņēmusi  3.7. panta  5. punkta  b) apakšpunktā  norādīto  
informāciju,  kas ir pietiekama  minētajā  punktā  noteiktajiem  mērķiem,  sākas  vēl viens  
viena  mēne ša periods,  kura  beigās  beidzas  noteiktais  termiņš;  
iv) diena,  kad saņemta  informācija  saskaņā  ar iii) punktu,  ir diena,  kurā  piešķīrēja  iestāde  
apliecina,  ka tā ir sniegusi  3.7. panta  [Pārredzamība]  5. punkta  b) apakšpunktā  minēto  
informāciju,  kas ir pietiekama  minētajiem  mērķiem,  neatkarīgi  no turpmākas  vai 
paskaidrojošas  sarakstes  pēc minētās  dienas;  
v) termiņus,  kas noteikti  i) līdz iii) punktā,  var pagarināt  tiesību  aktos.  
4. Šā panta 3. punkta b) apakšpunkta vajadzībām attiecībā uz shēmām noteiktais term iņš sākas 
tad, kad tiek publicēta b)  apakšpunktā minētā informācija, nevis tad, kad tiek veikti turpmākie 
maksājumi, ja:  
(a) subsīdiju acīmredzami piešķir saskaņā ar shēmas noteikumiem;  
(b) shēmas izveidotājs ir publiskojis informāciju, kas jāpublicē saskaņā ar 3.7. Panta 
[Pārredzamība] 1. un 2. punktu attiecībā uz shēmu; un  
(c) informācija, kas sniegta par shēmu saskaņā ar b)  apakšpunktu, ietver informāciju par subsīdiju, 
kas ļautu ieinteresētajai personai noteikt, vai to var ietekmēt shēma, un šī informācija ietver  
vismaz subsīdijas mērķi, labuma guvēju kategorijas, noteikumus un nosacījumus subsīdijas 
saņemšanai un subsīdijas aprēķina pamatu (tostarp visus attiecīgos nosacījumus attiecībā uz 
subsīdiju proporcijām vai apjomiem).  
5. Šajā pantā subsīdijas atgūšana nav ne pieciešama, ja subsīdija ir piešķirta, pamatojoties uz 
Apvienotās Karalistes Parlamenta aktu, Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes aktu vai 
Eiropas Savienības Padomes aktu.  
6. Nekas šajā pantā neliedz Pusei saskaņā ar tās tiesību aktiem paredzēt papildu situācijas, 
kurās ir iespējama atgūšana kā tiesību aizsardzības līdzeklis, kas pārsniedz šajā pantā noteiktās 
situācijas.  
7. Puses atzīst, ka atgūšana ir svarīgs koriģējošs instruments ikvienā subsīdiju kontroles 
sistēmā. Pēc ikvienas Puses pieprasīju ma Puses Partnerības padomē apsver papildu vai alternatīvus 
atgūšanas mehānismus, kā arī attiecīgus šā panta grozījumus. Partnerības padomē ikviena Puse var 
ierosināt grozījumus, lai pieļautu atšķirīgus pasākumus to attiecīgajiem atgūšanas mehānismiem. 
Pusei otras Puses priekšlikums ir jāizskata labā ticībā un tam jāpiekrīt, ja šī Puse uzskata, ka tas ietver 
pasākumus, kas ir vismaz tikpat efektīvs līdzeklis atgūšanas īstenošanai kā Puses mehānismi. Pēc tam 
Partnerības padome var veikt attiecīgus grozījumus  šajā pantā59. 
                                                            
59Puses ņem vērā, ka Apvieno tā Karaliste pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ieviesīs jaunu subsīdiju kontroles 
sistēmu.  
 
200 
 3.12.  pants. Korektīvie pasākumi  
1.  Puse var iesniegt otrai Pusei rakstisku pieprasījumu sniegt informāciju un apspriesties par 
subsīdiju, par ko tā uzskata, ka tā rada, vai pastāv nopietns risks, ka tā radīs, būtisku negatīvu ietekmi 
uz tirdzn iecību vai investīcijām starp Pusēm. Pieprasītājai Pusei minētajā pieprasījumā būtu jāsniedz 
visa attiecīgā informācija, lai ļautu Pusēm rast savstarpēji pieņemamu risinājumu, tostarp subsīdijas 
apraksts un pieprasītājas Puses bažas par tās ietekmi uz tird zniecību vai investīcijām.  
2. Ne vēlāk kā 30 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas pieprasījuma saņēmēja Puse 
sniedz rakstisku atbildi, sniedzot pieprasīto informāciju pieprasītājai Pusei, un Puses sāk 
apspriešanos, ko uzskata par pabeigtu 60 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas, ja vien 
Puses nevienojas citādi. Šāda apspriešanās un jo īpaši visa par konfidenciālu noteiktā informācija un 
Pušu tās gaitā ieņemtā nostāja ir konfidenciāla un neskar nevienas Puses tiesības jebkuros 
turpmākajos procesos.  
3. Ne agrāk kā 60 dienas pēc 1.  punktā minētās pieprasījuma iesniegšanas dienas pieprasītāja 
Puse var vienpusēji veikt atbilstošus korektīvos pasākumus, ja ir pierādījumi, ka pieprasījuma 
saņēmējas Puses subsīdija rada vai pastāv nopietns risks, ka  tā radīs, būtisku negatīvu ietekmi uz 
tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm.  
4. Ne agrāk kā 45 dienas pēc 1.  punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas pieprasījuma 
iesniedzēja Puse paziņo pieprasījuma saņēmējai Pusei par korektīvajiem pasākumiem, ko  tā plāno 
veikt saskaņā ar 3.  punktu. Pieprasītāja Puse sniedz visu attiecīgo informāciju par pasākumiem, ko tā 
plāno veikt, lai ļautu Pusēm rast savstarpēji pieņemamu risinājumu. Pieprasītāja Puse nevar veikt 
minētos korektīvos pasākumus agrāk kā 15 diena s no dienas, kad par šiem pasākumiem paziņots 
pieprasījuma saņēmējai Pusei.  
5. Puses novērtējums par to, vai pastāv nopietns būtiskas negatīvas ietekmes risks, pamatojas 
uz faktiem, nevis tikai uz apgalvojumiem, pieņēmumiem vai maz ticamām iespējām. Apstākļu  
izmaiņām, kas radītu situāciju, kurā subsīdija izraisītu šādu būtisku negatīvu ietekmi, jābūt skaidri 
paredzamām.  
6. Puses novērtējums par subsīdijas esamību vai būtisku subsīdijas izraisītu negatīvu ietekmi uz 
tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm ba lstās uz ticamiem pierādījumiem, nevis tikai uz 
pieņēmumiem vai maz ticamām iespējām, un attiecas uz identificējamām precēm, pakalpojumu 
sniedzējiem vai citiem ekonomikas dalībniekiem attiecīgi arī subsīdiju shēmu gadījumā.  
7.  Partnerības padome var uztur ēt ilustratīvu sarakstu ar to, kas varētu radīt būtisku negatīvu 
ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm 1. un 3. punkta nozīmē. Tas neskar Pušu tiesības 
veikt korektīvus pasākumus.  
8. Korektīvie pasākumi, ko veic saskaņā ar 3. punktu, aprobežoj as ar to, kas ir absolūti 
nepieciešams un samērīgs, lai labotu radīto būtisko negatīvo ietekmi vai novērstu šādas būtiskas 
ietekmes risku. Priekšroka ir pasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību.  
9. Piecu dienu laikā no dienas, kad stājas spēkā 3. punktā minētie korektīvie pasākumi un bez 
iepriekšējas apspriešanās saskaņā ar INST.13.  pantu [Apspriešanās], informētā Puse saskaņā ar 
INST.14.  panta [Šķīrējtiesas procedūra] 2.  punktu, iesniedzot rakstisku pieprasījumu otrai Pusei, var 
pieprasīt izveidot  šķīrējtiesu, kura var pieņemt lēmumu par to, vai:  
(a) pieprasītājas Puses veiktais korektīvais pasākums ir saderīgs ar 3. vai 8. punktu;  
 
201 
 (b) pieprasītāja Puses nepiedalījās apspriedēs pēc tam, kad pieprasījuma saņēmēja Puse sniedza 
pieprasīto informāciju un piek rita šādu apspriežu rīkošanai; vai  
(c) korektīvais pasākums ir pieņemts vai par to ir paziņots, neievērojot attiecīgi 3. vai 4. punktā 
minētos termiņus.  
Minētais pieprasījums neaptur korektīvos pasākumus. Turklāt šķīrējtiesa nevērtē, kā Puses piemēro 
3.4. pan tu [Principi] un 3.5.  pantu [Aizliegtas subsīdijas un subsīdijas, uz kurām attiecas nosacījumi].  
10. Šķīrējtiesa, kas izveidota pēc 9. punktā minētā pieprasījuma, veic lietas izskatīšanu saskaņā 
ar INST.34B. pantu [Īpašas procedūras korektīviem pasākumiem un l īdzsvara atjaunošanai] un sniedz 
galīgo nolēmumu 30 dienu laikā pēc tās izveidošanas.  
11. Ja lēmums ir atbildētājai pusei nelabvēlīgs, atbildētāja puse ne vēlāk kā 30 dienu laikā no 
šķīrējtiesas nolēmuma pasludināšanas dienas paziņo prasītājai pusei par visie m pasākumiem, ko tā 
veikusi, lai izpildītu minēto nolēmumu.  
12.  Pēc tam, kad 10. punktā minētajā procedūrā ir pieņemts atbildētājai Pusei nelabvēlīgs 
lēmums, prasītāja Puse 30 dienu laikā pēc nolēmuma pieņemšanas var pieprasīt šķīrējtiesai noteikt 
saistību a pturēšanas līmeni saskaņā ar šo nolīgumu vai papildinošu nolīgumu, kas nepārsniedz 
līmeni, kurš līdzvērtīgs zudumam vai samazinājumam, ko radījusi korektīvo pasākumu piemērošana, 
ja tā uzskata, ka koriģējošo pasākumu neatbilstība 3. vai 8. punktam ir būtis ka. Pieprasījumā ierosina 
saistību apturēšanas līmeni saskaņā ar principiem, kas izklāstīti INST.34.C pantā [Saistību apturēšana 
LPFS.3.12. panta [Korektīvie pasākumi] 12. punkta, FISH.9. panta 5. punkta un FISH.14. panta 
6. punkta nolūkā]. Prasītāja Puse var apturēt saistības saskaņā ar šo nolīgumu vai papildinošu 
nolīgumu atbilstīgi saistību apturēšanas līmenim, ko noteikusi šķīrējtiesa. Šādu apturēšanu 
nepiemēro agrāk kā 15 dienas pēc šāda nolēmuma.  
13. Puse neatsaucas uz PTO nolīgumu vai kādu citu starptautisku nolīgumu, lai liegtu otrai Pusei 
veikt pasākumus saskaņā ar šo pantu, tostarp arī gadījumos, kad minētie pasākumi ir šajā nolīgumā 
vai kādā papildinošā nolīgumā paredzēto saistību izpildes apturēšana.  
14. Lai novērtētu, vai korektīvo pasākumu not eikšana vai saglabāšana attiecībā uz tā paša 
ražojuma importu aprobežojas ar to, kas ir absolūti nepieciešams vai samērīgs šā panta mērķiem, 
Puse:  
a)  ņem vērā kompensācijas pasākumus, ko piemēro vai saglabā saskaņā ar IV  sadaļas [Preču 
tirdzniecība] GOODS .17. panta [Tirdzniecības aizsardzības instrumenti] 3.  punktu; un  
b)  var ņemt vērā antidempinga pasākumus, ko piemēro vai saglabā saskaņā ar IV  sadaļas [Preču 
tirdzniecība] 17. panta 3. punktu [Tirdzniecības aizsardzības līdzekļi].  
15. Puse vienlaikus nepiem ēro korektīvo pasākumu saskaņā ar šo pantu un līdzsvara 
atjaunošanas pasākumu saskaņā ar 9.4. pantu [Līdzsvara atjaunošana ], lai novērstu ietekmi uz 
tirdzniecību vai investīcijām, ko tieši radījusi viena un tā pati subsīdija.  
16. Ja Puse, pret kuru veikti ko rektīvi pasākumi, neiesniedz pieprasījumu saskaņā ar šā panta 9. 
punktu tajā noteiktajā termiņā, minētā Puse var uzsākt INST.14. pantā [Šķīrējtiesas procedūra] 
minēto šķīrējtiesas procedūru, lai apstrīdētu korektīvu pasākumu, pamatojoties uz šā panta 9. 
punktā izklāstītajiem iemesliem, bez iepriekšējas apspriešanās saskaņā ar INST.13.  pantu 
[Apspriešanās ]. Šķīrējtiesa uzskata šo jautājumu par steidzamu lietu INST.19. panta [Steidzamas 
procedūras] izpratnē.  
 
202 
 17. Šā panta 9. un 16. punktā minēto procedūru vajadz ībām, novērtējot, vai korektīvs pasākums 
ir absolūti nepieciešams vai samērīgs, šķīrējtiesa pienācīgi ņem vērā 5. un 6.  punktā, kā arī 13., 14. un 
15. punktā izklāstītos principus.  
3.13.  pants. Strīdu izšķiršana  
1. Ievērojot 2. un 3.  punktu, sestās daļas [Str īdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I  sadaļu 
[Strīdu izšķiršana ] piemēro strīdiem starp Pusēm par šīs nodaļas interpretāciju un piemērošanu, 
izņemot 3.9. pantu [Neatkarīga iestāde vai struktūra un sadarbība] un 3.10. pantu [Tiesas].  
2. Šķīrējtiesai na v jurisdikcijas attiecībā uz:  
(a) individuālu subsīdiju, ieverot jautājumu, vai šāda subsīdija atbilst principiem, kas izklāstīti 3.4. 
panta [Principi] 1. punktā, izņemot attiecībā uz nosacījumiem, kas izklāstīti 3.5.  panta 
2. punktā [Neierobežotas valsts gara ntijas], 3. –5. punktā [Glābšana un pārstrukturēšana], 8. –
11. punktā [Eksporta subsīdijas] un 12. punktā [Subsīdijas, kas atkarīgas no iekšzemes satura 
izmantošanas]; un  
(b) jautājumu, vai atgūšana kā tiesiskās aizsardzības līdzeklis 3.11. panta [Atgūšana] nozī mē katrā 
atsevišķā gadījumā ir piemērota pareizi.  
3. Sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I  sadaļu [Strīdu izšķiršana] piemēro 
3.12. pantam [Korektīvi pasākumi] saskaņā ar minēto pantu un INST.34.B pantu [Īpašas procedūras 
korektīviem pa sākumiem un līdzsvara atjaunošanai].  
Ceturtā nodaļa. Valsts uzņēmumi, uzņēmumi, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, un 
izraudzīti monopoli  
4.1. pants. Definīcijas  
1. Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:   
(a) “vienošanās” ir Vienošanās par pamatnost ādnēm attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta 
kredītiem, kas izstrādāta ESAO ietvaros, vai turpmākas saistības, kuras izstrādātas ESAO 
ietvaros vai ārpus tās un kuras ir apstiprinājušas vismaz 12  PTO sākotnējās dalībnieces, kas bija 
arī 1979.  gada 1.  janvāra Vienošanās dalībnieces;  
(b)  “komercdarbība” ir darbības, kuru rezultāts ir tādas preces ražošana vai tāda pakalpojuma 
sniegšana, ko paredzēts pārdot attiecīgajā tirgū uzņēmuma noteiktā daudzumā un par 
uzņēmuma noteiktām cenām uz piedāvājuma un pieprasī juma nosacījumu pamata, un kuras 
veic ar nolūku gūt peļņu; darbības, ko veic uzņēmums, kurš darbojas pēc bezpeļņas vai 
izmaksu segšanas principa, nav darbības, ko veic ar nolūku gūt peļņu;  
(c) “komerciāli apsvērumi” ir apsvērumi attiecībā uz cenu, kvalitāti, p ieejamību, pārdošanas 
iespējamību, transportēšanu un citiem pirkšanas vai pārdošanas noteikumiem vai citi faktori, 
kas parasti būtu jāņem vērā komerciālu lēmumu pieņemšanā privātā uzņēmumā, kurš 
attiecīgajā darījumdarbības jomā vai rūpniecības nozarē darbo jas saskaņā ar tirgus 
ekonomikas principiem;   
(d) “aptverta vienība” ir:  
(i) izraudzīts  monopols;   
 
203 
 (ii) uzņēmums,  kam  piešķirtas  īpašas  tiesības  vai privilēģijas,  vai  
(iii) valsts  uzņēmums.   
(e) “izraudzīts monopols” ir vienība, tostarp konsorcijs vai valsts aģentūra, kas kādas Puses 
teritorijā konkrētajā tirgū ir izraudzīta par vienīgo preču vai pakalpojumu piegādātāju vai 
pircēju, bet neietver vienību, kurai ir piešķirtas ekskluzīvas intelektuālā īpašuma tiesības, tikai 
pamatojoties uz šādu piešķīrumu; šajā kontekstā “izr audzīt” nozīmē izveidot vai atļaut 
monopolu vai paplašināt monopola tvērumu, ietverot papildu preci vai pakalpojumu;  
(f) “uzņēmums” ir uzņēmums, kā definēts SERVIN.1.2. panta [Definīcijas] g) punktā.  
(g) “uzņēmums, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas” ir jebkurš publisks vai privāts 
uzņēmums, kam kāda Puse juridiski vai faktiski ir piešķīrusi īpašas tiesības vai privilēģijas;  
(h) “pakalpojums, ko sniedz, īstenojot valsts pilnvaras” ir pakalpojums, ko sniedz, īstenojot valsts 
pilnvaras, kā tas definēts GATS ; 
(i) “īpašas tiesības vai privilēģijas” ir tiesības vai privilēģijas, ar kurām kāda Puse nosaka vai līdz 
diviem vai vairāk uzņēmumiem ierobežo to uzņēmumu skaitu, kam ir atļauts piegādāt kādu 
preci vai pakalpojumu, izņemot saskaņā ar objektīviem, samērīgiem u n nediskriminējošiem 
kritērijiem, būtiski ietekmējot jebkura cita uzņēmuma spēju piegādāt to pašu preci vai sniegt 
to pašu pakalpojumu tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā vai produkta tirgū būtībā līdzvērtīgos 
apstākļos;   
(j) “valsts uzņēmums” ir uzņēmums, kurā:  
(i) kādai  Pusei  tieši pieder  vairāk  nekā  50 % akciju  kapitāla;   
(ii) kāda  Puse  tieši vai netieši  kontrolē  vairāk  nekā  50 % balsstiesību  izmantošanu;   
(iii) kādai  Pusei  ir pilnvaras  iecelt  vairākumu  locekļu  direktoru  padomē  vai jebkādā  citā 
līdzvērtīgā  vadības  struktūrā  vai  
(iv) kāda  Puse  spēj īstenot  kontroli  pār uzņēmumu.  Lai konstatētu  kontroli,  katrā  atsevišķā  
gadījumā  ņem  vērā  visus  attiecīgos  juridiskos  un faktiskos  apstākļus.   
4.2. pants. Piemērošanas joma  
1. Šī nodaļa attiecas uz komercdarbību veicošām aptvertām vienībām  visos pārvaldes līmeņos. 
Ja aptverta vienība iesaistās gan komercdarbībā, gan nekomerciālā darbībā, šī nodaļa attiecas tikai uz 
komercdarbību.  
2. Šo nodaļu nepiemēro:  
(a) aptvertajām iestādēm, kas darbojas kā iepirkuma iestādes, kā definēts katras Puses GPA  
1. papildinājuma 1.  līdz 3.  pielikumā un X  sadaļas [Publiskais iepirkums] PPROC -1. PIELIKUMA. 
PUBLISKAIS IEPIRKUMS B  iedaļas katras Puses attiecīgo apakšiedaļu 1.  punktā, kas veic 
aptverto iepirkumu, kā definēts X  sadaļas [Publiskais iepirkums] PPROC.2.  panta  [Dažu 
Nolīguma par valsts iepirkumu noteikumu iekļaušana un aptvertais iepirkums] 2.  punktā;  
(b) pakalpojumiem, ko sniedz, īstenojot valsts pilnvaras.  
 
204 
 3. Šo nodaļu aptvertai vienībai nepiemēro, ja kādā no iepriekšējiem trim secīgiem fiskālajiem 
gadiem gada ieņē mumi no attiecīgā uzņēmuma vai monopola komercdarbības ir bijuši mazāki par 
100 miljoniem speciālo aizņēmuma tiesību.  
4. 4.5. pantu [Nediskriminējoša attieksme un komercapsvērumi] nepiemēro finanšu 
pakalpojumu sniegšanai, ko veic aptverta vienība saskaņā ar v aldības pilnvarojumu, ja šāda finanšu 
pakalpojumu sniegšana:  
(a) atbalsta eksportu vai importu, ar noteikumu, ka minētie pakalpojumi:  
i. nav paredzēti  komercfinansējuma  aizstāšanai  vai 
ii. tiek piedāvāti  ar noteikumiem,  kuri nav labvēlīgāki  par tiem,  ko varētu  saņemt  par 
salīdzināmiem  finanšu  pakalpojumiem  komerctirgū,  vai 
(b) atbalsta privātas investīcijas ārpus Puses teritorijas, ar noteikumu, ka šie pakalpojumi:  
i. nav paredzēti  komercfinansējuma  aizstāšanai  vai 
ii. tiek piedāvāti  ar noteikumiem,  kuri nav labvēlīgāki  par tiem , ko varētu  saņemt  par 
salīdzināmiem  finanšu  pakalpojumiem  komerctirgū,  vai 
(c) tiek piedāvāti ar noteikumiem, kas atbilst vienošanās noteikumiem, ja minētie pakalpojumi 
ietilpst vienošanās darbības jomā.  
5. Neskarot šā panta 3. punktu, 4.5.  pantu [Nediskriminējo ša attieksme un komerciāli 
apsvērumi ] nepiemēro šādām nozarēm: audiovizuālajiem pakalpojumiem; iekšzemes jūras 
kabotāžai60 un pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, kā noteikts SERVIN.1.1 panta [Mērķis un 
darbības joma] 5.  punktā.  
6. 4.5. pantu [Nediskrimin ējoša attieksme un komercapsvērumi] nepiemēro, ja Puses aptverta 
vienība veic preču vai pakalpojumu pirkšanu vai pārdošanu saskaņā ar:  
(a) jebkuru esošu neatbilstošu pasākums, ko Puse patur spēkā, turpina, atjauno vai groza saskaņā 
ar [SERVIN.2.7. panta [Neatbilstīgi pasākumi un izņēmumi] 1. punktu vai SERVIN.3.6. panta 
[Neatbilstoši pasākumi] 1.  punktu, kā noteikts tās attiecīgajos sarakstos SERVIN -1 un SERVIN -
2. pielikumos]. vai  
(b) jebkuru neatbilstošu pasākumu, ko Puse pieņem vai patur spēkā attiecībā uz nozarēm, 
apakšnozarēm vai darbībām saskaņā ar [SERVIN.2.7.  panta [Neatbilstīgi pasākumi un 
                                                            
60 Iekšzemes jūras kabotāža aptver: attiecībā uz Savienību  – neskarot to pasākumu darbības jomu, kurus var 
uzskatīt par kabotāžu saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību akt iem, pasažieru vai preču pārvadājumus starp 
Savienības dalībvalsts ostu vai vietu un citu ostu vai vietu, kas atrodas tajā pašā Savienības dalībvalstī, ieskaitot 
tās kontinentālo šelfu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā, k ura pieņemta 
Montegobejā 1982.  gada 10.  decembrī (“Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija”), un 
satiksmi, kas sākas un beidzas vienā un tajā pašā ostā vai vietā, kura atrodas Savienības dalībvalstī; attiecībā uz 
Apvienoto Karalisti  – pasaž ieru vai preču pārvadājumus starp Apvienotās Karalistes ostu vai vietu un citu 
Apvienotās Karalistes ostu vai vietu, ieskaitot tās kontinentālo šelfu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas 
Jūras tiesību konvencijā, un satiksmi, kas sākas un beidzas vi enā un tajā pašā ostā vai vietā, kura atrodas 
Apvienotajā Karalistē.  
 
205 
 izņēmumi] 2.  punktu vai SERVIN.3.6. panta [Neatbilstoši pasākumi] 2.  punktu, kā noteikts tās 
attiecīgajos sarakstos SERVIN -1 un SERVIN -2. pielikumos].  
4.3. pants. Sa istība ar PTO līgumu  
Puses apstiprina savas tiesības un saistības saskaņā ar GATT  1994 XVII  panta 1. –3. punktu, 
Vienošanos par GATT  1994 XVII  panta interpretāciju, kā arī GATS VIII  panta 1., 2.  un 5.  punktu.  
4.4. pants. Vispārīgi noteikumi  
1. Neskarot katras Puses tiesības un pienākumus saskaņā ar šo nodaļu, nekas šajā nodaļā 
neliedz kādai Pusei izveidot vai saglabāt aptvertu vienību.  
2. Puse neprasa aptvertai vienībai vai nemudina to rīkoties tādā veidā, kas nav saderīgs ar šo 
nodaļu.  
4.5. pants. Nediskriminējoš a attieksme un komercapsvērumi  
1. Katra Puse nodrošina, ka katra tās aptvertā vienība, iesaistoties komercdarbībā:  
(a) darbojas saskaņā ar komercapsvērumiem, pērkot vai pārdodot preces vai pakalpojumus, 
izņemot, ja tas notiek, lai izpildītu savus sabiedriskā paka lpojuma sniegšanas uzdevumus, kuri 
nav pretrunā ar b)  vai c)  apakšpunktu;  
(b) pērkot preces vai pakalpojumus:  
i. piešķir  otras  Puses  uzņēmuma  piegādātām  precēm  vai sniegtiem  pakalpojumiem  ne 
mazāk  labvēlīgu  režīmu  par to, ko tā piešķir  Puses  pašas  uzņēmumu  piegādātām  
līdzīgām  precēm  vai sniegtiem  līdzīgiem  pakalpojumiem,  un 
ii. piešķir  precēm,  ko Puses  teritorijā  piegādā  aptverta  vienība,  vai pakalpojumiem,  kurus  
Puses  teritorijā  sniedz  aptverta  vienība,  ne mazāk  labvēlīgu  režīmu  par to, ko tā piešķir  
Puses  paša s uzņēmumu  piegādātām  līdzīgām  precēm  vai sniegtiem  līdzīgiem  
pakalpojumiem  attiecīgajā  tirgū  šīs Puses  teritorijā,  un  
(c) pārdodot preces vai pakalpojumus:  
i. piešķir  otras  Puses  uzņēmumam  ne mazāk  labvēlīgu  režīmu  par to, ko tā piešķir  Puses  
pašas  uzņēmumiem,  un  
ii. piešķir  aptvertai  vienībai  Puses  teritorijā  ne mazāk  labvēlīgu  režīmu  par to, ko tā 
piešķir  Puses  pašas  uzņēmumiem  attiecīgajā  tirgū  šīs Puses  teritorijā61.  
2. Šā panta 1. punkta *b) un c) apakšpunkts neliedz aptvertajai vienībai:  
(a) pirkt vai piegādāt prece s vai sniegt pakalpojumus uz atšķirīgiem nosacījumiem, tostarp 
nosacījumiem attiecībā uz cenu, ja minētie atšķirīgie nosacījumi ir balstīti uz 
komercapsvērumiem, vai  
                                                            
61 Lielākai noteiktībai – šo punktu nepiemēro attiecībā uz kapitāldaļu, akciju vai cita veida pašu kapitāla 
pirkšanu vai pārdošanu, ko veic aptverta vienība, atsavinot savu līdzdalību cita uzņēmuma pašu kapitālā.  
 
206 
 (b) atteikties pirkt vai piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus, ja šāds atteikums ir balstīt s uz 
komercapsvērumiem.  
4.6. pants. Tiesiskais regulējums  
1. Katra Puse ievēro un maksimāli izmanto attiecīgos starptautiskos standartus, tai skaitā ESAO 
Pamatnostādnes par valsts uzņēmumu korporatīvo pārvaldību.  
2. Katra Puse nodrošina, ka jebkura regulatīvā ie stāde un jebkura cita iestāde, kas veic 
regulatīvas funkcijas un ko Puse izveido vai saglabā:  
(a) ir neatkarīga un neatskaitās nevienam no šīs iestādes regulētajiem uzņēmumiem un  
(b) līdzīgos apstākļos rīkojas objektīvi attiecībā uz visiem šīs iestādes regulētaj iem uzņēmumiem, 
tostarp aptvertām vienībām; objektivitāte, ar kādu iestāde īsteno savas regulatīvās funkcijas, ir 
jāvērtē, ņemot vērā minētās iestādes parasto darbības modeli vai praksi.  
Nozarēs, kurās Puses šajā nolīgumā ir vienojušās par konkrētiem pien ākumiem šai iestādei, prevalē 
attiecīgie šā nolīguma noteikumi.  
3. Katra Puse konsekventi un nediskriminējoši piemēro savus normatīvos aktus attiecībā uz 
aptvertām vienībām.  
4.7. pants. Informācijas apmaiņa  
1. Puse, kurai ir iemesls uzskatīt, ka otras Puses aptv ertas vienības komercdarbība negatīvi 
ietekmē tās intereses saskaņā ar šo nodaļu, var rakstiski pieprasīt otrai Pusei sniegt informāciju par 
minētās vienības komercdarbību, kas saistīta ar noteikumu izpildi saskaņā ar 2.  punktu.  
2. Ar noteikumu, ka 1. punktā  minētajā pieprasījumā ir iekļauts paskaidrojums par to, kā 
iestādes darbības var ietekmēt pieprasījuma iesniedzējas Puses intereses saskaņā ar šo nodaļu, un 
norādīts, kuras no turpmāk minētajām informācijas kategorijām ir jāsniedz, pieprasījuma saņēmēja 
Puse sniedz šādu pieprasīto informāciju:  
(a) vienības īpašnieki un balsošanas struktūra, norādot akciju un balsstiesību kumulatīvo 
procentuālo daļu, kura šajā vienībā kumulatīvi pieder pieprasījuma saņēmējai Pusei un tās 
aptvertām struktūrām;  
(b) apraksts par īpašām akcijām vai īpašām balsstiesībām vai citām tiesībām, kas ir pieprasījuma 
saņēmējai Pusei un tās aptvertām struktūrām, ciktāl šādas tiesības atšķiras no tiesībām, kas 
saistītas ar vienības parastajām akcijām;  
(c) vienības organizatoriskās struktūras apraksts un tās direktoru padomes vai līdzvērtīgas 
struktūras sastāvs;  
(d) apraksts par valdības struktūrvienībām vai publiskām iestādēm, kas regulē vai pārrauga 
vienību, apraksts par ziņošanas prasībām, kuras vienībai izvirzījušas minētās struktūrv ienības 
vai publiskās iestādes, kā arī apraksts par minēto struktūrvienību vai publisko iestāžu tiesībām 
un praksi attiecībā uz augstākā līmeņa vadītāju un direktoru padomes vai jebkādas citas 
līdzvērtīgas struktūras locekļu iecelšanu amatā, atbrīvošanu no  amata vai atalgojumu;  
(e) vienības gada ieņēmumi un kopējie aktīvi par pēdējo trīs gadu periodu, par kuru informācija ir 
pieejama;  
 
207 
 (f) visi izņēmumi, atbrīvojumi un saistīti pasākumi, no kuriem vienība gūst labumu saskaņā ar 
pieprasījuma saņēmējas Puses normatī vajiem aktiem,  
(g) jebkāda publiski pieejama papildu informācija par vienību, tostarp gada finanšu pārskati un 
trešo personu veiktu revīziju atzinumi.  
3. Šā panta 1.  un 2.  punkts neliek Pusei izpaust konfidenciālu informāciju, kuras izpaušana būtu 
pretrunā tās normatīvajiem aktiem, traucētu tiesībaizsardzību vai kā citādi būtu pretrunā sabiedrības 
interesēm vai kaitētu konkrētu uzņēmumu likumīgajām komercinteresēm.  
4. Ja pieprasītā informācija nav pieejama, pieprasījuma saņēmēja Puse rakstiski paziņo 
pieprasījuma iesniedzējai Pusei iemeslus, kāpēc šī informācija nav pieejama.  
Piektā nodaļa. Nodokļu politika  
5.1. pants. Laba pārvaldība  
Puses atzīst un apņemas īstenot labas pārvaldības principus nodokļu jomā, jo īpaši globālos 
standartus attiecībā uz nodokļu pārredza mību un informācijas apmaiņu, kā arī godīgu konkurenci 
nodokļu jomā. Puses atkārtoti pauž atbalstu ESAO Rīcības plānam par nodokļu bāzes samazināšanu 
un peļņas novirzīšanu ( BEPS ) un apstiprina savu apņemšanos īstenot ESAO minimālos standartus 
cīņai pret no dokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu. Puses veicinās labu pārvaldību 
nodokļu jautājumos, uzlabos starptautisko sadarbību nodokļu jomā un sekmēs nodokļu ieņēmumu 
iekasēšanu.  
5.2. pants. Nodokļu standarti  
1. Puse pārejas perioda beigās nepazemina vai nesamazina tās tiesību aktos paredzēto 
aizsardzības līmeni zem līmeņa, kas paredzēts standartos un noteikumos, par kuriem pārejas perioda 
beigās ir panākta vienošanās ESAO ietvaros attiecībā uz:  
(a) informācijas apmaiņu (pēc pieprasījuma, spontāni vai automāti ski) par finanšu pārskatiem, 
pārrobežu mēroga nodokļu nolēmumiem, pārskatiem par katru valsti starp nodokļu 
administrācijām un potenciālajām pārrobežu nodokļu plānošanas shēmām;  
(b) noteikumiem par procentu ierobežošanu, kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem un 
hibrīdneatbilstībām.  
2. Puse nepazemina vai nesamazina aizsardzības līmeni, kas pārejas perioda beigās paredzēts 
tās tiesību aktos attiecībā uz kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību (izņemot nelielas un 
savstarpēji nesaistītas ieguldījumu brokeru sabi edrības) publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti.  
5.3. pants. Strīdu izšķiršana  
Uz šo nodaļu neattiecas strīdu izšķiršana saskaņā ar sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie 
noteikumi] I  sadaļu [Strīdu izšķiršana].  
Sestā nodaļa. Darba un sociāl ie standarti  
 
208 
 6.1. pants. Definīcija  
1. Šajā nodaļā “darba un sociālās aizsardzības līmenis” ir aizsardzības līmenis, kas vispārēji 
paredzēts Pušu tiesībās un standartos62 katrā no šādām jomām:  
(a) pamattiesības darbā;  
(b) arodveselības un darba drošības standarti;  
(c) taisnīgi darba apstākļi un nodarbinātības standarti;  
(d) tiesības uz informāciju un uzklausīšanu uzņēmuma līmenī vai  
(e) uzņēmumu pārstrukturēšana.  
2. Attiecībā uz Savienību “darba un sociālās aizsardzības līmenis” ir darba un sociālās 
aizsardzības līmenis, kas ir piemērojams visām dalībvalstīm un tajās un kas ir kopīgs visām 
dalībvalstīm.  
6.2. pants. Aizsardzības līmeņa nepazemināšana  
1. Puses apstiprina katras Puses tiesības noteikt savu politiku un prioritātes šīs nodaļas 
aptvertajās jomās, noteikt darba un sociālās  aizsardzības līmeni, ko tā uzskata par piemērotiem, un 
pieņemt vai grozīt savas tiesības un politiku tādā veidā, kas atbilst katras Puses starptautiskajām 
saistībām, tostarp saistībām saskaņā ar šo nodaļu.  
2. Puse veidā, kas ietekmē tirdzniecību vai investī cijas Pušu starpā, nevājina vai nesamazina 
darba un sociālās aizsardzības līmeni zem līmeņa, kas ir spēkā pārejas perioda beigās, tostarp 
nespējot efektīvi īstenot savas tiesības un standartus.  
3. Puses atzīst, ka katra Puse patur tiesības izmantot saprātīgu rīcības brīvību un pieņemt bona 
fide lēmumus par darbaspēka tiesību aktu izpildei nepieciešamo resursu piešķiršanu citām darba 
tiesību jomām, kurām ir noteikta augstāka prioritāte, ar nosacījumu, ka minētās rīcības brīvības 
izmantošana un minētie lēmumi na v pretrunā Puses pienākumiem saskaņā ar šo nodaļu.  
4. Puses cenšas turpināt paaugstināt savu attiecīgo darba un sociālās aizsardzības līmeni, kas 
minēts šajā nodaļā.  
6.3. pants. Izpilde  
Izpildes nolūkos, kā minēts 6.2.  pantā [Aizsardzības līmeņa nepazemināšan a], katra Puse ievieš un 
saglabā efektīvas iekšzemes izpildes sistēmu un jo īpaši efektīvu darba inspekciju sistēmu saskaņā ar 
tās starptautiskajām saistībām attiecībā uz darba apstākļiem un darba ņēmēju aizsardzību; 
nodrošina, ka ir pieejamas administratī vas un tiesvedības procedūras, kas ļauj publiskajām iestādēm 
un privātpersonām laicīgi celt prasības saistībā ar darba tiesību un sociālo standartu pārkāpumiem; 
un paredz piemērotus un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, tostarp pagaidu aizsardzība s 
pasākumus, kā arī samērīgas un atturošas sankcijas. Iekšzemē īstenojot un izpildot 6.2.  panta 
[Aizsardzības līmeņa nepazemināšana] noteikumus, katra Puse respektē sociālo partneru lomu un 
autonomiju valsts līmenī  – vajadzības gadījumā saskaņā ar piemēroj amām tiesībām un praksi.  
                                                            
62 Lielākai noteiktībai — šī nodaļa un 9.4.  pants [Līdzsvara atjaunošana] neattiecas uz Pušu tiesībām un 
standartiem saistībā ar sociālo nodrošinājumu un pensijām.  
 
209 
 6.4. pants. Strīdu izšķiršana  
1. Puses dara visu iespējamo, izmantojot dialogu, apspriešanos, informācijas apmaiņu un 
sadarbību, lai risinātu jebkādas domstarpības par šīs nodaļas piemērošanu.   
2. Atkāpjoties no sestās daļas [Strīdu izšķ iršana un horizontālie noteikumi] I  sadaļas [Strīdu 
izšķiršana], ja starp Pusēm rodas domstarpības par šīs nodaļas piemērošanu, tad Puses izmanto tikai 
tās procedūras, kas noteiktas saskaņā ar šīs sadaļas 9.1.  pantu [Apspriedes], 9.2.  pantu [Ekspertu 
grupa ] un 9.3.  pantu [Ekspertu grupa aizsardzības līmeņa nepazemināšanas jomās].  
Septītā nodaļa. Vide un klimats  
7.1. pants. Definīcijas  
1. Šajā nodaļā “vides aizsardzības līmenis” ir aizsardzības līmenis, kurš vispārēji paredzēts Puses 
tiesībās un kura nolūks ir  aizsargāt vidi, tostarp novērst vides ietekmes radītos draudus cilvēku 
dzīvībai vai veselībai, tai skaitā katrā no šādām jomām:  
(a) rūpnieciskās emisijas;  
(b) emisijas gaisā un gaisa kvalitāte;  
(c) dabas un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana;  
(d) atkritumu apsaimniekošana;  
(e) ūdensvides aizsardzība un saglabāšana;  
(f) jūras vides aizsardzība un saglabāšana;  
(g) ķīmisko vielu ražošanas, izmantošanas, izdalīšanās vai likvidēšanas radīto cilvēku veselības vai 
apkārtējās vides apdraudējumu novēršana, samazināš ana vai likvidēšana, vai  
(h) tādas ietekmes uz vidi pārvaldīšana, kuru izraisa lauksaimnieciskā vai pārtikas ražošana, jo 
īpaši antibiotiku un atsārņotāju pielietošanas rezultātā.  
2. Attiecībā uz Savienību “vides aizsardzības līmenis” ir vides aizsardzības līmeni s, kas ir 
piemērojams visām dalībvalstīm un tajās un kas ir kopīgs visām dalībvalstīm.  
3. Šajā nodaļā “klimata aizsardzības līmenis” ir aizsardzības līmenis attiecībā uz siltumnīcefekta 
gāzu emisijām un to piesaisti un ozona slāni noārdošo vielu pakāpenisku i zmantošanas izbeigšanu. 
Attiecībā uz siltumnīcefekta gāzēm tas nozīmē:  
(a) attiecībā uz Savienību  – visas ekonomikas mēroga mērķi 40  % apmērā līdz 2030.  gadam, t.  sk. 
Savienības sistēmu oglekļa cenu noteikšanai;  
(b) attiecībā uz Apvienoto Karalisti — Apvienotās Ka ralistes ekonomikas mēroga daļu no šā 
2030.  gada mērķa, t.  sk. Apvienotās Karalistes sistēmu oglekļa cenu noteikšanai.  
7.2. pants. Aizsardzības līmeņa nepazemināšana  
1. Puses apstiprina katras Puses tiesības noteikt savu politiku un prioritātes šīs nodaļas 
aptvertajās jomās, noteikt vides aizsardzības līmeni vai klimata aizsardzības līmeni, ko tā uzskata par 
 
210 
 piemērotiem, un pieņemt vai grozīt savas tiesības un politiku tādā veidā, kas atbilst katras Puses 
starptautiskajām saistībām, tostarp saistībām saskaņā a r šo nodaļu.  
2. Puse tādā veidā, kas ietekmē tirdzniecību vai investīcijas starp Pusēm, nevājina vai 
nesamazina savu vides aizsardzības līmeni vai klimata aizsardzības līmeni zem līmeņa, kāds ir spēkā 
pārejas perioda beigās, tai skaitā nespējot efektīvi izpil dīt savus vides tiesību aktus vai klimata 
aizsardzības līmeni.  
3. Puses atzīst, ka katra Puse patur tiesības izmantot saprātīgu rīcības brīvību un pieņemt bona 
fide lēmumus par vides tiesību aktu izpildei nepieciešamo resursu piešķiršanu citām vides tiesību u n 
klimata politikas jomām, kurām ir noteikta augstāka prioritāte, ar nosacījumu, ka minētās rīcības 
brīvības izmantošana un minētie lēmumi nav pretrunā Puses pienākumiem saskaņā ar šo nodaļu.  
4. Šajā nodaļā, ciktāl Puses vides tiesību aktos ir paredzēti mērķi  7.1. pantā [Definīcijas] 
minētajās jomās, tie pārejas perioda beigās ir iekļauti Puses vides aizsardzības līmenī. Šie mērķi 
ietver tos mērķus, kuru sasniegšana ir paredzēta kādā datumā pēc pārejas perioda beigām. Šis 
punkts attiecas arī uz ozona slāni noā rdošām vielām.  
5. Puses cenšas turpināt paaugstināt savu attiecīgo vides aizsardzības līmeni vai attiecīgo 
klimata aizsardzības līmeni, kas minēts šajā nodaļā.  
7.3. pants. Oglekļa cenas noteikšana  
1. Katra Puse no 2021.  gada 1.  janvāra ievieš efektīvu oglekļa c enas noteikšanas sistēmu.  
2. Katra sistēma aptver siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko rada elektroenerģijas ražošana, siltuma 
ražošana, rūpniecība un aviācija.  
3. Pušu attiecīgo oglekļa cenas noteikšanas sistēmu efektivitāte nodrošina aizsardzības līmeni, 
kas paredzēts 7.2.  pantā [Aizsardzības līmeņa nepazemināšana].  
4. Atkāpjoties no 2.  punkta, aviāciju iekļauj vēlākais divu  gadu laikā, ja tā nav iekļauta jau tagad. 
Savienības oglekļa cenas noteikšanas sistēmas tvērums aptver lidojumus no Eiropas Ekonomikas 
zonas  uz Apvienoto Karalisti.  
5. Katra Puse saglabā savu oglekļa cenas noteikšanas sistēmu, ciktāl tā ir efektīvs katras Puses 
instruments cīņā pret klimata pārmaiņām, un jebkurā gadījumā nodrošina aizsardzības līmeni, kas 
paredzēts 7.2.  pantā [Aizsardzības līmeņa  nepazemināšana].  
6. Puses sadarbojas oglekļa cenas noteikšanas jomā. Puses nopietni apsver iespēju sasaistīt 
savas attiecīgās oglekļa cenas noteikšanas sistēmas tādā veidā, kas saglabā šo sistēmu integritāti un 
paver iespēju palielināt to efektivitāti.  
7.4. pants. Vides un klimata principi  
1. Ņemot vērā faktu, ka Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir kopīga biosfēra, kas ir svarīgs 
aspekts no pārrobežu piesārņojuma viedokļa, katra Puse apņemas ievērot starptautiski atzītos vides 
principus, kurus tā apņēmusies  ievērot, piemēram, 1992.  gada 14.  jūnijā pieņemtajā Riodežaneiro 
Vides un attīstības deklarācijā (“1992.  gada Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācija”) un 
daudzpusējos vides nolīgumos, tostarp Ņujorkā 1992.  gada 9.  maijā pieņemtajā Apvienoto Nāciju 
Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (“UNFCCC”) un Riodežaneiro 1992.  gada 
 
211 
 5. jūnijā pieņemtajā Konvencijā par bioloģisko daudzveidību (“Konvencija par bioloģisko 
daudzveidību”), proti:  
(a) principu, saskaņā ar kuru vides aizsardzība būtu jā integrē politikas veidošanā, tostarp veicot 
ietekmes novērtējumus;  
(b) preventīvas rīcības principu, lai novērstu kaitējumu videi;  
(c) piesardzības pieeju, kas minēta 1.2.  panta [Tiesības reglamentēt, piesardzības pieeja un 
zinātniskā un tehniskā informācija] 2.  punktā;  
(d) principu, saskaņā ar kuru videi nodarīta kaitējuma labošana būtu jāveic, pirmām kārtām 
novēršot tā cēloni, un  
(e) principu “piesārņotājs maksā”.  
2. Puses atkārtoti apstiprina savas attiecīgās saistības attiecībā uz procedūrām, ar kurām 
novērtē ierosinātā s darbības iespējamo ietekmi uz vidi, un gadījumos, kad konkrētiem projektiem, 
plāniem un programmām varētu būt būtiska ietekme uz vidi, tostarp uz veselību, cita starpā attiecīgi 
veic ietekmes uz vidi novērtējumu vai stratēģisku vides novērtējumu.  
3. Šīs pro cedūras  – vajadzības gadījumā un atbilstīgi katras Puses tiesību aktiem  – ietver vides 
ziņojuma tvēruma noteikšanu un tā sagatavošanu, sabiedrības līdzdalības pasākumu un apspriešanās 
veikšanu, kā arī vides ziņojuma un sabiedrības līdzdalības un apspriešan ās rezultātu ņemšanu vērā 
apstiprinātajā projektā vai pieņemtajā plānā, vai programmā.  
7.5. pants. Izpilde  
1. Izpildes nolūkos, kā minēts 7.2.  pantā [Aizsardzības līmeņa nepazemināšana], katra Puse 
saskaņā ar saviem tiesību aktiem nodrošina, ka:  
(a) vietējās iest ādes, kas ir kompetentas panākt attiecīgo tiesību aktu izpildi attiecībā uz vidi un 
klimatu, pienācīgi ņem vērā iespējamos šādu tiesību aktu pārkāpumus, par kuriem tām ir 
kļuvis zināms; minētajām iestādēm ir pieejami atbilstoši un efektīvi tiesiskās aizsar dzības 
līdzekļi, tostarp, vajadzības gadījumā, pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kā arī samērīgas 
un atturošas sankcijas, un  
(b) valsts administratīvā vai tiesas procedūras ir pieejamas fiziskām un juridiskām personām, 
kuras ir pietiekami ieinteresētas celt prasības par šādu tiesību aktu pārkāpumiem un izmantot 
efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, tostarp pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļus, un 
tiesvedība nav pārmērīgi dārga un notiek taisnīgā, objektīvā un pārredzamā veidā.  
7.6. pants. Sadar bība uzraudzības un izpildes jomā  
Puses nodrošina, ka Eiropas Komisija un Apvienotās Karalistes uzraudzības struktūras regulāri tiekas 
un sadarbojas, lai efektīvi uzraudzītu un izpildītu tiesības attiecībā uz vidi un klimatu, kā minēts 
7.2. pantā [Aizsardz ības līmeņa nepazemināšana].  
7.7. pants. Strīdu izšķiršana  
1. Puses dara visu iespējamo, izmantojot dialogu, apspriešanos, informācijas apmaiņu un 
sadarbību, lai risinātu jebkādas domstarpības par šīs nodaļas piemērošanu.   
 
212 
 2. Atkāpjoties no sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I  sadaļas, ja starp 
Pusēm rodas domstarpības par šīs nodaļas piemērošanu, tad Puses izmanto tikai tās procedūras, kas 
noteiktas saskaņā ar šīs sadaļas 9.1.  pantu [Apspriedes], 9.2.  pantu [Ekspertu grupa] un 9.3.  pantu 
[Ekspertu grupa aizsardzības līmeņa nepazemināšanas jomās].  
Astotā nodaļa. Citi instrumenti tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai  
8.1. pants. Konteksts un mērķi  
1. Puses atsaucas uz Darba kārtību  21 un 1992.  gada Riodežaneiro Vides un attīstības 
deklarāciju, 2002.  gada Johannesburgas plānu pasaules samita par ilgtspējīgu attīstību lēmumu 
īstenošanai, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2008.  gada Deklarāciju par sociālo taisnīgumu 
godīgai globalizācijai, kas pieņemta Starptautiskās Darba konf erences 97.  sesijā Ženēvā 2008.  gada 
10. jūnijā (“SDO 2008.  gada Deklarācija par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai”), ANO 
2012.  gada konferences par ilgtspējīgu attīstību noslēguma dokumentu “Nākotne, kādu vēlamies”, 
kas apstiprināts ar ANO Ģenerāl ās asamblejas Rezolūciju  66/288, kura pieņemta 2012.  gada 
27. jūlijā, un ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030.  gadam, kas pieņemta ar ANO Ģenerālās 
asamblejas rezolūciju  70/1 2015.  gada 25.  septembrī, kā arī tās ilgtspējīgas attīstības mērķiem.  
2. Ņemot  vērā 1.  punktu, šīs nodaļas mērķis ir veicināt ilgtspējīgas attīstības, jo īpaši tās darba 
un vides aspektu, integrāciju Pušu tirdzniecības un investīciju attiecībās un šajā sakarā papildināt 
Pušu saistības saskaņā ar 6.  nodaļu [Darba un sociālie standart i] un 7.  nodaļu [Vide un klimats].  
8.2. pants. Pārredzamība  
1. Puses uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt pārredzamību kā nepieciešamu elementu, lai veicinātu 
sabiedrības līdzdalību un informācijas publiskošanu saistībā ar šo nodaļu. Katra Puse saskaņā ar 
saviem  normatīvajiem aktiem, šīs nodaļas, IX  nodaļas [Pārredzamība] un X  nodaļas [Laba regulatīvā 
prakse] noteikumiem:  
(a) nodrošina, ka jebkurš vispārēji piemērojams pasākums, ar kuru tiecas sasniegt šīs nodaļas 
mērķus, tiek pārvaldīts pārredzamā veidā, tostarp no drošinot sabiedrībai saprātīgas iespējas 
un pietiekami daudz laika izteikt piezīmes un publicējot šādus pasākumus;  
(b) nodrošina, ka sabiedrībai tiek sniegta piekļuve attiecīgai vides informācijai, kas ir valsts iestāžu 
rīcībā vai ir tām pieejama, kā arī nodro šina minētās informācijas aktīvu izplatīšanu sabiedrībai, 
izmantojot elektroniskus līdzekļus;  
(c) sekmē publiskas debates ar nevalstiskajiem dalībniekiem un to starpā par tādas politikas 
izstrādi un definēšanu, kuras rezultātā valsts iestādes varētu pieņemt t iesību aktus, kas 
attiecas uz šo nodaļu; attiecībā uz vidi tas ietver sabiedrības līdzdalību projektos, plānos un 
programmās; un  
(d) veicina sabiedrības informētību par Puses tiesību aktiem un standartiem, kas attiecas uz šo 
nodaļu, kā arī par izpildes un atbi lstības procedūrām, ko panāk, veicot pasākumus, lai vairotu 
sabiedrības zināšanas un izpratni; attiecībā uz darba tiesībām un standartiem tas ietver darba 
ņēmējus, darba devējus un to pārstāvjus.  
 
213 
 8.3. pants. Daudzpusēji darba standarti un nolīgumi  
1. Puses a pstiprina savu apņemšanos veicināt starptautiskās tirdzniecības attīstību tā, lai 
veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem, kā noteikts SDO 2008.  gada Deklarācijā par 
sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai.  
2. Saskaņā ar SDO konstitūciju un SDO  Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām 
darbā un tās izpildes pasākumiem, kurus Starptautiskā Darba konference pieņēma 86.  sesijā Ženēvā 
1998.  gada 18.  jūnijā, katra Puse apņemas ievērot, veicināt un efektīvi īstenot starptautiski atzītos 
darba p amatstandartus, kā noteikts SDO pamatkonvencijās, proti:  
(a) biedrošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas sarunu tiesību faktisku atzīšanu;  
(b) jebkāda piespiedu vai obligātā darba izskaušanu;  
(c) bērnu darba faktisku atcelšanu un  
(d) diskriminācijas izskaušanu attiecībā uz nodarbinātību un profesiju.  
3. Katra Puse pastāvīgi un neatlaidīgi cenšas ratificēt SDO pamatkonvencijas, ja tas vēl nav 
izdarīts.  
4. Puses regulāri un vajadzības gadījumā apmainās ar informāciju par dalībvalstu un Apvie notās 
Karalistes attiecīgo situāciju un sasniegto attiecībā uz SDO konvenciju vai protokolu, kurus SDO 
klasificējusi kā atjauninātus, un citu attiecīgo starptautisko instrumentu ratifikāciju.  
5. Katra Puse apņemas efektīvi īstenot visas SDO konvencijas, kuras  ir ratificējusi attiecīgi 
Apvienotā Karaliste un Savienības dalībvalstis, un dažādos Eiropas Sociālās hartas noteikumus, kurus 
ir pieņēmušas attiecīgi Savienības dalībvalstis un Apvienotā Karaliste kā Eiropas Padomes 
dalībvalstis63.  
6. Katra Puse ar savu tie sību un prakses palīdzību turpina veicināt SDO programmu pienācīgas 
kvalitātes nodarbinātībai, kas izklāstīta SDO 2008.  gada Deklarācijā par sociālo taisnīgumu godīgai 
globalizācijai (“SDO programma pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai”), un saskaņā ar att iecīgajām 
SDO konvencijām un citām starptautiskām saistībām, jo īpaši attiecībā uz:  
(a) pienācīgiem darba apstākļiem visiem, cita starpā attiecībā uz algām un izpeļņu, darba laiku, 
grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un citiem darba nosacījumiem;  
(b) veselības  aizsardzību un drošību darbā, tostarp darba traumu vai arodslimību novēršanu, un 
kompensāciju šādu traumu vai slimību gadījumā; un  
(c) nediskrimināciju attiecībā uz darba apstākļiem, tostarp migrējošiem darba ņēmējiem.  
                                                            
63 Katra Puse saglabā tiesības noteikt savas prioritātes, politiku un resursu piešķiršanu SDO konvenciju un 
Eiropas Sociālās hartas attiecī go noteikumu efektīvā īstenošanā veidā, kas atbilst tās starptautiskajām 
saistībām, tai skaitā saistībām saskaņā ar šo sadaļu.  Eiropas Padome, kas izveidota 1949.  gadā, 1961.  gadā 
pieņēma Eiropas Sociālo hartu, kas tika pārskatīta 1996.  gadā. Visas dalībva lstis ir ratificējušas Eiropas Sociālo 
hartu tās sākotnējā vai pārskatītajā redakcijā. Attiecībā uz Apvienoto Karalisti  – 5. punktā ietvertā atsauce uz 
Eiropas Sociālo hartu attiecas uz sākotnējo, 1961.  gada redakciju.  
 
214 
 7. Katra Puse aizsargā un veicina sociālo dialogu darba jautājumos starp darba ņēmējiem, 
darba devējiem un to attiecīgajām organizācijām, kā arī ar pārvaldes iestādēm.  
8. Puses sadarbojas attiecībā uz darba politikas un pasākumu aspektiem, kuri saistīti ar 
tirdzniecību, tostarp vajadzības gadījumā d audzpusējos forumos, piemēram, SDO ietvaros. Šāda 
sadarbība cita starpā var attiekties uz:  
(a) fundamentālo, prioritāro un citu atjaunināto SDO konvenciju īstenošanas aspektiem, kas 
saistīti ar tirdzniecību;  
(b) ar tirdzniecību saistītiem aspektiem SDO programmā  pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai, 
tostarp uz saikni starp tirdzniecību un pilnīgu un produktīvu nodarbinātību, darba tirgus 
pielāgošanu, darba pamatstandartiem, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību globālajās 
piegādes ķēdēs, sociālo aizsardzību un soci ālo iekļaušanu, sociālo dialogu un dzimumu 
līdztiesību;  
(c) darba tiesību un standartu ietekmi uz tirdzniecību un investīcijām vai tirdzniecības un 
investīciju tiesību ietekmi uz darbu;  
(d) dialogu un informācijas apmaiņu par darba noteikumiem Pušu attiecīgo tirdz niecības nolīgumu 
kontekstā un šo noteikumu īstenošanu un  
(e) jebkādu citu sadarbības veidu, ko uzskata par atbilstošu.  
9. Apzinot sadarbības jomas un veicot sadarbības pasākumus, Puses apsver visus darba 
ņēmēju, darba devēju un pilsoniskās sabiedrības organizāci ju pārstāvju sniegtos viedokļus.  
8.4. pants. Daudzpusēji nolīgumi vides jomā  
1. Puses atzīst ANO Vides asamblejas ( UNEA ) ANO Vides programmas ( UNEP ) un daudzpusējās 
vides pārvaldības un nolīgumu svarīgumu starptautiskās sabiedrības atbildē uz globālām vai 
reģionālām vides problēmām un uzsver vajadzību palielināt tirdzniecības un vides politikas, 
noteikumu un pasākumu savstarpējo atbalstu.  
2. Ņemot vērā 1.  punktu, katra Puse apņemas efektīvi īstenot daudzpusējos vides nolīgumus, 
protokolus un grozījumus, ko tā ir  ratificējusi savās tiesībās un praksē.  
3. Puses regulāri un vajadzības gadījumā apmainās ar informāciju par šādiem jautājumiem:  
(a) to situācija attiecībā uz daudzpusējo vides nolīgumu, tostarp to protokolu un grozījumu, 
ratifikāciju un īstenošanu;  
(b) notiekošas sarunas par jauniem daudzpusējiem vides nolīgumiem un  
(c) katras Puses attiecīgais viedoklis par to, vai kļūt par vēl citu daudzpusēju vides nolīgumu pusi.  
4. Puses atkārtoti apstiprina katras Puses tiesības pieņemt vai saglabāt pasākumus, lai veicinātu 
to daudzpusējo vides nolīgumu mērķu sasniegšanu, kuros tā ir puse. Puses atgādina, ka pasākumus, 
kas pieņemti vai izpildīti, lai īstenotu šādus daudzpusējus vide s nolīgumus, var pamatot saskaņā ar 
XII sadaļas [Izņēmumi] EXC.1.  pantu [Vispārēji izņēmumi].  
5. Puses sadarbojas attiecībā uz vides politikas un pasākumu aspektiem, kuri saistīti ar 
tirdzniecību, tostarp  – attiecīgā gadījumā  – tādos daudzpusējos forumos kā ANO Augsta līmeņa 
 
215 
 politiskais forums ilgtspējīgas attīstības jautājumos, ANO Vides asambleja ( UNEA ), daudzpusējie 
vides nolīgumi, Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija ( ICAO ) vai PTO. Šāda sadarbība cita starpā 
var attiekties uz:  
(a) iniciatīvām attiec ībā uz ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, tostarp iniciatīvām, kuru mērķis ir 
veicināt aprites ekonomiku, zaļo izaugsmi un piesārņojuma mazināšanu;  
(b) iniciatīvām, lai veicinātu vides preces un pakalpojumus, tostarp novēršot saistītos tarifu un 
netarifu šķērš ļus;  
(c) vides tiesību un standartu ietekmi uz tirdzniecību un investīcijām vai tirdzniecības un 
investīciju tiesību ietekmi uz vidi;  
(d) Čikāgā 1944.  gada 7.  decembrī pieņemtās Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 
16. pielikuma un citu pasākumu īstenoš anu, lai samazinātu aviācijas ietekmi uz vidi, tostarp 
gaisa satiksmes pārvaldības jomā, un  
(e) citiem ar tirdzniecību saistītiem daudzpusēju vides nolīgumu aspektiem, tostarp to 
protokoliem, grozījumiem un īstenošanu.  
6. Sadarbība atbilstīgi 5.  punktam var ietve rt tehniskas apmaiņas, informācijas un 
paraugprakses apmaiņas, pētniecības projektus, pētījumus, ziņojumus, konferences un 
darbseminārus.  
7. Puses apsver sabiedrības un ieinteresēto personu sniegtos viedokļus vai devumu attiecībā uz 
sadarbības pasākumu definē šanu un īstenošanu, un tās pēc tam vajadzības gadījumā var iesaistīt 
šādas ieinteresētās personas minētajās darbībās.  
8.5. pants. Tirdzniecība un klimata pārmaiņas  
1. Puses atzīst, cik svarīgi ir steidzami rīkoties, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un to i etekmi, 
un tirdzniecības un investīciju nozīmi šā mērķa sasniegšanā atbilstīgi UNFCCC , Apvienoto Nāciju 
Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21.  sesijā Parīzē 
2015.  gada 12.  decembrī pieņemtā Parīzes nolīguma (“Parīze s nolīgums”) nolūkam un mērķiem, kā 
arī citiem daudzpusējiem vides nolīgumiem un daudzpusējiem instrumentiem klimata pārmaiņu 
jomā.  
2. Ņemot vērā 1.  punktu, katra Puse:  
(a) apņemas efektīvi īstenot UNFCCC  un pieņemto Parīzes nolīgumu, saskaņā ar kuru viens no 
galvenajiem mērķiem ir stiprināt globālo reakciju uz klimata pārmaiņām un noturēt 
temperatūras paaugstināšanos pasaulē krietni zem 2°C salīdzinājumā ar pirmsindustriālo 
līmeni, kā arī turpināt centienus ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5ºC 
salīdzinājumā ar pirmsindustriālo līmeni;  
(b) veicina tirdzniecības un klimata politikas un pasākumu savstarpēju atbalstu, tādējādi veicinot 
pāreju uz resursefektīvu ekonomiku ar zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni un 
klimatnoturīgu attīstību;  
(c) veicina šķēršļ u novēršanu tirdzniecībai ar tādām precēm un pakalpojumiem un ieguldījumiem 
tādās precēs un pakalpojumos, kas ir īpaši svarīgi, lai mazinātu klimata pārmaiņas un 
pielāgotos tām, piemēram, atjaunojamo energoresursu enerģija, energoefektīvi produkti un 
 
216 
 pakal pojumi, piemēram, novēršot tarifu un netarifu šķēršļus vai pieņemot politikas 
regulējumu, kurš veicina vislabāko pieejamo risinājumu izmantošanu.  
3. Puses sadarbojas, lai stiprinātu sadarbību ar tirdzniecību saistītos klimata pārmaiņu politikas 
un pasākumu as pektos attiecīgi divpusēji, reģionāli un starptautiskos forumos, tostarp UNFCCC , PTO, 
Monreālas protokolā par ozona slāni noārdošām vielām, kas pieņemts Monreālā 1987.  gada 
26. augustā (“Monreālas protokols”), Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO)  un Starptautiskajā 
Civilās aviācijas organizācijā ( ICAO ). Šāda sadarbība cita starpā var attiekties uz:  
(a) politikas dialogu un sadarbību attiecībā uz Parīzes nolīguma īstenošanu, piemēram, saistībā ar 
līdzekļiem, lai veicinātu noturību pret klimata pārmaiņ ām, atjaunojamo energoresursu 
enerģiju, mazoglekļa tehnoloģijas, energoefektivitāti, ilgtspējīgu transportu, ilgtspējīgas un 
klimatnoturīgas infrastruktūras attīstību, emisiju monitoringu, starptautiskos oglekļa dioksīda 
emisiju tirgus;  
(b) atbalstu tam, ka SJO izstrādā un pieņem vērienīgus un efektīvus siltumnīcefekta gāzu emisiju 
samazināšanas pasākumus, kas jāīsteno kuģiem, kuri iesaistīti starptautiskajā tirdzniecībā;  
(c) atbalstu tam, ka ICAO  izstrādā un pieņem vērienīgus un efektīvus siltu mnīcefekta gāzu emisiju 
samazināšanas pasākumus;  
(d) atbalstu vērienīgai ozona slāni noārdošo vielu izmantošanas pakāpeniskai izbeigšanai un 
fluorogļūdeņražu izmantošanas pakāpeniskai samazināšanai saskaņā ar Monreālas protokolu, 
veicot pasākumus, lai kontrol ētu to ražošanu, patēriņu un tirdzniecību; videi draudzīgu 
alternatīvu ieviešanu; drošības un citu attiecīgu standartu atjaunināšanu, kā arī Monreālas 
protokolā reglamentēto vielu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu.  
8.6. pants. Tirdzniecība un bioloģisk ā daudzveidība  
1. Puses atzīst, cik svarīgi ir saglabāt un ilgtspējīgi izmantot bioloģisko daudzveidību un 
tirdzniecības nozīmīgumu šo mērķu sasniegšanā, tostarp veicinot ilgtspējīgu tirdzniecību vai 
kontrolējot vai ierobežojot apdraudēto sugu tirdzniecību, s askaņā ar attiecīgajiem daudzpusējiem 
nolīgumiem vides jomā, kuru puses tās ir, un saskaņā ar to pieņemtajiem lēmumiem, jo īpaši 
Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un tās protokoliem un Vašingtonā 1973.  gada 3.  martā 
pieņemto Konvenciju par starptautis ko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu 
sugām ( CITES ).  
2. Ņemot vērā 1.  punktu, katra Puse:  
(a) īsteno efektīvus pasākumus, lai apkarotu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību, 
tostarp vajadzības gadījumā attiecībā uz trešām vals tīm;  
(b) veicināt CITES  kā bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas un ilgtspējīgas pārvaldības 
instrumenta izmantošanu, tostarp iekļaujot CITES  papildinājumos dzīvnieku un augu sugas 
tajos gadījumos, kad konkrēto sugu saglabāšana tiek uzskatīta par apdraudētu starptautiskās 
tirdzniecības dēļ;  
(c) sekmē tādu produktu tirdzniecību, kas iegūti, ilgtspējīgi izmantojot bioloģiskos resursus, un kas 
veicina bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu,  
 
217 
 (d) turpina veikt pasākumus, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību, ja tā ir pakļ auta spiedienam, 
kurš saistīts ar tirdzniecību un ieguldījumiem, jo īpaši, veicot pasākumus, lai novērstu invazīvu 
svešzemju sugu izplatīšanos.  
3. Puses sadarbojas ar tirdzniecību saistītos jautājumos, kuri ir būtiski šim pantam, tostarp 
vajadzības gadījumā t ādos daudzpusējos forumos kā CITES  un Konvencija par bioloģisko 
daudzveidību. Šāda sadarbība cita starpā var attiekties uz: tirdzniecību ar savvaļas dzīvniekiem un 
augiem un dabas resursiem, ekosistēmu un saistīto pakalpojumu izvērtēšanu un novērtēšanu, 
piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un godīgu un vienlīdzīgu to ieguvumu sadali, kuri gūti no to 
izmantošanas saskaņā ar Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Nagojas protokolu par piekļuvi 
ģenētiskajiem resursiem un godīgu un vienlīdzīgu to ieguvumu sadali, kuri iegūti no to izmantošanas, 
kas pieņemts Nagojā 2010.  gada 29.  oktobrī.  
8.7. pants. Tirdzniecība un meži  
1. Puses atzīst, cik svarīgi ir saglabāt un ilgtspējīgi apsaimniekot mežus, lai nodrošinātu vides 
funkcijas un pavērtu ekonomiskās un sociālās iespēj as esošajām un nākamajām paaudzēm, kā arī 
atzīst tirdzniecības nozīmi šā mērķa sasniegšanā.  
2. Ņemot vērā 1.  punktu un atbilstīgi savām starptautiskajām saistībām, katra Puse:  
(a) turpina īstenot pasākumus, lai apkarotu nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistītu tirdzniecību, 
tostarp vajadzības gadījumā attiecībā uz trešām valstīm, un sekmē tirdzniecību ar likumīgi 
iegūtiem meža produktiem;  
(b) sekmē mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsai mniekošanu un koksnes un koksnes 
izstrādājumu, kas iegūti saskaņā ar ieguves valsts tiesībām un no ilgtspējīgi apsaimniekotiem 
mežiem, tirdzniecību un patēriņu, un  
(c) apmainās ar otru Pusi ar informāciju par iniciatīvām, kas saistītas ar tirdzniecību, ilgtsp ējīgas 
mežu apsaimniekošanas, mežu pārvaldības un meža seguma saglabāšanas jomā, un Puses 
sadarbojas, lai maksimāli palielinātu to attiecīgo savstarpēji interesējošo politiku ietekmi un 
savstarpējo atbalstu.  
3. Puses sadarbojas, lai stiprinātu to sadarbību ar  tirdzniecību saistītos ilgtspējīgas mežu 
apsaimniekošanas, meža seguma saglabāšanas un nelikumīgas mežizstrādes aspektos, tostarp 
vajadzības gadījumā daudzpusējos forumos.  
8.8. pants. Tirdzniecība un jūras bioloģisko resursu un akvakultūras ilgtspējīga p ārvaldība  
1. Puses atzīst, cik svarīgi ir saglabāt un ilgtspējīgi pārvaldīt jūras bioloģisko resursus un 
ekosistēmas, kā arī veicināt atbildīgu un ilgtspējīgu akvakultūru, un atzīst tirdzniecības nozīmi šo 
mērķu sasniegšanā.  
2. Ņemot vērā 1.  punktu, katra Puse:  
(a) apņemas rīkoties saskanīgi un attiecīgā gadījumā ievērot attiecīgos ANO un Pārtikas un 
lauksaimniecības organizācijas ( FAO ) nolīgumus, Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību 
konvenciju, Nolīgumu par 1982.  gada 10.  decembra Apvienoto Nāciju Jūras ties ību konvencijas 
īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu 
un apsaimniekošanu, kas pieņemts Ņujorkā 1995.  gada 4.  augustā, FAO Nolīgumu par zvejas 
kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšana s un pārvaldības pasākumiem 
 
218 
 atklātā jūrā, kas pieņemts Romā 1993.  gada 24.  novembrī, FAO  Atbildīgas zivsaimniecības 
rīcības kodeksu un FAO  Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un 
izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN)  zveju, kas apstiprināts FAO konferences 
36. sesijā Romā 2009.  gada 22.  novembrī, kā arī piedalīties FAO  iniciatīvā attiecībā uz Globālo 
zvejas kuģu, transporta saldētājkuģu un apgādes kuģu reģistru;  
(b) veicina ilgtspējīgu zivsaimniecību un labu zivsaimniecīb as pārvaldību, aktīvi piedaloties to 
attiecīgo starptautisko organizāciju vai struktūru darbā, kurās tās ir dalībnieces, novērotājas 
vai sadarbības partneres, kas nav līgumslēdzējas puses, tostarp reģionālo zvejniecības 
pārvaldības organizāciju (RZPO) darb ā, vajadzības gadījumā efektīvi uzraugot, kontrolējot vai 
nodrošinot RZPO rezolūciju, ieteikumu vai pasākumu izpildi, un īstenojot savas nozvejas 
dokumentāciju vai sertifikācijas shēmas un ostas valsts pasākumus;  
(c) pieņem un uztur savus attiecīgos efektīvos  instrumentus NNN zvejas apkarošanai, tostarp 
pasākumus, kuru mērķis ir izslēgt NNN zvejas produktus no tirdzniecības plūsmām, un šajā 
nolūkā sadarbojas;  
(d) veicina ilgtspējīgas un atbildīgas akvakultūras attīstību, tostarp vajadzības gadījumā attiecībā 
uz FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā ietverto mērķu un principu īstenošanu.  
3. Puses sadarbojas zvejniecības un akvakultūras politikas un pasākumu saglabāšanas un ar 
tirdzniecību saistītu aspektu jomā, tostarp attiecīgi PTO, RZPO un citos daudzpusējos  forumos, lai 
veicinātu ilgtspējīgu zvejas un akvakultūras praksi un ilgtspējīgi pārvaldītu zvejas un akvakultūras 
darbību rezultātā iegūtu zivju produktu tirdzniecību.  
4. Šis pants neskar otrās daļas V  temata [Zvejniecība] noteikumus.  
8.9. pants. Ilgtspējīg u attīstību veicinoša tirdzniecība un ieguldījumi  
1. Puses apstiprina savu apņemšanos ar tirdzniecības un investīciju palīdzību sekmēt 
ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanu ekonomikas, sociālajā un vides jomā.  
2. Saskaņā ar 1.  punktu Puses turpina veicināt:   
(a) tirdzniecības un ieguldījumu politiku, ar kuru tiek atbalstīti pienācīga darba nodrošināšanas 
programmā noteiktie četri stratēģiskie mērķi, kas atbilst SDO 2008.  gada Deklarācijai par 
sociālo taisnīgumu taisnīgai globalizācijai, tostarp attiecībā uz izti kas minimumu, darba 
aizsardzību un citiem ar darba apstākļiem saistītiem aspektiem;  
(b) tirdzniecību ar tādām precēm un pakalpojumiem un ieguldījumus tādās precēs un 
pakalpojumos kā atjaunojamo energoresursu enerģija un energoefektīvi produkti un 
pakalpojumi, tostarp novēršot ar to saistītos netarifu šķēršļus vai pieņemot politikas 
regulējumu, kurš veicina vislabāko pieejamo risinājumu izmantošanu;  
(c) tādu preču un pakalpojumu tirdzniecību, kuri palīdz uzlabot sociālos apstākļus un ieviest videi 
draudzīgu praksi,  tostarp tādas preces uz pakalpojumus, kam piemēro brīvprātīgās ilgtspējas 
nodrošināšanas shēmas, piemēram, godīgas un ētiskas tirdzniecības shēmas un 
ekomarķējumus; un  
(d) sadarbību daudzpusējos forumos šajā pantā minētajos jautājumos.  
 
219 
 3. Puses atzīst, cik svarī gi ir risināt konkrētus ilgtspējīgas attīstības jautājumus, pārskatot, 
uzraugot un novērtējot iespējamo darbību potenciālo ietekmi ekonomikas, sociālajā un vides jomā, 
ņemot vērā ieinteresēto personu viedokļus.  
8.10.  pants. Tirdzniecība un atbildīga piegā des ķēdes pārvaldība  
1. Puses atzīst piegādes ķēžu atbildīgas pārvaldības nozīmi, izmantojot atbildīgas 
darījumdarbības un korporatīvas sociālas atbildības praksi, un tirdzniecības nozīmi šā mērķa 
sasniegšanā.  
2. Ņemot vērā 1.  punktu, katra Puse:  
(a) sekmē korpora tīvu sociālu atbildību un atbildīgu darījumdarbību, tostarp nodrošinot 
atbalstošus politikas regulējumus, kas mudina uzņēmumus izmantot attiecīgo praksi, un  
(b) atbalsta pievienošanos attiecīgajiem starptautiskajiem instrumentiem, piemēram, ESAO 
vadlīnijām dau dznacionāliem uzņēmumiem, SDO Trīspusējai deklarācijai par principiem 
attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, ANO Globālajam līgumam un 
ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, un to īstenošanu, turpmākos 
pasākumus  un izplatīšanu.  
3. Puses atzīst, cik lietderīgas ir starptautiskas, katras nozares specifiskai atbilstošas 
pamatnostādnes korporatīvas sociālas atbildības un atbildīgas darījumdarbības jomā, un mudina 
kopīgi rīkoties šajā jomā. Saistībā ar ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijā m attiecībā uz atbildīgām 
izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām un to papildinājumiem 
Puses arī īsteno pasākumus, lai veicinātu minēto vadlīniju pārņemšanu.  
4. Puses sadarbojas, lai stiprinātu sadarbību ar tirdzniecību sai stītos aspektos tajos jautājumos, 
uz kuriem attiecas šis pants, tostarp vajadzības gadījumos sadarbojoties divpusējos forumos, tai 
skaitā apmainoties ar informāciju, paraugpraksi un iesaistes iniciatīvām.  
8.11.  pants. Strīdu izšķiršana  
1. Puses dara visu iesp ējamo, izmantojot dialogu, apspriešanos, informācijas apmaiņu un 
sadarbību, lai risinātu jebkādas domstarpības par šīs nodaļas piemērošanu.  
2. Atkāpjoties no sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I  sadaļas [Strīdu 
izšķiršana], ja starp Pu sēm rodas domstarpības par šīs nodaļas piemērošanu, tad Puses izmanto tikai 
tās procedūras, kas noteiktas saskaņā ar 9.1.  pantu [Apspriedes] un 9.2.  pantu [Ekspertu grupa].  
Devītā nodaļa. Horizontālie un institucionālie noteikumi  
9.1. pants. Apspriedes  
1. Puse var lūgt apspriedes ar otru Pusi par jebkuru jautājumu, kas rodas saistībā ar 1.  nodaļas 
[Vispārīgi noteikumi] 1.1.  panta [Principi un mērķi] 3.  punktu, 6.  nodaļu [Darba un sociālie standarti], 
7. nodaļu [Vide un klimats] un 8.  nodaļu [Citi instrumenti tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai], otrai 
Pusei iesniedzot rakstisku pieprasījumu. Prasītāja Puse savā rakstiskajā pieprasījumā norāda 
pieprasījuma iemeslus un pamatojumu, tostarp attiecīgos pasākumus, precizējot noteikumus, kurus 
tā uzskata par pie mērojamiem. Apspriedes jāuzsāk nekavējoties, tiklīdz Puse iesniegusi pieprasījumu 
rīkot apspriešanos, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 30  dienas pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas, 
ja vien Puses nevienojas par ilgāku laikposmu.  
 
220 
 2. Puses apspriežas, lai panāk tu savstarpēji apmierinošu jautājuma risinājumu. Apspriežu laikā 
katra Puse sniedz otrai Pusei pietiekamu informāciju, kas ir tās rīcībā, lai ļautu pilnībā pārbaudīt 
uzdotos jautājumus.  Katra Puse cenšas nodrošināt to savu kompetento iestāžu, kurām ir zinā tība 
apspriežamajā jautājumā, personāla dalību apspriedēs.  
3. Jautājumos, kas saistīti ar daudzpusējiem nolīgumiem vai instrumentiem, kuri minēti 
1.1. panta [Principi un mērķi] 3.  punktā, 6.  nodaļā [Darba un sociālie standarti], 7.  nodaļā [Vide un 
klimats] un  8. nodaļā [Citi instrumenti tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai], Puses ņem vērā no SDO 
vai attiecīgām struktūrām vai organizācijām, kas izveidotas atbilstīgi daudzpusējiem nolīgumiem 
vides jomā, pieejamo informāciju. Attiecīgā gadījumā Puses kopīgi konsultējas ar šādām 
organizācijām vai to struktūrām, vai ar jebkuru citu ekspertu vai struktūru, ko tās uzskata par 
piemērotu.   
4. Katra Puse vajadzības gadījumā var lūgt viedokli vietējām konsultantu grupām, kas minētas 
INST.7.  pantā [Vietējās konsultantu g rupas], vai citu ekspertu padomu.  
5. Visus Pušu panāktos risinājumus publisko.   
9.2. pants. Ekspertu grupa  
1. Par ikvienu jautājumu, kas nav apmierinoši atrisināts, izmantojot 9.1.  pantā [Apspriedes] 
norādīto apspriešanos, Puse 90  dienu laikā pēc šajā pantā minētā pieprasījuma rīkot apspriešanos 
saņemšanas, iesniedzot rakstisku pieprasījumu otrai Pusei, var piepra sīt ekspertu grupas sasaukšanu 
minētā jautājuma izskatīšanai. Pieprasījumā norāda izskatāmo pasākumu un tādā veidā, kas 
pietiekami skaidri atspoguļo sūdzību, precizē un izskaidro, kādā veidā minētais pasākums neatbilst 
attiecīgajā nodaļā vai nodaļās paredz ētajiem noteikumiem.  
2. Ekspertu grupā ir trīs locekļi.  
3. Tirdzniecības specializētā komiteja jautājumos par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un 
godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai savā pirmajā sanāksmē pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 
izveido saraks tu ar vismaz 15  personām, kuras vēlas un spēj darboties kā grupas locekļi. Katra Puse 
nosauc vismaz piecas personas, kuras ietver sarakstā kā grupas locekļus. Turklāt Puses nosauc arī 
vismaz piecas personas, kuras nav nevienas Puses valstspiederīgie un kur as vēlas un spēj darboties 
kā ekspertu grupas priekšsēdētājs. Tirdzniecības specializētā komiteja jautājumos par vienlīdzīgiem 
apstākļiem atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai nodrošina to, ka saraksts tiek 
atjaunināts un ka ekspertu s kaits tajā vienmēr ir vismaz  15.  
4. Ekspertiem, kas ierosināti kā grupas locekļi, jābūt specializētām zināšanām vai pieredzei 
darba vai vides tiesībās, citos jautājumos, uz kuriem attiecas attiecīgā nodaļa vai nodaļas, vai strīdu 
izšķiršanā, kas rodas saistī bā ar starptautiskiem nolīgumiem. Viņi rīkojas patstāvīgi un nesaņem 
norādījumus no kādas organizācijas vai valdības jautājumos, kas attiecas uz strīdiem. Viņi nav saistīti 
ar kādu no Pusēm, un nesaņem norādes no tām.  Tās nav personas, kas ir Savienības ie stāžu, kādas 
dalībvalsts valdības vai Apvienotās Karalistes valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki.  
5. Ja vien Puses piecu dienu laikā no ekspertu grupas izveidošanas dienas nevienojas citādi, tās 
pilnvaras ir:  
“ņemot vērā attiecīgos noteikumus, izskat īt jautājumu, kas minēts pieprasījumā par ekspertu grupas 
izveidi, un saskaņā ar šo pantu sniegt ziņojumu, kurā ietverti konstatējumi par pasākuma atbilstību 
attiecīgajiem noteikumiem.”   
 
221 
 6. Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar daudzpusējiem standartiem v ai nolīgumiem, kas 
aptverti šajā sadaļā, ekspertu grupai būtu jālūdz informācija no SDO vai attiecīgajām struktūrām, kas 
izveidotas saskaņā ar šiem nolīgumiem, tostarp visi attiecīgie pieejamie interpretējošie norādījumi, 
konstatējumi vai lēmumi, kurus pie ņēmusi SDO un minētās struktūras.  
7. Ekspertu grupa var pieprasīt un saņemt rakstiskus iesniegumus vai jebkādu citu informāciju 
no personām, kam ir attiecīgā informācija vai speciālās zināšanas.   
8. Ekspertu grupa dara pieejamu katrai Pusei šādu informāciju, ļau jot tām 20  dienu laikā pēc 
saņemšanas iesniegt piezīmes.  
9. Ekspertu grupa sniedz Pusēm starpposma ziņojumu un galīgo ziņojumu, norādot konstatētos 
faktus, tās lēmumus par jautājumu, tostarp par to, vai atbildētāja Puse ir ievērojusi savas saistības 
atbilstoši attiecīgajai nodaļai vai nodaļām, un jebkādu tās konsta tējumu un lēmumu loģisko 
pamatojumu. Lielākai noteiktībai  – Puses ir vienisprātis, ka gadījumos, kad ekspertu grupa savā 
ziņojumā sniedz ieteikumus, atbildētājai Pusei nav jāievēro šie ieteikumi, lai nodrošinātu atbilstību 
nolīgumam.  
10.  Ekspertu grupa snied z Pusēm starpposma ziņojumu 100  dienu laikā pēc ekspertu grupas 
izveides dienas. Ja ekspertu grupa uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, ekspertu grupas 
priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo Pusēm, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad ekspertu 
grupa plāno iesniegt starpposma ziņojumu. Ekspertu grupa savu starpposma ziņojumu nekādā 
gadījumā nesniedz vēlāk kā 125  dienu laikā pēc ekspertu grupas izveides dienas.   
11.  Katra Puse 25  dienu laikā pēc starpposma ziņojuma saņemšanas var iesniegt ekspertu grupai 
pamatotu pieprasījumu pārskatīt konkrētus starpposma ziņojuma aspektus. Puse var sniegt piezīmes 
par otras Puses pieprasījumu 15  dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas.   
12.  Pēc šo piezīmju izskatīšanas ekspertu grupa sagatavo galīgo ziņojumu. Ja 11.  punktā  
minētajā laikposmā nav iesniegts pieprasījums pārskatīt konkrētus starpposma ziņojuma aspektus, 
tad starpposma ziņojums kļūst par ekspertu grupas galīgo ziņojumu.   
13.  Ekspertu grupa sniedz Pusēm savu galīgo ziņojumu 175  dienu laikā pēc ekspertu grupas 
izvei des dienas. Ja ekspertu grupa uzskata, ka šo termiņu nav iespējams ievērot, tad ekspertu grupas 
priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo Pusēm, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad ekspertu 
grupa plāno iesniegt galīgo ziņojumu. Ekspertu grupa savu galīg o ziņojumu nekādā gadījumā 
nesniedz vēlāk kā 195  dienu laikā pēc ekspertu grupas izveides dienas.   
14.  Galīgais ziņojums ietver jebkura Pušu rakstiska pieprasījuma par starpposma ziņojumu 
apspriešanu un skaidri iztirzā Pušu piezīmes.   
15.  Puses publisko galīgo z iņojumu 15  dienu laikā pēc tam, kad ekspertu grupa to iesniegusi.   
16. Ja ekspertu grupas galīgajā ziņojumā ir noteikts, ka Puse nav izpildījusi savus pienākumus 
saskaņā ar attiecīgo nodaļu vai nodaļām, tad Puses 90  dienu laikā pēc galīgā ziņojuma iesniegšanas  
apspriež pienācīgus pasākumus, kas jāīsteno, ņemot vērā ekspertu grupas ziņojumu. Ne vēlāk kā 
105 dienas pēc tam, kad ziņojums tika iesniegts Pusēm, atbildētāja Puse informē savas iekšzemes 
konsultantu grupas, kas izveidotas saskaņā ar INST.7.  pantu [Viet ējās konsultantu grupas], un 
prasītājas Pusi par savu lēmumu attiecībā uz visiem pasākumiem, kuri ir jāīsteno.  
17.  Turpmākos pasākumus pēc ekspertu grupas ziņojuma uzrauga Tirdzniecības specializētā 
komiteja jautājumos par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai u n godīgai konkurencei un ilgtspējīgai 
 
222 
 attīstībai. Pušu vietējās konsultantu grupas, kas izveidotas saskaņā ar INST.7.  pantu [Vietējās 
konsultantu grupas], šajā sakarā var iesniegt apsvērumus Tirdzniecības specializētajai komitejai 
jautājumos par vienlīdzīg iem apstākļiem atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai.  
18. Ja Pusēm ir atšķirīgi viedokļi par kāda pasākuma, kas veikts, lai novērstu neatbilstību, esību 
vai atbilstību attiecīgajiem noteikumiem, tad prasītāja Puse var iesniegt rakstisku p ieprasījumu 
sākotnējai ekspertu grupai izlemt šo jautājumu. Pieprasījumā norāda visus izskatāmos pasākumus un 
tādā veidā, kas pietiekami skaidri atspoguļo sūdzību, paskaidro, kādā veidā minētais pasākums 
neatbilst attiecīgajiem noteikumiem. Ekspertu grupa iesniedz savus konstatējumus Pusēm 45  dienu 
laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas.  
19. Ja vien šajā pantā nav noteikts citādi, INST.14.  panta [Arbitrāža] 1.  punktu, INST.29.  pantu 
[Šķīrējtiesas lēmumi un nolēmumi], INST.30.  pantu [Šķīrējtiesas procesu ap turēšana un izbeigšana], 
INST.31.  pantu [Savstarpēji saskaņots risinājums], INST.32.  pantu [Laikposmi], INST.34.  pantu 
[Izmaksas], INST.15.  pantu [Šķīrējtiesas izveide] vai INST.28.  pantu [Šķīrējtiesnešu aizstāšana], kā arī 
INST  PIELIKUMU [Strīdu izšķiršan as reglaments] un INST -X PIELIKUMU [Šķīrējtiesnešu rīcības kodekss] 
piemēro mutatis mutandis .  
9.3. pants. Ekspertu grupa aizsardzības līmeņa nepazemināšanas jomās  
1. Strīdiem starp Pusēm, kuri attiecas uz 6.  nodaļas [Darba un sociālie standarti] un 7.  nodaļa s 
[Vide un klimats] noteikumu interpretāciju un piemērošanu, piemēro 9.2.  pantu [Ekspertu grupa].  
2. Attiecībā uz šiem strīdiem  – papildus pantiem, kas uzskaitīti 9.2.  panta [Ekspertu grupa] 
19. punktā, mutatis mutandis  piemēro INST.24.  pantu [Tiesiskās aizsa rdzības pagaidu līdzekļi] un 
INST.25.  pantu [Jebkura pasākuma, kas veikts, lai nodrošinātu atbilstību pēc pagaidu tiesiskās 
aizsardzības līdzekļu pasludināšanas, pārbaude].  
3. Puses atzīst, ka gadījumos, kad atbildētāja Puses izvēlas neveikt nekādas darbības,  lai 
nodrošinātu atbilstību ekspertu grupas ziņojumam un šim nolīgumam, prasītājai Pusei arī turpmāk ir 
pieejami visi saskaņā ar INST.24.  pantu [Tiesiskās aizsardzības pagaidu līdzekļi] atļautie tiesiskās 
aizsardzības līdzekļi.  
9.4. pants. Līdzsvara atjaun ošana  
1. Puses atzīst katras Puses tiesības noteikt savu turpmāko politiku un prioritātes attiecībā uz 
darba un sociālo, vides vai klimata aizsardzību vai attiecībā uz subsīdiju kontroli veidā, kas atbilst 
katras Puses starptautiskajām saistībām, tostarp sais tībām saskaņā ar šo nolīgumu. Vienlaikus Puses 
atzīst, ka būtiskas atšķirības šajās jomās var ietekmēt tirdzniecību vai investīcijas starp Pusēm tādā 
veidā, kas maina apstākļus, kuri ir bijuši šā nolīguma noslēgšanas pamatā.  
2. Ja būtiskas atšķirības Pušu sta rpā 1.  punktā minētajās jomās rada būtisku ietekmi uz Pušu 
savstarpējo tirdzniecību vai investīcijām, jebkura Puse var veikt līdzsvara atjaunošanas pasākumus 
stāvokļa uzlabošanai. Šādu pasākumu apjoms un ilgums nedrīkst pārsniegt līmeni, kas ir obligāti 
nepieciešams un samērīgs stāvokļa labošanai. Priekšroku dod tādiem pasākumiem, kas vismazāk 
traucē šā nolīguma darbību. Puses novērtējums par šādu ietekmi ir balstīts uz ticamiem 
pierādījumiem, nevis tikai uz pieņēmumiem vai maz ticamu iespējamību.  
3. Līdzsvara  atjaunošanas pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 2.  punktu, piemēro šādas 
procedūras:  
 
223 
 (a) Attiecīgā Puse bez kavēšanās ar Partnerības padomes starpniecību informē otru Pusi par 
līdzsvara atjaunošanas pasākumiem, kurus tā plāno veikt, sniedzot visu attiecīgo in formāciju. 
Puses nekavējoties sāk apspriešanos. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 14  dienu laikā no 
paziņojuma sniegšanas dienas, ja vien tā nav kopīgi pabeigta pirms minētā termiņa.  
(b) Ja netiek rasts abpusēji pieņemams risinājums, attiecīgā Puse var pieņemt  līdzsvara 
atjaunošanas pasākumus ne ātrāk kā piecas dienas pēc apspriešanās beigām, ja vien informētā 
Puse tajā pašā piecu dienu laikposmā saskaņā ar INST.14.  panta [Arbitrāža]64 2. punktu otrai 
Pusei iesniegtā rakstiskā pieprasījumā nepieprasa izveidot šķ īrējtiesu, lai izlemtu, vai paziņotie 
līdzsvara atjaunošanas pasākumi atbilst šā panta 2.  punktam.  
(c) Šķīrējtiesa savu galīgo nolēmumu sniedz 30  dienu laikā pēc tās izveides. Ja šķīrējtiesa minētajā 
laikposmā galīgo nolēmumu nesniedz, attiecīgā Puse var pieņ emt līdzsvara atjaunošanas 
pasākumus ne ātrāk kā trīs dienas pēc minētā 30  dienu laikposma beigām. Tādā gadījumā otra 
Puse var veikt pretpasākumus, kas ir samērīgi pieņemtajiem līdzsvara atjaunošanas 
pasākumiem, līdz šķīrējtiesa būs pieņēmusi galīgo nolēmu mu. Priekšroku dod tādiem 
pretpasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Šādiem pretpasākumiem, kurus 
var pieņemt ne ātrāk kā trīs dienas pēc konsultēšanās pabeigšanas, mutatis mutandis  piemēro 
a) apakšpunktu.  
(d) Ja šķīrējtiesa ir konstatējusi, ka līdzsvara atjaunošanas pasākumi atbilst 2.  punktam, attiecīgā 
Puse var pieņemt šos līdzsvara atjaunošanas pasākumus atbilstīgi otrai Pusei paziņotajam.  
(e) Ja šķīrējtiesa ir konstatējusi, ka līdzsvara atjaunošanas pasākumi 2. punktam neatbilst, 
attiecīgā Puse trīs dienu laikā pēc nolēmuma pasludināšanas paziņo prasītājai Pusei par 
pasākumiem65, kurus tā plāno pieņemt, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu. Ja prasītāja Puse 
uzskata, ka paziņotie pasākumi neatbilst šķīrējtiesas nolēmumam, mutatis mutandis  piemēro 
INST.23.  panta [Atbilstības pārskatīšana] 2.  punktu, INST.24.  pantu [Tiesiskās aizsardzības 
pagaidu līdzekļi]66 un INST.25.  pantu [Jebkura pasākuma, kas veikts, lai nodrošinātu atbilstību 
pēc pagaidu tiesiskās aizsardzība s līdzekļu pasludināšanas, pārbaude]. Procedūras saskaņā ar 
INST.23.  panta [Atbilstības pārskatīšana] 2.  punktu, INST.24.  pantu [Tiesiskās aizsardzības 
pagaidu līdzekļi] un INST.25.  pantu [Jebkura pasākuma, kas veikts, lai nodrošinātu atbilstību 
pēc pagaid u tiesiskās aizsardzības līdzekļu pasludināšanas, pārbaude] neaptur paziņoto 
pasākumu piemērošanu saskaņā ar šo punktu.  
(f) Ja līdzsvara atjaunošanas pasākumi tika pieņemti pirms šķīrējtiesas nolēmuma saskaņā ar 
c) apakšpunktu, jebkuri pretpasākumi, kas pieņe mti saskaņā ar minēto apakšpunktu, tiek 
atcelti nekavējoties un nekādā gadījumā vēlāk kā piecas dienas pēc šķīrējtiesas nolēmuma 
pieņemšanas.  
(g) Puse neatsaucas uz PTO nolīgumu vai kādu citu starptautisku nolīgumu, lai liegtu otrai Pusei 
veikt pasākumus saska ņā ar 2.  un 3.  punktu, t.  sk. gadījumos, kad minētie pasākumi ir šajā 
nolīgumā paredzēto saistību izpildes apturēšana.  
                                                            
64 Lielākai noteiktībai — šajā gadījum ā Pusei nav iespējas pirms tam izmantot konsultēšanos saskaņā ar 
INST.13.  pantu [Konsultēšanās].  
65 Šādi pasākumi attiecīgā gadījumā var ietvert līdzsvara atjaunošanas pasākumu atcelšanu vai korekciju.  
66 Saistību saskaņā ar INST.24.  pantu [Tiesiskās aizsard zības pagaidu līdzekļi] apturēšana ir pieejama tikai tad, ja 
līdzsvara atjaunošanas pasākumi ir faktiski veikti.  
 
224 
 (h) Ja informētā Puse pieprasījumu saskaņā ar b)  apakšpunktu neiesniedz šajā apakšpunktā 
paredzētajā laikposmā, minētā Puse var, bez iespējas  pirms tam konsultēties saskaņā ar 
INST.13.  pantu [Konsultēšanās], uzsākt arbitrāžas procedūru, kas minēta INST.14.  pantā 
[Arbitrāža]. Šķīrējtiesa uzskata šo jautājumu par steidzamu lietu INST.19. panta [Steidzamas 
procedūras] izpratnē.  
4. Lai noturīgāk nodro šinātu atbilstošu līdzsvaru starp Pušu uzņemtajām saistībām šajā 
nolīgumā, jebkura no Pusēm var ne ātrāk kā četrus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā pieprasīt 
pārskatīt šā nolīguma pirmā temata [Tirdzniecība] darbību. Puses var vienoties pārskatīšanā ie kļaut 
citus šā nolīguma tematus.  
5. Šādu pārskatīšanu uzsāk pēc Puses pieprasījuma, ja šī Puse uzskata, ka viena vai abas Puses ir 
bieži veikušas pasākumus saskaņā ar 2.  vai 3.  punktu, vai ja pasākums, kas būtiski ietekmē 
tirdzniecību vai investīcijas Pušu s tarpā, ir piemērots 12  mēnešus. Šajā punktā attiecīgie pasākumi ir 
tie, kurus šķīrējtiesa nav apstrīdējusi vai nav uzskatījusi par pilnīgi nevajadzīgiem saskaņā ar 
3. punkta d) vai h)  apakšpunktu. Šo pārskatīšanu var sākt ātrāk nekā četrus gadus pēc šā nol īguma 
stāšanās spēkā.  
6. Saskaņā ar 4.  vai 5.  punktu pieprasīto pārskatīšanu sāk trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma 
iesniegšanas un pabeidz sešu mēnešu laikā.  
7. Pārskatīšanu, pamatojoties uz 4.  vai 5.  punktu, var atkārtot ne biežāk kā reizi četros gados 
pēc iep riekšējās pārskatīšanas pabeigšanas. Ja Puse ir pieprasījusi pārskatīšanu saskaņā ar 4.  vai 
5. punktu, tā nevar pieprasīt papildu pārskatīšanu nedz saskaņā ar 4.  punktu, nedz 5.  punktu vismaz 
četrus gadus pēc iepriekšējās pārskatīšanas pabeigšanas vai atti ecīgā gadījumā pēc jebkāda grozoša 
nolīguma stāšanās spēkā.  
8. Pārskatīšanā izskata, vai šis nolīgums nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp Pušu tiesībām un 
pienākumiem, jo īpaši attiecībā uz pirmā temata [Tirdzniecība] darbību, un vai tādēļ ir nepieciešams 
grozīt šā nolīguma noteikumus.  
9. Partnerības padome var nolemt, ka pārskatīšanas rezultātā nav nepieciešama nekāda rīcība. 
Tomēr, ja Puses uzskata, ka pēc pārskatīšanas ir nepieciešams grozīt šo nolīgumu, Puses dara visu 
iespējamo, lai risinātu sarunas un nosl ēgtu nolīgumu, ar ko veic vajadzīgos grozījumus. Šādas sarunas 
attiecas tikai uz pārskatīšanā apzinātajiem jautājumiem.  
10. Ja 9.  punktā minētais grozošais nolīgums netiek pieņemts viena gada laikā no dienas, kad 
Puses sāka sarunas, jebkura no Pusēm var paziņ ot par nolīguma pirmā temata [Tirdzniecība] vai 
jebkura cita temata, kas iekļauts pārskatīšanā, darbības izbeigšanu vai Puses var nolemt turpināt 
sarunas. Ja Puse izbeidz pirmā temata [Tirdzniecība] darbību, tajā pašā dienā tiek izbeigta trešā 
temata [Auto transports] darbība. Izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešus pēc šāda paziņojuma dienas.  
11. Ja pirmā temata [Tirdzniecība] darbību izbeidz saskaņā ar 10.  punktu, tajā pašā dienā tiek 
izbeigta otrā temata [Aviācija] darbība, ja vien Puses nevienojas integrēt XI  sadaļas [Vienlīdzīgi 
apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] attiecīgās daļas otrajā tematā 
[Aviācija].  
12. 4.–9. punktam nepiemēro sestā temata [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I  sadaļu 
[Strīdu izšķiršana].  
XII SADAĻ A. IZŅĒMUMI  
 
225 
 EXC.1.  pants. Vispārēji izņēmumi  
1. Nekas otrās daļas pirmā temata I  sadaļas pirmajā nodaļā [Valsts režīms un preču tirgus 
pieejamība] un piektajā nodaļā [Muita un tirdzniecības atvieglošana], otrās daļas pirmā temata 
VIII sadaļā [Enerģētika un iz ejvielas], otrās daļas pirmā temata XI  sadaļas ceturtajā nodaļā [Valsts 
uzņēmumi], otrās daļas pirmā temata III  sadaļā [Digitālā tirdzniecība] un otrās daļas pirmā temata 
II sadaļas otrajā nodaļā [Investīciju liberalizācija] nav interpretējams kā šķērslis,  kas liedz Pusei 
pieņemt vai saglabāt pasākumus, kuri ir saderīgi ar GATT  1994 XX  pantu. Šajā nolūkā GATT  1994 
XX pants, t.  sk. tā piezīmes un papildnoteikumi, mutatis mutandis  tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst 
par tā daļu.  
 
2. Ievērojot prasību, ka šādus pasākumus nepiemēro tādā veidā, kas radītu patvaļīgu vai 
neattaisnojamu diskrimināciju starp valstīm, kurās pastāv līdzīgi apstākļi, vai slēptus ierobežojumus 
investīciju liberalizācijai vai pakalpojumu tirdzniecībai, nekas otrā s daļas pirmā temata VIII  sadaļā 
[Enerģētika un izejvielas], otrās daļas pirmā temata XI  sadaļas ceturtajā nodaļā [Valsts uzņēmumi], 
otrās daļas pirmā temata III  sadaļā [Digitālā tirdzniecība], otrās daļas pirmā temata II  sadaļā 
[Pakalpojumi un investīcija s] un otrās daļas pirmā temata IV  sadaļā [Kapitāla aprite, maksājumi, 
pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi] nav interpretējams kā šķērslis, kas liedz Pusei pieņemt 
vai īstenot pasākumus, kas nepieciešami:  
 
(a) sabiedriskās drošības vai sabiedrības morāle s aizsardzībai vai sabiedriskās kārtības 
uzturēšanai67; 
(b) cilvēku, dzīvnieku un augu dzīvības vai veselības aizsardzībai;  
(c) lai nodrošinātu tiesību aktu vai noteikumu, kuri nav nesaderīgi ar šā nolīguma nosacījumiem, 
ievērošanu, ieskaitot tos, kas attiecas uz:  
(i) krāpnieciskas vai maldinošas prakses novēršanu vai līgumsaistību neizpildes sekām,  
(ii) personu privātuma aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi un izplatīšanu un 
individuālu dokumentu un kontu konfidencialitātes aizsardzību; un  
(iii) drošību.  
3. Lielākai noteiktībai Puses saprot, ka tādā mērā, ciktāl šādi pasākumi ir citādi nesaderīgi ar 
iepriekš minēto nodaļu, iedaļu vai sadaļu noteikumiem:  
 
(a) pasākumi, kas minēti GATT  1994 XX  panta b)  punktā un šā panta 2.  punkta b)  apakšpunktā, 
ietver vides pasā kumus, kuri nepieciešami cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības un veselības 
aizsardzībai;  
(b) GATT  1994 XX  panta g)  punktu piemēro pasākumiem, kas saistīti ar dzīvo un nedzīvo 
izsmeļamo dabas resursu saglabāšanu; kā arī  
(c) uz pasākumiem,  kas pieņemti  daudzpusēju  nolīgumu  vides  jomā  īstenošanai,  var attiekties  
GATT  1994  XX panta  b) vai g) punkts  vai šā panta  2. punkta  b) apakšpunkts.   
                                                            
67 Uz sabiedriskās drošības un sabiedriskās kārtības izņēmumiem var balstīties vienīgi tad, ja pastāv reāli un 
pietiekami nopietni draudi, kas s kar sabiedrības pamatintereses.  
 
226 
  
4. Pirms Puse veic jebkādus pasākumus, kas paredzēti GATT  1994 XX  panta i) un j)  punktā, 
minētā Puse sniedz otrai Pusei visu attiecīgo informāciju nolūkā rast abām Pusēm pieņemamu 
risinājumu. Ja no informācijas sniegšanas brīža 30  dienu laikā nav panākta vienošanās, Puse var 
piemērot attiecīgos pasākumus. Ārkārtēju un kritisku apstākļu dēļ, kuros nepieciešama tūlītēja rīcība 
un iepriekšēja informēšana vai izskatīšana nav iespējama, Puse, kas paredzējusi pasākumus veikt, var 
nekavējoties piemērot piesardzības pasākumus, kuri nepieciešami situācijas risināšanai. Minētā Puse 
par to nekavējoties informē otru Pusi.  
EXC.2.  pants. Nodok ļu politika  
1. Nekas otrās daļas pirmā temata I līdz VII  sadaļā, VIII  sadaļas ceturtajā nodaļā [Enerģētika un 
izejvielas], otrās daļas pirmā temata IX līdz XII  sadaļā vai otrās daļas sestajā tematā [Citi noteikumi] 
neietekmē Savienības vai tās dalībvalstu un Apvienotās Karalistes tiesības un pienākumus, kas izriet 
no jebkuras nodokļu konvencijas.  Ja pastāv  neatbilstība  starp  šo nolīgumu  un kādu  šādu  nodokļu  
konvenciju,  tad, ciktāl  pastāv  neatbilstība,  prevalē  nodokļu  konvencija.  Attiecībā  uz nodokļu  
konvenc iju starp  Savienību  vai tās dalībvalstīm  un Apvienoto  Karalisti  attiecīgās  kompetentās  
iestādes  saskaņā  ar šo nolīgumu  un minēto  nodokļu  konvenciju  kopīgi  nosaka,  vai pastāv  neatbilstība  
starp  šo nolīgumu  un nodokļu  konvenciju68.  
 
2. Otrās  daļas  pirmā  temata  II sadaļas  otrajā  nodaļas  [Investīciju  liberalizācija]  SERVIN.2.4.  pantu  
un otrās  daļas  pirmā  temata  II sadaļas  trešās  nodaļas  [Pakalpojumu  pārrobežu  tirdzniecība]  
SERVIN.3.4.  pantu  nepiemēro  priekšrocībai,  kas noteikta  saskaņā  ar nodokļu  konvenciju . 
 
3. Ievērojot prasību, ka nodokļu pasākumus nepiemēro tādā veidā, kas radītu patvaļīgu vai 
neattaisnojamu diskrimināciju starp valstīm, kurās pastāv līdzīgi apstākļi, vai slēptus ierobežojumus 
tirdzniecībai un investīcijām, nekas otrās daļas pirmā temata  I līdz VII  sadaļā, VIII  sadaļas ceturtajā 
nodaļā [Enerģētika un izejvielas], IX līdz XII  sadaļā vai otrās daļas sestajā tematā [Citi noteikumi] nav 
interpretējams kā šķērslis, kas liedz Pusei pieņemt, paturēt spēkā vai īstenot jebkuru pasākumu:   
 
(a) ar mērķi  nodrošināt  tiešo  nodokļu  taisnīgu  vai iedarbīgu69 uzlikšanu  vai iekasēšanu  vai 
                                                            
68  Lielākai noteiktībai — šāda noteikšana neskar sestās daļas [Strīdu izšķiršana] I  sadaļu.  
69  Pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt tiešo nodokļu taisnīgu vai iedarbīgu uzlikšanu vai iekasēšanu, 
pieskaitāmi pasākumi, kurus Puse veic atbilstīgi savai nodokļu sistēmai un kuri:  
(i) attiecas uz pakalpojumu sniedzējiem, kuri nav rezidenti, atzīstot faktu, ka nodokļu saistības 
tiem tiek noteiktas attiecībā uz apliekamām vienībām, ko iegūst vai kas atrodas Puses teritorijā;  
vai  
(ii) attiecas uz nerezidentiem, lai nodrošinātu nodokļu uzlikšanu vai iekasēšanu Puses teritorijā;  
vai  
(iii) attiecas uz nerezidentiem vai uz rezidentiem, lai nepieļautu nodokļu apiešanu vai nelikumīgu 
izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ieskaitot atbilstības panāk šanas pasākumus;  vai  
(iv) attiecas uz to pakalpojumu patērētājiem, kurus sniedz otras Puses vai trešās valsts teritorijā vai 
no tās, lai nodrošinātu tādu nodokļu uzlikšanu vai iekasēšanu no šādiem patērētājiem, kuru 
izcelsme ir Puses teritorijā;  vai  
(v) nošķir pakalpojumu sniedzējus, kas ir nodokļu maksātāji par visā pasaulē apliekamām 
vienībām, no citiem pakalpojumu sniedzējiem, atzīstot viņu nodokļu bāzes atšķirību;  vai  
 
227 
 (b) kas nošķir  nodokļu  maksātājus,  kuri nav vienādā  situācijā,  it īpaši  saistībā  ar viņu  dzīvesvietu  
vai vietu,  kur ieguldīts  viņu  kapitāls.  
 
4. Šajā pantā:  
 
(a) “rezidences vieta” ir rezidences vieta nodokļu vajadzībām;  
(b) “nodokļu konvencija” ir konvencija par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu vai cits 
starptautisks nolīgums vai vienošanās, kas pilnīgi vai galvenokārt attiecas uz nodokļiem,  un 
(c) "tiešie nodokļi” ietver visus ienākuma v ai kapitāla nodokļus, tai skaitā nodokļus par 
ieguvumiem no īpašuma atsavināšanas, īpašuma, mantojuma un dāvinājuma nodokļus, algas 
un uzņēmuma maksātās darba samaksas nodokļus, kā arī kapitāla novērtēšanas nodokļus.  
EXC.3.  pants. PTO atbrīvojumi  
Ja pienākums,  kas noteikts  šā nolīguma  otrās  daļas  pirmā  temata  I līdz XII sadaļā  un otrās  daļas  
sestajā  tematā  [Citi noteikumi],  pēc būtības  ir līdzvērtīgs  PTO līgumā  ietvertam  pienākumam,  jebkurš  
pasākums,  kas atbilst  atbrīvojumam,  kurš  pieņemts,  ievērojot  PTO līguma  IX pantu,  tiek uzskatīts  par 
atbilstīgu  pēc būtības  līdzvērtīgajam  šā nolīguma  noteikumam.  
EXC.4.  pants. Izņēmumi drošības apsvērumu dēļ  
Nekas šā nolīguma otrās daļas pirmā temata I  līdz XII  sadaļā un otrās daļas sestajā tematā [Citi 
noteikumi]  nav interpretējams kā:  
(a) prasība Pusei sniegt jebkādu informāciju vai atļaut piekļūt tai, ja Puse uzskata, ka tās izpaušana 
ir pretrunā Puses būtiskām drošības interesēm, vai  
(b) šķērslis, kas attur Pusi no rīcības, ko tā uzskata par nepieciešamu būtisko drošīb as interešu 
aizsardzībai:  
(i) saistībā ar ieroču, munīcijas un militārā inventāra ražošanu vai transportu un citu 
preču un materiālu ražošanu, transportu un darījumiem, pakalpojumiem un 
tehnoloģiju, un saimnieciskajām darbībām, ko tieši vai netieši veic nolūkā  apgādāt 
militāru formējumu;  
(ii) saistībā ar materiāliem, kas neitronu iedarbībā pārvēršas par skaldmateriāliem, un 
kodoltermiskajai sintēzei izmantojamiem materiāliem vai materiāliem, no kuriem 
iegūst šādus materiālus; vai  
(iii) kara laikā vai citā starptautisko at tiecību ārkārtas situācijā; vai  
(c) šķērslis, kas attur Pusi rīkoties saskaņā ar tās saistībām, kas paredzētas ANO Statūtos, 
starptautiskā miera un drošības uzturēšanai.  
                                                                                                                                                                                         
(vi) nosaka, piešķir vai iedala rezidentu vai filiāļu, vai saistīto personu starpā, vai vienas  personas 
filiāļu ienākumu, peļņu, ieņēmumus, zaudējumus, atskaitījumus vai kredītus, lai nodrošinātu 
Puses nodokļu bāzi.  
 
228 
 EXC.5.  pants.: Konfidenciāla informācija   
1. Nekas šā nolīguma otrās daļas pirmā temata I  līdz X  sadaļā, XI  sadaļā, izņemot XI  sadaļas 
LPFS.2.26.  pantu [Nodokļu standarti], un XII  sadaļā vai otrās daļas sestajā tematā [Citi noteikumi] nav 
interpretējams kā prasība Pusei darīt pieejamu konfidenciālu informāciju, kuras izpaušana traucētu 
tiesība izsardzībai vai kā citādi būtu pretrunā sabiedrības interesēm, vai skartu konkrētu publisku vai 
privātu uzņēmumu likumīgas komerciālās intereses, izņemot gadījumus, kad šķīrējtiesa pieprasa 
sniegt konfidenciālu informāciju strīdu izšķiršanas procedūrā sask aņā ar sestās daļas I  sadaļu [Strīdu 
izšķiršana], vai ja ekspertu grupai ir nepieciešama šāda konfidenciāla informācija procedūrā saskaņā 
ar LPFS.9.2.  pantu [Ekspertu grupa] vai LPFS.9.3.  pantu [Ekspertu grupa aizsardzības līmeņa 
nepazemināšanas jomās].  Š ādos gadījumos šķīrējtiesa vai — attiecīgā gadījumā — ekspertu grupa 
nodrošina konfidencialitātes pilnīgu aizsardzību saskaņā ar INST -X PIELIKUMU [Reglaments].  
2. Ja Puse Partnerības padomei vai komitejām iesniedz informāciju, kura saskaņā ar tās 
normatīv ajiem aktiem tiek uzskatīta par konfidenciālu, tad otra Puse šo informāciju uzskata par 
konfidenciālu, ja vien iesniedzēja Puse nepiekrīt citādai attieksmei.  
  
 
229 
 OTRAIS TEMATS. AVIĀCIJA  
I SADAĻA. GAISA TRAN SPORTS  
AIRTRN.1. pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā piem ēro šādas definīcijas:  
  
a) “gaisa pārvadātājs” ir gaisa transporta uzņēmums ar derīgu licenci vai tās ekvivalentu;  
b)  “Savienības gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kas atbilst AIRTRN.6.  panta [Darbības 
atļaujas un tehniskās atļaujas] 1.  punkta b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem;  
c)  “Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kas atbilst AIRTRN.6.  panta 
[Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas] 1.  vai 2.  punkta a)  apakšpunktā izklāstītajiem 
nosacījumiem;  
d) “aeronavi gācijas pakalpojumi” ir gaisa satiksmes pakalpojumi, sakaru, navigācijas un 
pārraudzības pakalpojumi, meteoroloģiskie pakalpojumi aeronavigācijai un aeronavigācijas 
informācijas pakalpojumi;  
e) “gaisa kuģa ekspluatanta apliecība” ir pārvadātājam izdots dok uments, kas apstiprina, ka 
attiecīgajam gaisa pārvadātājam ir profesionalitāte un struktūra, kas garantē gaisa kuģu drošu 
ekspluatāciju apliecībā norādītajās aviācijas darbībās;  
f) “gaisa satiksmes pārvaldība” ir gaisā un uz zemes veicamo funkciju kopums ( gaisa satiksmes 
pakalpojumi, gaisa telpas pārvaldība un gaisa satiksmes plūsmas pārvaldība), kas vajadzīgs, lai 
nodrošinātu drošu un efektīvu gaisa kuģu kustību visās darbības fāzēs;  
g) “gaisa transports” ir par atlīdzību vai nomā publiski piedāvāta pasaži eru, bagāžas, kravas un 
pasta atsevišķi vai apvienojumā veikta pārvadāšana gaisa kuģos;  
h) “valsts piederības noteikšana” ir konstatēšana, ka pārvadātājs, kurš piedāvā sniegt gaisa 
transporta pakalpojumus saskaņā ar šo sadaļu, izpilda AIRTRN.6.  panta [Dar bības atļaujas un 
tehniskās atļaujas] prasības, kas attiecas uz tā atrašanos īpašumā, faktisko vadību un galveno 
darbības vietu;  
i) “kompetentās iestādes” Apvienotajai Karalistei ir Apvienotās Karalistes varas iestādes, kas 
atbild par regulatīvajām un adm inistratīvajām funkcijām, kuras Apvienotajai Karalistei jāpilda 
saskaņā ar šo sadaļu, bet Savienībai – Savienības un dalībvalstu varas iestādes, kas atbild par 
regulatīvajām un administratīvajām funkcijām, kuras Savienībai jāpilda saskaņā ar šo sadaļu; 
un Savienībai — Savienības un dalībvalstu varas iestādes, kas atbild par regulatīvajām un 
administratīvajām funkcijām, kuras Savienībai jāpilda saskaņā ar šo sadaļu;  
j) “konvencija” ir 1944.  gada 7.  decembrī Čikāgā parakstītā Konvencija par starptautisko civi lo 
aviāciju, kurā ietilpst:  
i) grozījumi, kas stājušies spēkā saskaņā ar Konvencijas 94.  panta a)  apakšpunktu un ko 
ratificējušas gan Apvienotā Karaliste, gan attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgās dalībvalstis 
– kā kurā gadījumā, un  
 
230 
 ii) tās pielikumi vai to grozījumi, kas pieņemti saskaņā ar Konvencijas 90.  pantu, tādā 
mērā, cik pielikums vai grozījums tajā brīdī darbojas gan Apvienotajai Karalistei, gan 
dalībvalstij vai dalībvalstīm, kā kurā gadījumā;  
k) “diskriminācija” ir jebkāda veida diferenciācija b ez objektīva pamatojuma attiecībā uz gaisa 
pārvadājumu pakalpojumu vajadzībām pielietoto preču piegādi vai pakalpojumu, tostarp sabiedrisko 
pakalpojumu, sniegšanu vai attiecībā uz publisko iestāžu attieksmi saistībā ar šādiem 
pakalpojumiem;  
l) “faktiska k ontrole” ir attiecības, ko veido tiesības, līgumi vai citi līdzekļi, kas atsevišķi vai kopā, 
ņemot vērā attiecīgus faktiskus vai juridiskus apsvērumus, dod iespēju tieši vai netieši izšķirīgi 
ietekmēt uzņēmumu, it sevišķi:  
i) tiesības izmantot visus uzņēm uma aktīvus vai daļu no tiem;  
ii) tiesības vai līgumi, kas piešķir izšķirīgu ietekmi uz uzņēmumu vadības struktūru 
sastāvu, balsošanu vai lēmumiem vai kā citādi izšķirīgi ietekmē uzņēmuma darbību;  
m) “sagatavotības konstatējums” ir atzinums, ka pārvadātāja m, kurš piedāvā sniegt gaisa 
transporta pakalpojumus saskaņā ar šo sadaļu, ir apmierinošas finansiālās iespējas un 
piemērota vadības pieredze tādu pakalpojumu sniegšanā un tas ir gatavs izpildīt normatīvo 
aktu prasības un prasības, kas reglamentē tādu paka lpojumu sniegšanu;  
n) “pilnas izmaksas” ir pakalpojuma sniegšanas izmaksas, kurām var būt pieskaitītas pienācīgas 
kapitālieguldījumu un aktīvu amortizācijas procentu summas, kā arī uzturēšanas, 
ekspluatācijas, pārvaldības un administrēšanas izmaksas;  
o)  “ICAO” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskā civilās aviācijas organizācija;  
p) “galvenā darbības vieta” ir vieta, kur atrodas gaisa pārvadātāja valde vai reģistrēts birojs, kurā 
tiek veiktas gaisa pārvadātāja galvenās finansiālās funkcijas un t ā darbības vadība, ieskaitot 
nepārtrauktu lidojumderīguma uzraudzību;  
q) “peronpārbaude” ir kontrole, kurā Puses kompetentā iestāde vai tās ieceltie pārstāvji otras 
Puses gaisa kuģī un tā ārpusē pārliecinās par gaisa kuģa un apkalpes locekļu attiecīgo 
dokumentu derīgumu un gaisa kuģa un tā iekārtu acīmredzamo stāvokli;  
r) “pašpakalpojumi” ir apkalpošana uz zemes, ko gaisa pārvadātājs veic tieši sev vai citam gaisa 
pārvadātājam, kurā  
 i) vienam ir līdzdalības vairākums otrā vai  
 ii) kādai vienai struktūrai ir līdzdalības vairākums katrā no tām;  
s)  “regulāri gaisa transporta pakalpojumi” ir sabiedrības locekļiem rezervēšanai tieši pieejami 
gaisa transporta pakalpojumi, ko plāno un par atlīdzību izpilda pēc publiskota kustības saraksta 
vai kas ir tik regulāri  un bieži, ka veido acīmredzami sistemātisku virkni, un papildreisi regulāro 
reisu pārslogojuma gadījumā.  
t) “nekomerciāla nosēšanās” ir nosēšanās, kuras iemesls nav gaisa transporta pasažieru, 
bagāžas, kravas un/vai pasta uzņemšana vai izlaišana;  
 
231 
 u) “tarifs" ir cena, likme vai maksa par gaisa transporta pasažieru, bagāžas un/vai kravu (izņemot 
pastu) pārvadāšanu (ieskaitot citus ar to saistītus transporta veidus), ko prasa gaisa 
pārvadātāji, ieskaitot to aģentus, kā arī tādas cenas, likmes vai maksas piee jamības nosacījumi;  
 v) “lietošanas maksa” ir maksa, ko gaisa pārvadātājam prasa par lidostas, aeronavigācijas 
(ieskaitot lidošanu pāri) vai aviācijas drošības iekārtu vai pakalpojumu izmantošanu, ieskaitot 
ar to saistītu pakalpojumu un iekārtu izmantošanu, vai maksa, kas saistīta ar vidi, ieskaitot 
troksni, un maksa par vietējā gaisa kvalitātes problēmu risināšanu lidostās un to apkaimē;  
 AIRTRN.2. pants. Maršrutu saraksts  
1. Ievērojot AIRTRN.3. punktu [Satiksmes tiesības], Savienība Apvienotaja i Karalistei dod 
tiesības Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem gaisa transportā darboties šādos maršrutos:  
punkti Apvienotās Karalistes teritorijā – starppunkti – punkti Savienības teritorijā – punkti citur.  
2. Ievērojot AIRTRN.3. punktu [Satiksmes ti esības], Apvienotā Karaliste dod Savienībai tiesības 
Savienības pārvadātājiem gaisa transportā darboties šādos maršrutos:  
punkti Savienības teritorijā – starppunkti – punkti Apvienotās Karalistes teritorijā – punkti citur.  
AIRTRN.3. pants. Satiksmes tiesīb as 
1. Katra Puse dod otrai Pusei tiesības tās attiecīgajiem gaisa pārvadātājiem gaisa transporta 
darbībai AIRTRN.2.  pantā [Maršrutu saraksts] norādītajos maršrutos  
a) lidot pāri tās teritorijai bez nosēšanās,  
b) tās teritorijā nosēsties nekomerciālos nolūk os. 
2. Apvienotajai Karalistei ir tiesības tās pārvadātājiem nosēsties Savienības teritorijā, lai sniegtu 
regulārus un neregulārus gaisa transporta pakalpojumus starp jebkuriem punktiem Apvienotās 
Karalistes teritorijā un jebkuriem punktiem Savienības teri torijā (trešās un ceturtās brīvības 
satiksmes tiesības).  
3. Savienībai ir tiesības tās pārvadātājiem nosēsties Apvienotās Karalistes teritorijā, lai sniegtu 
regulārus un neregulārus gaisa transporta pakalpojumus starp jebkuriem punktiem Savienības 
teritori jā un jebkuriem punktiem Apvienotās Karalistes teritorijā (trešās un ceturtās brīvības 
satiksmes tiesības).  
4.  Neatkarīgi no 1., 2. un 3.  punkta un neskarot 9.  punktu, dalībvalstis un Apvienotā Karaliste, 
ievērojot Pušu attiecīgos iekšējos noteikumus un procedūras, var divpusēji nolīgt kārtību, kādā tās 
saskaņā ar šo nolīgumu viena otrai piešķir šādas tiesības:  
a) Apvienotajai Karalistei – tās gaisa pārvadātāju tiesības nolaisties attiecīgās dalībvalsts 
teritorijā, lai sniegtu regulārus un neregulārus kravu gaisa transporta pakalpojumus starp 
punktiem šīs dalībvalsts teritorijā un punktiem trešā valstī tāda pakalpoj uma ietvaros, kura 
sākumpunkts vai beigupunkts ir Apvienotās Karalistes teritorijā (piektās brīvības satiksmes 
tiesības);  
b) attiecīgajai dalībvalstij – Savienības gaisa pārvadātāju tiesības nolaisties Apvienotās Karalistes 
teritorijā, lai sniegtu regulāru s un neregulārus kravu gaisa transporta pakalpojumus starp 
punktiem Apvienotās Karalistes teritorijā un punktiem trešā valstī tāda pakalpojuma ietvaros, 
 
232 
 kura sākumpunkts vai beigupunkts ir minētās dalībvalsts teritorijā (piektās brīvības satiksmes 
tiesības ).   
5.  Saskaņā ar 4.  punktu savstarpēji piešķirtās tiesības regulē šīs sadaļas noteikumi.  
6. Neviena no Pusēm vienpusēji neierobežo saskaņā ar 2., 3. un 4.  punktu sniegto gaisa 
transporta pakalpojumu apjomu, pārvadāšanas jaudu, biežumu, regularitāti, mar šrutēšanu, 
sākumpunktu vai beigupunktu un gaisa kuģu tipu, ko tiem izmanto otras Puses gaisa pārvadātāji, 
atskaitot gadījumus, kad tas tiek nediskriminējoši prasīts muitas, tehnisku, operatīvu, gaisa satiksmes 
pārvaldības, drošības, vides vai veselības aiz sardzības apsvērumu dēļ, vai ja šajā sadaļā nav noteikts 
citādi.  
7. Šī sadaļa nav uztverama tā, ka tā Apvienotās Karalistes pārvadātājiem dotu tiesības kādas ES 
dalībvalsts teritorijā uzņemt gaisa kuģī pasažierus, bagāžu, kravu vai pastu pārvadāšanai par a tlīdzību 
un ar ceļamērķi citā minētās dalībvalsts vai citas dalībvalsts teritorijas punktā.  
8. Šī sadaļa nav uztverama tā, ka tā Savienības gaisa pārvadātājiem dotu tiesības Apvienotās 
Karalistes teritorijā pārvadāšanai par atlīdzību un ar ceļamērķi citā A pvienotās Karalistes teritorijas 
punktā uzņemt gaisa kuģī pasažierus, bagāžu, kravu vai pastu.  
9. Ievērojot Pušu attiecīgos iekšējos noteikumus un procedūras, Apvienotās Karalistes un 
dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut neregulārus gaisa transporta  pakalpojumus, uz kuriem 
neattiecas šajā pantā noteiktās tiesības, ja aiz tiem neslēpjas regulāri pakalpojumi, un var divpusēji 
noteikt kārtību par to, kādas procedūras ievērojamas gaisa pārvadātāju pieprasījumu izskatīšanā un 
lēmumu pieņemšanā par tiem.  
AIRTRN.4. pants. Kodu koplietošana un bloku rezervēšana  
1. Gaisa transporta pakalpojumos saskaņā ar AIRTRN.3.  pantu [Satiksmes tiesības] var šādi 
izmantot bloku rezervēšanu vai kodu koplietošanu:  
a) Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs var būt par komer cpārvadātāju apkalpojošam 
pārvadātājam, kurš ir Savienības gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs, 
vai trešās valsts apkalpojošam pārvadātājam, kuram saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai 
attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgās d alībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem ir 
nepieciešamās satiksmes tiesības, kā arī tiesības tās gaisa pārvadātājiem minētās tiesības 
izlietot attiecīgajā nolīgtajā kārtībā;  
b) Savienības gaisa pārvadātājs var būt par komercpārvadātāju apkalpoj ošam pārvadātājam, kurš 
ir Savienības gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs, vai trešās valsts 
apkalpojošam pārvadātājam, kuram saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem ir 
nepieciešamās satiksmes tiesības, kā arī tiesības tās  gaisa pārvadātājiem minētās tiesības 
izlietot attiecīgajā nolīgtajā kārtībā;  
c) Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs var būt par apkalpojošo pārvadātāju 
komercpārvadātājam, kurš ir Savienības gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes gaisa 
pārvadātāj s, vai trešās valsts komercpārvadātājam, kuram saskaņā ar Savienības tiesību 
aktiem vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu tiesību 
aktiem ir nepieciešamās tiesības attiecīgi vienoties par attiecīgo kārtību;  
d) Savienības gaisa pārvadātājs var būt par apkalpojošo pārvadātāju komercpārvadātājam, kurš ir 
Savienības gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs, vai trešās valsts 
 
233 
 komercpārvadātājam, kuram saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem  ir nepieciešamās 
tiesības vienoties par attiecīgo kārtību;  
e) šā punkta a) –d) apakšpunktā noteiktās kārtības ietvaros vienas Puses gaisa pārvadātājs var 
nolīgtā bloku rezervēšanas vai kodu koplietošanas kārtībā darboties kā komercpārvadātājs, 
starp jebkur iem diviem punktiem veicot pārvadājumus, kuru sākumpunkts un beigupunkts 
atrodas otras Puses teritorijā, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:  
i) šā punkta attiecīgi a) vai b)  apakšpunktā paredzētie nosacījumi par apkalpojošo 
pārvadātāju; un  
ii) attiecīgais transporta pakalpojums ietilpst komercpārvadātāja pārvadājumos starp 
kādu punktu tā Puses teritorijā un minēto beigupunktu otras Puses teritorijā.  
2. Vienas Puses gaisa pārvadātājs var būt komercpārvadātājs bloku rezervēšanā vai kodu 
koplietošanā pārvadāju mos starp jebkuriem diviem punktiem, no kuriem viens atrodas otras Puses 
teritorijā, otrs – trešā valstī, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:  
a) pēc vajadzības 1.  punkta a)  apakšpunkta vai b) apakšpunkta nosacījumi par apkalpojošo 
pārvadātāju; un  
b)  attiec īgais transporta pakalpojums ietilpst komercpārvadātāja pārvadājumos starp kādu 
punktu tā Puses teritorijā un minēto punktu trešā valstī.  
3. Pārdodot katru biļeti, kas saistīta ar šajā pantā norādīto kārtību, pircēju pie rezervēšanas 
informē, kura pārvadāt ājs apkalpos katru pārvadājuma daļu. Ja tas nav iespējams vai ja pēc 
rezervēšanas notiek izmaiņas, pasažierim dara zināmu apkalpojošā pārvadātāja identitāti, tiklīdz tā ir 
noteikta. Katrā gadījumā apkalpojošā( -o) pārvadātāja( -u) identitāti pasažierim dara zināmu pie 
reģistrācijas vai, ja netiek prasīta reģistrēšanās savienotam reisam, pirms iekāpšanas.  
4. Puses var prasīt, lai to kompetentās iestādes šajā pantā norādīto kārtību apstiprina, 
pārbaudot atbilstību tajā izklāstītajiem nosacījumiem un citām šā no līguma prasībām, it īpaši 
konkurences un drošuma un drošības ziņā.  
5. Kodu koplietošanas vai bloku rezervēšanas dēl nekādā gadījumā Pušu gaisa pārvadātāji uz šā 
nolīguma pamata nevar izmantot satiksmes tiesības, kas nav noteiktas AIRTRN.3.  pantā [Satiksmes  
tiesības].  
AIRTRN.5.  pants. Darbības elastīgums  
Tiesības, ko Puses viena otrai piešķir saskaņā ar AIRTRN.3.  panta [Satiksmes tiesības] 2., 3. un 
4. punktu, tajā noteiktajās robežās ietver visas šīs prerogatīvas:  
a) veikt reisus vienā vai abos virzienos;  
b) apvienot dažādus reisa numurus vienā gaisa kuģa darbībā;  
c) apkalpot maršrutu saraksta punktus jebkurā kombinācijā un secībā;  
d) gaisa pārvadātājam jebkurā punktā pārcelt pārvadājumus uz citu savu gaisa kuģi (gaisa kuģa 
maiņa);  
e) veikt starpnosēšanos je bkuros punktos katras Puses teritorijā vai ārpus tās;  
 
234 
 f) lidot tranzītā caur otras Puses teritoriju;  
g) apvienot pārvadājumus vienā gaisa kuģī, neņemot vērā, kur pārvadājumi sākas;  
h) vienā pārvadājumā apkalpot vairāk nekā vienu punktu (terminālu kopapkalp ošana).  
AIRTRN.6. pants. Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas  
1. Saņemot darbības atļaujas pieprasījumu noteiktā formā un veidā no vienas Puses gaisa 
pārvadātāja gaisa transporta pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar šo sadaļu, attiecīgās pilnvaras 
un/vai t ehniskās atļaujas otra Puse piešķir ar minimālu procesuālu kavēšanos, ja ir izpildīti visi tālāk 
minētie nosacījumi,  
a) Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāja gadījumā:  
i) gaisa pārvadātāja īpašnieks tieši vai ar līdzdalības vairākumu un faktiskais izrīko tājs ir 
Apvienotā Karaliste vai tās valstspiederīgie, vai tie kopā;  
ii) gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta ir Apvienotās Karalistes teritorijā, un tas ir 
licencēts saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem; un  
iii) gaisa pārvadātājam ir Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes izdota gaisa kuģa 
ekspluatanta apliecība, kas ir skaidri identificējama, un minētā iestāde īsteno un uztur 
faktisku regulatīvu gaisa pārvadātāja vadību;  
b) Savienības gaisa pārvadātāja gadījumā:  
i) gaisa pārvadātā ja īpašnieki tieši vai ar līdzdalības vairākumu un faktiskais izrīkotājs ir 
viena vai vairākas no dalībvalstīm, citas Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas 
dalībvalstis, Šveice, tādu valstu piederīgie vai šo kombinācija;  
ii) gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta ir Savienības teritorijā, un tam ir derīga 
darbības licence saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; un  
iii) gaisa pārvadātājam ir Savienības vai kādas dalībvalsts kompetentās iestādes izdota 
gaisa kuģa ekspluatanta apliecība, kas ir skaidri id entificējama, un minētā iestāde 
īsteno un uztur faktisku regulatīvu gaisa pārvadātāja vadību;  
c) tiek ievēroti AIRTRN.18.  pants [Aviācijas drošums] un AIRTRN.19.  pants [Aviācijas drošība]; un  
d) gaisa pārvadātājs izpilda normatīvajos aktos paredzētos nosac ījumus, kurus parasti 
starptautiskajam gaisa transportam piemēro Puse, kura izskata pieteikumu( -us). 
2.  Neatkarīgi no 1.  punkta a)  apakšpunkta i)  punkta Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem 
piešķir attiecīgas darbības pilnvaras un atļaujas, ja ir izp ildīti visi šie nosacījumi:  
a) ir ievēroti 1.  punkta a)  apakšpunkta ii)  un iii)  punkta un c)  un d)  apakšpunkta nosacījumi;  
b) gaisa pārvadātāja īpašnieki tieši vai ar līdzdalības vairākumu un faktiskais izrīkotājs ir viena vai 
vairākas no dalībvalstīm, cit as Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstis, Šveice, tādu 
valstu piederīgie vai šo kombinācija, vieni paši vai kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai 
Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem;  
 
235 
 c) pārejas perioda beigu dienā gaisa pārvadātājam biju si saskaņā ar Savienības tiesību aktiem 
derīga darbības licence.  
3. Šā panta 1.  un 2.  punktā izpildē faktiskas regulatīvās vadības pierādījumi ir šādi, bet ne tikai 
šie:  
a) attiecīgajam gaisa pārvadātājam ir kompetentās iestādes izdota derīga darbības li cence vai 
atļauja un pārvadātājs atbilst tās Puses kritērijiem, kura izdod darbības licenci vai atļauju sniegt 
starptautiskus gaisa transporta pakalpojumus; un  
b) minētajai Pusei ir un tā minētajam gaisa pārvadātājam piemēro ICAO  standartiem atbilstošas 
drošuma un drošības pārraudzības programmas.  
4. Piešķirot darbības atļaujas un tehniskās atļaujas, Puses pret visiem gaisa pārvadātājiem 
izturas nediskriminējoši.  
5. Saņēmusi darbības atļaujas pieprasījumu no Puses gaisa pārvadātāja, otra Puse atzīst 
sagata votības vai valsts piederības konstatējumus, vai abus, kurus par attiecīgo gaisa pārvadātāju ir 
sagatavojusi pirmā Puse, tā, it kā konstatējumus būtu sagatavojušas tās pašas kompetentās iestādes, 
un jautājumu tālāk neskata, izņemot tā, kā noteikts AIRTRN.8 . panta [Darbības atļaujas atteikšana, 
atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana] 3.  punktā.  
AIRTRN.7. pants. Darbības plāni, programmas un grafiki  
Pieprasīt darīt zināmus saskaņā ar šo sadaļu sniedzamu gaisa transporta pakalpojumu darba plānus, 
programmas v ai grafikus Puse var tikai informācijai. Ja kāda no Pusēm tādu ziņošanu pieprasa, tā 
otras Puses gaisa transporta starpniekiem un gaisa pārvadātājiem mazina paziņošanas prasību un 
procedūru administratīvo slodzi.  
AIRTRN.8. pants. Darbības atļaujas atteikš ana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana  
1. Savienība var vērsties pret kādu Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju saskaņā ar šā panta 
3., 4.  un 5.  punktu jebkurā no šiem gadījumiem:  
a) nav izpildīts kāds nosacījums pilnvarā vai atļaujā, kas piešķirt a saskaņā ar AIRTRN.6.  panta 
[Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas] 1.  punkta a)  apakšpunktu;  
b) nav izpildīts kāds nosacījums pilnvarā vai atļaujā, kas piešķirta saskaņā ar AIRTRN.6.  panta 
[Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas] 2.  punktu;  
c) pārvadā tājs nav ievērojis AIRTRN.10.  pantā [Atbilstība normatīvajiem aktiem] norādītos 
normatīvos aktus; vai  
d) tāda rīcība ir vajadzīga, lai novērstu slimību, pasargātu no tās izplatīšanās vai to ierobežotu, vai 
citādi aizsargātu sabiedrības veselību.  
2. Apvieno tā Karaliste var vērsties pret Savienības pārvadātāju saskaņā ar šā panta 3., 4. un 5. 
punktu katrā no šiem gadījumiem:  
a) nav izpildīts kāds no AIRTRN.6.  panta [Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas] 1.  punkta 
b) apakšpunkta nosacījumiem;  
 
236 
 b) pārvadātājs  nav izpildījis šīs sadaļas AIRTRN.10.  pantā [Atbilstība normatīvajiem aktiem] 
norādītos normatīvos aktus; vai  
c) tāda rīcība ir vajadzīga, lai novērstu slimību, pasargātu no tās izplatīšanās vai to ierobežotu, vai 
citādi aizsargātu sabiedrības veselību.  
3. Ja vienai Pusei ir dibināts iemesls uzskatīt, ka otras Puses pārvadātājs ir kādā no attiecīgi 
1. vai 2.  punktā norādītajām situācijām un ka šajā sakarā ir jārīkojas, minētā Puse iespējami drīz 
rakstiski paziņo otrai Pusei plānotās darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas atteikšanas, apturēšanas 
vai ierobežošanas iemeslus un pieprasa konsultēšanos.  
4. Konsultēšanos sāk, kolīdz iespējams, bet ne vēlāk kā 30 dienas pēc pieprasījuma 
saņemšanas. Ja apmierinoša vienošanās netiek panākta trīsdesmit 30  dienās v ai tādā laikposmā no 
konsultēšanās sākuma, par kādu ir vienošanās, vai netiek veikts korektīvais pasākums, par kuru ir 
vienošanās, Pusei, kura pieprasījusi konsultēšanos, ir pamats veikt darbības ar nolūku atteikt, 
atsaukt, apturēt vai ierobežot attiecīgā( -o) gaisa pārvadātāja( -u) darbības atļaujas vai tehniskās 
atļaujas vai tām izvirzīt nosacījumus, lai nodrošinātu atbilstību AIRTRN.6.  panta [Darbības atļaujas un 
tehniskās atļaujas] un AIRTRN.10.  panta [Atbilstība normatīvajiem aktiem] noteikumiem. Ja ir v eikti 
pasākumi, lai atteiktu, atsauktu, apturētu vai ierobežotu gaisa pārvadātāja darbības atļauju vai 
tehnisko atļauju, Puse var vērsties šķīrējtiesā saskaņā ar INST.14.  pantu [Arbitrāža], pirms tam 
neizmantojot konsultēšanos saskaņā ar INST.13.  pantu [Ko nsultēšanās]. Šķīrējtiesa uzskata šo 
jautājumu par steidzamu lietu INST.19. panta [Steidzamas procedūras] izpratnē. Pēc Puses 
pieprasījuma šķīrējtiesa var dot rīkojumu līdz galīgam nolēmumam noteikt pagaidu aizsardzības 
pasākumus, ieskaitot kādas Puses sas kaņā ar šo pantu noteiktu pasākumu grozīšanu vai apturēšanu.  
5. Neatkarīgi no 3.  un 4.  punkta gadījumos, kas minēti 1.  punkta c)  un d)  apakšpunktā un 
2. punkta b)  un c)  apakšpunktā, Puse var veikt tūlītējus vai steidzamus pasākumus, ja to prasa 
ārkārtas si tuācija vai lai novērstu neatbilstības turpināšanos.  Šajā punktā neatbilstības turpināšanās 
nozīmē, ka neatbilstības jautājums Pušu kompetento iestāžu starpā jau izvirzīts.  
6. Šis pants neskar pirmā temata XI  sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei 
un ilgtspējīgai attīstībai], AIRTRN.11.  panta [Nediskriminēšana] 4.  punkta, AIRTRN.18.  panta 
[Aviācijas drošums] 4., 6. un 8.  punkta un AIRTRN.19.  panta [Aviācijas drošība] 12.  punkta 
noteikumus un sestās daļas I  sadaļā [Strīdu izšķirša na] noteikto strīdu izšķiršanas procedūru un tās 
rezultātā noteiktos pasākumus.  
AIRTRN.9. pants. Gaisa pārvadātāju piederība un vadība  
Puses atzīst iespējamo ieguvumu no to attiecīgo gaisa pārvadātāju piederības un vadības tālākas 
liberalizēšanas. Puses vi enojas Specializētajā gaisa transporta komitejā izskatīt iespējas savstarpēji 
liberalizēt savu gaisa pārvadātāju piederību un vadību 12  mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās 
spēkā un pēc tam 12  mēnešu laikā kopš šāda pieprasījuma saņemšanas no vienas no Pu sēm. 
Izskatīšanas rezultātā Puses var nolemt šo sadaļu grozīt.  
AIRTRN.10. pants. Atbilstība normatīvajiem aktiem  
1. Puses normatīvos aktus par starptautiskajā gaisa transportā iesaistītu gaisa kuģu ielaišanu, 
darbību tās teritorijā vai izlidošanu no tās ot ras Puses gaisa pārvadātāji attiecīgi ievēro, ielidojot tās 
teritorijā, tajā darbojoties vai izlidojot no tās.  
 
2. Puses normatīvos aktus par gaisa kuģu pasažieru, apkalpes, bagāžas, kravas vai pasta 
ielaišanu, darbību tās teritorijā vai aizvešanu no tās ( ieskaitot noteikumus par iebraukšanu, 
 
237 
 formalitātēm, imigrāciju, pasēm, muitu un karantīnu vai  pasta noteikumus pasta gadījumā) attiecībā 
uz otras Puses gaisa pārvadātāju vestiem pasažieriem, apkalpi, bagāžu, kravu vai pastu ievēro, 
attiecīgi ierodoties otr as Puses teritorijā, tajā darbojoties vai to pametot.  
 
3. Puses savā attiecīgajā teritorijā atļauj otras Puses gaisa pārvadātājiem veikt piemērotus 
pasākumus, kuru nolūks ir nodrošināt, ka tiek pārvadātas tikai personas, kurām ir ceļošanas 
dokumenti, kas vajadzīgi, lai ielidotu vai atrastos tranzītā otras Puses teritorijā.  
AIRTRN.11. pants. Nediskriminēšana  
 
1. Neskarot pirmā temata XI  sadaļu [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un 
ilgtspējīgai attīstībai], Puses savās attiecīgajās jurisdi kcijās izskauž visu veidu diskrimināciju, kas 
varētu nelabvēlīgi ietekmēt otras Puses gaisa pārvadātāju godīgas un vienlīdzīgas iespējas konkurēt 
šajā sadaļā paredzēto tiesību īstenošanā.  
 
2. Puse (“ierosinātāja Puse”) var rīkoties saskaņā ar 3. –6. punktu,  ja tā uzskata, ka tās gaisa 
pārvadātāju godīgās un vienlīdzīgās iespējas konkurēt šajā sadaļā paredzēto tiesību īstenošanā 
nelabvēlīgi ietekmē ar 1.  punktu aizliegtā diskriminācija.  
 
3. Ierosinātāja Puse iesniedz rakstisku pieprasījumu konsultēties ar otr u Pusi (“atbildētāja 
Puse”). Konsultēšanās sākas ne vēlāk kā 30 dienas pēc pieprasījuma saņemšanas, ja Puses nav 
vienojušās citādi.  
 
4. Ja ierosinātāja Puse un atbildētāja Puse nespēj panākt vienošanos par jautājumu 60  dienu 
laikā pēc 3.  punktā minētā piep rasījuma konsultēties saņemšanas, ierosinātāja Puse var veikt 
pasākumus pret visiem tiem gaisa pārvadātājiem vai to daļu, kuri guvuši labumu no 1.  punktā 
aizliegtās diskriminācijas, tostarp pasākumus, ar kuriem atsaka, atsauc, aptur attiecīgo gaisa 
pārvadā tāju darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas, piemēro tām nosacījumus vai ierobežo tās.  
 
5. Saskaņā ar 4.  punktu veiktie pasākumi ir piemēroti, samērīgi un ierobežoti līdz apjomam un 
laikam, kas ir obligāti nepieciešams nolūkā mazināt kaitējumu ierosinātā jas Puses gaisa 
pārvadātājiem un mazināt nepamatoto priekšrocību, ko ir ieguvuši tie gaisa pārvadātāji, pret kuriem 
minētos pasākumus vērš.  
 
6. Ja konsultēšanās nav atrisinājusi jautājumu vai ja ir veikti pasākumi saskaņā ar 4.  punktu, 
Puse var vērsties šķ īrējtiesā saskaņā ar INST.14.  pantu [Arbitrāža], iepriekš neizmantojot 
konsultēšanos saskaņā ar INST.13.  pantu [Konsultēšanās]. Šķīrējtiesa uzskata šo jautājumu par 
steidzamu lietu INST.19. panta [Steidzamas procedūras] izpratnē. Pēc Puses pieprasījuma šķī rējtiesa 
var dot rīkojumu līdz galīgam nolēmumam noteikt pagaidu aizsardzības pasākumus, ieskaitot kādas 
Puses saskaņā ar šo pantu noteiktu pasākumu grozīšanu vai apturēšanu.  
7. Neatkarīgi no 2.  punkta Puses neveic darbības saskaņā ar 3. –6. punktu saistībā  ar rīcību, kas 
ietilpst pirmā temata XI  sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai 
attīstībai] darbības jomā.  
AIRTRN.12. pants. Saimnieciskā darbība  
1. Puses ir vienisprātis, ka šķēršļi pārvadātāju saimnieciskajai darbīb ai mazina ieguvumu, ko 
nosaka šī sadaļa. Puses vienojas sadarboties, lai noņemtu šķēršļus abu Pušu pārvadātāju 
saimnieciskajai darbībai, kad tie var traucēt komercpārvadājumiem, kropļot konkurenci vai ietekmēt 
vienādās iespējas konkurēt.  
 
238 
 2. Specializētā gaisa transporta komiteja uzrauga, kā veicas pārvadātāju saimnieciskās darbības 
šķēršļu faktiskā noņemšana.  
AIRTRN.13. pants. Komercpārvadājumi  
1. Puses viena otrai piešķir 2. –7. punktā noteiktās tiesības. Šo tiesību izlietošanā nevienas Puses 
pārvadātājie m netiek prasīts saglabāt vietēju sponsoru.  
2. Par pārvadātāju pārstāvjiem:  
a) biroju un objektu izveidošanu, ko vienas Puses pārvadātāji veic otras Puses teritorijā, cik tā 
nepieciešama pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar šo sadaļu, atļauj bez ierobežojumie m un 
diskriminācijas;  
b) neskarot drošuma un drošības noteikumus, ja tādi biroji un objekti atrodas lidostā, uz tiem var 
attiekties vietas pieejamības ierobežojumi;  
c) katra Puse saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem par iebraukšanu, pastāvīgu uzturēšanos  
un nodarbināšanu ļauj otras Puses pārvadātājiem atļaujas devējas Puses teritorijā ievest un 
uzturēt savu pārvaldības, pārdošanas, tehnisko, operatīvo un citādu speciālo personālu, ko 
pārvadātājs dibināti uzskata par nepieciešamu gaisa transporta pakalpoju mu sniegšanai 
saskaņā ar šo sadaļu. Ja šajā punktā minētajam personālam, ieskaitot personālu, kas veic 
noteiktus pagaidu pienākumus, ir vajadzīgas darba atļaujas, Puses atļauju pieprasījumus 
izskata ātri, ievērojot attiecīgos normatīvos aktus.  
3. Apkalpoša nā uz zemes:  
a) katra Puse atļauj otras Puses pārvadātājiem veikt pašpakalpojumus tās teritorijā vienīgi ar tādiem 
ierobežojumiem, kas pamatoti ar drošuma vai drošības apsvērumiem vai citādi izriet no 
fiziskiem vai ekspluatācijas ierobežojumiem;  
b) Puse ne liek otras Puses pārvadātājiem izvēlēties vienu vai vairākus apkalpošanas uz zemes 
pakalpojumu sniedzējus no tiem, kas darbojas tirgū saskaņā ar tās Puses normatīvajiem 
aktiem, kurā pakalpojumi tiek sniegti;  
c) neskarot a)  apakšpunktu, ja Puses normatīvie akti limitē vai kādā veidā ierobežo brīvu 
konkurenci starp apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem, Puse nodrošina, ka otras 
Puses pārvadātājiem ir pieejami visi nepieciešamie apkalpošanas uz zemes pakalpojumi un tos 
sniedz ar noteikumiem, kas nav ma zāk izdevīgi par noteikumiem, ar kuriem tos sniedz citiem 
pārvadātājiem.  
4. Laika nišu piešķiršanā katra Puse nodrošina, ka tās noteikumi, vadlīnijas un procedūras, kas 
skar laika nišu piešķiršanu lidostās tās teritorijā, tiek piemērotas pārredzami, efektī vi, 
nediskriminējoši un laicīgi.  
5. Par vietējiem izdevumiem un līdzekļu un peļņas pārvedumiem:  
a) šajā sadaļā regulētajiem jautājumiem piemēro pirmā temata IV  sadaļas [Kapitāla plūsma, 
maksājumi, pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi] noteikumus, neskarot 
AIRTRN.6.  pantu [Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas];  
b) Puses viena otrai piešķir c) –e) apakšpunktā noteikto labumu;  
 
239 
 c) Pušu pārvadātāju veiktā transporta un radniecīgo pakalpojumu pārdošana un pirkšana pēc 
pārvadātāju ieskatiem ir atļauta s terliņu mārciņās, ja pārdošana vai pirkšana notiek Apvienotās 
Karalistes teritorijā, un, ja pārdošana vai pirkšana notiek kādas dalībvalsts teritorijā, minētās 
dalībvalsts valūtā;  
d) katras Puses pārvadātājiem ir atļauts vietējos izdevumus pēc saviem ieska tiem izdarīt vietējā 
valūtā;  
e) katras Puses pārvadātājiem ir atļauts pēc pieprasījuma jebkurā brīdī jebkādā veidā uz to izraudzītu 
valsti pārvest otras Puses teritorijā no gaisa transporta pakalpojumu pārdošanas un 
radniecīgām ar gaisa transportu tieši sa istītām darbībām gūtus ieņēmumus, kas pārsniedz 
vietēji izmaksātās summas. Tūlītēja konvertācija un pārvešana tiek atļauta bez 
ierobežojumiem un nodokļiem pēc valūtas tirgus kursa, ko kārtējiem darījumiem un 
pārvedumiem piemēro dienā, kad pārvadātājs iesni edz sākotnējo pārskaitījuma pieprasījumu, 
un uz tiem neattiecas nekāda maksa, izņemot tādu, kādu parasti bankas nosaka par tādu 
konvertēšanu un pārvešanu.  
 
6. Par intermodālajiem pārvadājumiem:  
a) pasažieru pārvadājumos Puses uz zemes transporta pakalpoju mu sniedzējiem neattiecina 
normatīvos aktus, kas reglamentē gaisa transportu, ja pamats ir vienīgi tāds, ka zemes 
transportu pārvadātājs piedāvā savā vārdā;  
b) ievērojot pirmā temata II  sadaļā [PAKALPOJUMI UN INVESTĪCIJAS] un tās pielikumos, kā arī 
trešā t emata I  sadaļā [Kravu autopārvadājumi] un tās pielikumos izklāstītos nosacījumus un 
kvalifikācijas, katras Puses gaisa pārvadātājiem tiek atļauts bez ierobežojumiem 
starptautiskajā gaisa transportā izmantot zemes transportu kravu pārvadāšanai uz punktiem 
un no punktiem Pušu teritorijā vai trešās valstīs, arī pārvadāšanai uz visām lidostām ar 
muitošanas telpām un no tām, attiecīgā gadījumā ietverot arī tiesības pārvadāt kravas, kas 
saskaņā ar piemērojamiem normatīvajiem aktiem ir muitas kontrolē. Tādām kravā m, vai tās 
pārvadā ar zemes transportu vai gaisa transportu, lidostā ir pieejama muitošana un muitas 
aprīkojums. Pārvadātāji drīkst izvēlēties paši veikt zemes transporta pārvadājumus vai tos, 
ieskaitot kodu koplietošanu, nodrošināt, nosakot kārtību kopā a r citiem zemes transporta 
pakalpojumu sniedzējiem, kā arī izmantot zemes transporta pakalpojumus, ko sniedz citi gaisa 
transporta pakalpojumu sniedzēji un netieši kravu gaisa transporta pakalpojumu sniedzēji. 
Tādus intermodālus kravu transporta pakalpojumu s var piedāvāt kā tiešu jaukto transporta 
pakalpojumu par vienotu gaisa un zemes transporta maksu, ar noteikumu, ka nosūtītāji tiek 
informēti par transporta veidu.  
7. Par nomu:  
a) Puses viena otras pārvadātājiem piešķir tiesības sniegt gaisa transporta pa kalpojumus saskaņā 
ar AIRTRN.3.  pantu [Satiksmes tiesības] visos šajos veidos:  
i) izmantojot gaisa kuģi, ko bez apkalpes nomā no jebkura iznomātāja;  
ii) Apvienotās Karalistes pārvadātājiem – izmantojot gaisa kuģus, ko ar apkalpi nomā no 
citiem Pušu pārvadātājiem;  
iii) Savienības pārvadātājiem – izmantojot gaisa kuģus, ko ar apkalpi nomā no citiem 
Savienības pārvadātājiem;  
 
240 
 iv) izmantojot gaisa kuģus, ko ar apkalpi nomā no pārvadātājiem, kas nav norādīti attiecīgi 
ii) un iii)  apakšpunktā, ja nomu attai sno ārkārtējas vajadzības, sezonālas pārvadāšanas 
jaudas vajadzības vai nomnieka darbības grūtības un nomas ilgums nepārsniedz laiku, 
kas nepieciešams vienīgi minēto vajadzību apmierināšanai vai minēto grūtību 
pārvarēšanai;  
b) Puses var pieprasīt, ka to ko mpetentajām iestādēm ir jāapstiprina nomāšanas kārtība, lai 
pārbaudītu atbilstību šajā punktā paredzētajiem nosacījumiem un piemērojamajām drošuma 
un drošības prasībām;  
c) taču, ja Puse pieprasa šādu apstiprinājumu, tā cenšas paātrināt apstiprināšanas proc edūras un 
attiecīgajiem pārvadātājiem mazināt administratīvo slodzi;  
d) šā punkta noteikumi neskar nevienas Puses normatīvos aktus par minētās Puses pārvadātāju 
veikto gaisa kuģu nomu.  
AIRTRN.14. pants. Fiskāli noteikumi  
1. Ierodoties vienas Puses teritor ijā, gaisa kuģi, kas iesaistīts otras Puses pārvadātāju 
starptautiskajā gaisa transportā, tā parasto aprīkojumu, degvielu, smērvielas, tehniskos 
palīgmateriālus patēriņam, zemes aprīkojumu, rezerves daļas (ieskaitot dzinējus), gaisa kuģa 
krājumus (ieskaito t, bet ne tikai, tādus priekšmetus kā pārtiku, dzērienus un alkoholu, tabakas 
izstrādājumus un citus ražojumus, kas paredzēti lidojuma laikā ierobežotā daudzumā pārdošanai 
pasažieriem vai pasažieriem patērēšanai) un citus priekšmetus, kas paredzēti izmanto šanai vai ko 
izmanto tikai starptautiskajā gaisa transportā iesaistīta gaisa kuģa ekspluatācijā vai apkalpošanā, uz 
savstarpības pamata un ar nosacījumu, ka aprīkojums un krājumi paliek gaisa kuģī, atbrīvo no visiem 
importa ierobežojumiem, mantas nodokļiem  un kapitāla nodokļiem, muitas nodokļiem, akcīzes 
nodokļiem, inspekcijas maksas, pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un tamlīdzīgiem netiešajiem 
nodokļiem, kā arī tamlīdzīgas maksas un nodevām, ko uzliek Savienības valstu un pašvaldību 
iestādes.  
2. Atbrīvoj umu no 1.  punktā minētajiem nodokļiem, nodevām un maksām uz savstarpības 
pamata piemēro šādām precēm:  
a) gaisa kuģa krājumiem, kas ievesti vai piegādāti Puses teritorijā un samērīgā daudzumā iekrauti 
gaisa kuģī, lai tos izmantotu otras Puses pārvadātāja iz lidojošā gaisa kuģī, ko izmanto 
starptautiskajā gaisa transportā, arī tad, ja šos krājumus paredzēts izmantot lidojuma posmā, 
kas notiks virs minētās teritorijas;  
 
b) zemes aprīkojumam un rezerves daļām (ieskaitot dzinējus), kas ievesti Puses teritorijā, l ai 
apkalpotu, veiktu tehnisko apkopi vai remontētu tādu otras Puses pārvadātāja gaisa kuģi, kas 
tiek izmantots starptautiskajā gaisa transportā;  
 
c) smērvielām un izlietojamiem tehniskās apkopes materiāliem, bet ne degvielai, kurus ieved vai 
piegādā šīs Pu ses teritorijā izmantošanai otras Puses pārvadātāja gaisa kuģī, kuru izmanto 
starptautiskā gaisa transportā, arī tad, ja minētos materiālus domāts izmantot brauciena daļā, 
kas paredzēta virs minētās teritorijas; un  
 
d) iespieddarbiem, kā noteikts katras Pu ses muitas tiesību aktos, kas ir ievesti vai piegādāti 
vienas Puses teritorijā un iekrauti gaisa kuģī, lai tos izmantotu otras Puses pārvadātāja 
izlidojošā gaisa kuģī, kas iesaistīts starptautiskajā gaisa transportā, arī tad, ja šos krājumus 
paredzēts izma ntot lidojuma posmā, kas notiks virs minētās teritorijas.  
 
241 
 3. Gaisa kuģa aprīkojumu, kā arī 1.  punktā minētos materiālus, krājumus un rezerves daļas, kas 
parasti paliek Puses pārvadātāja ekspluatētā gaisa kuģī, drīkst izkraut otras Puses teritorijā vienīgi  ar 
minētās Puses muitas atļauju, un var prasīt, lai tie tiktu uzglabāti muitas uzraudzībā vai kontrolē līdz 
atkārtotai izvešanai vai citādai realizācijai saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem.  
4. Šajā pantā paredzētos atbrīvojumus no muitas, valsts akcīz es un tamlīdzīgas valsts noteiktas 
maksas var izmantot arī tad, kad vienas Puses pārvadātājam ar citu( -iem) pārvadātāju( -iem) ir nolīgta 
kārtība, kādā šā panta 1. un 2.  punktā minētie priekšmeti nomājami vai nododami otras Puses 
teritorijā, ar nosacījumu, ka šim( -iem) citam( -iem) pārvadātājam( -iem) otra Puse piešķir līdzīgu 
atbrīvojumu.  
5. Šī sadaļa nekādi neliedz nevienai no Pusēm gaisa transporta pakalpojumu posmā starp 
diviem punktiem tās teritorijā, kuros ir atļauta iekāpšana vai izkāpšana, uzlikt nodo kļus, nodevas vai 
maksu precēm, ko pārdod citādi nekā pasažieriem patērēšanai gaisa kuģī.  
6. Bagāžu un kravas, kas tiešā tranzītā šķērso Puses teritoriju, atbrīvo no nodokļiem, muitas un 
tamlīdzīgiem maksājumiem.  
7. Var prasīt, lai 2.  punktā minētais aprīk ojums un krājumi glabājas kompetento iestāžu 
uzraudzībā un kontrolē.  
8. Šī sadaļa neskar starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm noslēgto spēkā esošo nolīgumu 
noteikumus par dubultas ienākuma nodokļu un kapitāla nodokļu uzlikšanas novēršanu.  
9. Atbrīvoju ms no muitas nodokļiem, valsts akcīzes nodokļiem un tamlīdzīgas valsts uzliktas 
maksas neattiecas uz maksu, kuras pamatā ir tādu pakalpojumu izmaksas, kurus vienas Puses 
pārvadātājam sniedz otras Puses teritorijā.  
AIRTRN.15. pants. Lietošanas maksa  
1. Lietošanas maksa, ko kompetentās iestādes vai struktūras var uzlikt otras Puses 
pārvadātājiem par aeronavigācijas un gaisa satiksmes vadības izmantošanu, ir saistīta ar izmaksām 
un ir nediskriminējoša. Katrā gadījumā tādu lietošanas maksu otras Puses pārva dātājiem aprēķina 
pēc noteikumiem, kas nav mazāk izdevīgi kā vislabvēlīgākie noteikumi, kuri maksas piemērošanas 
brīdī līdzīgos apstākļos ir pieejami citiem pārvadātājiem.  
2. Neskarot AIRTRN.13.  panta [Komercdarbība] 5.  punktu, katra Puse nodrošina, ka, iz ņemot 
1. punktā minēto, lietošanas maksa, ko var uzlikt otras Puses pārvadātājiem, ir taisnīga, mērena, nav 
nepamatoti diskriminējoša un ir taisnīgi sadalīta pa lietotāju kategorijām. Lietošanas maksa, ko 
piemēro otras Puses pārvadātājiem, var atspoguļot, bet ne pārsniegt visas izmaksas, kas rodas, 
nodrošinot atbilstošu lidostu, lidostas vides un aviācijas drošības aprīkojumu un pakalpojumus 
lidostā vai lidostu sistēmā. Tāda maksa var ietvert samērīgu peļņu no aktīviem pēc amortizācijas 
atskaitīšanas. Objek tus un pakalpojumus, par ko piemēro lietošanas maksu, nodrošina efektīvi un 
ekonomiski. Katrā gadījumā tādu lietošanas maksu otras Puses pārvadātājiem aprēķina pēc 
noteikumiem, kas nav mazāk izdevīgi kā vislabvēlīgākie noteikumi, kuri maksas piemērošanas b rīdī 
līdzīgos apstākļos ir pieejami citiem pārvadātājiem.  
3. Lai nodrošinātu 1. un 2.  punktā noteikto principu pareizu piemērošanu, katra Puse nodrošina 
konsultēšanos starp kompetentajām maksas uzlicējām iestādēm vai struktūrām tās teritorijā un 
pārvadātāj iem, kuri izmanto attiecīgos pakalpojumus un objektus, un kompetento maksas uzlicēju 
iestāžu vai struktūru un pārvadātāju apmaiņu ar nepieciešamo informāciju. Katra Puse gādā, ka 
 
242 
 kompetentās maksas uzlicējas iestādes paziņo lietotājiem par ierosinājumiem m ainīt lietošanas 
maksu, lai viņi varētu paust viedokli, pirms notiek kādas pārmaiņas.  
AIRTRN.16. pants. Tarifi  
1. Puses ļauj pārvadātājiem brīvi noteikt tarifus uz brīvas un godīgas konkurences pamata 
saskaņā ar šo sadaļu.  
2. Viena otras pārvadātāju tarifu s Puses nepakļauj apstiprināšanai.  
AIRTRN.17. pants. Statistika  
1. Lai uzlabotu savstarpēju apmaiņu ar statistikas informāciju, kas saistīta ar gaisa transportu 
saskaņā ar šo sadaļu, Puses sadarbojas Specializētajā gaisa transporta komitejā.  
2. Katra Puse pēc pieprasījuma sniedz otrai Pusei pieejamos statistikas datus, kas nav 
konfidenciāli un nav slepenota komercinformācija, saistībā ar satiksmes pakalpojumiem, kurus 
sniedz saskaņā ar šo sadaļu, kā prasa Pušu attiecīgie normatīvie akti, bez diskriminācijas  un tā, kā var 
pamatoti pieprasīt.  
AIRTRN.18. pants. Aviācijas drošums  
1. Puses atkārtoti apstiprina ciešas sadarbības nozīmi aviācijas drošuma jomā.  
2. Lidojumderīguma apliecības, kompetences apliecības un licences, kuras izdevusi vai par 
derīgu atzinusi  viena Puse un kuras joprojām ir spēkā, otra Puse un tās kompetentās iestādes atzīst 
par derīgām gaisa transporta pakalpojumu sniegšanai atbilstoši šai sadaļai, ja apliecības vai licences 
izdotas vai atzītas par derīgām, ievērojot vismaz attiecīgos starpta utiskos standartus, kas noteikti 
saskaņā ar konvenciju, un atbilstīgi tiem.  
3. Katra Puse jebkurā brīdī var pieprasīt konsultēšanos par otras Puses uzturētajiem un 
pārvaldītajiem drošuma standartiem jomās, kas saistītas ar aeronavigācijas iekārtām, lidojuma 
apkalpi, gaisa kuģiem un gaisa kuģu ekspluatāciju. Konsultēšanās sarīkojama 30 dienās pēc 
pieprasījuma iesniegšanas.  
4. Ja pēc konsultēšanās viena Puse konstatē, ka otra Puse 2.  punktā minētajās jomās faktiski 
neuztur un nepiemēro drošuma standart us, kas ir vismaz līdzvērtīgi minimālajiem standartiem, kuri 
attiecīgajā laikā noteikti saskaņā ar Konvenciju, pirmā Puse paziņo otrai Pusei par konstatējumiem un 
par pasākumiem, ko uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu atbilstību šiem minimālajiem 
stan dartiem, un otra Puse veic attiecīgus koriģējošus pasākumus. Ja 15 dienās vai citādā termiņā, par 
ko ir vienošanās, otra Puse nav veikusi pienācīgus korektīvos pasākumus, pieprasītājai Pusei ir 
pamats atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot transporta paka lpojumu sniedzēju, kuru drošumu 
pārrauga otra Puse, darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas vai izvirzīt tām nosacījumus, vai citādi 
atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot tādu darbību vai izvirzīt tai nosacījumus.  
5. Gaisa kuģi, ko vienas Puses pārvadāt ājs(-i) vai vienas Puses pārvadātāja( -u) vārdā ekspluatē 
nolīgtā nomāšanas kārtībā, var pakļaut peronpārbaudei, ja tā neizraisa nepamatotu gaisa kuģa 
ekspluatācijas kavējumu.  
6. Peronpārbaudē vai peronpārbaužu virknē var rasties:  
a) nopietnas aizdomas, ka gaisa kuģis vai gaisa kuģa ekspluatācija neatbilst minimālajiem 
standartiem, kas attiecīgajā laikā ir noteikti saskaņā ar Konvenciju, vai  
 
243 
 b) nopietnas aizdomas, ka netiek faktiski uzturēti un pārvaldīti saskaņā ar Konvenciju tajā laikā 
noteiktie drošuma s tandarti.  
Gadījumā, kad peronpārbaudi( -es) veikusī Puse konstatē nopietnas aizdomas, kas norādītas a)  vai 
b) apakšpunktā, tā par aizdomām paziņo otras Puses kompetentajām iestādēm, kuras atbild par 
gaisa kuģa ekspluatējošā pārvadātāja drošuma pārraudzību,  un dara tām zināmus pasākumus, ko 
uzskata par nepieciešamiem, lai nodrošinātu atbilstību šiem minimālajiem standartiem. Ja 15 dienās 
vai termiņā, par ko panākta vienošanās, netiek veikti pienācīgi koriģējoši pasākumi, pirmā Puse var 
atteikt, atsaukt, aptu rēt, piemērot nosacījumus vai ierobežot darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas, 
vai kā citādi atteikt, atsaukt, apturēt, noteikt nosacījumus vai ierobežot gaisa kuģa ekspluatējošā 
pārvadātāja darbību.  
7. Ja tiek liegta piekļuve peronpārbaudes nolūkā gais a kuģim, kuru vienas Puses pārvadātājs( -i) 
ekspluatē saskaņā ar 5.  punktu, otra Puse var secināt, ka rodas 6.  punktā minētās nopietnās 
aizdomas, un rīkoties saskaņā ar 6.  punktu.  
8. Katra Puse patur tiesības tūlītēji atsaukt, apturēt vai ierobežot darbības  atļaujas vai tehniskās 
atļaujas vai citādi apturēt vai ierobežot otras Puses pārvadātāja( -u) darbību, ja pirmā Puse pēc 
peronpārbaudes, peronpārbaužu virknes, piekļuves peronpārbaudēm atteikuma, konsultēšanās vai 
citādi secina, ka tūlītēja rīcība ir būtis ka pārvadātāja darbības drošumam. Puse, kura veic tādus 
pasākumus, tūlīt informē otru Pusi, paskaidrojot savas rīcības iemeslus.  
9.  Pasākumi, ko viena Puse veic saskaņā ar 4., 6. vai 8.  punktu, tiek izbeigti, kolīdz zudis iemesls 
tos veikt.  
10. Ja Puse ir  veikusi pasākumus saskaņā ar 4., 6.  vai 8.  punktu, domstarpību gadījumā Puse var 
vērsties šķīrējtiesā saskaņā ar INST.14.  pantu [Arbitrāža], neizmantojot konsultēšanos saskaņā ar 
INST.13.  pantu [Konsultēšanās]. Šķīrējtiesa uzskata šo jautājumu par steidza mu lietu INST.19. panta 
[Steidzamas procedūras] izpratnē. Pēc sūdzētājas Puses pieprasījuma šķīrējtiesa var dot rīkojumu līdz 
galīgam nolēmumam noteikt pagaidu aizsardzības pasākumus, ieskaitot kādas Puses saskaņā ar šo 
pantu noteiktu pasākumu grozīšanu va i apturēšanu.  
AIRTRN.19. pants. Aviācijas drošība  
1. Puses pēc pieprasījuma viena otrai sniedz visu vajadzīgo palīdzību, lai mazinātu briesmas 
civilās aviācijas drošībai, cita starpā novēršot civilo gaisa kuģu nelikumīgu sagrābšanu un citas 
nelikumīgas dar bības pret gaisa kuģu, to pasažieru un apkalpju, lidostu un aeronavigācijas iekārtu 
drošību, kā arī citādas briesmas civilās aviācijas drošībai.  
2. Savstarpējās attiecībās Puses rīkojas saskaņā ar ICAO  noteiktajiem aviācijas drošības 
standartiem. Tās piepr asa, lai to reģistros iekļautie gaisa kuģu ekspluatanti un to teritorijā atrodošos 
lidostu ekspluatanti rīkojas vismaz saskaņā ar minētajiem aviācijas drošības standartiem. Katra Puse 
pēc pieprasījuma otrai Pusei dara zināmas atšķirības starp tās normatīva jiem aktiem un praksi un 
šajā punktā minētajiem aviācijas drošības standartiem. Katra Puse jebkurā brīdī var pieprasīt 
nekavējoties rīkot konsultēšanos ar otru Pusi, lai apspriestu minētās domstarpības.  
3. Katra Puse nodrošina, ka tās teritorijā tiek veikt i iedarbīgi pasākumi, lai aizsargātu civilo 
aviāciju pret nelikumīgu iejaukšanos, ieskaitot, bet ne tikai, pasažieru un viņu rokas bagāžas, 
reģistrētās bagāžas pārbaudi, personu, kas nav pasažieri, ieskaitot apkalpi, un priekšmetu, kurus viņi 
pārvadā, pārb audi un drošības kontroli, kravas, pasta, lidojuma laikā patērējamo krājumu un lidostu 
krājumu pārmeklēšanu un drošības kontroli, kā arī kontrolējamo teritoriju un ierobežotu lidojumu 
 
244 
 zonu piekļuves kontroli. Katra Puse piekrīt, ka ir jāievēro otras Puses drošības noteikumi, kas saistīti 
ar gaisa kuģu uzņemšanu, darbību tās teritorijā vai aizlidošanu no tās.  
4. Puses cenšas vislielākā mērā sadarboties aviācijas drošības jautājumos, apmainīties ar 
informāciju par apdraudējumu, neaizsargātību un risku, vienojoties par piemērotu klasificētas 
informācijas drošas nodošanas, izmantošanas, glabāšanas un iznīcināšanas kārtību, apspriest un savā 
starpā kopīgot paraugpraksi, drošības iekārtu darbības un atklāšanas standartus, atbilstības 
uzraudzības paraugpraksi  un rezultātus, kā arī sadarboties citās jomās, ko Puses var būt noteikušas. 
Puses galvenokārt cenšas izstrādāt un uzturēt kārtību sadarbībai starp tehniskajiem ekspertiem 
aviācijas drošības standartu izstrādē un atzīšanā ar mērķi veicināt sadarbību, samaz ināt 
administratīvo dublēšanos un veicināt agrīnu paziņošanu un iepriekšēju apspriešanos par jaunām 
drošības iniciatīvām un prasībām.   
5. Katra Puse pēc pieprasījuma dara pieejamus otrai Pusei ICAO  revīzijas rezultātus un 
kontrolētās valsts korektīvos pasā kumus, ja ir savstarpēja vienošanās par attiecīgu tādas informācijas 
drošas pārsūtīšanas, izmantošanas, glabāšanas un iznīcināšanas kārtību.  
6. Puses vienojas sadarboties drošības pārbaužu jomā, ko tās veic kādas Puses teritorijā, 
ieviešot mehānismus, iesk aitot administratīvu kārtību, informācijas savstarpējai apmaiņai par tādu 
drošības pārbaužu rezultātiem. Puses apņemas atsaucīgi izskatīt lūgumus novērotāja statusā 
piedalīties otras Puses rīkotās drošības pārbaudēs.  
7. Izpildot 9.  punktu un pilnībā ievēro jot un respektējot otras Puses suverenitāti, Puse var 
pieņemt drošības pasākumus ieceļošanai tās teritorijā. Ja iespējams, minētā Puse ņem vērā drošības 
pasākumus, kurus jau piemēro otra Puse, un otras Puses viedokli. Katra Puse atzīst, ka šis pants 
nekādi  neierobežo nevienas Puses tiesības atteikt tās teritorijā ielidot reisam( -iem), ko tā uzskata par 
bīstamu( -iem) tās drošībai.  
8. Puse var veikt ārkārtas pasākumus, lai novērstu specifiskas briesmas drošībai. Par tādiem 
pasākumiem tūlīt paziņo otrai Pusei.   Neskarot vajadzību veikt tūlītējus pasākumus, lai aizsargātu 
aviācijas drošību, Puse, apsverot drošības pasākumus, novērtē iespējamo negatīvo ietekmi uz 
starptautisko gaisa transportu un, ja likums ļauj, šo ietekmi ņem vērā, nosakot, kādi pasākumi ir 
nepieciešami un piemēroti drošības problēmu risināšanai.  
9. Gaisa transporta pakalpojumos, kuru ceļamērķis ir tās teritorijā, Puse nevar prasīt drošības 
pasākumu īstenošanu otras Puses teritorijā. Ja kāda Puse uzskata, ka specifiska apdraudējuma dēļ 
papildus pasākumiem, kuri jau ir spēkā otras Puses teritorijā, ir steidzami jāīsteno pagaidu pasākumi, 
tā informē otru Pusi par apdraudējuma īpatnībām, ciktāl tas saskan ar drošības informācijas 
aizsardzību, un par ierosinātajiem pasākumiem. Otra Puse tādu priekšli kumu objektīvi apsver un var 
nolemt īstenot papildu pasākumus tā, kā uzskata par vajadzīgu.  Tādi pasākumi ir samērīgi un uz 
noteiktu laiku.  
10. Ja notiek incidents, kas saistīts ar civila gaisa kuģa nelikumīgu sagrābšanu, vai pastāv tādas 
briesmas, vai no tiek citas nelikumīgas darbības pret gaisa kuģa, pasažieru un apkalpes, lidostas vai 
aeronavigācijas objektu drošību, Puses viena otrai palīdz, atvieglinot saziņu un veicot citus 
piemērotus pasākumus, lai ātri un droši tādu incidentu vai briesmas likvidētu . 
11. Katra Puse veic visus pasākumus, ko uzskata par lietderīgiem, lai nodrošinātu, ka gaisa kuģis, 
kurš nelikumīgi sagrābts vai pret kuru veiktas citas nelikumīgas darbības, un kurš atrodas uz zemes 
tās teritorijā, tiek aizturēts uz zemes, ja vien gaisa kuģa nepieciešamību izlidot nenosaka augstāks 
pienākums aizsargāt cilvēku dzīvību. Ja ir lietderīgi, tādus pasākumus veic uz Pušu konsultēšanās 
pamata.  
 
245 
 12. Ja Pusei ir dibināts iemesls uzskatīt, ka otra Puse neievēro šā panta noteikumus, pirmā var 
piepras īt tūlītēju konsultēšanos ar otru Pusi. Konsultēšanās sākas 30  dienu laikā pēc pieprasījuma 
saņemšanas. Ja 15 dienās vai ilgākā norunātā laikā pēc pieprasījuma saņemšanas netiek panākta 
apmierinoša vienošanās, Pusei, kura pieprasījusi konsultēšanos, ir iem esls veikt darbības, lai atteiktu, 
atsauktu, apturētu vai ierobežotu otras Puses pārvadātāja( -u) darbības atļauju( -as) un tehnisko( -ās) 
atļauju( -as) vai tai( -ām) izvirzītu nosacījumus ar mērķi nodrošināt atbilstību šā panta noteikumiem. 
Ārkārtējas situācij as dēļ vai nolūkā novērst turpmāku neatbilstību šā panta noteikumiem Puse var 
veikt pagaidu pasākumus pirms šajā punktā minētā 15 dienu termiņa beigām.  
13. Darbību, kas tiek veikta saskaņā ar 8.  punktu, izbeidz, ja attiecīgā Puse uzskata, ka darbība 
vairs nav vajadzīga vai ir aizstāta ar citiem pasākumiem, kas mazina briesmas.  Darbību, kas tiek 
veikta saskaņā ar 12.  punktu, izbeidz, kad otra Puse izpilda šā panta noteikumus.  Ja darbība tiek 
veikta saskaņā ar 8.  vai 12.  punktu, to var izbeigt, Pusēm vienoj oties.  
14. Ja ir veikti pasākumi vai darbības saskaņā ar 7., 8., 9.  vai 12.  punktu, Puse var izmantot sestās 
daļas I  sadaļā [Strīdu izšķiršana] paredzētos strīdu izšķiršanas noteikumus. Šķīrējtiesa uzskata šo 
jautājumu par steidzamu lietu INST.19. panta [S teidzamas procedūras] izpratnē.  
AIRTRN.20. pants. Gaisa satiksmes pārvaldība  
1. Puses un to attiecīgās kompetentās iestādes un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji 
sadarbojas tā, lai Eiropas reģionā veicinātu drošu un efektīvu gaisa satiksmes darbību. Pus es cenšas 
panākt viena otras pakalpojumu sniedzēju sadarbspēju.  
2. Lai optimizētu lidojumu vispārējo efektivitāti, samazinātu izmaksas, mazinātu vides 
ietekmējumu un Pušu pastāvošo gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu starpā uzlabotu drošību un 
gaisa satiks mes plūsmu jaudas, Puses vienojas sadarboties jautājumos, kas attiecas uz 
aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbību un maksas noteikšanu.  
3. Lai optimizētu lidojumu efektivitāti ar mērķi uzlabot gaisa satiksmes paredzamību, 
punktualitāti un pa kalpojumu nepārtrauktību, Puses vienojas veicināt savu aeronavigācijas 
pakalpojumu sniedzēju sadarbību lidojumu datu apmaiņā un satiksmes plūsmu koordinēšanā.  
4. Puses vienojas sadarboties savās gaisa satiksmes pārvaldības modernizācijas programmās, 
ieskai tot pētniecības, izstrādes un ieviešanas darbības, un veicināt vienai otras dalību validācijas un 
demonstrācijas pasākumos ar mērķi nodrošināt vispārēju sadarbspēju.  
AIRTRN.21. pants. Pārvadātāju līgumatbildība  
Puses atkārtoti apliecina savus pienākumus, kurus uzņēmušās atbilstīgi 1999.  gada 28.  maijā 
Monreālā pieņemtajai Konvencijai par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju 
(Monreālas konvencijai).  
AIRTRN.22. pants. Patērētāju tiesību aizsardzība  
1. Pušu kopīgs mērķis ir augsta patērēt āju aizsardzības līmeņa sasniegšana, un tās sadarbojas, 
lai to panāktu.  
2. Puses nodrošina, ka tiek veikti iedarbīgi un nediskriminējoši pasākumi, kas gaisa transportā 
aizsargā patērētāju intereses. Šādi pasākumi aptver pienācīgu piekļuvi informācijai, pal īdzību, arī 
invalīdiem un cilvēkiem ar ierobežotu spēju pārvietoties, atmaksāšanu un attiecīgā gadījumā 
 
246 
 kompensāciju iekāpšanas atteikuma, atcelšanas vai kavēšanās gadījumā un efektīvas sūdzību 
izskatīšanas procedūras.  
3. Puses viena ar otru apspriež jaut ājumus, kas saistīti ar patērētāju aizsardzību, kā arī apspriež 
savus plānotos pasākumus šajā sakarā.  
AIRTRN.23. pants. Saistība ar citiem nolīgumiem  
1. Šis nolīgums aizstāj agrākus Apvienotās Karalistes un dalībvalstu nolīgumus un nolīgto 
kārtību jautājum os, uz kuriem attiecas šī sadaļa, ciktāl tos neaizstāj Savienības tiesību akti.  
2. Apvienotā Karaliste un dalībvalsts nedrīkst viena otrai piešķirt tiesības, kas saistītas ar gaisa 
transportu uz to attiecīgajām teritorijām, no tām vai to teritorijā, ja tās  nav skaidri noteiktas šajā 
sadaļā, izņemot AIRTRN.3.  panta 4.  un 9.  punktā [Satiksmes tiesības] noteiktās.  
3. Ja Puses kļūst par cita daudzpusēja nolīguma pusēm vai apstiprina ICAO  vai citas 
starptautiskas organizācijas pieņemtu lēmumu, kas skar šīs sadaļ as jautājumus, tās konsultējas 
Specializētajā gaisa transporta komitejā, lai noteiktu, vai šī sadaļa ir pārskatāma nolūkā ņemt vērā 
minētās pārmaiņas.  
4. Šī sadaļa nekādi neietekmē to, vai ir spēkā un ir piemērojamas pastāvošas un turpmākas 
dalībvalstu un Apvienotās Karalistes vienošanās par to attiecīgā suverenitātē esošām teritorijām, uz 
kurām neattiecas FINPROV.1.  pants [Teritoriālā piemērošana].  
5. Šī sadaļa nekādi neietekmē tiesības, kas Apvienotajai Karalistei un dalībvalstīm pieejamas 
saskaņā ar 195 6. gada 30. aprīlī Parīzē parakstīto Daudzpusējo nolīgumu par neregulāro gaisa 
transporta pakalpojumu komerctiesībām Eiropā, ciktāl tās pārsniedz šajā sadaļā noteiktās tiesības.  
AIRTRN.24. pants.   Apturēšana un izbeigšana  
1. Šīs sadaļas darbības pilnīgu vai daļēju apturēšanu saskaņā ar INST.24.  pantu [Tiesiskās 
aizsardzības pagaidu līdzekļi neatbilstības gadījumā] var īstenot ne agrāk kā no Starptautiskās gaisa 
transporta asociācijas ( IATA ) satiksmes sezonas pirmās dienas pēc sezonas, kurā par apturēšanu 
paziņots.  
2. Pēc šā nolīguma izbeigšanas saskaņā ar FINPROV.8.  pantu [Izbeigšana] vai pēc šīs sadaļas 
izbeigšanas saskaņā ar AIRTRN.25.  pantu [Šīs sadaļas darbības izbeigšana] vai OTH.10.  pantu [Otrās 
daļas izbeigšana], vai FISH.17.  pantu [Izbeigšana] note ikumus, kas reglamentē šīs sadaļas darbības 
jomā ietilpstošos jautājumus, turpina piemērot pēc izbeigšanas dienas, kura minēta 
FINPROV.8.  pantā [Izbeigšana] vai AIRTRN.25.  pantā [Šīs sadaļas darbības izbeigšana], vai 
OTH.10.  pantā [Otrās daļas izbeigšana],  vai FISH.17.  pantā [Izbeigšana], līdz tajā dienā ritošās IATA  
satiksmes sezonas beigām.  
3. Puse, kura pilnīgi vai daļēji aptur šīs sadaļas darbību vai izbeidz šo nolīgumu vai šo sadaļu, 
par to informē ICAO . 
AIRTRN.25. pants. Šīs sadaļas darbības izbeigšan a 
Neskarot FINPROV.8.  pantu [Izbeigšana], OTH.10.  pantu [Otrās daļas darbības izbeigšana] un 
FISH.17.  pantu [Izbeigšana], katra Puse var jebkurā laikā izbeigt šīs sadaļas piemērošanu, ar 
diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šād ā gadījumā šī sadaļa zaudē 
spēku devītā mēneša pirmajā dienā pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas.  
 
247 
 AIRTRN.26.  pants. Nolīguma reģistrācija  
Šo nolīgumu un tā grozījumus, ciktāl tas ir būtiski, reģistrē ICAO  saskaņā ar konvencijas 83.  pantu.  
  
 
248 
 II SADAĻA. AVIĀCI JAS DROŠUMS  
AVSAF.1. pants. Mērķi  
Šīs sadaļas mērķi ir šādi:  
(a) ļaut savstarpēji atzīt, kā noteikts šīs sadaļas pielikumos, katras Puses kompetento iestāžu vai 
apstiprināto organizāciju sagatavotos atbilstības atzinumus un izdotos apliecinājumus;  
(b) veicināt sad arbību nolūkā panākt augstu civilās aviācijas drošumu un atbilstību vides prasībām;  
(c) sekmēt civilās aviācijas nozares daudzvalstu dimensiju;  
(d) atvieglināt un veicināt civilās aeronavigācijas ražojumu un pakalpojumu brīvu plūsmu.  
AVSAF.2. pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “apstiprinātā organizācija” ir juridiska persona, kuru kādas Puses kompetentā iestāde 
apstiprinājusi ar šīs sadaļas darbības jomu saistītu tiesību īstenošanai;  
(b) “sertifikāts” ir jebkurš apstiprinājums, licence vai cits  dokuments, kas izdots kā atzinums par 
to, ka civilās aeronavigācijas ražojums, organizācija vai juridiska vai fiziska persona atbilst 
piemērojamajām prasībām, kas noteiktas Puses normatīvajos aktos;  
(c) “civilās aeronavigācijas ražojums” ir civilās aviācijas gaisa kuģis, gaisa kuģa dzinējs vai gaisa 
kuģa propelleris, vai montāžas mezgls, ierīce, daļa vai komponents, kas tajā uzstādīts vai ko 
tajā paredzēts uzstādīt;  
(d) “kompetentā iestāde” ir pārvaldes iestāde vai struktūrvienība, kas atbild par civilās aviācijas  
drošumu un ko Puse šīs sadaļas izpildei izraudzījusi veikt šādas funkcijas:  
(i) novērtēt  tās pārraudzībā  esošo  civilās  aeronavigācijas  ražojumu,  organizāciju,  iekārtu,  
darbību  un pakalpojumu  atbilstību  piemērojamajām  prasībām,  kas noteiktas  attiecīgās  
Puses  normatīvajos  un administratīvajos  aktos;  
(ii) uzraudzīt,  vai to atbilstība  minētajām  prasībām  ir pastāvīga;  un 
(iii) veikt izpildes panākšanas darbības, lai nodrošinātu to atbilstību minētajām prasībām;  
(e) “atbilstības atzinumi” ir tādi konstatējumi par Puses noteiktajos  normatīvajos aktos 
piemērojamām prasībām, kuri ir tādu darbību rezultāts kā testēšana, pārbaudes, kvalificēšana, 
apstiprināšana un uzraudzība;  
(f) “uzraudzība” ir Puses kompetentās iestādes veikta regulāra novērošana, kuras mērķis ir 
pārliecināties par pastāv īgu atbilstību piemērojamajām prasībām, kas noteiktas attiecīgās 
Puses normatīvajos aktos;  
(g) “tehniskais pārstāvis” Savienībai ir Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (“ EASA ”) vai 
tās pienākumu pārņēmējs un Apvienotajai Karalistei – “United Kingdo m Civil Aviation 
Authority” (“ CAA”) vai tās pienākumu pārņēmējs;  
 
249 
 (h) “konvencija” ir 1944.  gada 7.  decembrī Čikāgā parakstītā Konvencija par starptautisko civilo 
aviāciju, kurā ietilpst:  
(i) grozījumi,  kas stājušies  spēkā  saskaņā  ar Konvencijas  94. panta  a) apakšp unktu  un ko 
ratificējušas  gan Apvienotā  Karaliste,  gan attiecīgā  dalībvalsts  vai attiecīgās  dalībvalstis  
– kā kurā  gadījumā,  un 
(ii) tās pielikumi  vai to grozījumi,  kas pieņemti  saskaņā  ar Konvencijas  90. pantu,  tādā  
mērā,  cik pielikums  vai grozījums  tajā brīdī  darbojas  gan Apvienotajai  Karalistei,  gan 
dalībvalstij  vai dalībvalstīm,  kā kurā  gadījumā;  
AVSAF.3. pants Darbības joma un īstenošana  
1. Puses var sadarboties šādās jomās:  
(a) civilās aeronavigācijas ražojumu lidojumderīguma sertifikāti un uzraudzība;  
(b) civilās  aeronavigācijas ražojumu vides sertifikāti un testēšana attiecībā uz atbilstību vides 
prasībām;  
(c) konstrukcijas un ražošanas sertifikāti un konstruēšanas un ražošanas organizāciju uzraudzība;  
(d) apkopes organizāciju sertifikāti un apkopes organizāciju uzraudzī ba; 
(e) personāla licencēšana un apmācība;  
(f) lidojumu trenažieru kvalifikācijas izvērtēšana;  
(g) gaisa kuģa darbība,  
(h) gaisa satiksmes pārvaldība un aeronavigācijas pakalpojumi;  
(i) citas ar aviācijas drošumu saistītas jomas, uz kurām attiecas Konvencijas pielikumi.  
2. Šīs sadaļas darbības jomu nosaka pielikumos, kas attiecas uz katru 1.  punktā minēto 
sadarbības jomu.  
3. Specializētā aviācijas drošuma komiteja 2.  punktā minētos pielikumus var pieņemt tikai tad, 
ja katra Puse ir konstatējusi, ka otras Puses civilās aviāci jas standarti, noteikumi, prakse, procedūras 
un sistēmas nodrošina pietiekami līdzvērtīgu drošumu, kas ļauj akceptēt tās kompetentās iestādes 
vai minētās kompetentās iestādes apstiprinātu organizāciju sniegtos atbilstības atzinumus un izdotās 
apliecības.  
4. Katrā 2.  punktā minētajā pielikumā apraksta atbilstības atzinumu un apliecinājumu 
savstarpējas atzīšanas noteikumus, nosacījumus un veidu un, ja vajadzīgs, pārejas kārtību.  
5. Tehniskie pārstāvji var izstrādāt katra atsevišķa pielikuma īstenošanas kārtīb u. Tehniskās 
atšķirības starp Pušu civilās aviācijas standartiem, noteikumiem, praksi, procedūrām un sistēmām 
aplūko 2.  punktā norādītajos pielikumos un īstenošanas kārtībā.  
 
250 
 AVSAF.4. pants. Vispārīgi pienākumi  
1. Katra Puse saskaņā ar AVSAF.3.  panta [Darbības joma un īstenošana] 2.  punktā norādītajos 
pielikumos izklāstītajiem noteikumiem akceptē otras Puses kompetento iestāžu vai apstiprināto 
organizāciju izdotos atbilstības atzinumus un apliecinājumus.  
2. Šī sadaļa nekādi nav pamats Pušu standartu vai tehnisko noteikumu abpusējai atzīšanai.  
3. Katra Puse nodrošina savu attiecīgo kompetento iestāžu spēju pildīt savus pienākumus un 
pienākumu izpildi saskaņā ar šo sadaļu.  
AVSAF.5. pants. Regulatīvo pilnvaru paturēšana  
Šī sadaļa nekādi nav uztverama tā,  ka tā ierobežotu Puses pilnvaras ar normatīviem un 
administratīviem pasākumiem noteikt tādu aizsardzības līmeni, kādu tā uzskata par atbilstošu 
drošumam un videi.  
AVSAF.6. pants. Aizsardzības pasākumi  
1. Katra Puse var veikt pienācīgus un tūlītējus pasāku mus, ja uzskata, ka pastāv pamatots risks, 
ka civilās aeronavigācijas ražojums, pakalpojums vai kāda darbība, uz ko attiecas šī sadaļa, var 
apdraudēt drošumu vai vidi, neatbilst tās piemērojamajiem normatīvajiem vai administratīvajiem 
pasākumiem vai kā cit ādi neatbilst kādai prasībai, kas ietilpst piemērojamā šīs sadaļas pielikuma 
darbības jomā.  
2. Ja viena Puse veic pasākumus atbilstīgi 1.  punktam, tā rakstveidā informē otru Pusi 15 darba 
dienas pirms attiecīgo pasākumu veikšanas, sniedzot pamatojumu.  
AVSA F.7. pants. Saziņa  
1. Puses ieceļ un viena otrai dara zināmu kontaktpunktu saziņai par šīs sadaļas īstenošanu. Visa 
saziņa notiek angliski.  
2. Puses viena otrai dara zināmu kompetento iestāžu sarakstu un vēlāk sarakstu atjaunina 
katrreiz, kad kļuvis nepiec iešams.  
AVSAF.8. pants. Pārredzamība, sadarbība tiesiskajā regulēšanā un savstarpēja palīdzība  
1. Katra Puse nodrošina otras Puses pastāvīgu informēšanu par saviem normatīvajiem aktiem, 
kas saistīti ar šo sadaļu, un par būtiskām izmaiņām minētajos normatīv ajos aktos.  
2. Puses iespēju robežās viena otru informē par ierosināto savu normatīvo aktu, standartu un 
prasību, kā arī apliecinājumu izdošanas sistēmu būtisku pārskatīšanu, ja pārskatīšana var ietekmēt šo 
sadaļu. Iespēju robežās tās viena otrai dod iespē ju izteikt piezīmes par pārskatīšanu un tādas 
piezīmes pienācīgi izskata.  
3. Lai izmeklētu un risinātu specifiskus drošuma jautājumus, katras Puses kompetentās iestādes 
var atļaut otras Puses kompetentajām iestādēm piedalīties kā novērotājām vienai otras v eiktajās 
pārraudzības darbībās tā, kā norādīts piemērojamajā šīs sadaļas pielikumā.  
4. Uzraudzības un pārbaudes vajadzībām katras Puses kompetentās iestādes, ja nepieciešams, 
palīdz otras Puses kompetentajām iestādēm netraucēti piekļūt tās pārraugāmajām re gulētajām 
struktūrām.  
 
251 
 5. Lai nodrošinātu katras Puses pastāvīgu uzticēšanos otras Puses atbilstības atzīšanas 
procesiem, katrs tehniskais pārstāvis var kā novērotājs piedalīties otra pārstāvja pārraudzības 
darbībās šīs sadaļas pielikumos noteiktajā kārtībā . Piedalīšanās nenozīmē sistemātisku dalību otras 
Puses pārraudzības darbībās.  
AVSAF.9. pants. Drošības informācijas apmaiņa  
Neskarot AVSAF.11.  pantu [Konfidencialitāte un datu un informācijas aizsardzība], ievērojot savus 
piemērojamos tiesību aktus, Puses : 
(a) pēc pieprasījuma laikus viena otrai sniedz saviem tehniskajiem pārstāvjiem pieejamo 
informāciju par negadījumiem, nopietniem incidentiem vai atgadījumiem saistībā ar civilās 
aeronavigācijas ražojumiem, pakalpojumiem vai darbībām, uz ko attiecas šīs sadaļ as pielikumi; 
un 
(b) apmainās ar citu drošības informāciju saskaņā ar tehnisko pārstāvju vienošanos.  
AVSAF.10. pants. Sadarbība izpildes nodrošināšanā  
Puses ar savu tehnisko pārstāvju vai kompetento iestāžu starpniecību pēc pieprasījuma, ievērojot 
piemērojamos  normatīvos aktus, kā arī ņemot vērā vajadzīgo resursu pieejamību, nodrošina 
savstarpēju sadarbību un palīdzību izmeklēšanā vai izpildes darbībās gadījumos, kad ir pieņēmumi 
vai aizdomas par šīs sadaļas darbības jomā ietilpstošo normatīvo aktu pārkāpumu. T urklāt katra Puse 
tūdaļ paziņo otrai Pusei par katru izmeklēšanu, kas skar abu Pušu intereses.  
AVSAF.11. pants. Konfidencialitāte un datu un informācijas aizsardzība  
1. Katra Puse saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem nodrošina no otras Puses saskaņā ar š o 
sadaļu saņemto datu un informācijas konfidencialitāti. Puse, kura datus un informāciju saņem, tos 
var izmantot tikai šīs sadaļas piemērošanā.  
2. Galvenais, ievērojot savus attiecīgos normatīvos aktus, Puses neizpauž trešai personai, 
nenodod atklātībai un  neļauj savām kompetentajām iestādēm izpaust trešai personai un nodot 
atklātībai nekādus datus un informāciju, ko saņēmušas no otras Puses saskaņā ar šo sadaļu un kas 
uzskatāma par komercnoslēpumu, intelektuālo īpašumu, konfidenciālu komercinformāciju vai 
finansiālu informāciju, īpašniekdatiem vai informāciju, kas saistīta ar notiekošu izmeklēšanu. Tādus 
datus un informāciju tālab uzskata par konfidenciāliem.  
3. Puse vai Puses kompetentā iestāde, sniedzot otrai Pusei vai otras Puses kompetentajai 
iestādei d atus vai informāciju, var norādīt, kurus datus vai informāciju uzskata par konfidenciālu un 
neizpaužamu. Tādā gadījumā Puse vai tās kompetentā iestāde datus vai informāciju skaidri iezīmē kā 
konfidenciālu.  
4. Ja viena Puse nepiekrīt otras Puses vai tās kompetentās iestādes saskaņā ar 3. punktu 
norādītajam, pirmā Puse var pieprasīt konsultēšanos ar otru Pusi, lai atrisinātu šo problēmu.  
5. Katra Puse veic visus nepieciešamos piesardzības pasākumus, lai saskaņā ar šo sadaļu 
saņemtos datus un informāciju pa sargātu no neatļautas izpaušanas.  
6. Puse, kas saskaņā ar šo sadaļu saņem datus un informāciju no otras Puses, neiegūst nekādas 
tādu datu un informācijas īpašumtiesības, kuru pamats būtu to saņemšana no otras Puses.  
 
252 
 AVSAF.12. pants. Sadaļas pielikumu pieņe mšana un grozīšana  
Specializētā aviācijas drošuma komiteja var grozīt šīs sadaļas AVSAF -1 pielikumu [Sertifikācija 
lidojumderīguma un vides jomā], pieņemt vai grozīt pielikumus tā, kā noteikts AVSAF.3.  panta 
[Darbības joma un īstenošana] 2.  punktā, un svīt rot pielikumus.  
AVSAF.13. pants. Izdevumu segšana  
Katra Puse cenšas nodrošināt, ka nodevas vai maksa, ko Puse vai tās tehniskais pārstāvis nosaka 
juridiskai vai fiziskai personai, uz kuras darbībām attiecas šī sadaļa, ir taisnīgas, pamatotas un 
samērīgas a r sniegtajiem pakalpojumiem un nerada šķēršļus tirdzniecībai.  
AVSAF.14. pants. Citi nolīgumi un agrākā kārtība  
1. Šim nolīgumam stājoties spēkā, šī sadaļa aizstāj visus Apvienotās Karalistes un dalībvalstu 
divpusējos aviācijas drošības nolīgumus un nolīgto  kārtību visos šīs sadaļas aptvertajos jautājumos, 
kas īstenoti saskaņā ar AVSAF.3.  pantu [Darbības joma un īstenošana].  
2. Tehniskie pārstāvji veic nepieciešamos pasākumus, lai tiktu attiecīgi pārskatīta vai izbeigta to 
starpā agrāk nolīgtā kārtība.  
3. Ievērojot 1.  un 2.  punktu, šī sadaļa nekādi neietekmē Pušu tiesības un pienākumus, ko 
nosaka citi starptautiski nolīgumi.  
AVSAF.15.  pants. Savstarpējas akceptēšanas pienākumu izpildes apturēšana  
1. Pusei ir tiesības pilnīgi vai daļēji apturēt AVSAF.4.  panta [Vispārīgi pienākumi] 1.  punktā 
noteikto akceptēšanas pienākumu izpildi, ja otra Puse būtiski nepilda pienākumus, ko tai uzliek šī 
sadaļa.  
2. Pirms Puse izlieto tiesības apturēt akceptēšanas pienākumu izpildi, tā pieprasa 
konsultēšanos, lai panāktu, ka otr a Puse īsteno korektīvus pasākumus. Konsultējoties Puses attiecīgā 
gadījumā apsver apturēšanas sekas.  
3. Šā panta dotās tiesības izlietojamas tikai tad, ja otra Puse pienācīgā laikā pēc konsultēšanās 
neveic korektīvus pasākumus. Ja Puse izmanto kādas šā pa nta dotās tiesības, tā rakstveidā paziņo 
otrai Pusei par savu nodomu apturēt akceptēšanas pienākumu izpildi un sniedz sīku informāciju par 
apturēšanas iemesliem.  
4. Apturēšana stājas spēkā 30  dienas pēc paziņošanas dienas, ja pirms šā termiņa beigām Puse, 
kura apturēšanu ierosinājusi, rakstveidā nepaziņo otrai Pusei, ka atsauc savu paziņojumu.  
5. Apturēšana neietekmē to atbilstības atzinumu un apliecinājumu derīgumu, kurus otras Puses 
kompetentās iestādes vai apstiprinātās organizācijas sagatavojušas un izdevušas pirms dienas, kad 
apturēšana stājusies spēkā. Spēkā stājušos apturēšanu var atcelt tūlīt pēc Pušu apmainīšanās ar 
diplomātiskajām notām par to.  
AVSAF.16.  pants. Šīs sadaļas darbības izbeigšana  
Neskarot FINPROV.8.  pantu [Izbeigšana], OTH.10.  pantu  [Otrās daļas darbības izbeigšana] un 
FISH.17.  pantu [Izbeigšana], katra Puse var jebkurā laikā izbeigt šīs sadaļas piemērošanu, ar 
diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu.  Šādā gadījumā šī sadaļa zaudē 
spēku devītā mēneša pirmajā dienā pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas.  
 
253 
   
 
254 
 TREŠAIS TEMATS. AUTOTRANSPORTS  
I SADAĻA. KRAVU AUTO PĀRVADĀJUMI  
ROAD.1. pants. Mērķis  
1. Šīs sadaļas mērķis ir kravu autopārvadājumos nodrošināt nepārtrauktu savienojamību starp 
Pušu teritorijām, caur tām un tajās u n izklāstīt noteikumus, kas piemērojami tādai pārvadāšanai.  
2. Puses vienojas šīs sadaļas piemērošanā neveikt diskriminējošus pasākumus.   
3. Šī sadaļa nekādi neietekmē kravu autopārvadājumus Puses teritorijā, ko veic tajā iedibināts 
kravu autopārvadātājs.   
ROAD.2. pants. Piemērošanas joma  
1. Šī sadaļa attiecas uz komerciāliem kravu autopārvadājumiem starp Pušu teritorijām, caur 
tām un tajās un neskar Eiropas Transporta ministru konferences ieviesto noteikumu piemērošanu.    
2. Kravu autopārvadājumus, par kuriem ne tiek saņemta tieša vai netieša atlīdzība, kuri tieši vai 
netieši nenes ienākumus transportlīdzekļa vadītājam vai citiem un nav saistīti ar profesionālu 
darbību, uzskata par nekomerciāliem kravu pārvadājumiem.   
ROAD.3. pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā un pap ildus otrās daļas pirmā temata II  sadaļas [Pakalpojumi un investīcijas] pirmās 
nodaļas [SERVIN.1.2.  panta] definīcijām piemēro šādas definīcijas:  
(a) “transportlīdzeklis” ir kādas Puses teritorijā reģistrēts mehānisks transportlīdzeklis vai 
sakabināti transpo rtlīdzekļi, kuros ir kādas Puses teritorijā reģistrēts mehānisks 
transportlīdzeklis, un tāds( -i), ko izmanto vienīgi kravu pārvadāšanai;    
(b) “autopārvadātājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas komerciālos nolūkos veic kravu 
pārvadāšanu ar transportlīdze kli;   
(c) “Puses kravu autopārvadātājs” ir kravu autopārvadātājs, kurš ir Puses teritorijā iedibināta 
juridiska persona vai Puses fiziska persona;  
(d) “iedibinājuma Puse” ir Puse, kurā kravu autopārvadātājs ir iedibināts;     
(e) “transportlīdzekļa vadītājs” ir pers ona, kas vada transportlīdzekli kaut īsu laiku vai tiek vesta 
transportlīdzeklī, ja tās pienākumos ir tā vadīšana vajadzības gadījumā;   
(f) “tranzīts” ir transportlīdzekļu kustība cauri Puses teritorijai bez preču iekraušanas vai 
izkraušanas;  
(g)  “regulatīvi pa sākumi” ir:  
(i) Savienībai:  
(A) regulas un direktīvas, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 
(LESD) 288.  pantā, un  
 
255 
 (B) īstenošanas akti un deleģētie akti, ko nosaka attiecīgi LESD 290.  un 
291.  pantā,  
ii) Apvienotajai Karalistei:  
(A) primārie tiesību akti;  
(B) sekundārie tiesību akti.  
ROAD.4. pants. Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās  
1. Ja ir izpildīti 2.  punkta nosacījumi, kravu autopārvadātāji var veikt:  
(a) braucienus ar kravu transportlīdzeklī no vienas iedibinājuma Puses teritorijas uz otras Puses 
teritoriju un otrādi tranzītā vai bez tranzīta caur trešās valsts teritoriju;  
(b) braucienus ar kravu transportlīdzeklī no vienas iedibinājuma Puses teritorijas uz tās pašas 
Puses teritoriju tranzītā caur otras Puses teritoriju;  
(c) braucienus ar kravu  transportlīdzeklī uz iedibinājuma Puses teritoriju vai no tās tranzītā caur 
otras Puses teritoriju;  
(d) braucieni bez kravas transportlīdzeklī, kas saistīts ar a) –c) apakšpunktā norādītajiem 
braucieniem.  
2. Puses kravu autopārvadātāji 1.  punktā minēto braucienu var veikt tikai tad, ja:  
(a) tiem ir derīga licence, kas izdota saskaņā ar ROAD.5.  pantu [Prasības pārvadātājiem], izņemot 
ROAD.6.  pantā [Atbrīvojumi no licencēšanas prasībām] minētos gadījumus, un   
(b) un braucienu veic vadītāji, kuriem ir arodprasmes apliecība  saskaņā ar ROAD.7.  panta 
1. punktu [Prasības vadītājiem].  
3. Ievērojot 6.  punktu un ar noteikumu, ka ir izpildīti 2.  punkta nosacījumi, Apvienotās 
Karalistes kravu autopārvadātāji var veikt ne vairāk kā divus braucienus ar kravu no vienas Savienības 
dalībva lsts uz citu Savienības dalībvalsti, neatgriežoties Apvienotās Karalistes teritorijā, ar 
noteikumu, ka braucieni seko braucienam no Apvienotās Karalistes teritorijas, kas atļauts ar 
1. punkta a)  apakšpunktu.  
4. Neskarot 5.  punktu, ievērojot 6.  punktu un ar no teikumu, ka tiek izpildīti 2.  punkta 
nosacījumi, Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji var veikt vienu braucienu ar kravu vienas 
Savienības dalībvalsts teritorijā, ar noteikumu, ka šī darbība:  
(a) seko braucienam no Apvienotās Karalistes teritorijas, kas  atļauts 1.  punkta a)  apakšpunktā,  un 
(b) notiek septiņu dienu laikā pēc a)  apakšpunktā norādītajā braucienā pārvadāto preču 
izkraušanas minētās Savienības dalībvalsts teritorijā.  
5. Ievērojot 6.  punktu un ar noteikumu, ka ir izpildīti 2.  punkta nosacījumi, Zieme ļīrijā iedibināti 
Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji var veikt ne vairāk kā divus braucienus ar kravu Īrijas 
teritorijā, ja šīs darbības:  
 
 
256 
 (a) seko braucienam no Ziemeļīrijas teritorijas, kas atļauts 1.  punkta a)  apakšpunktā, un  
(b) notiek septiņu dienu laikā pēc a)  apakšpunktā minētajā braucienā pārvadāto preču izkraušanas 
Īrijas teritorijā.  
6. Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem pirms atgriešanās Apvienotās Karalistes 
teritorijā atļauti ne vairāk kā divi braucieni Savienības teritorijā saskaņā ar  3., 4. un 5.  punktu.  
7. Ja tiek izpildīti 2.  punkta nosacījumi, Savienības kravu autopārvadātāji var veikt ne vairāk kā 
divus braucienus ar kravu Apvienotās Karalistes teritorijā, ja šīs darbības:  
(a) seko braucienam no Savienības teritorijas, kas atļauts 1.  punkta a)  apakšpunktā, un  
(b) notiek septiņu dienu laikā pēc a)  apakšpunktā minētajā braucienā pārvadāto preču izkraušanas 
Apvienotās Karalistes teritorijā.  
ROAD.5. pants. Prasības pārvadātājiem  
1. Puses autopārvadātājiem, kas veic ROAD.4.  pantā [Kravu pārvadāšana s tarp Pušu teritorijām, 
caur tām un tajās] norādīto braucienu, ir derīga licence, kas izdota saskaņā ar šā panta 2.  punktu.    
2. Licences saskaņā ar Pušu tiesību aktiem izdod tikai kravu autopārvadātājiem, kuri atbilst 
ROAD -1 pielikuma A  daļas 1.  iedaļā izklāstītajām prasībām, kas reglamentē kravu autopārvadātāja 
profesionālās darbības atļaušanu un veikšanu.   
3. Transportlīdzeklī glabā apliecinātu licences kopiju, ko uzrāda pēc katras Puses pilnvarotu 
inspekcijas darbinieku pieprasījuma.  Licence un apliecin ātās kopijas atbilst vienam vai abiem 
paraugiem ROAD -1. pielikuma A  daļas ROAD.A.1.3.  papildinājumā, kur izklāstīti arī tās izmantošanas 
nosacījumi. Licencē ir vismaz divi no ROAD -1. pielikuma A  daļas ROAD.A.1.4.  papildinājumā 
uzskaitītajiem aizsardzības e lementiem.  
4. Kravu autopārvadātāji atbilst prasībām, kas izklāstītas ROAD -1. pielikuma A  daļas 2.  iedaļā, 
kur noteiktas prasības transportlīdzekļu vadītāju norīkošanai darbā braucienā, kas norādīts 
ROAD.4.  panta 3. –7. punktā [Kravu pārvadāšana starp Pušu ter itorijām, caur tām un tajās].  
ROAD.6. pants. Atbrīvojumi no licencēšanas prasības  
Bez pārvadāšanai derīgas licences, uz ko norādīts 5.  pantā [Prasības pārvadātājiem], drīkst veikt šādu 
veidu kravu pārvadāšanu un braucienus bez kravas:  
(a) pasta pārvadāšana k ā universālais pakalpojums;  
(b) bojātu vai avarējušu transportlīdzekļu transportēšana;   
(c) līdz 2022.  gada 20.  februārim — kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, 
kuru pilnmasa, ieskaitot piekabes, nepārsniedz 3,5  t;  
(d) no 2022.  gada 21.  februāra — kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru 
pilnmasa, ieskaitot piekabes, nepārsniedz 2,5  t;  
(e) medicīniskajai aprūpei ārkārtējas palīdzības sniegšanā, sevišķi dabas katastrofās un 
humanitārajā palīdzībā, vajadzīgo zāļu, ierīču, iekārtu un citu priekšmetu pārvadāšana;    
 
257 
 (f) kravu vešana transportlīdzekļos, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:   
(i) vestā krava ir kravas autopārvadātāja īpašums vai autopārvadātājs to ir pārdevis, 
nopircis, iznomājis vai nomā, saražojis, ieguvis, apstrādājis vai salaboj is;   
(ii) brauciena mērķis ir aizvest kravu uz kravas autopārvadātāja teritoriju vai no tās vai 
pārvietot starp teritorijām vai ārpus tām savām vajadzībām;   
(iii) transportlīdzekļus, ko izmanto tādai pārvadāšanai, vada kravu autopārvadātāja 
nodarbinātais vai tā rīcībā nodotais personāls saskaņā ar līgumsaistībām;    
(iv) kravas ved transportlīdzekļi, kas pieder kravu autopārvadātājam, kuri tos 
iegādājušies uz nomaksu vai  nomā;   
(v) šāda pārvadāšana tikai papildina kravu autopārvadātāja vispārējo darbību;  
(g) kravu pārvadāšana ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālais atļautais ātrums 
nepārsniedz 40  km/h.   
ROAD.7. pants. Prasības vadītājiem  
1. Transportlīdzekļu vadī tājiem, kas veic ROAD.4.  pantā [Kravu pārvadāšana starp Pušu 
teritorijām, caur tām un tajās] norādītos braucienus:  
(a) ir arodprasmes apliecība, kas izdota saskaņā ar ROAD -1. pielikuma B  daļas 1.  iedaļu, un  
(b) viņi ievēro noteikumus par transportlīdzekļa vadīša nas un darba laiku, atpūtas laikposmiem, 
pārtraukumiem un tahogrāfu izmantošanu saskaņā ar ROAD -1. pielikuma B  daļas 2. –4. iedaļu.     
2. Uz starptautiskajiem autopārvadājumiem, ko daļēji veic ārpus Pušu teritorijas, visā braucienā 
1. punkta b)  apakšpunkta  vietā attiecas Ženēvā 1970.  gada 1.  jūlijā noslēgtais Eiropas Līgums par 
transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos ( AETR ). 
ROAD.8. pants. Prasības transportlīdzekļiem  
1. Puse neatsaka un neliedz tās teritorijā izmantot transportlīdz ekli, kas veic ROAD.4.  pantā 
[Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās] minēto braucienu, ja transportlīdzeklis 
atbilst ROAD -1. pielikuma C  daļas 1.  iedaļā noteiktajām prasībām.  
2. Transportlīdzekļus, kas veic ROAD.4.  pantā [Kravu pārvadāš ana starp Pušu teritorijām, caur 
tām un tajās] minētos braucienus, aprīko ar tahogrāfu, kas projektēts, uzstādīts, izmantots, testēts 
un kontrolēts saskaņā ar ROAD -1. pielikuma C  daļas 2.  iedaļu.   
ROAD.9. pants. Ceļu satiksmes noteikumi  
Transportlīdzekļu  vadītāji, kuri pārvadā kravas saskaņā ar šo sadaļu, otras Puses teritorijā ievēro 
minētajā teritorijā ceļu satiksmē spēkā esošos valsts normatīvos aktus.  
ROAD.10. pants. Tiesību aktu izstrāde un Specializētā autotransporta komiteja  
1.  Ja Puse ierosina jaunu regulatīvu pasākumu jomā, uz ko attiecas ROAD -1. pielikums, tā:  
 
258 
 (a) cik drīz iespējams, paziņo otrai Pusei par ierosināto regulatīvo pasākumu;  
(b) otru Pusi pastāvīgi informē par regulatīvā pasākuma īstenošanos.  
2.  Pēc vienas Puses pieprasījuma Specializēta jā autotransporta komitejā ne vēlāk kā divus 
mēnešus pēc pieprasījuma iesniegšanas tiek sarīkota viedokļu apmaiņa par to, vai ierosinātais 
jaunais regulatīvais pasākums piemērojams ROAD.4.  pantā [Kravu pārvadāšana starp Pušu 
teritorijām, caur tām un tajās]  norādītajiem braucieniem.  
3. Ja Puse pieņem jaunu regulatīvu pasākumu, kas norādīts 1.  punktā, tā par to paziņo otrai 
Pusei un nedēļas laikā pēc tā publicēšanas iesniedz jaunā regulatīvā pasākuma tekstu.  
4. Specializētā autotransporta komiteja tiekas, lai pēc kādas Puses pieprasījuma apspriestu 
katru jaunu pieņemtu regulatīvu pasākumu divu mēnešu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas, 
neatkarīgi no tā, vai paziņojums ir sniegts saskaņā ar 1.  vai 3.  punktu vai i r notikusi apspriešanās 
saskaņā ar 2.  punktu.  
5.  Specializētā autotransporta komiteja var:  
(a) grozīt ROAD -1. pielikumu, ņemot vērā regulējuma un/vai tehnoloģijas attīstību vai nodrošinot 
apmierinošu šīs sadaļas īstenošanu;  
(b) apstiprināt, ka grozījumi, kas izd arīti ar jauno regulatīvo pasākumu, atbilst ROAD -
1. pielikumam; vai  
(c) pieņemt lēmumu par citiem pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt šīs sadaļas pareizu 
darbību.  
ROAD.11. pants. Korektīvie pasākumi  
1. Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse ir pieņēmusi jaunu regulatīvu pasākumu, kas neatbilst 
ROAD -1. pielikuma prasībām, īpaši gadījumos, kad Specializētā autotransporta komiteja nav 
pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 10.  panta [Tiesību aktu izstrāde un Specializētā autotransporta 
komiteja] 5.  punktu, un otra Puse jaunā  regulatīvā pasākuma noteikumus tomēr piemēro Puses 
autopārvadātājiem, vadītājiem vai transportlīdzekļiem, Puse, paziņojusi otrai Pusei, var pieņemt 
pienācīgus korektīvos pasākumus, ieskaitot šā nolīguma vai kāda papildu nolīguma noteikto 
pienākumu izpilde s apturēšanu, ar nosacījumu, ka šādi pasākumi:  
(a) nepārsniedz apmēru, kas līdzvērtīgs zudumam vai samazinājumam, ko izraisījis otras Puses 
pieņemtais jaunais regulatīvais pasākums, kurš neatbilst ROAD -1. pielikuma prasībām;  un 
(b) stājas spēkā ne agrāk kā 7  diena s pēc Puses, kura plāno veikt šādus pasākumus, paziņojuma 
otrai Pusei saskaņā ar šo punktu.  
2. Attiecīgos korektīvos pasākumus beidz piemērot:  
(a) ja Puse, kura pasākumus veikusi, ir pārliecinājusies, ka otra Puse pilda pienākumus, ko uzliek šī 
sadaļa; vai  
(b) pakļaujoties šķīrējtiesas nolēmumam.  
3. Puse neatsaucas uz PTO nolīgumu un citiem starptautiskiem nolīgumiem, lai liegtu otrai 
Pusei apturēt šā panta noteiktos pienākumus.  
 
259 
 ROAD.12.  pants. Nodokļi  
1. Transportlīdzekļi, ko izmanto kravu pārvadāšanai saskaņā ar šo s adaļu, ir atbrīvoti no 
nodokļiem un maksas, ko uzliek par transportlīdzekļu īpašumu vai kustību otras Puses teritorijā.  
2. Šā panta 1.  punktā norādītais atbrīvojums neattiecas:  
(a) uz nodokli un maksu par degvielas patērēšanu,   
(b) uz maksu par ceļa vai ceļu tīkla lietošanu,  
(c) uz maksu par atsevišķu tiltu, tuneļu un pārceltuvju lietošanu.  
3. Degviela, kas ir transportlīdzekļu standarttvertnēs un īpašos uz laiku ielaistos konteineros, ko 
tieši izmanto piedziņai un attiecīgā gadījumā saldēšanas sistēmu un citu sistēmu dar bināšanai 
pārvadāšanas laikā, kā arī mehāniskajos transportlīdzekļos esošās smērvielas, kas vajadzīgas to 
normālai darbībai brauciena laikā, ir brīvas no muitas un citiem nodokļiem un maksas, kā PVN un 
akcīzes nodokļa, un uz tām neattiecas nekādi ievešanas  ierobežojumi.  
4. Rezerves daļas, ko ieved transportlīdzekļa remontam vienas Puses teritorijā un kas ir 
reģistrētas vai laistas apgrozībā otras Puses teritorijā, ieved ar pagaidu atbrīvojumu no muitas 
nodokļa un bez ievešanas aizliegumiem un ierobežojumiem . Nomainītajām daļām piemēro muitas 
nodokli un citus nodokļus (PVN), un tās izved atpakaļ vai iznīcina otras Puses muitas uzraudzībā.  
ROAD.13.  pants.  Pienākumi citās sadaļās  
Otrās daļas pirmā temata II  sadaļas trešās nodaļas SERVIN.3.2.  pants [Piekļuve tirgum] un 
SERVIN.3.4.  pants [Valsts režīms] tiek iekļauti šajā sadaļā un kļūst par tās sastāvdaļu, un attiecas uz 
režīmu kravu autopārvadātājiem, kuri veic braucienus saskaņā a r ROAD.4.  pantu [Kravu pārvadāšana 
starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās].  
ROAD.14.  pants. Šīs sadaļas darbības izbeigšana  
5.  Neskarot FINPROV.8.  pantu [Izbeigšana], OTH.10.  pantu [Otrās daļas darbības izbeigšana] un 
FISH.17.  pantu [Izbeigšana], katra P use var jebkurā laikā izbeigt šīs sadaļas piemērošanu, ar 
diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā gadījumā šī sadaļa zaudē 
spēku devītā mēneša pirmajā dienā pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas.  
II SADAĻA. PASAŽIERU  AUTOPĀRVADĀJ UMI  
X pants. Darbības joma  
1. Šīs sadaļas mērķis ir pasažieru autopārvadājumos nodrošināt nepārtrauktu savienojamību 
starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās un izklāstīt noteikumus, kas piemērojami tādai 
pārvadāšanai. To piemēro regulārajiem un speciālaji em regulāriem pasažieru pārvadājumiem ar 
autobusiem starp Pušu teritorijām, tajās un caur tām.  
2. Puses vienojas šīs sadaļas piemērošanā neveikt diskriminējošus pasākumus.   
3. Šī sadaļa nekādi neietekmē pasažieru pārvadāšanu vienas Puses teritorijā, ko veic tajā  
iedibināts pasažieru autopārvadātājs.   
 
260 
 X+1.  pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā un papildus otrās daļas pirmā temata II  sadaļas [Pakalpojumi un investīcijas] pirmās 
nodaļas SERVIN.1.2.  panta definīcijām piemēro šādas definīcijas:  
(a) “autobusi" ir transportlīdze kļi, kuru uzbūve un aprīkojums ir piemērots un paredzēts vairāk 
nekā deviņu personu, ieskaitot vadītāju, pārvadāšanai;       
(b) “pasažieru pārvadāšanas pakalpojumi” ir pārvadāšanas pakalpojumi sabiedrībai vai konkrētām 
lietotāju kategorijām, kurus pa autoceļie m ar autobusiem sniedz par maksu no pārvadātās 
personas vai pārvadājumu organizētāja;  
(c) “pasažieru autopārvadātājs” ir fiziska persona vai juridiska persona, kam pašai ir juridiska 
personība vai kas pakļaujas iestādei, kura ir juridiska persona, un kas snie dz pasažieru 
pārvadāšanas pakalpojumus;  
(d) “Puses pasažieru autopārvadātājs” ir pasažieru autopārvadātājs, kurš ir Puses teritorijā 
iedibināta juridiska persona vai Puses fiziska persona;   
(e) “regulārie pārvadājumi” ir pasažieru pārvadāšanas pakalpojumi, ko no teiktā biežumā sniedz 
noteiktos maršrutos, kur pasažierus var uzņemt un izlaist iepriekš noteiktās pieturvietās;  
(f) “speciālie regulārie pārvadājumi" neatkarīgi no tā, kas tos organizē, ir noteiktu pasažieru 
kategoriju pārvadājumi, kas izslēdz citu pasažieru  transportēšanu, tādā mērā, kādā tie atbilst 
regulāriem pārvadājumiem noteiktajiem kritērijiem.  Speciālajos regulārajos pārvadājumos 
ietilpst:  
(i) darbinieku pārvadāšana no mājām uz darbu un otrādi,  
(ii) skolēnu un studentu pārvadāšana uz mācību iestādi un atpakaļ .  
Speciālo regulāro pārvadājumu mainīšanās atbilstoši lietotāju vajadzībām neietekmē to 
klasificēšanu pie regulārajiem pārvadājumiem;  
(g) “koncerns” ir kāds no šiem:  
(i) viena vai vairākas saistītas fiziskas vai juridiskas personas un fiziskas vai juridiskas 
personas, kas ir to vecāki vai mātesuzņēmumi;  
(ii) viena vai vairākas saistītas fiziskas vai juridiskas personas, kurām vienas un tās pašas 
fiziskās vai juridiskās persona s ir vecāki vai mātesuzņēmumi;  
(h) “nolīgums “Interbus”” ir 2003.  gada 1.  janvārī spēkā stājies Nolīgums par pasažieru 
neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem, ar vēlākiem grozījumiem;   
(i) “tranzīts” ir autobusu kustība cauri kādas Puses ter itorijai bez pasažieru uzņemšanas un 
izlaišanas.  
(j) “neregulāri pārvadājumi” ir pārvadājumi, kas nav regulāri pārvadājumi vai speciāli regulāri 
pārvadājumi un ko galvenokārt raksturo tas, ka tajos pārvadā pasažieru grupas, kas savāktas 
pēc klienta vai pasaži eru autopārvadātāja iniciatīvas.  
 
261 
 X+2.  pants. Pasažieru pārvadājumi ar autobusiem starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās  
1. Puses pasažieru autopārvadātāji, sniedzot regulārus un speciālus regulārus pakalpojumus, 
var veikt braucienus ar pasažieriem no vienas Puses teritorijas uz otras Puses teritoriju tranzītā vai 
bez tranzīta caur trešās valsts teritoriju un ar šiem braucieniem saistītus braucienus bez pasažieriem.   
2. Puses pasažieru autopārvadātāji, veicot regulāros un speciālos regulāros pārvadājumus, var 
veikt braucienus ar kravu no pasažieru autopārvadātāja iedibinājuma Puses teritorijas uz tās pašas 
Puses teritoriju tranzītā caur otras Puses teritoriju, kā arī braucienus bez kravas, kas saistīti ar tādiem 
braucieniem.   
3. Vienas Puses pasažieru autopārv adātājs nedrīkst veikt regulārus vai speciālus regulārus 
pārvadājumus, kuru sākumpunkts un beigupunkts ir otras Puses teritorijā.   
4. Ja 1.  punktā minētais pasažieru pārvadājums ir daļa no transportēšanas uz tās Puses 
teritoriju vai no tās, kurā pasažieru au topārvadātājs ir iedibināts, pasažierus var uzņemt vai izlaist 
maršrutā otras Puses teritorijā ar noteikumu, ka apstāšanās ir atļauta saskaņā ar minētajā teritorijā 
piemērojamiem noteikumiem.    
5. Ja šajā pantā minētais pasažieru pārvadājums ir daļa no regulā riem vai speciāliem regulāriem 
starptautiskiem pārvadājumiem starp Īriju un Apvienoto Karalisti un attiecas uz Ziemeļīriju, vienā 
Pusē uzņemt un izlaist pasažierus drīkst otrā Pusē iedibināts pasažieru autopārvadātājs.  
6. Vienas Puses teritorijā iedibināti p asažieru autopārvadātāji var īslaicīgi sniegt neregulārus 
pārvadājumus Īrijas salā, uzņemot un izlaižot pasažierus otras Puses teritorijā.  
7. Pasažieru autopārvadātāji neregulāros pārvadājumos var veikt braucienu ar pasažieriem no 
vienas Puses teritorijas cau r otras Puses teritoriju uz tādu teritoriju, kas nav nolīguma “Interbus” 
līgumslēdzējas puses teritorija, kā arī ar to saistītu braucienu bez pasažieriem.  
8. Šajā pantā norādītos pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus izdara ar autobusiem, kas 
reģistrēti Pusē, k urā pasažieru autopārvadātājs ir iedibināts vai pastāvīgi dzīvo.  Šie autobusi atbilst 
tehniskajiem standartiem, kas noteikti nolīguma “Interbus” 2.  pielikumā.  
X+3.  pants. X+2.  pantā minēto pakalpojumu sniegšanas nosacījumi  
1. Regulārie pārvadājumi ir atļauti  ikvienam Puses pasažieru autopārvadātājam, taču attiecīgos 
gadījumos vajadzīga obligāta rezervācija.   
2. Regulārajiem un speciālajiem regulārajiem pārvadājumiem vajadzīga atļauja saskaņā ar 
X+4.  pantu un 6.  punktu.   
3. Izmaiņas pārvadāšanas nosacījumos neietekm ē pārvadājuma piederību pie regulāriem 
pārvadājumiem.   
4. Uz paralēlu vai pagaidu pārvadājumu organizēšanu, kas apkalpo to pašu pasažieru kopumu, 
ko pastāvošie regulārie pārvadājumi, neapstāšanos atsevišķās pieturvietās un apstāšanos papildu 
pieturvietās past āvošo regulāro pārvadājumu maršrutos attiecas tie paši noteikumi, kurus piemēro 
pastāvošajiem regulārajiem pārvadājumiem.   
5. Piemēro nolīguma “Interbus” V  iedaļu [Sociālie noteikumi] un VI  iedaļu [Muitas un fiskālie 
noteikumi], kā arī tā I  pielikumu [Nosacīj umi, kas attiecas uz pasažieru autopārvadātājiem] un 
II pielikumu [Tehniskie standarti autobusiem].   
 
262 
 6. Sešu mēnešu laikposmam no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas speciāliem regulāriem 
pārvadājumiem nav vajadzīga atļauja, ja uz tiem attiecas līgums starp org anizatoru un pasažieru 
autopārvadātāju.  
7. Neregulāriem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šī sadaļa, saskaņā ar X+2.  pantu atļauja nav 
vajadzīga.  Tomēr paralēlo vai pagaidu pārvadājumu organizēšanai, kas ir līdzīgi pastāvošiem 
regulāriem pārvadājumiem un apka lpo tos pašus pasažierus, jāsaņem atļauja saskaņā ar nolīguma 
“Interbus” VIII sadaļu.  
X+4.  pants. Atļaujas piešķiršana   
1. Atļaujas veikt X+2.  pantā minētos pārvadājumus izdod tās Puses kompetentā iestāde, kuras 
teritorijā pasažieru autopārvadātājs ir iedibināts (“atļaujas izdevējiestāde”).   
2. Ja pasažieru autopārvadātājs ir iedibināts Savienībā, atļaujas izdevējiestāde ir tās dalībvalsts 
kompetentā iestāde, kuras teritorijā ir pārvadājumu sākumpunkts vai beigupunkts.   
3. Ja X+2.  pantā minētos pārvadājumus p lāno veikt pasažieru autopārvadātāju koncerns, 
atļaujas izdevējiestāde ir kompetentā iestāde, kurai tiek adresēts pieprasījums saskaņā ar X+5.  panta 
1. punkta otro daļu.  
4. Atļauju izdod ar pasažieru autopārvadātāja nosaukumu vai vārdu, un tā nav nododama ci tai 
personai. Tomēr atļauju saņēmušais pasažieru autopārvadātājs ar atļaujas izdevējiestādes piekrišanu 
var pārvadājumiem izmantojot apakšuzņēmēju, ja tāda iespēja atbilst Puses tiesību normām. Tādā 
gadījumā atļaujā norāda apakšuzņēmēja nosaukumu un lomu. Apakšuzņēmējs ir Puses pasažieru 
autopārvadātājs un atbilst visiem šīs sadaļas noteikumiem.  
Pasažieru autopārvadātāju koncernam, kas plāno sniegt X+2.  pantā minētos pakalpojumus, atļauju 
izdod ar visu koncerna pasažieru autopārvadātāju nosaukumiem vai vār diem, un atļaujā nosauc visus 
minētos pārvadātājus. To izdod pasažieru autopārvadātājiem, kuriem Puses pārējie pasažieru 
autopārvadātāji to uzticējuši saņemt un kuri to ir pieprasījuši, un pārējiem pasažieru 
autopārvadātājiem izdod apliecinātas kopijas.  
5. Neskarot X+6.  panta 3.  punktu, atļaujas derīguma termiņš nepārsniedz piecus gadus. Pēc 
pieprasījuma iesniedzēja pieprasījuma vai ar to Pušu kompetento iestāžu abpusēju piekrišanu, kuru 
teritorijā tiek uzņemti vai izlaisti pasažieri, šo termiņu var saīsināt.   
6. Atļaujās norāda šādu informāciju:  
(a) pārvadājuma veids;   
(b) pārvadājuma maršruts, norādot sākumpunktu un beigupunktu;  
(c) atļaujas derīguma termiņš;  
(d) pieturvietas un kustības grafiks.  
7. Atļaujas atbilst ROAD -2. pielikumā noteiktajam paraugam.   
8. Puses pasažieru autopārvadātājs, kas veic X+2.  pantā minēto pakalpojumu, pagaidu 
vajadzībām un ārkārtējā situācijā var izmantot papildu transportlīdzekļus. Papildu transportlīdzekļus 
var izmantot tikai ar tiem pašiem nosacījumiem, kas noteikti 6.  punktā mi nētajās atļaujās.  
 
263 
 Šajā gadījumā papildus X+10.  panta 1. un 2.  punktā minētajiem dokumentiem pasažieru 
autopārvadātājs nodrošina, ka starp pasažieru autopārvadātāju, kas veic regulāros vai speciālos 
regulāros pārvadājumus, un uzņēmumu, kas nodrošina papild u transportlīdzekļus, noslēgtā līguma 
kopija vai līdzvērtīgs dokuments tiek pārvadāti transportlīdzeklī un uzrādīti pēc pilnvarota kontroles 
darbinieka pieprasījuma.  
X+5.  pants. Atļaujas pieprasījuma iesniegšana  
1. Atļaujas pieprasījumu Puses pasažieru auto pārvadātājs iesniedz X+4.  panta 1.  punktā 
minētajai izdevējiestādei.  
Par katru pakalpojumu iesniedz tikai vienu pieprasījumu. X+4.  panta 3.  punktā minētajos gadījumos 
pieprasījumu iesniedz pārvadātājs, kuram pārējie pārvadātāji to uzticējuši. Pieprasījumu  adresē tās 
Puses atļaujas izdevējiestādei, kurā ir iedibināts pasažieru autopārvadātājs, kas pieprasījumu 
iesniedz.  
2. Atļaujas pieprasījumu iesniedz pēc ROAD -3. pielikumā noteiktā parauga.   
3. Pasažieru autopārvadātājs, kas iesniedz atļaujas pieprasījumu, sni edz papildu informāciju, ko 
uzskata par būtisku vai ko pieprasa izdevējiestāde, it īpaši ROAD -3. pielikumā uzskaitītos 
dokumentus.   
X+6.  pants. Atļaujas došana  
1. Atļaujas izdod pēc vienošanās ar to Pušu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijā notiek 
pasažie ru iekāpšana vai izkāpšana. Atļaujas izdevējiestāde šīm kompetentajām iestādēm, kā arī 
kompetentajām iestādēm, kuru teritorija tiek šķērsota, bet kurās netiek uzņemti vai izlaisti pasažieri, 
nosūta pieprasījuma kopiju kopā ar visu citu saistīto dokumentu k opijām un savu novērtējumu.  
Šā punkta pirmajā daļā minētās kompetentās iestādes Savienībā ir kompetentās iestādes dalībvalstīs, 
kuru teritorijā tiek uzņemti vai izlaisti pasažieri, un kompetentās iestādes dalībvalstīs, kuru teritorija 
tiek šķērsota, bet k urās netiek uzņemti vai izlaisti pasažieri.  
2. Kompetentās iestādes, kuru piekrišana lūgta, četru mēnešu laikā paziņo atļaujas 
izdevējiestādei savu lēmumu par pieprasījumu. Šo termiņu aprēķina no piekrišanas lūguma 
saņemšanas datuma, kas norādīts saņemšanas apstiprinājumā. Ja kompetentās iestādes, kuru 
piekrišana ir lūgta, pieņem noraidošu lēmumu, tajā iekļauj pienācīgu pamatojumu. Ja atļaujas 
izdevējiestāde četru mēnešu laikā nesaņem atbildi, tiek uzskatīts, ka kompetentās iestādes, ar kurām 
notikusi apsprie šanās, ir devušas piekrišanu, un atļaujas izdevējiestāde var atļauju piešķirt.  
Kompetentās iestādes, kuru teritorija tiek šķērsota, neuzņemot un neizlaižot pasažierus, četru 
mēnešu laikā var iesniegt atļaujas izdevējiestādei piezīmes.  
3. Uz pakalpojumiem, kas  atļauti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1073/200970 pirms pārejas perioda beigām un kam atļauja beidzas pārejas perioda beigās, 
attiecas šādi noteikumi:  
                                                            
70 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.  1073/2009 (2009.  gada 21.  oktobris) par kopīgiem 
noteikumiem attiecībā uz piekļuvi sta rptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) 
Nr. 561/2006 (pārstrādāta versija) (OV  L 300, 14.11.2009., 88.  lpp.).  
 
264 
 (a) ja, ievērojot izmaiņas, kas nepieciešamas X+2.  panta prasību izpildei, darbīb as nosacījumi ir 
tādi paši kā tie, kas noteikti atļaujā, kura piešķirta saskaņā ar Regulu (EK) Nr.  1073/2009, 
attiecīgā atļaujas izdevējiestāde saskaņā ar šo sadaļu pēc pieprasījuma vai citādi var izdot 
autopārvadātājam attiecīgu atļauju, ko piešķir saskaņ ā ar šo sadaļu.  Ja tāda atļauja tiek izdota, 
tiek uzskatīts, ka ir saņemta to kompetento iestāžu piekrišana, kuru teritorijā tiek uzņemti vai 
izlaisti pasažieri, kā norādīts 2.  punktā. Minētās kompetentās iestādes un kompetentās 
iestādes, kuru teritoriju š ķērso, neuzņemot un neizlaižot pasažierus, jebkurā brīdī var atļaujas 
izdevējiestādei darīt zināmas piezīmes, ja tām tādas ir;  
(b) ja piemēro a) apakšpunktu, attiecīgās saskaņā ar šo sadaļu piešķirtās atļaujas derīguma 
termiņš nepārsniedz derīguma termiņa pēd ējo dienu, kas noteikta agrāk saskaņā ar Regulu 
(EK) Nr.  1073/2009 piešķirtajā atļaujā.  
4. Lēmumu par pieprasījumu izdevējiestāde pieņem ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, 
kurā pasažieru autopārvadātājs pieprasījumu iesniedzis.  
5. Atļauju nepiešķir, ja:  
(a) pieprasījuma iesniedzējs pārvadājumus, kas ir pieprasījuma priekšmets, nespēj veikt ar tam 
tieši pieejamo aprīkojumu;   
(b) pieprasījuma iesniedzējs nav nodrošinājis atbilstību valsts vai starptautiskajiem autotransporta 
tiesību aktiem, sevišķi nosacījumiem un pra sībām, kas attiecas uz pasažieru starptautisko 
autopārvadājumu atļaujām, vai ir izdarījis nopietnus Puses autotransporta tiesību aktu 
pārkāpumus, sevišķi attiecībā uz transportlīdzekļiem piemērojamajiem noteikumiem un 
noteikumiem par transportlīdzekļa vadī šanas laiku un transportlīdzekļa vadītāju atpūtas 
periodiem;  
(c) atļaujas pagarināšanas pieprasījuma gadījumā nav ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi;  
(d) kāda Puse uz detalizētas analīzes pamata nolemj, ka attiecīgie pārvadājumi attiecīgajos tiešās 
satiks mes iecirkņos nopietni apdraudētu tādu līdzīgu pārvadājumu dzīvotspēju, uz kuriem 
attiecas viens vai vairāki sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kas atbilst attiecīgās Puses tiesību 
aktiem. Šādā gadījumā Puse izstrādā nediskriminējošus kritērijus, pēc kuriem n oteikt, vai 
pārvadājumi, par kuriem iesniegts pieprasījums, nopietni apdraudētu minēto līdzīgo 
pārvadājumu dzīvotspēju, un dara tos zināmus otrai 1.  punktā minētajai Pusei; vai  
(e) kāda Puse, pamatojoties uz detalizētu analīzi, nolemj, ka pakalpojuma galvenai s mērķis nav 
pārvadāt pasažierus starp punktiem, kas atrodas Pušu teritorijā.  
Kad ārkārtēju apstākļu dēļ, ko nav bijis iespējams paredzēt atļaujas piešķiršanas brīdī, 
pārvadājums attiecīgos tiešās satiksmes iecirkņos nopietni apdraud tādu līdzīgu pakalpoj umu 
sniegšanas dzīvotspēju, uz kuriem attiecas viens vai vairāki saskaņā ar kādas Puses tiesību 
aktiem noslēgti sabiedrisko pakalpojumu līgumi, Puse ar otras Puses piekrišanu var apturēt vai 
anulēt atļauju veikt starptautisko autobusu pārvadājumu, sešus mē nešus pirms tam par to 
brīdinājusi pasažieru autopārvadātāju.  
Nav iemesla pieprasījumu noraidīt tādēļ vien, ka kāds vienas Puses pasažieru autopārvadātājs 
piedāvā zemākas cenas nekā citi pasažieru autopārvadātāji vai ka attiecīgajā savienojumā jau 
darboja s citi pasažieru autopārvadātāji.  
 
265 
 6. Pabeigusi 1. –5. punktā noteikto procedūru, atļaujas izdevējiestāde piešķir atļauju vai oficiāli 
noraida pieprasījumu.  
Lēmumā pieprasījumu noraidīt izklāsta noraidīšanas iemeslus. Puses nodrošina, ka transporta 
uzņēmumiem  tiek dota iespēja sūdzēties, ja to pieprasījums tiek noraidīts.  
Atļaujas izdevējiestāde par savu lēmumu informē otras Puses kompetentās iestādes un nosūta tām 
katras atļaujas kopiju.  
X+7.  pants. Atļaujas pagarināšana un izmaiņas  
1. X+6.  pantu pēc analoģij as piemēro atļaujas pagarināšanas pieprasījumiem vai 
pieprasījumiem mainīt nosacījumos, ar kuriem veicami pārvadājumi, kam vajadzīga atļauja.  
2. Ja spēkā esošās atļaujas termiņš beidzas sešu mēnešu laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās 
dienas, tad termiņš, kur ā X+6.  panta 2.  punktā minētās kompetentās iestādes atļaujas izdevējiestādei 
dara zināmu savu piekrišanu vai piezīmes par pieprasījumu saskaņā ar minēto pantu, ir divi mēneši.  
3. Ja pārvadājumu veikšanas nosacījumos tiek izdarītas sīkas korekcijas intervālos , braukšanas 
maksā, kustības grafikā u. tml., atļaujas izdevējiestādei tikai jāiesniedz otras Puses kompetentajai 
iestādei informācija par izmaiņām. Kustības grafiku vai intervālu izmaiņas, kas ietekmē laiku, kad tiek 
veikta kontrole uz robežām starp Pusēm  vai uz robežām ar trešām valstīm, neuzskata par sīkām 
izmaiņām.  
X+8.  pants. Atļaujas spēka zaudēšana   
1. Neskarot X+6.  panta 3.  punktu, X+2.  pantā norādītā pārvadāšanas atļauja zaudē spēku 
derīguma termiņa beigās vai trīs mēnešus pēc tam, kad atļaujas izdevējiestāde no atļaujas turētāja 
saņēmusi paziņojumu par nodomu izbeigt pārvadāšanu. Tādā paziņojumā iekļa uj pienācīgu 
pamatojumu.  
2. Ja pieprasījums pēc pakalpojuma vairs nepastāv, 1.  punktā paredzētais paziņošanas periods 
ir viens mēnesis.  
3. Atļaujas izdevējiestāde paziņo otras Puses kompetentajām iestādēm, ka atļauja zaudējusi 
spēku.  
4. Atļaujas turētājs informē  attiecīgā pakalpojuma izmantotājus par tā sniegšanas izbeigšanu 
vienu mēnesi iepriekš, izmantojot attiecīgus plašsaziņas līdzekļus.  
X+9.  pants. Pārvadātāju pienākumi   
1. Izņemot nepārvaramas varas gadījumu, Puses pasažieru autopārvadātājs, kas veic X+2.  pantā 
minētos pārvadājumus, pārvadājumu sāk nekavējoties un līdz atļaujas derīguma beigām veic visus 
pasākumus, kas garantē transporta pakalpojumu, kurš atbilst nepārtrauktības, regularitātes un 
pārvadāšanas jaudas standartiem un nosacījumiem, kas norādīti sa skaņā ar X+4.  panta 6.  punktu un 
ROAD -2. pielikumu.   
2. Puses pasažieru autopārvadātājs pārvadājuma maršrutu, autobusu pieturvietas, kustības 
grafiku, braukšanas maksu un pārvadāšanas nosacījumus atspoguļo tā, lai nodrošinātu, ka 
informācija ir viegli pieejam a visiem lietotājiem.  
 
266 
 3. Pusēm ir iespēja izdarīt izmaiņas ekspluatācijas noteikumos, kas reglamentē X+2.  pantā 
norādītos pakalpojumus, vienojoties savā starpā un ar atļaujas turētāju.  
X+10.  pants. Autobusā glabājamie dokumenti  
1. Neskarot X+4.  panta 8.  punkt u, autobusā glabā un pēc attiecīgi pilnvarota inspektora 
pieprasījuma uzrāda X+2.  pantā norādīto pārvadājumu atļauju vai tās apliecinātu kopiju un 
pārvadātāja starptautiskai pasažieru pārvadāšanai ar autobusiem, kas izdota saskaņā ar valsts vai 
Savienības tiesību normām, vai tās apliecinātu kopiju.  
2. Neskarot 1.  punktu, kā arī X+4.  panta 8.  punktu, speciālo regulāro pārvadājumu gadījumā 
transportlīdzeklī glabā un pēc pieprasījuma attiecīgi pilnvarotam kontroles darbiniekam uzrāda starp 
pasažieru autopārvadāj umu organizētāju un pārvadātāju noslēgto līgumu vai tā kopiju, kā arī 
dokumentu, kas apliecina, ka speciālo regulāro pārvadājumu pasažieri ir īpaša pasažieru kategorija, 
no kuras izslēgti citi pasažieri, un minētie dokumenti arī ir kontroles dokumenti.  
3. Pasažieru autopārvadātājiem, kas sniedz neregulārus pakalpojumus saskaņā ar X+2.  panta 
6. un 7.  punktu, ir klāt pēc ROAD -4. pielikuma parauga aizpildīts brauciena formulārs. Brauciena 
formulāru grāmatiņas izsniedz tās teritorijas kompetentā iestāde, kurā pār vadātājs ir reģistrēts, vai 
kompetentās iestādes norīkotas struktūras.  
X+11.  pants. Ceļu satiksmes noteikumi  
Autobusu vadītāji, kas nodarbojas ar pasažieru pārvadāšanu saskaņā ar šo sadaļu, otras Puses 
teritorijā ievēro valsts normatīvos aktus, kas minēta jā teritorijā ir spēkā ceļu satiksmē.   
X+12.  pants. Piemērošanas joma  
Šīs sadaļas noteikumus vairs nepiemēro no dienas, kad attiecībā uz Apvienoto Karalisti stājas spēkā 
nolīguma “Interbus” protokols par regulārajiem un speciālajiem starptautiskajiem pasa žieru 
pārvadājumiem ar autobusiem, vai sešus mēnešus pēc minētā protokola stāšanās spēkā attiecībā uz 
Savienību, atkarībā no tā, kas notiek agrāk, izņemot darbības saskaņā ar X+2.  panta 2.  punktu; 
X+2.  panta 5.  punktu; X+2.  panta 6.  punktu un X+2.  panta 7.  punktu.  
X+13.  pants. Pienākumi citās sadaļās  
Otrās daļas pirmā temata II  sadaļas trešās nodaļas SERVIN.3.2.  pants [Piekļuve tirgum] un 
SERVIN.3.4.  pants [Valsts režīms] tiek iekļauti šajā sadaļā un kļūst par tās sastāvdaļu, un attiecas uz 
režīmu autopārv adātājiem, kuri veic braucienus saskaņā ar šīs sadaļas X+2.  pantu.  
X+14.  pants. Specializētā komiteja  
Specializētā autotransporta komiteja var grozīt ROAD -2., ROAD -3. un ROAD -4. pielikumu, ņemot vērā 
regulējuma pārmaiņas.  Tā var noteikt pasākumus, kas at tiecas uz šīs sadaļas īstenošanu.  
  
 
267 
 CETURTAIS TEMATS. SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA KOORDINĀCIJA UN VĪZAS ĪSTERMIŅA 
APMEKLĒJUMIEM  
I SADAĻA. SOCIĀLĀ NO DROŠINĀJUMA KOORDINĀ CIJA 
Ch.SSC.1.  pants. Pārskats  
Dalībvalstis un Apvienotā Karaliste koordinē savas sociālā nodrošinājuma sistēmas saskaņā ar 
Protokolu par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu, lai nodrošinātu personu, uz kurām attiecas šīs 
sistēmas, tiesības uz sociālo nodrošinājumu.  
Ch.SSC.2.  pants. Likumīga dzīvesvieta  
1. Protokolu par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu piemēro personām, kas likumīgi dzīvo 
kādā dalībvalstī vai Apvienotajā Karalistē.  
2. Šā panta 1.  punkts neskar tiesības uz naudas pabalstiem, kas attiecas uz iepriekšējiem tādu 
personu likumīgas dzīvesvietas periodiem, uz kurām attiecas Protoko la par sociālā nodrošinājuma 
koordinēšanu SSC.2.  pants [Personas, uz kurām attiecas šis protokols].  
Ch.SSC.3.  pants. Pārrobežu situācijas  
1. Protokolu par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu piemēro tikai situācijās, kas rodas starp 
vienu vai vairākām Savie nības dalībvalstīm un Apvienoto Karalisti.  
2. Protokolu par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu nepiemēro personām, kuru stāvoklis 
visos aspektos attiecas vai nu uz Apvienoto Karalisti, vai uz dalībvalstīm.  
Ch.SSC.4.  pants. Imigrācijas pieteikumi  
Protokolu par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu piemēro, neskarot dalībvalsts vai Apvienotās 
Karalistes tiesības iekasēt veselības aprūpes maksu saskaņā ar valsts tiesību aktiem saistībā ar 
pieteikumu atļaujai ieceļot, uzturēties, strādāt vai dzīvot šajā valstī.  
 
II SADAĻA. VĪZAS ĪSTE RMIŅA APMEKLĒJUMIEM  
VSTV.1.  pants Vīzas īstermiņa apmeklējumiem  
1. Puses atzīmē, ka šā nolīguma spēkā stāšanās dienā abas Puses paredz bezvīzu ceļošanu 
īstermiņa apmeklējumiem attiecībā uz saviem valstspiederīgajiem saskaņā ar saviem ti esību aktiem.   
Katra Puse laikus un, ja iespējams, vismaz trīs mēnešus pirms šādas prasības stāšanās spēkā paziņo 
otrai Pusei par jebkādu nodomu otras Puses valstspiederīgajiem noteikt vīzas prasību īstermiņa 
apmeklējumiem.   
2. Ievērojot 3.  punktu un FIN PROV.10.  pantu [Savienības paplašināšanās nākotnē], gadījumā, ja 
Apvienotā Karaliste nolemj dalībvalsts valstspiederīgajiem piemērot vīzas prasību īstermiņa 
apmeklējumiem, šāda prasība attiecas uz visu dalībvalstu valstspiederīgajiem.  
3. Šis pants neskar vienošanās, kas panāktas starp Apvienoto Karalisti un Īriju par kopējo 
ceļošanas telpu.  
 
268 
 PIEKTAIS TEMATS. ZVEJNIECĪBA  
Pirmā nodaļa. Ievadnoteikumi  
FISH.1.  pants. Piekrastes valstu suverēnās tiesības, ko īsteno Puses  
Puses apstiprina, ka piekrastes valstu s uverēnās tiesības, ko Puses īsteno to ūdeņos mītošo dzīvo 
resursu izpētīšanas, izmantošanas, saglabāšanas un pārvaldības nolūkā, būtu jāizmanto, ievērojot 
starptautisko tiesību, tai skaitā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982.  gada 10.  decembra Jūras tiesīb u 
konvencijas, principus, un saskaņā ar šiem principiem.  
FISH.2.  pants. Mērķi un principi  
1.  Puses sadarbojas, lai nodrošinātu, ka kopīgo krājumu zvejas darbības to attiecīgajos ūdeņos 
ir ilgtermiņā vidiski ilgtspējīgas, veicina ekonomiskos un sociālos ieguvumus, turklāt tiek veiktas, 
pilnībā ievērojot neatkarīgu piekrastes valstu tiesības un saistības, ko īsteno Puses.  
2.  Pusēm ir kopīgs mērķis izmantot kopīgos krājumus tādā intensitātē, kas paredzēta, lai 
uzturētu un pakāpeniski atjaunotu izmantojamo sugu populācijas virs biomasas līmeņa, kas var 
nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.  
3.         Puses ņem vērā šādus principus:  
(a) piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā;   
(b) veicināt ilgtermiņa (vidisko, sociālo un ekonomisko) ilgtspēju un kopīgo krājumu optimālu 
izmantošanu;  
(c) zvejniecībā piemērojamos saglabāšanas un pārvaldības lēmumus balstīt uz labākajiem 
pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, galvenokārt tiem, ko sniegusi Starptautiskā Jūras 
pētniecības padome ( ICES ); 
(d) nodro šināt zvejniecību selektivitāti, lai tādējādi aizsargātu zivju mazuļus un zivju nārsta barus, 
nepieļautu un samazinātu nevēlamu piezveju;  
(e) pienācīgi ņemt vērā un līdz minimumam samazināt zvejas kaitīgo ietekmi uz jūras ekosistēmu 
un pienācīgi ņemt vērā vaja dzību saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību;  
(f) dzīvo jūras resursu saglabāšanā un zvejas resursu pārvaldībā piemērot samērīgus un 
nediskriminējošus pasākumus, vienlaikus saglabājot Pušu regulatīvo autonomiju;  
(g) nodrošināt, ka tiek vākti un savlaicīgi kopīgot i pilnīgi un pareizi dati, kas ir kopīgo krājumu 
saglabāšanai un zvejniecību pārvaldībai relevanti;  
(h) nodrošināt atbilstību zvejniecībā piemērojamajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem 
un apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un  
(i) nodrošinā t visu saskaņoto pasākumu savlaicīgu ieviešanu Pušu tiesiskajā regulējumā.  
FISH.3.  pants. Definīcijas  
1. Šajā tematā piemēro šādas definīcijas:  
 
269 
 (a) (Puses) “EEZ” saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982.  gada 10.  decembra Jūras tiesību 
konvenciju ir:  
(i) Savienības  gadījumā  – tās dalībvalstu  Eiropas  teritorijai  piegulošās  ekskluzīvās  
ekonomikas  zonas,  ko noteikušas  dalībvalstis,  
(ii) ekskluzīvā  ekonomikas  zona,  ko noteikusi  Apvienotā  Karaliste;  
(b) “piesardzīga pieeja zvejniecības pārvaldībā” ir pieeja, saskaņā ar kuru  atbilstošas zinātniskās 
informācijas trūkums netiek izmantots par pamatojumu, lai atliktu vai neveiktu pārvaldības 
pasākumus, kuru mērķis ir saglabāt mērķsugas, saistītās vai atkarīgās sugas, nemērķa sugas un 
to vidi;  
(c) “kopīgi krājumi” ir jebkāda veida zivis, arī jebkāda veida gliemji un vēžveidīgie, kas sastopami 
Pušu ūdeņos;  
(d) “KPN” ir kopējā pieļaujamā nozveja, kas ir maksimālais daudzums, kādu noteiktā periodā var 
nozvejot no konkrēti definēta krājuma (vai krājumiem);  
(e) “ārpuskvotas krājumi” ir krājumi, ko nepārvalda ar KPN palīdzību;  
(f) (Puses) “teritoriālā jūra” saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982.  gada 10.  decembra 
Jūras tiesību konvenciju ir:  
(i) Savienības  gadījumā  – atkāpjoties  no FINPROV.1.  panta  [Teritoriālā  darbības  joma]  
1. punkta,  tās dalībvalstu  Eiropas  teritorijai  piegulošā  teritoriālā  jūra,  ko noteikušas  
dalībvalstis,  
(ii) teritoriālā  jūra,  ko noteikusi  Apvienotā  Karaliste;  
(g) (Puses) “ūdeņi” ir:  
(i) attiecībā uz Savienību  – atkāpjoties no FINPROV.1.  panta [Teritoriālā darbības joma] 
1. punkta, dalībvalstu EEZ un to teritoriālās jūras;  
(ii) attiecībā uz Apvienoto Karalisti  – tās EEZ un tās teritoriālā jūra, izņemot Gērnsijas 
Teritoriālajai Vienībai, Džērsijas Teritoriālajai Vienībai un Menas Salai piegulošo 
teritoriālo jūru FISH.8.  panta [Piekļuve ūde ņiem], FISH.9.  panta [Kompensējoši 
pasākumi, kas veicami piekļuves atsaukšanas vai samazināšanas gadījumā] un 
FISH.4.  pielikuma [Protokols par piekļuvi ūdeņiem] nolūkā;  
(h) (Puses) “kuģis” ir:  
(i) Apvienotās Karalistes gadījumā  – zvejas kuģis, kas peld ar Apvieno tās Karalistes 
karogu, ir reģistrēts Apvienotajā Karalistē, Gērnsijas Teritoriālajā Vienībā, Džērsijas 
Teritoriālajā Vienībā vai Menas Salā un kam ir Apvienotās Karalistes zivsaimniecības 
pārvaldes izdota licence,  
(ii) Savienības gadījumā  – zvejas kuģis, kas p eld ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts 
Savienībā.  
Otrā nodaļa. Saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana  
 
270 
 FISH.4.  pants. Zvejniecības pārvaldība  
1.  Katra Puse lemj par visiem pasākumiem, kas tās ūdeņos piemērojami, tiecoties sasniegt 
FISH.2.  panta [Mērķi un principi] 1. un 2.  punktā noteiktos mērķus un ievērojot FISH.2.  panta [Mērķi 
un principi] 3.  punktā minētos principus.  
2.  Pasākumus, kas minēti 1.  punktā, Puse balsta uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem 
ieteikumiem.   
Pasākumus, kas minēti 1.  punk tā, Puse savos ūdeņos nepiemēro otras Puses kuģiem, ja vien tā 
saviem kuģiem nepiemēro tos pašus pasākumus.  
Otrā daļa neskar Pušu saistības, kas noteiktas Nolīgumā par ostas valsts pasākumiem, 
Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas kontroles un i zpildes panākšanas shēmā, 
Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumos 
un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas Ieteikumā  18-09 par ostas valsts 
pasākumiem, kas veicami, lai aizkavētu , novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu 
zveju.  
Specializētā zvejniecības komiteja var grozīt trešajā daļā minēto jau iepriekš esošo starptautisko 
saistību sarakstu.  
3.  Par jauniem pasākumiem, kas minēti 1.  punktā un var ietekmēt otras  Puses kuģus, katra 
Puse paziņo otrai Pusei pirms minēto pasākumu piemērošanas, dodot otrai Pusei pietiekami daudz 
laika izteikt piezīmes vai prasīt skaidrojumus.  
FISH.5.  pants. Atļaujas, atbilstība un izpildes panākšana  
1. Ja kuģiem ir atbilstīgi FISH.8.  pantam [Piekļuve ūdeņiem] un FISH.10.  pantam [Piekļuve 
Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem] piešķirta 
piekļuve, kas ļauj zvejot otras Puses ūdeņos:  
(a) katra Puse laikus nosūta otrai Pusei sarakstu ar kuģiem, kuriem šī Puse vēlas saņemt zvejas 
atļaujas vai licences, un  
(b) otra Puse izdod zvejas atļaujas vai licences.  
2.  Katra Puse veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tās kuģi ievēro 
noteikumus, kuri minētajiem kuģiem piemērojami otras  Puses ūdeņos, tai skaitā atļaujas vai licences 
nosacījumus.  
Trešā nodaļa. Vienošanās par piekļuvi ūdeņiem un resursiem  
FISH.6.  pants. Zvejas iespējas  
1. Katru gadu līdz 31.  janvārim Puses sadarbojas, lai sastādītu grafiku, kādā notiek apspriešanās 
ar mērķi vienoties par FISH.1.  pielikumā uzskaitīto krājumu KPN nākamajam gadam vai gadiem. 
Minētajā grafikā ņem vērā citas ikgadējas piekrastes valstu apspriešanās, kuras skar vienu vai abas 
Puses.  
2. Puses ik gadus apspriežas, lai katru gadu līdz 10.  decembrim vieno tos par FISH.1.  pielikumā 
uzskaitīto krājumu KPN nākamajam gadam. Tas nozīmē, ka agrīna apmainīšanās ar viedokļiem par 
prioritātēm notiek, tiklīdz ir saņemts ieteikums par KPN apjomu. Par minētajām KPN Puses vienojas:  
 
271 
 (a) pamatojoties uz labākajiem pieejamaji em zinātniskajiem ieteikumiem, kā arī citiem 
relevantiem faktoriem, tai skaitā sociālekonomiskiem aspektiem, un  
(b) saskaņā ar jebkādām piemērojamajām saglabāšanas un pārvaldības daudzgadu stratēģijām, 
par kurām Puses vienojušās.  
3. Pušu daļas no KPN, kas noteik tas FISH.1.  pielikumā uzskaitītajiem krājumiem, Pusēm iedala 
saskaņā ar minētajā pielikumā noteiktajām kvotu daļām.  
4. Ikgadējās apspriešanās cita starpā var aplūkot:  
(a) vienas Puses KPN daļu daļēju nodošanu otrai Pusei;  
(b) sarakstu ar krājumiem, kuros zvejot ir aizliegts;  
(c) KPN noteikšanu krājumiem, kas nav uzskaitīti FISH.1.  pielikumā vai FISH.2.  pielikumā, un Pušu 
attiecīgās daļas no minētajiem krājumiem;  
(d) zvejniecības pārvaldības pasākumus, attiecīgā gadījumā arī zvejas piepūles limitus;  
(e) citus krājumus, kuros Pu ses ir savstarpēji ieinteresētas, bet kuri šā temata pielikumos nav 
uzskaitīti.  
5. Puses var apspriesties, lai vienotos par grozītām KPN, ja kāda no Pusēm to pieprasa.  
6. Tiek sagatavots rakstisks protokols, kurā dokumentē saskaņā ar šo pantu notikušo 
apsprieša nos rezultātā panākto vienošanos starp Pusēm un kuru paraksta abu Pušu delegāciju 
vadītāji.  
7. Katra Puse pietiekami laikus pirms FISH.3.  pielikumā uzskaitīto krājumu KPN noteikšanas vai 
grozīšanas paziņo par to otrai Pusei.  
8. Puses vienojas izveidot mehānismu , kas izmantojams brīvprātīgai, gada laikā veiktai zvejas 
iespēju nodošanai starp Pusēm, kam jānotiek katru gadu. Par šā mehānisma elementiem lemj 
Specializētā zvejniecības komiteja. Puses apsver iespēju ar šā mehānisma starpniecību par tirgus 
vērtību darī t pieejamas zvejas iespējas attiecībā uz krājumiem, no kuriem zvejo vai saskaņā ar 
prognozēm zvejos nepietiekamā apmērā.  
FISH.7.  pants. Provizoriskas KPN  
1. Ja Puses līdz 10.  decembrim nav vienojušās par FISH.1.  pielikumā vai FISH.2.A vai B  pielikumā 
uzskaitī ta krājuma KPN, tās nekavējoties atsāk apspriešanos ar pastāvīgu mērķi vienoties par KPN.  
Puses sazinās bieži, lai izsmeltu visas iespējas panākt vienošanos pēc iespējas īsākā laikā.  
 
2. Ja vienošanās par kāda FISH.1.  pielikumā vai FISH.2.A un B  pielikumā uzskaitīta krājuma KPN 
20. decembrī joprojām nav panākta, katra Puse nosaka provizorisku KPN, kas atbilst ICES  ieteiktajam 
apjomam un ir piemērojama no 1.  janvāra.   
3. Atkāpjoties no 2.  punk ta, īpašo krājumu KPN nosaka saskaņā ar pamatnostādnēm, kas 
pieņemtas saskaņā ar 5.  punktu.   
 
272 
 4. Šajā pantā “īpašie krājumi” ir:  
(a) krājumi, attiecībā uz kuriem ICES  ieteikusi nulles apjoma KPN;  
(b) krājumi, kurus apzvejo jauktu sugu zvejniecībā, ja minētais krājums vai cits krājums, ko apzvejo 
tajā pašā zvejniecībā, ir jutīgs, vai  
(c) citi krājumi, kuriem Pušu ieskatā ir vajadzīga īpaša pieeja.  
5. Specializētā zvejniecības komiteja līdz 2021.  gada 1.  jūlijam pieņem pamatnostādnes par to, 
kā nosakāmas īpašo krājumu provizoriskās KPN.  
6. Katru gadu, kad saņemts ICES  ieteikums par KPN, Puses prioritārā kārtā apspriežas par 
īpašajiem krājumiem un par to, kā katra Puse provizorisko KPN noteikšanā piemēro saskaņā ar  
5. punktu noteiktās pamatnostādnes.  
7. Katra Puse nosaka savu daļu no katras provizoriskās KPN, un tā nepārsniedz tās daļu, kas 
noteikta atbilstošajā pielikumā.  
8. Provizoriskās KPN un daļas, kas minētas 2., 3. un 7.  punktā, piemēro līdz brīdim, kad panākta 
vienošanās saskaņā ar 1.  punktu.  
9. Katra Puse tūlīt paziņo otrai Pusei savu provizorisko KPN, kas noteikta saskaņā ar 2. un 
3. punktu, un savu katras minētās KPN provizorisko daļu, kas noteikta saskaņā ar 7.  punktu.  
FISH.8.  pants. Piekļuve ūdeņiem  
1. Ja vienošan ās par KPN ir panākta, katra Puse piešķir otras Puses kuģiem piekļuvi, kas ļauj 
konkrētajā gadā zvejot tās ūdeņos attiecīgajos ICES  apakšapgabalos. Piekļuvi piešķir tādā apmērā un 
ar tādiem nosacījumiem, kas noteikti minētajās ikgadējās apspriešanās.  
2. Ikgad ējās apspriešanās Puses var vienoties par tālākiem īpašiem piekļuves nosacījumiem, kas 
attiecas uz:  
(a) zvejas iespējām, par kurām panākta vienošanās;  
(b) visām daudzgadu stratēģijām, kas attiecībā uz ārpuskvotas krājumiem izstrādātas saskaņā ar 
FISH.16.  panta [Sp ecializētā zvejniecības komiteja] 1.  punkta c)  apakšpunktu,  un 
(c) visiem tehniskajiem un saglabāšanas pasākumiem, par kuriem Puses vienojušās, neskarot 
FISH.4.  pantu [Zvejniecības pārvaldība].  
3. Ikgadējās apspriešanās, tai skaitā apspriešanās par šā panta 1.  punktā minēto piekļuves 
apjomu un nosacījumiem, Puses risina godprātīgi un ar mērķi nodrošināt abpusēji pieņemamu 
līdzsvaru starp abu Pušu interesēm.  
4. Konkrētāk, apspriešanos rezultātā katrai Pusei parasti būtu jāpiešķir:  
(a) piekļuve, kas savstarpēji ļauj zvejot FISH.1.  pielikumā un FISH.2.A, B un F  pielikumā 
uzskaitītajos krājumos otras Puses EEZ (vai, ja piekļuve piešķirta saskaņā ar c)  apakšpunktu, 
minētajā apakšpunktā minētajās EEZ un rajonos) apjomā, kurš ir pamatoti samērīgs ar Pušu 
attiecīgajām daļām  no KPN;   
 
273 
 (b) piekļuve, kas savstarpēji ļauj zvejot ārpuskvotas krājumos otras Puses EEZ (vai, ja piekļuve 
piešķirta saskaņā ar c)  apakšpunktu, minētajā apakšpunktā minētajās EEZ un rajonos) apjomā, 
kurš ir vismaz vienāds ar tonnās izteiktu vidējo apjomu, kādu  attiecīgā Puse otras Puses 
ūdeņos nozvejojusi 2012. –2016.  gada periodā,  un 
(c) piekļuve Pušu ūdeņiem, kas atrodas sešu līdz divpadsmit jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas 
ICES  4.c un 7.d –g rajonā, nosacījumiem atbilstošiem kuģiem tādā apmērā, kādā piekļuve 
minētajiem ūdeņiem Savienības zvejas kuģiem un Apvienotās Karalistes zvejas kuģiem bija 
2020.  gada 31.  decembrī.  
Šā punkta c)  apakšpunktā “nosacījumiem atbilstošs kuģis” ir Puses kuģis, kas iepriekšējā 
teikumā minētajā zonā zvejojis četros gados 2012. –2016.  gada periodā, vai šāda kuģa tiešs 
aizstājējkuģis.  
Ikgadējās apspriešanās, kas minētas c)  apakšpunktā, var aplūkot tādus jautājumus kā atbilstošas 
finansiālas saistības un kvotu nodošana starp Pusēm.  
5. Kamēr tiek piemērota provizoriska KPN un vien ošanās par KPN nav panākta, Puses piešķir 
šādu provizorisku piekļuvi, kas ļauj zvejot attiecīgajos ICES  apakšapgabalos:  
(a) attiecībā uz FISH.1.  pielikumā uzskaitītajiem krājumiem un ārpuskvotas krājumiem  – no 
1. janvāra līdz 31.  martam 4.  punkta a) un b)  apak špunktā paredzētajā apjomā;   
(b) attiecībā uz FISH.2.  pielikumā uzskaitītiem krājumiem  – no 1.  janvāra līdz 14.  februārim 4.  punkta 
a) apakšpunktā paredzētajā apjomā,  un 
(c) attiecībā uz piekļuvi, kas ļauj zvejot sešu līdz divpadsmit jūras jūdžu zonā,  – piekļuvi s askaņā ar 
4. punkta c)  apakšpunktu no 1.  janvāra līdz 31.  janvārim tādā apjomā, kas vienāds ar tonnās 
izteiktu vidējo apjomu, kas minētajā zonā nozvejots iepriekšējos 3 mēnešos.  
Šāda piekļuve katram attiecīgajam krājumam, kas minēts a) un b)  apakšpunktā, i r proporcionāla 
vidējai procentuālajai daļai no Puses daļas no ikgadējās KPN, kādu attiecīgās Puses kuģi nozvejojuši 
otras Puses ūdeņos attiecīgajos ICES  apakšapgabalos tajā pašā periodā iepriekšējo trīs kalendārajos 
gados. To pašu mutatis mutandis  piemēro  piekļuvei, kas ļauj zvejot ārpuskvotas krājumos.  
Attiecībā uz šā punkta c)  apakšpunktā minēto situāciju līdz 15.  janvārim, attiecībā uz 
FISH.2.  pielikumā uzskaitītajiem krājumiem līdz 31.  janvārim un attiecībā uz visiem citiem krājumiem 
līdz 15.  martam k atra Puse paziņo otrai Pusei ūdeņiem dotās piekļuves apjoma un nosacījumu 
izmaiņas, kas attiecībā uz c)  apakšpunktā minēto situāciju būs piemērojamas no 1.  februāra, 
attiecībā uz FISH.2.  pielikumā uzskaitītajiem krājumiem  – no 15.  februāra un attiecībā uz visiem 
citiem krājumiem attiecīgajos ICES  apakšapgabalos  – no 1.  aprīļa.  
6. Neskarot FISH.7.  panta [Provizoriskas KPN] 1. un 8.  punktu, pēc viena mēneša attiecībā uz 
5. punkta c)  apakšpunktā minēto situāciju, pēc pusotra mēneša attiecībā uz FISH.2.  pielikumā 
uzskaitītajiem krājumiem un pēc trim mēnešiem attiecībā uz visiem citiem krājumiem Puses cenšas 
vienoties par tālāku provizoriskās piekļuves kārtību atbilstošā ģeogrāfiskajā līmenī ar mērķi panākt, 
lai zvejas darbību pārtraukumi būtu pēc iespējas minimāli.  
 
7. Kad Puse piešķir piekļuvi saskaņā ar 1.  punktu, tā var ņemt vērā individuālu kuģu vai kuģu 
grupu atbilstību piemērojamajiem noteikumiem tās ūdeņos iepriekšējā gadā un pasākumus, ko otra 
 
274 
 Puse iepriekšējā gadā veikusi, ievērojot FISH.5.  panta [Atļaujas, at bilstība un izpildes panākšana] 
2. punktu.  
8. Šo pantu piemēro, ņemot vērā FISH.4.  pielikumu [Protokols par piekļuvi ūdeņiem].  
FISH.9.  pants. Kompensējoši pasākumi, kas veicami piekļuves atsaukšanas vai samazināšanas 
gadījumā   
1. Pēc Puses (“uzņēmēja Puse”) p aziņojuma, kas sniegts saskaņā ar FISH.8.  panta [Piekļuve 
ūdeņiem] 5.  punktu, otra Puse (“zvejotāja Puse”) drīkst veikt kompensējošus pasākumus, kas ir 
samērīgi ar ekonomisko un sociālo ietekmi, ko radījušas ūdeņiem dotās piekļuves apjoma un 
nosacījumu izm aiņas. Šādu ietekmi mēra, pamatojoties uz uzticamiem pierādījumiem, nevis tikai uz 
pieņēmumiem vai maz ticamām iespējām. Dodot priekšroku tādiem kompensējošiem pasākumiem, 
kas šā nolīguma darbību traucētu vismazāk, zvejotāja Puse drīkst pilnībā vai daļēji apturēt piekļuvi 
saviem ūdeņiem un preferenciāla tarifa režīmu, kas zvejniecības produktiem piešķirts saskaņā ar 
GOODS.5.  pantu [Muitas nodokļu aizliegums].  
2. Kompensējošs pasākums, kas minēts 1.  punktā, var stāties spēkā ne agrāk kā septiņas dienas pēc 
tam, kas zvejotāja Puse ir nosūtījusi uzņēmējai Pusei paziņojumu par plānoto apturēšanu saskaņā ar 
1. punktu, bet nekādā gadījumā ne agrāk kā 1.  februārī attiecībā uz FISH.8.  panta [Piekļuve ūdeņiem] 
5. punkta c)  apakšpunktā minēto situāciju, 15.  februārī attiecībā uz FISH.2.  pielikumā uzskaitītajiem 
krājumiem un 1.  aprīlī attiecībā uz citiem krājumiem. Puses apspriežas specializētajā komitejā, lai 
panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu. Minētajā paziņojumā norāda:  
(a) datumu, no kura zvejotāja Puse plāno apt urēšanu, un  
(b) saistības, kuru izpilde jāaptur, un plānotās apturēšanas līmeni.  
3.           Pēc tam, kad kompensējošie pasākumi ir paziņoti saskaņā ar 2.  punktu, uzņēmēja Puse var 
prasīt izveidot šķīrējtiesu atbilstīgi sestās daļas I  sadaļas [Strīdu izšķirša na] INST.14.  pantam 
[Šķīrējtiesas procedūra], iepriekš neizmantojot apspriešanos saskaņā ar INST.13.  pantu 
[Apspriešanās]. Šķīrējtiesa var vienīgi pārskatīt kompensējošo pasākumu atbilstību 1.  punktam. 
Šķīrējtiesa jautājumu uzskata par steidzamu sestās daļ as I sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.19.  panta 
[Steidzama tiesvedība] nolūkā.  
4.  Kad 1.  punktā minēto kompensējošo pasākumu veikšanas nosacījumi vairs nav izpildīti, šādus 
pasākumus tūlīt atsauc.  
5. Ja 3.  punkta minētajā procedūrā izdarīts konstatējums pret zvejotāju Pusi, uzņēmēja Puse 
var lūgt šķīrējtiesai 30  dienu laikā pēc tās nolēmuma noteikt līmeni, kādā apturama šajā nolīgumā 
paredzēto saistību izpilde un kas nepārsniedz līmeni, kurš līdzvērtīgs kompensējošo pasākumu 
piemērošanas izraisītajam zudu mam vai samazinājumam, ja tā uzskata, ka kompensējošo pasākumu 
neatbilstība 1.  punktam ir būtiska. Lūgumā ierosina izpildes apturēšanas līmeni, kas ir saskaņā ar 
1. punktā noteiktajiem principiem un visiem attiecīgajiem principiem, kas izklāstīti INST.34.C  pantā 
[Saistību apturēšana LPFS.3.12. panta 12. punkta, FISH.9. panta 5. punkta un FISH.14. panta 7. 
punkta nolūkā]. Šajā nolīgumā paredzēto saistību apturēšanu līmenī, kas ir saskaņā ar šķīrējtiesas 
noteikto apturēšanas līmeni, uzņēmēja Puse drīkst piemē rot ne drīzāk kā 15  dienas pēc šāda 
nolēmuma.  
 
6.           PTO nolīgumu vai jebkādu citu starptautisku nolīgumu Puse neizmanto par pamatojumu, lai 
liegtu otrai Pusei apturēt saistību izpildi saskaņā ar šo pantu.  
 
275 
 FISH.10.  pants. Piekļuve Gērnsijas Teritori ālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas 
Salas ūdeņiem  
1. Atkāpjoties no FISH.8.  panta [Piekļuve ūdeņiem] 1. un 3. –7. punkta, FISH.9.  panta 
[Kompensējoši pasākumi, kas veicami piekļuves atsaukšanas vai samazināšanas gadījumā] un 
FISH.4.  pielikuma [Protokols par piekļuvi ūdeņiem], katra Puse piešķir otras Puses kuģiem piekļuvi, 
kas ļauj zvejot tās ūdeņos un atspoguļo to zvejas darbību faktisko apmēru un raksturu, par kādām tā 
var pierādīt, ka nosacījumiem atbilstoši otras Puses kuģi tās veikuš i ūdeņos periodā, kas sākas 
2017.  gada 1.  februārī un beidzas 2020.  gada 31.  janvārī, un saskaņā ar jebkādu līgumā noteiktu 
kārtību, kas pastāvēja 2020.  gada 31.  janvārī.  
2. Šajā pantā un tiktāl, cik uz šajā pantā noteikto piekļuves kārtību attiecas citi šā temata panti:  
(a) “nosacījumiem atbilstošs kuģis” attiecībā uz zvejas darbību, ko veic Gērnsijas Teritoriālajai 
Vienībai, Džērsijas Teritoriālajai Vienībai, Menas Salai vai dalībvalstij piegulošos ūdeņos, ir ikviens 
kuģis, kas attiecīgajai teritorijai vai a ttiecīgajai dalībvalstij piegulošajā teritoriālajā jūrā jebkurā no 
trim 12  mēnešu periodiem, kas beidzas 31.  janvārī, laikposmā no 2017.  gada 1.  februāra līdz 
2020.  gada 31.  janvārim ir zvejojis vairāk nekā 10  dienas;  
(b) (Puses) “kuģis” attiecībā uz Apvienoto  Karalisti ir zvejas kuģis, kas peld ar Apvienotās Karalistes 
karogu, ir reģistrēts Gērnsijas Teritoriālajā Vienībā, Džērsijas Teritoriālajā Vienībā vai Menas Salā 
un kam ir Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvaldes izdota licence;  
(c) (Puses) “ūdeņi”:  
(i) attiecībā uz Savienību  – dalībvalstij piegulošā teritoriālā jūra, un  
(ii) attiecībā uz Apvienoto Karalisti  – Gērnsijas Teritoriālajai Vienībai, Džērsijas 
Teritoriālajai Vienībai un Menas Salai piegulošā teritoriālā jūra.  
3. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma Partne rības padome 90  dienu laikā pēc šā nolīguma 
stāšanās spēkā lemj par to, ka 30  dienas pēc šāda lēmuma šo pantu, FISH.11.  pantu [Paziņošanas 
termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkādus citus šā 
temata noteikumu s, ciktāl tie attiecas uz minētajos pantos paredzēto kārtību, kā arī OTH.9.  panta 
[Ģeogrāfiskā piemērošana] 3. –5. punktu pārstāj piemērot attiecībā uz vienu vai vairākām no šādām 
teritorijām: Gērnsijas Teritoriālā Vienība, Džērsijas Teritoriālā Vienība un Menas Sala.  
4. Partnerības padome var nolemt grozīt šo pantu, FISH.11.  pantu [Paziņošanas termiņi, kas 
saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkādus citus šā temata 
noteikumus, ciktāl tie attiecas uz minētajos pantos paredz ēto kārtību.  
FISH.11.  pants. Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu 
izkraušanu  
1. Zvejniecības produktiem, ko kuģi, kas peld ar Apvienotās Karalistes karogu un ir reģistrēti 
Gērnsijas Teritoriālajā Vienībā vai Džērsija s Teritoriālajā Vienībā, nozvejojuši minētajām teritorijām 
piegulošajā teritoriālajā jūrā vai kādai dalībvalstij piegulošajā teritoriālajā jūrā, piemēro šādus 
paziņošanas termiņus:    
(a) iepriekšēju paziņojumu sniedz trīs līdz piecas stundas pirms svaigu zvej niecības produktu 
izkraušanas Savienības teritorijā;  
 
276 
 (b) iepriekšēju paziņojumu par validētu nozvejas sertifikātu, kas vajadzīgs zvejniecības produktu 
sūtījumu tiešai pārvietošanai pa jūru, sniedz vienu līdz trīs stundas pirms aplēstā ierašanās 
laika vietā, k urā notiek ievešana Savienības teritorijā.  
2. Tikai šajā pantā “zvejniecības produkti” ir visu sugu jūras zivis, gliemji un vēžveidīgie.  
FISH.12.  pants. Pārvaldības apgabalu salāgošana  
1.  Puses līdz 2021.  gada 1.  jūlijam lūdz ICES  sniegt ieteikumu par pārval dības apgabalu 
salāgošanu ar novērtēšanas vienībām, ko ICES  izmanto attiecībā uz krājumiem, kuri FISH.1.  pielikumā 
apzīmēti ar zvaigznīti.  
2.  Sešos mēnešos no 1.  punktā minētā ieteikuma saņemšanas Puses kopīgi izskata minēto 
ieteikumu un kopīgi apsver att iecīgo krājumu pārvaldības apgabalu korekcijas, lai vienotos par 
izrietošajām izmaiņām, kas jāizdara FISH.1.  pielikumā iekļautajā krājumu un daļu sarakstā.  
FISH.13.  pants. Dažu citu krājumu KPN daļas  
1. Pušu attiecīgās dažu citu krājumu KPN daļas ir noteiktas  FISH.2.  pielikumā.  
2. Katra Puse paziņo visām attiecīgajām valstīm un starptautiskajām organizācijām savas daļas, 
kas atbilst FISH.2.A –D pielikumā noteiktajai sadales kārtībai.  
3. Visas secīgas izmaiņas minētajās daļās FISH.2.C un D  pielikumā ir jautājums, ko izskata 
attiecīgajos daudzpusīgajos forumos.  
4. Neskarot Partnerības padomes pilnvaras, kas noteiktas FISH.16.  panta [Specializētā 
zvejniecības komiteja] 3.  punktā, visas secīgas izmaiņas FISH.2.A un B  pielikumā noteiktajās daļās pēc 
2026.  gada 30.  jūnija ir jautājums, ko izskata attiecīgajos daudzpusīgajos forumos.  
5. Abas Puses attiecīgo FISH.2.A –D pielikumā minēto krājumu pārvaldībai pieiet saskaņā ar 
mērķiem un principiem, kas noteikti FISH.2.  pantā [Mērķi un principi].   
Ceturtā nodaļa. Pārvaldības kārtība  
FISH.14.  pants. Korektīvie pasākumi un strīdu izšķiršana  
1. Sakarā ar vienas Puses (“atbildētāja Puse”) iespējamo neatbilstību šim tematam (kas nav 
saistīta ar iespējamām neatbilstībām, uz kurām attiecas 2.  punkts) otra Puse (“prasītāja Puse”) pēc 
paziņošanas  atbildētājai Pusei drīkst:  
(a) pilnībā vai daļēji apturēt piekļuvi saviem ūdeņiem un preferenciāla tarifa režīmu, kas saskaņā 
ar GOODS.5.  pantu [Muitas nodokļu aizliegums] piešķirts zvejniecības produktiem, un  
(b) ja tā uzskata, ka a)  apakšpunktā minētā apturēšan a nav samērīga ar iespējamās neatbilstības 
radīto ekonomisko un sociālo ietekmi,  – pilnībā vai daļēji apturēt preferenciāla tarifa režīmu, 
kas saskaņā ar GOODS.5.  pantu [Muitas nodokļu aizliegums] piešķirts citām precēm, un  
(c) ja tā uzskata, ka a) un b)  apakš punktā minētā apturēšana nav samērīga ar iespējamās 
neatbilstības radīto ekonomisko un sociālo ietekmi,  – pilnībā vai daļēji apturēt to saistību 
izpildi, kas noteiktas otrās daļas [Ekonomiskā partnerība] pirmajā tematā [Tirdzniecība], 
izņemot XI  sadaļu [Vi enlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai]. 
 
277 
 Ja pirmā temata [Tirdzniecība] piemērošana ir apturēta pilnībā, aptur arī trešā temata 
[Autotransports] piemērošanu.  
2. Sakarā ar Puses (“atbildētāja Puse”) iespējamu neatbilstību  FISH.10.  pantam [Piekļuve 
Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem], 
FISH.11.  pantam [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu 
izkraušanu] vai kādiem citiem šā temata no teikumiem, ciktāl tie ir saistīti ar minētajos pantos 
paredzēto kārtību, otra Puse (“prasītāja Puse”) pēc paziņošanas atbildētājai Pusei:  
(a) drīkst pilnībā vai daļēji apturēt piekļuvi saviem ūdeņiem tādā nozīmē, kā noteikts 
FISH.10.  pantā [Piekļuve Gērnsijas  Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un 
Menas Salas ūdeņiem];  
(b) ja tā uzskata, ka a)  apakšpunktā minētā apturēšana nav samērīga ar iespējamās neatbilstības 
radīto ekonomisko un sociālo ietekmi, tā drīkst pilnībā vai daļēji apturēt preferen ciāla tarifa 
režīmu, kas saskaņā ar GOODS.5.  pantu [Muitas nodokļu aizliegums] piešķirts zvejniecības 
produktiem;  
(c) ja tā uzskata, ka a) un b)  apakšpunktā minētā apturēšana nav samērīga ar iespējamās 
neatbilstības radīto ekonomisko un sociālo ietekmi,  – pilnībā vai daļēji apturēt preferenciāla 
tarifa režīmu, kas saskaņā ar GOODS.5.  pantu [Muitas nodokļu aizliegums] piešķirts citām 
precēm, un  
atkāpjoties no 1.  punkta, korektīvos pasākumus, kuri ietekmē kārtību, kas noteikta saskaņā ar 
FISH.10.  pantu [Piekļuve  Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas 
Salas ūdeņiem], FISH.11.  pantu [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu 
importēšanu un tiešu izkraušanu] vai kādiem citiem šā temata noteikumiem, ciktāl tie ir sa istīti ar 
minētajos pantos paredzēto kārtību, var neveikt sakarā ar Puses iespējamu neatbilstību šā temata 
noteikumiem, kas ar minēto kārtību nav saistīti.  
3. Pasākumi, kas minēti 1. un 2.  punktā, ir proporcionāli atbildētājas Puses iespējamajai 
neatbilstī bai un tās radītajai ekonomiskajai un sociālajai ietekmei.  
4. Pasākums, kas minēts 1. un 2.  punktā, var stāties spēkā ne agrāk kā septiņas kalendārās 
dienas pēc tam, kad prasītāja Puse ir sniegusi atbildētājai Pusei paziņojumu par ierosināto 
apturēšanu. P uses apspriežas Specializētajā zvejniecības komitejā, lai panāktu savstarpēji 
pieņemamu risinājumu. Minētajā paziņojumā norāda:  
(a) veidu, ko prasītāja Puse uzskata par veidu, kādā atbildētāja Puse nav panākusi atbilstību;  
(b) datumu, no kura prasītāja Puse plāno apturēšanu, un  
(c) paredzētās apturēšanas līmeni.  
5.       Prasītājai Pusei 14  dienu laikā pēc 4.  punktā minētā paziņojuma jāceļ prasība par atbildētājas 
Puses iespējamo neatbilstību šim tematam, kas minēta 1. un 2.  punktā, un jāprasa izveidot 
šķīrējtiesu saskaņā ar sestās daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.14.  pantu [Šķīrējtiesas procedūra]. 
Šķīrējtiesā saskaņā ar šo pantu vēršas bez iepriekšējas apspriešanās saskaņā ar INST.13.  pantu 
[Apspriešanās]. Šķīrējtiesa jautājumu uzskata par steidzamu sestās  daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] 
INST.19.  panta [Steidzama tiesvedība] nolūkā.  
6. Apturēšanu pārstāj piemērot, kad:  
 
278 
 (a) prasītāja Puse ir pārliecinājusies, ka atbildētāja Puse pilda savas attiecīgās saistības, kas 
paredzētas šajā tematā, vai  
(b) šķīrējtiesa i r nolēmusi, ka atbildētāja Puse ir izpildījusi savas attiecīgās saistības, kas 
paredzētas šajā tematā.  
7. Pēc 5.  punktā minētajā procedūrā izdarīta konstatējuma pret prasītāju Pusi atbildētāja Puse 
var lūgt šķīrējtiesai 30  dienu laikā pēc tās nolēmuma note ikt līmeni, kādā apturama šajā nolīgumā 
paredzēto saistību izpilde un kas nepārsniedz līmeni, kurš līdzvērtīgs kompensējošo pasākumu 
piemērošanas izraisītajam zudumam vai samazinājumam, ja tā uzskata, ka kompensējošo pasākumu 
neatbilstība 1. vai 2.  punktam  ir būtiska. Lūgumā ierosina izpildes apturēšanas līmeni, kas ir saskaņā 
ar 1. vai 2.  punktā noteiktajiem principiem un visiem attiecīgajiem principiem, kas izklāstīti 
INST.34.C  pantā [Saistību apturēšana OTHS.3.12.  panta 12.  punkta, FISH.9.  panta 5.  punkt a un 
FISH.14.  panta 7.  punkta nolūkā].  Šajā nolīgumā paredzēto saistību izpildes apturēšanu līmenī, kas ir 
saskaņā ar šķīrējtiesas noteikto apturēšanas līmeni, atbildētāja Puse drīkst piemērot ne drīzāk kā 
15 dienas pēc šāda nolēmuma.  
8. PTO nolīgumu vai j ebkādu citu starptautisku nolīgumu Puse neizmanto par pamatojumu, lai 
liegtu otrai Pusei apturēt saistību izpildi saskaņā ar šo pantu.  
FISH.15.  pants. Datu kopīgošana  
Šā temata īstenošanai vajadzīgo informāciju Puses kopīgo saskaņā ar katras Puses tiesību aktiem.  
FISH.16.  pants. Specializētā zvejniecības komiteja  
1. Specializētā zvejniecības komiteja jo īpaši var:  
(a) nodrošināt forumu diskusijām un sadarbībai, kas saistīta ar ilgtspējīgu zvejniecības pārvaldību;  
(b) apsvērt iespēju izstrādāt daudzgadu saglabāšanas u n pārvaldības stratēģijas, kas kalpo par 
pamatu KPN un citu pārvaldības pasākumu noteikšanai;  
(c) izstrādāt ārpuskvotas krājumu saglabāšanas un pārvaldības daudzgadu stratēģijas, kas minētas 
FISH.8.  panta [Piekļuve ūdeņiem] 2.  punkta b)  apakšpunktā;  
(d) apsvērt z vejniecības pārvaldības un saglabāšanas pasākumus, tai skaitā ārkārtas pasākumus un 
zvejas selektivitātes nodrošināšanas pasākumus;   
(e) apsvērt pieejas datu vākšanai zinātnes un zvejniecības pārvaldības nolūkos, šādu datu 
kopīgošanai (kas ietver uzraudzībai,  kontrolei un atbilstības panākšanai relevantu informāciju) 
un apspriedēm ar zinātniskajām struktūrām par labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu;  
(f) apsvērt pasākumus, ar ko panāk atbilstību piemērojamajiem noteikumiem, tai skaitā kopīgas 
kontroles, uzraudzības  un pārraudzības programmas un datu apmaiņu, kas atvieglo zvejas 
iespēju izmantojuma uzraudzību, kontroli un izpildi;  
(g) izstrādāt pamatnostādnes par FISH.7.  panta [Provizoriskas KPN] 5.  punktā minēto KPN 
noteikšanu;  
(h) veikt ikgadējo apspriešanos sagatavošanas  darbus;   
 
279 
 (i) izskatīt jautājumus, kas saistīti ar izkraušanas ostu apstiprināšanu, tai skaitā iespējām atvieglot 
savlaicīgus Pušu paziņojumus par šādiem apstiprinājumiem un par visām izmaiņām minētajos 
apstiprinājumos;  
(j) noteikt termiņus, kādā paziņojami FISH. 4. panta [Zvejniecības pārvaldība] 3.  punktā minētie 
pasākumi un nosūtāmi FISH.5.  panta [Atļaujas, atbilstība un izpildes panākšana] 1.  punktā 
minētie kuģu saraksti un FISH.6.  panta [Zvejas iespējas] 7.  punktā minētais paziņojums;  
(k) nodrošināt forumu apsprie dēm, kas noteiktas FISH.9.  panta [Kompensējoši pasākumi] 
2. punktā un FISH.14.  panta [Korektīvie pasākumi] 4.  punktā;  
(l) izstrādāt pamatnostādnes, kas atvieglo FISH.8.  panta [Piekļuve ūdeņiem] praktisko 
piemērošanu;  
(m) izstrādāt mehānismu par zvejas iespēju brī vprātīgu nodošanu starp Pusēm gada laikā, kas 
minēts FISH.6.  panta [Zvejas iespējas] 8.  punktā, un  
(n) apsvērt FISH.10.  panta [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības 
un Menas Salas ūdeņiem] un FISH.11.  panta [Paziņošanas term iņi, kas saistīti ar zvejniecības 
produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] piemērošanu un īstenošanu.  
2. Specializētā zvejniecības komiteja var pieņemt pasākumus, tai skaitā lēmumus un 
ieteikumus:  
(a) par jautājumiem, par kuriem Puses vienojušās pēc apspriešanās saskaņā ar FISH.6.  pantu 
[Zvejas iespējas];  
(b) saistībā ar jebkuru no šā panta 1.  punkta b), c), d), e), f), g), i), j), l), m) un n)  apakšpunktā 
minētajiem jautājumiem;  
(c) grozīt jau esošo starptautisko saistību sarakstu, kas minēts FISH.4.  panta [Zvejniecības 
pārvaldība] 2.  punktā,  
(d) saistībā ar jebkuru citu sadarbības aspektu ilgtspējīgas zvejniecības pārvaldības jomā saskaņā 
ar šo tematu, un  
(e) par pārskatīšanas nosacījumiem saskaņā ar FISH.18.  pantu [Pārskatīšana].  
3.  Partnerības padome ir pilnvaro ta grozīt FISH.1., FISH.2. un FISH.3.  pielikumu.  
FISH.17.  pants. Izbeigšana  
1. Neskarot FINPROV.8.  pantu [Nolīguma izbeigšana] vai OTH.10.  pantu [Otrās daļas 
izbeigšana], katra Puse var jebkurā laikā izbeigt šā temata piemērošanu, ar diplomātisko kanālu 
starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Tādā gadījumā pirmais temats [Tirdzniecība], otrais 
temats [Aviācija], trešais temats [Autotransports] un šis temats [Zvejniecība] pārstāj būt spēkā 
pirmajā dienā devītajā mēnesī pēc paziņošanas datuma.  
2.     Ja š ā temata piemērošana tiek izbeigta, ievērojot 1.  punktu, FINPROV.8.  pantu [Nolīguma 
izbeigšana] vai OTH.10.  pantu [Otrās daļas izbeigšana], saistības, ko Puses saskaņā ar šo tematu 
uzņēmušās attiecībā uz kārtējo gadu laikā, kad temats pārstāj būt spēkā, tu rpina piemērot līdz gada 
beigām.   
 
280 
 3. Neatkarīgi no 1.  punkta otrais temats [Aviācija] var palikt spēkā, ja Puses vienojas integrēt 
XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai]  attiecīgās 
daļas.  
4. Atkāpjoties no 1. –3. punkta un neskarot FINPROV.8.  pantu [Nolīguma izbeigšana] vai 
OTH.10.  pantu [Otrās daļas izbeigšana]:  
a) ja vien Puses nav vienojušās citādi, FISH.10.  pants [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, 
Džērsijas Teritoriālās Vienības un  Menas Salas ūdeņiem], FISH.11.  pants [Paziņošanas termiņi, 
kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkādi citi šā temata 
noteikumi, ciktāl tie ir saistīti ar minētajos pantos paredzēto kārtību, paliek spēkā līdz:  
(i) dienai,  kad kāda no Pusēm izbeidz to piemērošanu, otrai Pusei par izbeigšanu rakstiski 
paziņojot trīs gadus iepriekš,  vai 
(ii) dienai, kurā pārstāj būt spēkā OTH.9.  panta [Ģeogrāfiskā piemērošana] 3. –5. punkts, ja 
tas notiek agrāk;  
b) šā panta 4.  punkta a)  apakšpunkta  i) punkta nolūkā paziņojumu par izbeigšanu var sniegt 
attiecībā uz vienu vai vairākām no šādām teritorijām: Gērnsijas Teritoriālā Vienība, Džērsijas 
Teritoriālā Vienība un Menas Sala, bet FISH.10.  pants [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, 
Džērsijas  Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem], FISH.11.  pants [Paziņošanas termiņi, 
kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkādi citi šā temata 
noteikumi, ciktāl tie ir saistīti ar minētajos pantos paredzēto kārtību, p aliek spēkā attiecībā uz 
teritorijām, attiecībā uz kurām paziņojums par izbeigšanu nav iesniegts; un  
(c) šā panta 4.  punkta a)  apakšpunkta ii)  punkta nolūkā, ja šā nolīguma OTH.9.  panta [Ģeogrāfiskā 
piemērošana] 3. –5. punkts pārstāj būt spēkā attiecībā uz vien u vai vairākām (bet ne visām) no 
šādām teritorijām: Gērnsijas Teritoriālā Vienība, Džērsijas Teritoriālā Vienība un Menas Sala, 
tad FISH.10.  pants [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un 
Menas Salas ūdeņiem], FISH.11.  pants [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības 
produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkādi citi šā temata noteikumi, ciktāl tie ir 
saistīti ar minētajos pantos paredzēto kārtību, paliek spēkā attiecībā uz teritorijām, attiecībā 
uz kurām paliek spēkā šā nolīguma OTH.9.  panta [Ģeogrāfiskā piemērošana] 3. –5. punkts.  
FISH.18.  pants. Pārskatīšanas klauzula  
1. Četrus gadus pēc tam, kad beidzies FISH.4.  pielikuma [Protokols piekļuvi ūdeņiem] 1.  pantā 
minētais pielāgošanās periods, Puses Partnerības  padomē kopīgi pārskata šā temata īstenošanu, lai 
apsvērtu, vai kārtību, arī attiecībā uz piekļuvi ūdeņiem, var vēl vairāk kodificēt un pastiprināt.  
2. Šādu pārskatīšanu var atkārtot ik pēc četriem gadiem pēc pirmās pārskatīšanas pabeigšanas.  
3. Pārskatīšanas kārtību Puses nolemj iepriekš ar Specializētās zvejniecības komitejas 
starpniecību.  
4. Pārskatīšana jo īpaši dod iespēju attiecībā uz iepriekšējiem gadiem izvērtēt:  
(a) noteikumus par savstarpēju piekļuvi Pušu ūdeņiem saskaņā ar FISH.8.  pantu [Piekļuve 
ūdeņiem];  
(b) FISH.1., 2. un 3.  pielikumā noteiktās KPN daļas;  
 
281 
 (c) to zvejas iespēju skaitu un apmēru, kuru nodošana bijusi daļa no ikgadējām apspriešanām 
saskaņā ar FISH.6.  panta [Zvejas iespējas] 4.  punktu, un jebkādu nodošanu, kas notikusi 
saskaņā ar FISH.6.  panta [Zveja s iespējas] 8.  punktu;  
(d) ikgadējo KPN svārstības;  
(e) abu Pušu atbilstību šā temata noteikumiem un katras Puses kuģu atbilstību noteikumiem, kas 
minētajiem kuģiem piemērojami laikā, kad tie atrodas otras Puses ūdeņos;  
(f) saskaņā ar šo tematu notiekošās sadarbības veidu un apmēru un  
(g) jebkādus citus elementus, kurus Puses var iepriekš nolemt Specializētajā zvejniecības 
komitejā.  
FISH.19.  pants. Saistība ar citiem nolīgumiem  
1. Ņemot vērā 2.  punktu, šis temats neskar citas spēkā esošas vienošanās par zveju, ko vienas 
Puse s jurisdikcijā esošajā teritorijā veic otras Puses kuģi.  
2. Šis temats izbeidz un aizstāj jebkādus esošus nolīgumus vai vienošanās attiecībā uz zveju, ko 
Savienības zvejas kuģi veic Gērnsijas Teritoriālajai Vienībai, Džērsijas Teritoriālajai Vienībai, Menas 
Salai piegulošos ūdeņos, un attiecībā uz zveju, ko Apvienotās Karalistes kuģi, kas reģistrēti Gērnsijas 
Teritoriālajā Vienībā, Džērsijas Teritoriālajā Vienībā vai Menas Salā, veic kādai dalībvalstij piegulošos 
ūdeņos. Tomēr tad, ja Partnerības padome saskaņ ā ar 10.  panta [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās 
Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem] 3.  punktu ir pieņēmusi lēmumu, ka 
nolīgumu pārstāj piemērot attiecībā uz Gērnsijas Teritoriālo Vienību, Džērsijas Teritoriālo Vienību vai 
Mena s Salu, attiecīgie nolīgumi vai vienošanās netiek izbeigtas un aizstātas attiecībā uz teritoriju vai 
teritorijām, par kurām šāds lēmums pieņemts.  
SESTAIS TEMATS CITI NOTEIKUMI  
OTH.1.  pants. Definīcijas  
Ja vien nav norādīts citādi, šā nolīguma otrajā daļā , Protokolā par savstarpēju administratīvo 
palīdzību muitas lietās un Protokolā par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu 
pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar 
nodokļiem un nodevām  piemēro šā das definīcijas:  
(a) “lauksaimniecības prece” ir Nolīguma par lauksaimniecību 1. pielikumā  uzskaitīts produkts;  
(b) “muitas dienests” ir:  
(i) attiecībā uz Savienību  – Eiropas Komisijas dienesti, kas atbildīgi par muitas 
jautājumiem, vai attiecīgā gadījumā muitas pārva ldes un citas iestādes, kuras 
dalībvalstīs ir pilnvarotas piemērot un izpildīt tiesību aktus muitas jomā, un  
(ii) attiecībā uz Apvienoto Karalisti  – Viņas Majestātes Ieņēmumu un muitas dienests ( Her 
Majesty’s Revenue and Customs ) un citas iestādes, kas ir atbi ldīgas par muitas 
jautājumiem.  
(c) “muitas nodoklis” ir jebkāds nodoklis vai jebkāda veida maksājums, ko uzliek precēm, tās 
importējot, vai saistībā ar preču importēšanu, taču tas neietver:  
 
282 
 (i) maksājumu, kas līdzvērtīgs iekšējam nodoklim, kuru uzliek saskaņā ar GOODS.4.  pantu 
[Valsts režīms iekšējo nodokļu un regulējuma jomā] ;  
(ii) attiecīgi antidempinga, īpašu aizsardzības pasākumu, kompensācijas vai aizsardzības 
maksājumu, ko piemēro saskaņā ar GATT  1994, Antidempinga nolīgumu, Nolīgumu par 
lauksaimniecību, Nolīgum u par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem vai 
Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem vai   
(iii) maksas vai citus maksājumus, ko uzliek importam vai saistībā ar importu un kas 
nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas;  
(d) “CPC” ir Centrālā preču klasifikā cija (Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas biroja 
Starptautisko Ekonomikas un sociālo lietu komitejas statistikas dokumentu M sērija, Nr. 77, 
Ņujorka, 1991. gads);  
(e)  “esošs” nozīmē spēkā esošs šā nolīguma spēkā stāšanās dienā;  
(f) “Puses preces” ir iekšze mes ražojumi GATT  1994 izpratnē un ietver minētās Puses noteiktas 
izcelsmes preces;  
(g) “Harmonizētā sistēma” jeb (“HS”) ir Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētā sistēma, 
ko izstrādājusi Pasaules Muitas organizācija, ieskaitot visas juridiskās piezīmes un grozījumus;  
(h) “pozīcija” ir pirmie četri cipari Harmonizētās sistēmas tarifa klasifikācijas numurā;  
(i) “juridiska persona” ir jebkurš tiesību subjekts, kas noteiktā kārtībā izveidots vai citādi 
organizēts saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem peļņas gūš anai vai citā nolūkā un kas 
pieder privātai personai vai valstij, t.  sk. jebkāda korporācija, fonds, pilnsabiedrība, 
kopuzņēmums, viena dalībnieka uzņēmums vai asociācija;  
(j) “pasākums” ir puses pasākums likuma, normas, noteikumu, procedūras, lēmuma, 
administ ratīva akta, prasības vai prakses vai kādā citā formā71; 
(k) “Puses pasākumi” ir visi pasākumi, kurus pieņēmušas vai paturējušas spēkā:  
(i) centrālās, reģionālās vai vietējās valdības vai iestādes, un  
(ii) nevalstiskas struktūras, kas īsteno centrālās, reģiona vai vietē jās valdības vai iestāžu 
deleģētās pilnvaras;  
“Puses pasākumi” ietver pasākumus, ko pieņēmušas vai paturējušas spēkā i) un 
ii) apakšpunktā uzskaitītās struktūras, tieši vai netieši dodot norādījumus, vadot vai 
kontrolējot citu struktūru rīcību attiecībā u z minētajiem pasākumiem;  
(l) “Puses fiziska persona” ir72:  
(i) attiecībā uz Eiropas Savienību – dalībvalsts pilsonis saskaņā ar tās tiesību aktiem73; un  
                                                            
71  Lielākai noteiktībai: termins “pasākums” ietver bezdarbību.  
72  Tas neattiecas uz fiziskām personām, kas dzīvo FINPROV.1. panta [Teritoriālā darbības joma] 3. punktā 
minētajā teritorijā.  
 
283 
 (ii) attiecībā uz Apvienoto Karalisti – Lielbritānijas pilsonis;  
(m) “persona” ir fiziska vai juridiska persona;  
(n) “sanitārs vai fitosanitārs pasākums” ir ikviens  SPS līguma A pielikuma 1.  punktā  minēts 
pasākums;  
(o) “trešā valsts” ir valsts vai teritorija ārpus šā nolīguma teritoriālās piemērošanas jomas;  
(p) “Vīnes Konvencija par starptautisko līgumu tiesībām” ir Vīnes Konvencija par starptautisko 
līgumu tiesībām, kas parakstīta Vīnē 1969. gada 23. maijā; un  
(q) “PTO” ir Pasaules Tirdzniecības organizācija.  
OTH.2.  pants. PTO nolīgumi  
Šajā nolīgumā PTO nolīgumus s auc šādi:  
(a) “Nolīgums par lauksaimniecību” ir Nolīgums par lauksaimniecību, kas ietverts PTO līguma 1.A 
pielikumā;  
(b) “Antidempinga nolīgums” ir Nolīgums par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un 
tirdzniecību VI panta īstenošanu;  
(c) “GATS” ir Vispārēja is līgums par pakalpojumu tirdzniecību, kas ietverts PTO līguma 1.B 
pielikumā;  
(d) “GATT 1994” ir 1994.  gada Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību, kas ietverta PTO 
nolīguma 1.A pielikumā;  
(e) “GPA” ir Nolīguma par valsts iepirkumu, kas ietverts PTO lī guma 4.  pielikumā74; 
(f) “Vienošanās par aizsardzības pasākumiem” ir Vienošanās par aizsardzības pasākumiem, kas 
ietverta PTO līguma 1.A pielikumā;  
(g) “SKP nolīgums” ir Nolīgums par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, kas ietverts PTO 
līguma 1.A pielikumā;  
(h) “SPS līgums” ir Līgums par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu, kas ietverts PTO 
līguma 1.A pielikumā;  
(i) “TBT nolīgums” ir Nolīgums par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā, kas ietverts PTO līguma 1. 
pielikumā;  
(j) “TRIPS līgums” ir Līgums par intelektuāl ā īpašuma tiesību komercaspektiem, kas ietverts PTO 
līguma 1.C pielikumā; un  
                                                                                                                                                                                         
73  Fiziskas personas definīcija ietver arī personas, kuras pastāvīgi uzturas Latvijas Republikā, kuras nav 
Latvijas Republikas pilsoņi vai citas valsts pilsoņi, bet kuras ir tiesīg as saskaņā ar Latvijas Republikas tiesību 
aktiem saņemt nepilsoņa pasi.  
74 Lielākai noteiktībai – “GPA” ir GPA, kas grozīts ar Protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu, 
kurš parakstīts Ženēvā 2012.  gada 30.  martā.  
 
284 
 (k) “PTO līgums” ir 1994. gada 15. aprīlī parakstītais Marakešas Līgums par Pasaules tirdzniecības 
organizācijas izveidošanu.  
OTH.3.  pants. Brīvās tirdzniecības zonas izveide  
Atbilstī gi GATT  1994 XXIV pantam un GATS V pantam Puses ar šo izveido brīvās tirdzniecības zonu.  
OTH.4.  pants. Saistība ar PTO nolīgumu  
Puses apstiprina savas tiesības un pienākumus vienai pret otru atbilstoši PTO līgumam un citiem 
nolīgumiem, kuru puses tās ir.  
 
Neko šajā nolīgumā  neinterpretē kā prasību Pusēm rīkoties neatbilstoši to saistībām saskaņā ar PTO 
līgumu.  
OTH.4.a  pants . PTO judikatūra   
Interpretējot un piemērojot šīs daļas  noteikumus, ņem vērā attiecīgās interpretācijas PTO ekspertu 
grupu un Apelācijas institūcijas ziņojumos, ko pieņēmusi PTO Domstarpību izšķiršanas padome, kā 
arī šķīrējtiesas nolēmumos saskaņā ar Vienošanos par strīdu izšķiršanu.  
OTH.5.  pants. Pienākumu iz pilde  
Katra Puse pieņem vispārējus vai īpašus pasākumus, kas vajadzīgi tās pienākumu izpildei saskaņā ar 
šo daļu , tai skaitā pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās centrālā valdība, reģiona valdība vai vietējās 
valdības un iestādes, kā arī nevalstiskās struktū ras, īstenojot tām deleģētās pilnvaras, ievēro šīs daļas 
noteikumus.  
OTH.7.  pants. Atsauces uz tiesību aktiem un citiem nolīgumiem  
1. Ja vien nav norādīts citādi – ja šajā daļā  ir atsauce uz Puses normatīvajiem aktiem, minētie 
normatīvie akti ietver to grozījumus.  
 
2. Ja vien nav norādīts citādi, atsauce uz starptautiskiem nolīgumiem vai to pilnīga vai daļēja 
iekļaušana šajā daļā  ietver arī šo nolīgumu grozījumus vai tos aizstā jošos nolīgumus, kas stājas spēkā 
attiecībā uz abām Pusēm šā nolīguma parakstīšanas dienā vai pēc tam. Ja šādu grozījumu vai 
aizstājošu nolīgumu rezultātā rodas jautājums par šīs daļas noteikumu īstenošanu vai piemērošanu, 
Puses pēc vienas Puses pieprasīju ma var savstarpēji apspriesties nolūkā rast nepieciešamo abpusēji 
apmierinošo risinājumu šim jautājumam.  
OTH.8.  pants. Partnerības padomes uzdevumi otrajā daļā  
Partnerības padome var:  
 
(a) pieņemt lēmumus grozīt:  
(i) Otrās daļas pirmā temata I sadaļas otro nodaļu [Izcelsmes noteikumi]  un tās 
pielikumus saskaņā ar ORIG.31. pantu [Šīs nodaļas un tās pielikumu grozīšana] ; 
(ii) pasākumus, kas izklāstīti TBT-[XX] un TBT -[ZZ] pielikumos , saskaņā ar TBT.9.  panta 
8. punktu [Sadarbība tirgus uzraudzības un nepārtikas preču nekai tīguma un 
atbilstības jomā] ; 
 
285 
 (iii) A un B papildinājumus  saskaņā ar TBT-5. pielikuma [VĪNA TIRDZNIECĪBA] 2.  panta 
[Produktu definīcijas, vīndarības metodes un procesi] 3.  punktu ; 
(iv) C papildinājumu  saskaņā ar TBT-5 pielikuma [VĪNA TIRDZNIECĪBA] 3.  panta 
[Sertifikāc ijas prasības importam Pušu attiecīgajās teritorijās] 3.  punktu ; 
(v) A, B, C un D papildinājumus  saskaņā ar TBT-4 pielikuma [BIOLOĢISKIE PRODUKTI] 
1. pantu [Mērķis un darbības joma] ; 
(vi) 1. līdz 3. papildinājumu  saskaņā ar 1. pantu [Definīcijas] un 2. pantu [TBT -2. pielikuma 
[ZĀLES] piemērošanas joma attiecībā uz produktiem] ; 
(vii)  Pielikumu par atzītiem uzņēmējiem , Protokolu par savstarpēju administratīvo 
palīdzību muitas lietās , Protokolu par krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības 
nodokļa jomā un par savstarp ējo palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem 
un nodevām , un preču sarakstu, kas noteikts CUSTMS.16.  panta [Pagaidu ievešana] 
2. punktā , saskaņā ar CUSTMS.21.  pantu [Grozījumi];  
(viii) attiecīgo apakšiedaļu zem PPROC -1. PIELIKUMA B.  iedaļas  saskaņā ar PPROC.18.  pantu 
[PPROC -1. PIELIKUMA B.  iedaļas grozījumi] ; 
(ix) ENER -1. pielikumu [ENERĢIJAS PREČU, OGĻŪDEŅRAŽU UN IZEJVIELU SARAKSTI], ENER -
2. pielikumu [ENERĢIJA UN VIDISKĀS SUBSĪDIJAS] un ENER -3. pielikumu [TREŠO 
PERSONU PIEKĻUVES NEPIEMĒROŠANA UN ĪPAŠUMTIESĪB U NODALĪŠANA 
INFRASTRUKTŪRAI]  saskaņā ar ENER 31.  pantu [Efektīva īstenošana un grozījumi] ;  
(x) 3. nodaļas [Subsīdiju kontrole] LPFS.3.2.  panta [Piemērošanas joma un izņēmumi] 
4. punktu  saskaņā ar šo punktu, LPFS.3.3.  panta [Vispārējas tautsaimnieciskas nozīm es 
pakalpojumi] 2.  punkta trešo teikumu  saskaņā ar  šā punkta ceturto teikumu, 
LPFS.3.3.  panta [Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi] 3.  punktu  saskaņā 
ar šo punktu, LPFS.3.5.  pantu [Aizliegtas subsīdijas un subsīdijas, uz kurām attiecas 
nosacīj umi]  saskaņā ar minētā panta 1.  punktu un LPFS.3.11.  pantu [Atgūšana] saskaņā 
minētā panta 7.  punktu;  
(xi) FISH.10.  pantu [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības 
un Menas Salas ūdeņiem], FISH.11.  pantu [Paziņošanas termiņi, ka s saistīti ar 
zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkuru citu noteikumu 
piektajā tematā [Zvejniecība] saskaņā ar FISH.10.  panta [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās 
Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem] 4.  punktu; 
(xii) FISH.1, FISH.2 un FISH.3.  pielikumus saskaņā ar FISH.16.  panta [Specializētā 
zvejniecības komiteja] 3.  punktu;  
(xiii) ikvienu citu noteikumu, protokolu, papildinājumu vai pielikumu, ja šā nolīguma otrajā 
daļā  ir skaidri paredzēta iespēja pieņemt šādu lēmumu;  
(b) pieņemt lēmumus par šā nolīguma otrās daļas  noteikumu interpretāciju.  
 
286 
 OTH.9.  pants. Ģeogrāfiskā piemērošana  
1.  Šā nolīguma noteikumus par tarifa režīmu precēm, tai skaitā izcelsmes noteikumus un šā 
režīma pagaidu apturēšanu, Savienības gadījumā piemēro arī tām Savienības muitas teritorijas 
zonām, kuras definētas 4.  pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr.  952/201375, uz 
kurām neattiecas septītās daļas [Nobeiguma noteikumi] FINPROV.1.(a)  pants [Teritoriālā 
piemērošana] .  
2.  Neskarot FINPROV.1.  panta [Teritoriālā piemērošana] 2., 3 un 4.  punktu  Pušu tiesības un 
pienākumi atbilstoši šai daļai attiecas arī uz visām teritorijām ārpus katras Puses teritoriālajiem 
ūdeņiem, tostarp to jūras gultni un jūras grunti, attiecībā uz kurām minētajai Pusei ir suverēnas 
tiesības vai jurisdikcija saskaņā ar starptautisko tiesību normām, tostarp Apvienoto Nāciju 
Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, kas parakstīta Montegobejā 1982.  gada 10.  decembrī, un 
Puses normatīvajiem aktiem, kuri atbilst starptautisko ties ību normām76. 
3.   Ņemot vērā 4.  punkta paredzētos izņēmumus, IV sadaļas [Preču tirdzniecība] 1.  nodaļu 
[Valsts režīms un preču tirgus pieejamība], 2.  nodaļu [Izcelsmes noteikumi] un 5.  nodaļu [Muita un 
tirdzniecības atvieglošana]  un minēto nodaļu protokolu s un pielikumus attiecībā uz Apvienoto 
Karalisti piemēro arī teritorijām, kas minētas FINPROV.1.  panta [Teritoriālā darbības joma] 2.  punktā . 
Šim nolūkam teritorijas, kas minētas FINPROV.1.  panta [Teritoriālā darbības joma] 2.  punktā , uzskata 
par Apvienotā s Karalistes muitas teritorijas daļu. FINPROV.1.  panta [Teritoriālā darbības joma] 
2. punktā  minēto teritoriju muitas dienesti ir atbildīgi par šo nodaļu, kā arī šo nodaļu protokolu un 
pielikumu piemērošanu un īstenošanu to attiecīgajās teritorijās. Atsauc es uz “muitas dienestu” 
minētajos noteikumos lasa attiecīgi. Tomēr pieprasījumus un paziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar 
šīm nodaļām, kā arī šo nodaļu protokoliem un pielikumiem, pārvalda Apvienotās Karalistes muitas 
dienests.  
4.  Otrās daļas pirmā temata  I sadaļas [Preču tirdzniecība] 5.  nodaļas [Muita un tirdzniecības 
atvieglošana] CUSTMS.9.  pantu [Atzītie uzņēmēji], CUSTMS -1. PIELIKUMU [Atzītie uzņēmēji] un 
Protokolu par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā 
un par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un nodevām  nepiemēro 
Džērsijas Teritoriālajai Vienībai un Gērnsijas Teritoriālajai Vienībai;  
5.  Otrās daļas pirmā temata IV  sadaļas [Preču tirdzniecība] 3.  nodaļu [SFS] un 4.  nodaļu [ TBT], 
kā arī šo nodaļu pielikumus attiecībā uz Apvienoto Karalisti piemēro arī teritorijām, kas minētas 
FINPROV.1.  panta [Teritoriālā darbības joma] 2.  punktā . FINPROV.1.  panta [Teritoriālā darbības 
joma] 2.  punktā  minēto teritoriju dienesti ir atbildīgi pa r šo nodaļu, kā arī šo nodaļu pielikumu 
piemērošanu un īstenošanu to attiecīgajās teritorijās un attiecīgās atsauces lasa attiecīgi. Tomēr 
pieprasījumus un paziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar šīm nodaļām, kā arī šo nodaļu pielikumiem, 
pārvalda Apvienotās  Karalistes dienesti.  
6.  Neskarot FINPROV.8.  pantu [Izbeigšana] un OTH.10.  pantu [Otrās daļas izbeigšana], ja vien 
Puses nevienojas citādi, šā panta 3. līdz 5. punkts paliek spēkā līdz agrākajam no šādiem termiņiem:  
                                                            
75 Eiropas Parlamenta un Padom es Regula (EK) Nr. 952/2013 (2013.  gada 9.  oktobris), ar ko izveido Kopienas 
Muitas kodeksu (pārstrādātā redakcija) (ES OV L 269, 10.10.2013., 1.  lpp.).  
76 Lielākai noteiktībai: attiecībā uz Eiropas Savienību teritorijas ārpus katras Puses teritoriālajiem ū deņiem 
saprot kā Eiropas Savienības dalībvalstu attiecīgās teritorijas.  
 
 
287 
 (a) trīs gadu termiņa izbeigšanās pēc rakst iska paziņojuma otrai Pusei par izbeigšanu; vai  
(b) diena, kad spēku zaudē  FISH.10. pants [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas 
Teritoriālās Vienības vai Menas Salas ūdeņiem], FISH.11.  pants [Paziņošanas termiņi, kas 
saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu]  un jebkurš cits piektā 
temata [ Zvejniecība] noteikums, ciktāl tas attiecas uz minētajos pantos paredzēto režīmu.  
7.  Šā panta 6.  punkta a)  apakšpunkta nolūkā paziņojumu par izbeigšanu var sniegt attiecībā uz 
vienu vai vairākām no šīm teritorijām: Gērnsijas Teritoriālā Vienība, Džērsijas  Teritoriālā Vienība vai 
Menas Sala, un šā panta 3. līdz 5. punkts paliek spēkā attiecībā uz tām teritorijām, par kurām nav 
sniegts paziņojums par izbeigšanu.  
8. Panta 6.  punkta b)  apakšpunkta nolūkā, ja FISH.10. pants [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās 
Vien ības, Džērsijas Teritoriālās Vienības vai Menas Salas ūdeņiem], FISH.11.  pants [Paziņošanas 
termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkurš cits piektā 
temata [Zvejniecība] noteikums, ciktāl tas attiecas uz minēta jos pantos paredzēto režīmu, zaudē 
spēku attiecībā uz vienu vai vairākām (bet ne visām) šādām teritorijām: Gērnsijas Teritoriālā Vienība, 
Džērsijas Teritoriālā Vienība vai Menas Sala, šā panta 3.  līdz 5.  punkts paliek spēkā attiecībā uz tām 
teritorijām, ku rās spēkā paliek FISH.10. pants [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas 
Teritoriālās Vienības vai Menas Salas ūdeņiem], FISH.11.  pants [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar 
zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkurš cits  piektā temata [Zvejniecība] 
noteikums, ciktāl tas attiecas uz minētajos pantos paredzēto režīmu.  
OTH.10.  pants. Otrās daļas izbeigšana  
Neskarot FINPROV.8.  pantu [Izbeigšana], katra Puse var jebkurā laikā izbeigt šīs daļas piemērošanu, 
ar diplomātisko kanā lu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā gadījumā šī daļa  zaudē 
spēku devītā mēneša pirmajā dienā pēc paziņošanas dienas. Ceturtā temata [Sociālā nodrošinājuma 
koordinācija un vīzas īstermiņa ceļojumiem]  un Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju  
piemērošanu neizbeidz saskaņā ar šo pantu.  
  
 
288 
 TREŠĀ DAĻA. TIESĪBAIZSARDZĪBAS IESTĀŽU UN TIESU IESTĀŽU SADARBĪBA KRIMINĀLLIETĀS  
I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  
LAW.GEN.1.  pants. Mērķis  
1. Šīs daļas mērķis ir nodrošināt tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību starp dalībvalstīm 
un Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, 
no otras puses, saistībā ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu 
pie atbildības par tiem  un kriminālsodu izpildi, un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un 
terorisma finansēšanas novēršanu un apkarošanu.  
2. Šo daļu piemēro tikai tiesībaizsardzībai un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās, kura notiek 
vienīgi starp Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un Savienību un dalībvalstīm, no otras puses. To 
nepiemēro situācijām, kas rodas starp dalībvalstīm vai starp dalībvalstīm un Savienības iestādēm, 
struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī to nepiemēro par valsts drošības aizsardzību atbildīg o 
iestāžu veiktām darbībām minētajā jomā.  
LAW.GEN.2.  pants. Definīcijas  
Šajā Daļā  piemēro šādas definīcijas.  
(a) “trešā valsts” ir valsts, kas neietilpst iepriekš minētajā valsts definīcijā;  
(b) “īpašas personas datu kategorijas” ir personas dati, kas atklāj rases  vai etnisko piederību, 
politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību vai dalību arodbiedrībās, ģenētiskie dati, 
biometriskie dati, kas apstrādāti fiziskas personas unikālai identifikācijai, veselības dati vai dati 
par fiziskas personas dzimumd zīvi vai seksuālo orientāciju;  
(c) “ģenētiskie dati” ir visi personas dati, kas attiecas uz fiziskas personas ģenētiskajām pazīmēm, 
kuras ir pārmantotas vai iegūtas, un kas, izrietot jo īpaši no attiecīgās fiziskās personas 
bioloģiskā parauga analīzes, sniedz unikālu informāciju par minētās fiziskās personas fizioloģiju 
vai veselību;  
(d) “biometriskie dati” ir personas dati pēc specifiskas tehniskas apstrādes, kuri attiecas uz fiziskas 
personas fiziskajām, fizioloģiskajām vai uzvedības pazīmēm, kas ļauj veikt vai a pstiprina 
minētās fiziskās personas unikālu identifikāciju, piemēram, sejas attēli vai daktiloskopiskie 
dati;  
(e) “apstrāde” ir jebkura ar personas datiem vai personas datu kopumiem veikta darbība vai 
darbību kopums, ko veic ar vai bez automatizētiem līdzekļie m, piemēram, vākšana, 
reģistrācija, organizēšana, strukturēšana, glabāšana, pielāgošana vai pārveidošana, atgūšana, 
aplūkošana, izmantošana, izpaušana, nosūtot, izplatot vai citādi darot tos pieejamus, 
saskaņošana vai kombinēšana, ierobežošana, dzēšana vai  iznīcināšana;  
(f) “personas datu aizsardzības pārkāpums” ir drošības pārkāpums, kura rezultātā notiek nejauša 
vai nelikumīga nosūtīto, uzglabāto vai citādi apstrādāto personas datu iznīcināšana, 
nozaudēšana, pārveidošana, neatļauta izpaušana vai piekļuve tiem ;  
(g) “kartotēka” ir jebkurš strukturēts personas datu kopums, kas ir pieejams saskaņā ar 
konkrētiem kritērijiem, neatkarīgi no tā, vai datu kopums ir centralizēts, decentralizēts vai 
izkliedēts, pamatojoties uz funkcionālu vai ģeogrāfisku motivāciju;  
 
289 
 (h) “Specia lizētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā” ir komiteja ar 
minēto nosaukumu, kas izveidota ar INST.2.  pantu [Komitejas] . 
LAW.GEN.3.  pants. Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzība  
1. Šajā daļā paredzētā sadarbība balstās uz Pušu un d alībvalstu daudzgadīgām tradīcijām 
demokrātijas un tiesiskuma ievērošanā un personu pamattiesību un brīvību aizsardzībā, tai skaitā to, 
kas noteiktas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību 
aizsardzības konvencijā, un u z to, cik svarīga ir minētajā konvencijā ietverto tiesību un brīvību 
īstenošana iekšzemē.  
2. Nekas šajā daļā nemaina pienākumu ievērot pamattiesības un tiesiskos principus, kas jo īpaši 
atspoguļoti Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā  un Savienības gadījumā – 
Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.  
LAW.GEN.4.  pants. Personas datu aizsardzība  
8. Šajā daļā paredzētā sadarbība balstās uz Pušu daudzgadīgām apņemšanās nodrošināt 
personas datu augsta līmeņa aizsardzību.  
9. Lai atspoguļotu šo augsto  aizsardzības līmeni, Puses nodrošina, ka saskaņā ar šo daļu 
apstrādātiem personas datiem Pušu attiecīgajos datu aizsardzības režīmos piemēro efektīvus 
pasākumus, tai skaitā turpmāk minētos:  
(a) personas datus apstrādā likumīgi un godprātīgi, ievērojot datu mi nimizēšanas, nolūka 
ierobežojuma, precizitātes un glabāšanas ierobežojuma principus;  
(b) īpašu personas datu kategoriju apstrāde ir atļauta tikai tādā mērā, ciktāl tas ir nepieciešams, 
un uz to attiecas atbilstoši aizsardzības pasākumi, kas pielāgoti apstrādes  konkrētajiem 
riskiem;  
(c) tiek nodrošināts apstrādes riskam atbilstošs drošības līmenis ar attiecīgiem tehniskiem un 
organizatoriskiem pasākumiem, jo īpaši attiecībā uz īpašu kategoriju personas datu apstrādi;  
(d) datu subjektiem ir piešķirtas īstenojamas tiesība s piekļūt datiem, tos labot un dzēst, 
piemērojot iespējamus likumā paredzētus ierobežojumus, kas ir demokrātiskā sabiedrībā 
vajadzīgi un samērīgi pasākumi, lai aizsargātu svarīgus publisko interešu mērķus;  
(e) datu aizsardzības pārkāpuma gadījumā, kuri rada ri sku fizisku personu tiesībām un brīvībām, 
kompetentajai uzraudzības iestādei bez nepamatotas kavēšanās tiek paziņots par pārkāpumu; 
ja pārkāpums varētu radīt augstu risku fizisku personu tiesībām un brīvībām, tiek informēti arī 
datu subjekti, piemērojot ie spējamus likumā paredzētus ierobežojumus, kas ir demokrātiskā 
sabiedrībā vajadzīgi un samērīgi pasākumi, lai aizsargātu svarīgus publisko interešu mērķus;  
(f) datu tālāka nosūtīšana uz trešo valsti ir atļauta tikai, ievērojot nosūtīšanai atbilstošus 
nosacījumu s un pasākumus, kas nodrošina to, ka netiek apdraudēts aizsardzības līmenis;  
(g) datu aizsardzības pasākumu ievērošanas uzraudzību un datu aizsardzības pasākumu izpildi 
nodrošina neatkarīgas iestādes; un  
(h) datu subjektiem ir piešķirtas īstenojamas tiesības uz ef ektīvu aizsardzību administratīvā kārtā 
vai tiesā gadījumos, kad ir pārkāpti datu aizsardzības pasākumi.  
 
290 
 10. Apvienotā Karaliste, no vienas puses, un Savienība, darbojoties arī jebkuras tās dalībvalsts 
uzdevumā, no otras puses, paziņo Specializētajai komitejai  tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu 
sadarbības jomā uzraudzības iestādes, kuras atbildīgas par to, ka tiek pārraudzīta to datu 
aizsardzības noteikumu īstenošana un nodrošināta atbilstība tiem, kuri piemērojami sadarbībai 
saskaņā ar šo daļu. Uzraudzības ie stādes sadarbojas, lai nodrošinātu atbilstību šai daļai.  
11. Šajā daļā izklāstītos noteikumus par personas datu aizsardzību piemēro personas datu 
apstrādei, kas pilnībā vai daļēji veikta ar automatizētiem līdzekļiem, un tādu personas datu 
apstrādei, kuri veido  daļu no kartotēkas vai ir paredzēti, lai veidotu daļu no kartotēkas, ja apstrādi 
neveic ar automatizētiem līdzekļiem.  
12. Šis pants neskar jebkādu īpašu šīs daļas noteikumu piemērošanu attiecībā uz personas datu 
apstrādi.  
LAW.GEN.5.  pants. Sadarbības tvērums,  ja kāda dalībvalsts vairs nepiedalās analogos pasākumos 
saskaņā ar Savienības tiesībām  
1. Šo pantu piemēro gadījumos, kad kāda dalībvalsts pārtrauc piedalīties to Savienības tiesību 
aktu noteikumu īstenošanā vai izmantot to sniegtās tiesības saistībā ar tiesībaizsardzību un tiesu 
iestāžu sadarbību krimināllietās, kas ir analogi jebkuriem šīs daļas attiecīgajiem noteikumiem.  
2. Apvienotā Karaliste var rakstiski paziņot Savienībai par savu nodomu pārtraukt šīs daļas 
attiecīgo noteikumu piemērošanu attiecībā uz  minēto dalībvalsti.  
3. Saskaņā ar 2.  punktu sniegts paziņojums stājas spēkā tajā norādītajā dienā, kas nav agrāk par 
dienu, kurā dalībvalsts beidz piedalīties 1.  punktā minēto Savienības tiesību aktu noteikumu 
īstenošanā vai izmantot to sniegtās tiesības.  
4. Ja Apvienotā Karaliste saskaņā ar šo pantu paziņo par savu nodomu pārtraukt šīs daļas 
attiecīgo noteikumu piemērošanu, Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu 
sadarbības jomā tiekas, lai lemtu par to, kādi pasākumi ir vajadzīgi, lai nodroši nātu, ka jebkura 
saskaņā ar šo daļu uzsāktā sadarbība, ko ietekmē pārtraukšana, tiek pienācīgi pabeigta. Jebkurā 
gadījumā attiecībā uz visiem personas datiem, kas iegūti sadarbībā saskaņā ar šīs daļas attiecīgajiem 
noteikumiem pirms to piemērošanas pārtrau kšanas, Puses nodrošina, ka pēc piemērošanas 
izbeigšanas tiek saglabāts aizsardzības līmenis, atbilstoši kuram personas dati tika nosūtīti.  
5. Savienība, izmantojot diplomātiskos kanālus, rakstiski paziņo Apvienotajai Karalistei dienu, 
kad dalībvalsts atsāks piedalīties konkrēto Savienības tiesību aktu noteikumu īstenošanā vai izmantot 
to sniegtās tiesības. Attiecīgo šīs daļas noteikumu piemērošanu atsāk minētajā dienā vai vēlāk tā 
mēneša pirmajā dienā, kurš seko paziņojuma sniegšanas dienai.  
6. Lai atvieglotu šā  panta piemērošanu, Savienība informē Apvienoto Karalisti gadījumos, kad 
kāda dalībvalsts pārtrauc piedalīties to Savienības tiesību aktu noteikumu īstenošanā vai izmantot to 
sniegtās tiesības saistībā ar tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību krimin āllietās, kas ir analogi 
šīs daļas attiecīgajiem noteikumiem.  
II SADAĻA. APMAIŅA A R DNS, PIRKSTU NOSPI EDUMU UN TRANSPORTLĪ DZEKĻU REĢISTRĀCIJAS  
DATIEM  
 
291 
 LAW.PRUM.5.  pants. Mērķis  
Šīs sadaļas mērķis ir izveidot savstarpēju sadarbību starp Apvienotās Karaliste s, no vienas puses, un 
dalībvalstu, no otras puses, kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm automatizētai DNS profilu, 
daktiloskopisko datu un konkrētu iekšzemes transportlīdzekļu reģistrācijas datu nosūtīšanai.  
LAW.PRUM.6.  pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā  piemēro šādas definīcijas:  
(a) “kompetenta tiesībaizsardzības iestāde" ir iekšzemes policija, muita vai cita iestāde, kura ar 
iekšzemes tiesību aktiem ir pilnvarota konstatēt, novērst un izmeklēt nodarījumus vai 
noziedzīgas darbības, kā arī īstenot varu un iz mantot piespiedu līdzekļus saistībā ar tādām 
darbībām; šajā sadaļā aģentūras, struktūras vai citas vienības, kas īpaši nodarbojas ar valsts 
drošības jautājumiem, nav kompetentās tiesībaizsardzības iestādes;  
(b) "meklēšana" un "salīdzināšana", kā noteikts LAW.P RUM.8.  pantā [Automatizēta DNS profilu 
meklēšana] , LAW.PRUM.9.  pantā [Automatizēta DNS profilu salīdzināšana] , 
LAW.PRUM.12.  pantā [Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana]  un 
LAW.PRUM.17.  pantā [Īstenošanas pasākumi] , ir procedūras, lai attiecīgi noska idrotu, vai DNS 
dati vai daktiloskopiskie dati, ko viena dalībvalsts ir darījusi zināmus, attiecīgi saskan ar DNS 
datiem vai daktiloskopiskajiem datiem, kas glabājas kādas valsts, vairāku valstu vai visu pārējo 
valstu datubāzēs;  
(c) “automatizēta meklēšana”, k ā noteikts LAW.PRUM.15.  pantā [Automatizēta transportlīdzekļu 
reģistrācijas datu meklēšana] , ir tiešsaistes piekļuves procedūra datu meklēšanai vienas, 
vairāku vai visu pārējo valstu datubāzēs;  
(d) “DNS nekodētā daļa” ir tās hromosomu daļas, kurās nav ģenētisk as informācijas, t.  i., par ko 
nav zināms, ka tajās būtu informācija par funkcionālām organisma īpašībām;  
(e) "DNS profils " ir burtu vai ciparu kods, kurā ir atveidots analizētā cilvēka DNS parauga 
nekodētās daļas identifikācijas parametru komplekss, t.i., ko nkrēta molekulu struktūra 
dažādās DNS vietās (loci);  
(f) “DNS atsauces dati” ir DNS profils un atsauces numurs; DNS atsauces datos ietilpst vienīgi DNS 
profili, ko veido to DNS nekodētā daļa un atsauces numurs; DNS atsauces datos neietilpst dati, 
pēc kuriem va r tieši noteikt datu subjektu; DNS atsauces dati, kas nav saistīti ar konkrētu 
fizisku personu (“neidentificēti DNS profili”), ir atpazīstami kā tādi.  
(g) “atsauces DNS profils” ir identificētas personas DNS profils;  
(h) “neidentificēts DNS profils” ir DNS profils , ko iegūst no lietiskiem pierādījumiem, kuri ir iegūti, 
izmeklējot noziedzīgus nodarījumus, un kas ir raksturīgs kādai vēl neidentificētai personai;  
(i) “atzīme” ir valsts izdarīts marķējums kādā DNS profilā, kas atrodas tās iekšzemes datubāzē, 
tāpēc, ka ir a trasta konkrētā DNS profila atbilsme kādas citas valsts meklētos vai salīdzinātos 
datos;  
(j) “daktiloskopiskie dati” ir pirkstu nospiedumu attēli, latentu pirkstu nospiedumu attēli, 
plaukstu nospiedumi, latentu plaukstu nospiedumu attēli, kā arī tādu attēlu ša bloni (kodēti), 
kas glabājas automatizētās datubāzēs un ar ko tajās darbojas;  
 
292 
 (k) “daktiloskopiskie atsauces dati” ir daktiloskopiskie dati un atsauces numurs; daktiloskopiskajos 
atsauces datos neietilpst dati, pēc kuriem var tieši noteikt datu subjektu; dakti loskopiskie 
atsauces dati, kas nav saistīti ar konkrētu fizisku personu (“neidentificēti daktiloskopiskie 
dati”), ir atpazīstami kā tādi;  
(l) “transportlīdzekļu reģistrācijas dati” ir datu kopums, kas aprakstīts  LAW -1. PIELIKUMA 
3. nodaļā ; 
(m) "konkrēta lieta", k ā minēts LAW.PRUM.8.  panta [Automatizēta DNS profilu meklēšana]  
1. punkta otrajā teikumā, LAW.PRUM.12.  panta [Automatizēta daktiloskopisko datu 
meklēšana]  1. punkta otrajā teikumā un LAW.PRUM.15.  panta [Automatizēta transportlīdzekļu 
reģistrācijas datu meklēšana]  1. punktā, ir konkrētas, saistībā ar izmeklēšanu vai 
kriminālvajāšanu izmeklējamas lietas. Ja lietā ir vairāk nekā viens DNS profils, vairāk nekā 
viena daktiloskopisko datu vienība vai vairāk nekā viena transportlīdzekļa reģistrācijas datu 
vienī ba, tos var pārsūtīt kopā kā vienu pieprasījumu;  
(n) "laboratorijas darbība" ir pasākumi, kas veikti laboratorijā, atrodot un atjaunojot pēdas uz 
priekšmetiem, kā arī izstrādājot, analizējot un interpretējot tiesu ekspertīžu pierādījumus 
attiecībā uz DNS prof iliem un daktiloskopiskajiem datiem, lai sniegtu ekspertu atzinumu vai 
apmainītos ar tiesu ekspertīžu pierādījumiem;  
(o) “laboratorijas darbību rezultāti” ir analīžu rezultāti un ar tiem tieši saistīta interpretācija;  
(p) "tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēji " ir visas organizācijas – publiskas vai privātas –, kas 
pēc kompetentu tiesībaizsardzības vai tiesu iestāžu pieprasījuma veic laboratoriju darbības;  
(q) “iekšzemes akreditācijas iestāde” ir vienīgā iestāde valstī, kura veic akreditāciju, pamatojoties 
uz attiecī gās valsts piešķirtajām pilnvarām.  
LAW.PRUM.7.  pants. Iekšzemes DNS analīzes datņu izveide  
1. Valstis izveido un uztur iekšzemes DNS analīzes datnes noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas 
vajadzībām.  
2. Šīs sadaļas īstenošanas nolūkos valstis nodrošina DNS atsauces datu pieejamību no to 
iekšzemes DNS analīzes datnēm, kas minētas 1.  punktā.  
3. Valstis paziņo iekšzemes DNS analīzes datnes, kurām piemēro LAW.PRUM.7.  pantu [Valstu 
DNS analīzes datņu izveide]  līdz LAW.PRUM.10.  pantu [Šūnu materiāla iegūšana un DNS profilu 
sniegšana]  un LAW.PRUM.13.  pantu [Valsts kontaktpunkti] , LAW.PRUM.14.  pantu [Papildu personas 
datu un citu datu sniegšana]  un LAW.PRUM.17.  pantu [Īstenošanas pasākumi] , un 
LAW.PRUM.8.  panta [Automatizēta DNS profilu meklēšana] 1.  punktā  minētās automatizētās  
meklēšanas nosacījumus.  
LAW.PRUM.8.  pants. Automatizēta DNS profilu meklēšana  
1. Noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanai valstis ļauj citu valstu kontaktpunktiem, kas minēti 
LAW.PRUM.13.  pantā [Valsts kontaktpunkti] , piekļūt DNS atsauces datiem to DNS analīzes da tnēs, 
ļaujot veikt automatizētu meklēšanu, salīdzinot DNS profilus. Meklēšanas var veikt tikai atsevišķos 
gadījumos un saskaņā ar tās pieprasījuma iesniedzējas valsts iekšzemes tiesību aktiem.  
 
293 
 2. Ja automatizētajā meklēšanā parādās, ka meklētajam DNS profilam  atrasti atbilstīgi 
pieprasījuma saņēmējas valsts datnē esoši DNS profili, pieprasījuma saņēmēja valsts automātiski 
nosūta pieprasījuma iesniedzējas valsts kontaktpunktam atrastās atbilsmes DNS atsauces datus. Ja 
atbilsmes neatrod, par to nosūta automātisk u paziņojumu  
LAW.PRUM.9.  pants. Automatizēta DNS profilu salīdzināšana  
1. Noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanai valstis, izmantojot to valsts kontaktpunktus un 
ievērojot starp attiecīgajām valstīm savstarpēji pieņemtus praktiskus pasākumus, salīdzina to 
neidenti ficēto DNS profilu DNS profilus ar visiem DNS profiliem, kas atrodami citos iekšzemes DNS 
analīzes datņu atsauces datos. DNS profilus sniedz un salīdzina automatizēti. Neidentificētus DNS 
profilus salīdzināšanai sniedz vienīgi gadījumos, kas paredzēti piep rasījuma iesniedzējas valsts 
iekšzemes tiesību aktos.  
2. Ja valsts 1.  punktā minētās salīdzināšanas rezultātā konstatē, ka kāds no citas valsts 
sniegtajiem DNS profiliem atbilst kādam DNS profilam DNS analīzes datnē, tā nekavējoties sniedz 
otras valsts kontak tpunktam atrastās atbilstības DNS atsauces datus.  
LAW.PRUM.10.  pants. Šūnu materiāla iegūšana un DNS profilu sniegšana  
Ja notiekošā izmeklēšanā vai kriminālprocesā nav pieejams tādas konkrētas fiziskas personas DNS 
profils, kas atrodas pieprasījuma saņēmēj as valsts teritorijā, tad šī valsts nodrošina tiesisku atbalstu, 
iegūstot un izpētot minētās fiziskās personas šūnu materiālu un iegūto DNS profilu sniedzot 
pieprasījuma iesniedzējai valstij, ja:  
(a) pieprasījuma iesniedzēja valsts precīzi norāda, kādam nolūkam informācija vajadzīga;  
(b) pieprasījuma iesniedzēja valsts iesniedz izmeklēšanas orderi vai kompetentās iestādes 
izsniegtu paziņojumu atbilstīgi šīs valsts iekšzemes tiesību aktiem, kurā norādīts, ka prasības 
saistībā ar šūnu materiāla ieguvi un izpēti  tiks izpildītas, ja attiecīgā fiziskā persona atradīsies 
pieprasījuma iesniedzējas valsts teritorijā; un  
(c) atbilstīgi pieprasījuma saņēmējas valsts tiesību aktiem ir izpildītas prasības attiecībā uz šūnu 
materiāla ieguvi un izpēti un iegūtā DNS profila snie gšanu.  
LAW.PRUM.11.  pants. Daktiloskopiskie dati  
Lai īstenotu šo sadaļu, valstis nodrošina, ka iekšzemes automatizētajām pirkstu nospiedumu 
identificēšanas sistēmām, kas izveidotas, lai novērstu un izmeklētu noziedzīgus nodarījumus, ir 
pieejami daktilosko piskie atsauces dati no datnes.  
LAW.PRUM.12.  pants. Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana  
1. Noziedzīgu nodarījumu novēršanai un izmeklēšanai valstis ļauj citu valstu valsts 
kontaktpunktiem, kā minēts LAW.PRUM.13.  pantā [Valstu kontaktpunkti] , piekļūt atsauces datiem to 
automatizētajās pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmās, kas izveidotas šim mērķim, ļaujot veikt 
automatizētu meklēšanu, salīdzinot daktiloskopiskos datus. Meklēšanas var veikt tikai atsevišķos 
gadījumos un saskaņā ar tās pieprasījum a iesniedzējas valsts iekšzemes tiesību aktiem.  
2. Daktiloskopisko datu atbilstības ar pieprasījuma saņēmējas valsts atsauces datiem 
apstiprināšanu veic pieprasījuma iesniedzējas valsts kontaktpunkts, izmantojot automatizēti sniegtus 
atsauces datus, kuri vaja dzīgi precīzas atbilstības noteikšanai.  
 
294 
 LAW.PRUM.13.  pants. Valsts kontaktpunkti  
1. Katra valsts izraugās valsts kontaktpunktu, lai varētu sniegt datus, kas minēti 
LAW.PRUM.8.  pantā [Automatizēta DNS profilu meklēšana] , LAW.PRUM.9.  pantā [Automatizēta DNS 
profilu salīdzināšana]  un LAW.PRUM.12.  pantā [Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana] .  
2. Attiecībā uz dalībvalstīm šajā sadaļā par valsts kontaktpunktiem uzskata izraudzītos valsts 
kontaktpunktus analogai datu apmaiņai Savienībā.  
3. Valsts kontaktpunktu pi lnvaras reglamentē piemērojamie iekšzemes tiesību akti.  
LAW.PRUM.14.  pants. Papildu personas datu un citu datu sniegšana  
Ja procedūru, kas minētas LAW.PRUM.8.  pantā [Automatizēta DNS profilu meklēšana] , 
LAW.PRUM.9.  pantā [Automatizēta DNS profilu salīdzin āšana]  un LAW.PRUM.12.  pantā 
[Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana] , rezultātā atrod DNS profilu vai daktiloskopisko datu 
atbilstību, papildu pieejamo personas datu vai citu datu, kuri saistīti ar atsauces datiem, sniegšanu, 
neskarot LAW.PRUM.17.  panta [Īstenošanas pasākumi]  1. punktu reglamentē pieprasījuma 
saņēmējas valsts iekšzemes tiesību akti, tostarp tiesiskās palīdzības noteikumi.  
LAW.PRUM.15.  pants. Automatizēta transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšana  
1. Lai novērstu un izmeklētu noziedz īgus nodarījumus, vērstos pret citiem nodarījumiem, kas ir 
pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesu vai prokuroru jurisdikcijā, kā arī lai uzturētu sabiedrisko 
drošību, valstis nodrošina 2.  punktā minēto citu valstu valsts kontaktpunktiem piekļuvi turpmāk 
minētajiem iekšzemes transportlīdzekļu reģistrācijas datiem, atsevišķos gadījumos pilnvarojot veikt 
automātiskās meklēšanas:  
(a) īpašnieku vai turētāju datiem; un  
(b) datiem, kas attiecas uz transportlīdzekļiem.  
2. Meklēšanu atbilstoši 1.  punktam var veikt, vienīg i izmantojot pilnu šasijas numuru vai pilnu 
reģistrācijas numuru un saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja valsts iekšzemes tiesību aktiem.  
3. Katra valsts, lai varētu sniegt 1.  punktā minētos datus, izraugās valsts kontaktpunktu 
pieprasījumu saņemšanai no ci tām valstīm. Valsts kontaktpunktu pilnvaras reglamentē 
piemērojamie iekšzemes tiesību akti.  
LAW.PRUM.16.  pants. Tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditācija, kuri veic 
laboratoriju darbības  
1. Valstis nodrošina, ka to iekšzemes akreditācijas struktūras akreditē tos tiesu ekspertīžu 
pakalpojumu sniedzējus, kas veic laboratoriju darbības, kā atbilstīgus EN  ISO/IEC 17025.  
2. Katra valsts nodrošina, ka tās par noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu un 
izmeklēšanu atbildīgās iestādes atzītu, ka da rba rezultāti, kurus ieguvuši akreditēti tiesu ekspertīžu 
pakalpojumu sniedzēji, kas veic laboratoriju darbības citās valstīs, ir vienlīdz uzticami kā rezultāti, 
kurus ieguvis iekšzemes tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzējs, kas veic laboratoriju darbības  un kas 
ir akreditēts kā atbilstīgs EN  ISO/IEC  17025.  
3. Apvienotās Karalistes kompetentās tiesībaizsardzības iestādes neveic meklēšanas un 
automatizētu salīdzināšanu saskaņā ar LAW.PRUM.8.  pantu [Automatizēta DNS profilu meklēšana] , 
 
295 
 LAW.PRUM.9.  pantu [Automa tizēta DNS profilu salīdzināšana]  un LAW.PRUM.12.  pantu 
[Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana] , pirms Apvienotā Karaliste nav īstenojusi un 
piemērojusi šā panta 1.  punktā minētos pasākumus.  
4. Panta 1. un 2.  punkts neietekmē iekšzemes noteikumus par pi erādījumu novērtēšanu 
tiesvedībā.  
5. Apvienotā Karaliste paziņo Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu 
sadarbības jomā to galveno noteikumu tekstu, kas pieņemti šā panta noteikumu īstenošanai un 
piemērošanai.  
LAW.PRUM.17.  pants. Īsteno šanas pasākumi  
1. Šajā sadaļā minētajos nolūkos valstis citu valstu kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm 
visu kategoriju datus dara pieejamus meklēšanai un salīdzināšanai ar tādiem pašiem nosacījumiem, 
ar kādiem tie ir pieejami meklēšanai un salīdzināšan ai iekšzemes kompetentajām tiesībaizsardzības 
iestādēm. Šajā sadaļā minētajos nolūkos valstis citu valstu kompetentajām tiesībaizsardzības 
iestādēm sniedz papildu pieejamos personas datus vai citus datus, kuri saistīti ar atsauces datiem, kā 
minēts LAW.PRU M.14.  pantā [Papildu personas datu un citu datu sniegšana] , ar tādiem pašiem 
nosacījumiem, kā tos sniedzot iekšzemes iestādēm.  
2. Lai īstenotu procedūras, kas minētas LAW.PRUM.8.  pantā [Automatizēta DNS profilu 
meklēšana], LAW.PRUM.9.  pantā [Automatizēta DNS profilu salīdzināšana], LAW.PRUM.12.  pantu 
[Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana]  un LAW.PRUM.15.  pantā [Automatizēta 
transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšana],  LAW -1. PIELIKUMĀ  nosaka tehniskās un procedūras 
specifikācijas.  
3. Deklarācijas, ko d alībvalstis iesniegušas saskaņā ar Padomes Lēmumu  2008/615/TI77 un 
Lēmumu  2008/616/TI78, piemēro arī to attiecībās ar Apvienoto Karalisti.  
LAW.PRUM.18.  pants. Ex ante  izvērtēšana  
1. Lai pārliecinātos, vai Apvienotā Karaliste ir izpildījusi nosacījumus, kas iz klāstīti 
LAW.PRUM.17.  pantā [Īstenošanas pasākumi]  un LAW -1. PIELIKUMĀ , notiks izvērtējuma inspekcija 
un izmēģinājuma darbības tādā apmērā, kāds noteikts LAW -1. PIELIKUMĀ , ņemot vērā apstākļus un 
mehānismus un saskaņā ar apstākļiem un mehānismiem, kuriem ir piekritusi Apvienotā Karaliste. 
Jebkurā gadījumā saistībā ar datu meklēšanu atbilstoši LAW.PRUM.15.  pantam [Automatizēta 
transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšana]  veic izmēģinājuma darbības.  
2. Pamatojoties uz vispārēju izvērtējuma ziņojumu par izvērtējuma inspekcijas un attiecīgā 
gadījumā izmēģinājuma darbībām, kā minēts 1.  punktā, Savienība nosaka dienu vai dienas, no kuras 
vai kurām dalībvalstis saskaņā ar šo sada ļu var sniegt personas datus Apvienotajai Karalistei.  
                                                            
77  Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008.  gada 23.  jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo 
īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (ES OV L 210, 6.8.2008., 1.  lpp.).  
78  Padomes Lēmums 2008/616/TI (2008.  gada 23.  jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par 
pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (ES OV L 210, 
6.8.2008., 12. lpp.).  
 
296 
 3. Kamēr nav saņemti 1.  punktā minētā izvērtējuma rezultāti, dalībvalstis no šā nolīguma spēkā 
stāšanās dienas var sniegt Apvienotajai Karalistei personas datus, kā minēts LAW.PRUM.8.  pantā 
[Automatizēta D NS profilu meklēšana] , LAW.PRUM.9.  pantā [Automatizēta DNS profilu 
salīdzināšana] , LAW.PRUM.12.  pantā [Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana]  un 
LAW.PRUM.14.  pantā [Papildu personas datu un citu datu sniegšana] , līdz dienai vai dienām, ko 
Savienība n oteikusi saskaņā ar šā panta 2.  punktu, taču ne ilgāk kā divus mēnešus pēc šā nolīguma 
spēkā stāšanās dienas. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā var 
pagarināt šo laikposmu vienu reizi par ne vairāk kā deviņiem mēnešie m.  
LAW.PRUM.19.  pants. Apturēšana un nepiemērošana  
1. Gadījumā, ja  Savienība uzskata par nepieciešamu grozīt šo sadaļu tāpēc, ka Savienības 
tiesības attiecībā uz šīs sadaļas priekšmetu ir būtiski grozītas vai arī tiek gatavoti būtiski to grozījumi, 
tā var at tiecīgi informēt Apvienoto Karalisti nolūkā vienoties par šā nolīguma oficiālu grozījumu  
attiecībā uz šo sadaļu. Pēc šāda paziņojuma Puses sāk apspriesties.  
2. Ja deviņu mēnešu laikā pēc minētā paziņojuma Puses nav panākušas vienošanos par šīs 
sadaļas grozīju miem, Savienība var nolemt apturēt šīs sadaļas vai jebkura šīs sadaļas noteikuma 
piemērošanu uz laiku līdz deviņiem mēnešiem . Pirms minētā laikposma beigām Puses var vienoties 
par apturēšanas pagarināšanu uz papildu laikposmu līdz deviņiem mēnešiem. Ja pēc  apturēšanas 
perioda beigām Puses nav panākušas vienošanos par šīs sadaļas grozījumiem, tās apturētos 
noteikumus vairs nepiemēro no tā mēneša pirmās dienas, kurš seko apturēšanas perioda beigām, 
izņemot gadījumu, kad Savienība informē Apvienoto Karalisti p ar to, ka tā vairs nevēlas grozīt šo 
sadaļu . Tādā gadījumā atjauno šīs sadaļas apturēto noteikumu darbību.  
3. Ja saskaņā ar šo pantu ir apturēti kādi šīs sadaļas noteikumi, Specializētā komiteja 
tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā tiekas, lai lemtu par to, kādi pasākumi ir vajadzīgi, 
lai nodrošinātu, ka jebkura saskaņā ar šo sadaļu uzsāktā sadarbība, ko ietekmē apturēšana, tiek 
pienācīgi pabeigta. Jebkurā gadījumā attiecībā uz visiem personas datiem, kas iegūti sadarbībā 
saskaņā ar šo sadaļu, p irms apturēšanas skartos noteikumus provizoriski pārstāja piemērot, Puses 
nodrošina, ka pēc apturēšanas stāšanās spēkā tiek saglabāts aizsardzības līmenis, atbilstoši kuram 
personas dati tika pārsūtīti.  
III SADAĻA. PASAŽIER U DATU REĢISTRA DATU  PĀRSŪTĪŠANA  UN APSTRĀDE  
LAW.PNR.18.  pants. Darbības joma  
1. Šajā sadaļā izklāstīti noteikumi, atbilstoši kuriem Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes 
var pārsūtīt, apstrādāt un izmantot pasažieru datu reģistra datus lidojumiem starp Savienību un 
Apvienoto Karalisti , un noteikti īpaši aizsardzības pasākumi šajā sakarā.  
2. Šo sadaļu piemēro gaisa pārvadātājiem, kuri veic pasažieru gaisa pārvadājumus starp 
Savienību un Apvienoto Karalisti.  
3. Šo sadaļu piemēro arī gaisa pārvadātājiem, kas ir reģistrēti vai glabā datus Savienībā un veic 
pasažieru gaisa pārvadājumus uz Apvienoto Karalisti vai no tās.  
4. Šajā sadaļā ir paredzēta arī policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās starp Apvienoto 
Karalisti un Savienību attiecībā uz PDR datiem.  
 
297 
 LAW.PNR.19.  pants. Definīcija s 
Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “gaisa pārvadātājs" ir gaisa transporta uzņēmums, kuram ir derīga darbības licence vai 
līdzvērtīgs dokuments, kas tam ļauj pa gaisu pārvadāt pasažierus starp Apvienoto Karalisti un 
Savienību;  
(b) “pasažieru datu reģistr s" ("PDR") ir ikviena pasažiera ceļošanas datu reģistrs, kurā ir iekļauta 
informācija, kas vajadzīga, lai rezervējošie un iesaistītie gaisa pārvadātāji varētu veikt katras 
personas personīgi vai tās vārdā pieteikta ceļojuma rezervācijas apstrādi un kontrol i, un kurš 
iekļauts vai nu rezervācijas sistēmās, izlidošanas kontroles sistēmās (ko izmanto, lai reģistrētu 
pasažierus lidojumiem), vai līdzvērtīgās sistēmās, kas nodrošina tādas pašas funkcijas; konkrēti 
šajā sadaļā PDR datus veido elementi, kas izklāstī ti LAW -2. PIELIKUMĀ ; 
(c) “Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde” Apvienotās Karalistes iestāde, kura atbildīga par 
PDR datu saņemšanu un apstrādi saņemšanu un apstrādi saskaņā ar šo nolīgumu; Ja 
Apvienotajai Karalistei ir vairāk nekā viena kompetentā iestād e, tā nodrošina pasažieru datu 
vienloga sistēmu, kas ļauj gaisa pārvadātājiem pārsūtīt PDR datus vienam datu pārsūtīšanas 
ievades punktam, un norīko vienu kontaktpunktu pieprasījumu saņemšanai un iesniegšanai 
atbilstoši LAW.PNR.22.  pantam [Policijas un tie su iestāžu sadarbība] ; 
(d) “pasažieru informācijas vienības" ("PIU") ir dalībvalstu izveidotas vai izraudzītas vienības, kas ir 
atbildīgas par PDR datu saņemšanu un apstrādi;  
(e) “terorisms” ir jebkurš nodarījums, kas uzskaitīts LAW -7. PIELIKUMĀ ; 
(f) "smagi noziegumi"  ir jebkurš nodarījums, par kuru var piemērot brīvības atņemšanas sodu vai 
ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi, 
saskaņā ar Apvienotās Karalistes iekšzemes tiesību aktiem;  
LAW.PNR.20.  pants. PDR datu  izmantošanas nolūks  
1. Apvienotā Karaliste nodrošina, ka saskaņā ar šo sadaļu saņemtos PDR datus apstrādā vienīgi, 
lai novērstu, atklātu, izmeklētu terorismu vai smagus noziegumus vai sauktu pie atbildības par tiem, 
un lai pārraudzītu PDR datu apstrādi, ievē rojot šā nolīguma noteikumus.  
2.  Izņēmuma gadījumos Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde var apstrādāt PDR datus, ja 
tas ir vajadzīgs, lai aizsargātu kādas fiziskas personas vitālas intereses, piemēram:  
(a) dzīvības apdraudējuma vai nopietna ievainojuma risk a gadījumā; vai  
(b) būtiska sabiedrības veselības apdraudējuma gadījumā, jo īpaši saskaņā ar starptautiski 
atzītiem standartiem.  
3. Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde var arī apstrādāt PDR datus, katru gadījumu 
izskatot atsevišķi, ja attiecīgo PDR datu izpa ušanu pieprasa Apvienotās Karalistes tiesa vai 
administratīvā tiesa tiesvedībā, kas ir tieši saistīta ar jebkuru 1. punktā minētu  nolūku.  
LAW.PNR.21.  pants. PDR datu sniegšanas nodrošināšana  
1. Savienība nodrošina, lai gaisa pārvadātājiem netiktu liegts PDR da tus pārsūtīt Apvienotās 
Karalistes kompetentajai iestādei saskaņā ar šo sadaļu.  
 
298 
 2. Savienība nodrošina, ka gaisa pārvadātāji var PDR datus pārsūtīt Apvienotās Karalistes 
kompetentajai iestādei ar pilnvarotu pārstāvju starpniecību, kuri rīkojas gaisa pārvadātā ja vārdā un 
atbildībā saskaņā ar šo sadaļu.  
3. Apvienotā Karaliste nepieprasa gaisa pārvadātājam sniegt PDR datu elementus, kurus gaisa 
pārvadātājs neapkopo vai neglabā saistībā ar rezervācijas veikšanu.  
4. Apvienotā Karaliste, datus, ko tai saskaņā ar šo sadaļu  pārsūtījis gaisa pārvadātājs, pēc to 
saņemšanas nekavējoties dzēš, ja šie dati nav uzskaitīti LAW -2. PIELIKUMĀ . 
LAW.PNR.22.  pants. Policijas un tiesu iestāžu sadarbība  
1. Apvienotā Karaliste dalās ar Eiropolu vai Eurojust , to attiecīgo pilnvaru ietvaros, vai  
dalībvalstu pasažieru informācijas vienībām ar visu attiecīgo un saistīto analītisko informāciju, kas 
satur PDR datus, konkrētos gadījumos un iespējami drīz, ja tas nepieciešams, lai novērstu, atklātu, 
izmeklētu terorismu vai smagus noziegumus vai sauktu pie atbildības par tiem.  
2. Pēc Eiropola vai Eurojust  to attiecīgo pilnvaru ietvaros vai dalībvalsts pasažieru informācijas 
vienības lūguma Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde konkrētos gadījumos dalās ar PDR 
datiem, minēto datu apstrādes rezultātiem vai  analītisku informāciju, kas satur PDR datus, ja tas 
nepieciešams, lai novērstu, atklātu, izmeklētu teroristu nodarījumus vai smagus noziegumus vai 
sauktu pie atbildības par tiem.  
3. Dalībvalstu pasažieru informācijas vienības dalās ar Apvienotās Karalistes k ompetento 
iestādi ar visu attiecīgo un saistīto analītisko informāciju, kas satur PDR datus, konkrētos gadījumos 
un iespējami drīz, ja tas nepieciešams, lai novērstu, atklātu, izmeklētu terorismu vai smagus 
noziegumus vai sauktu pie atbildības par tiem.  
4. Pēc Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes lūguma dalībvalstu pasažieru informācijas 
vienības konkrētos gadījumos dalās ar PDR datiem, minēto datu apstrādes rezultātiem vai analītisku 
informāciju, kas satur PDR datus, ja tas nepieciešams, lai novērstu, a tklātu, izmeklētu terorismu vai 
smagus noziegumus vai sauktu pie atbildības par tiem.  
5. Puses nodrošina to, ka 1. līdz 4.  punktā minēto informāciju sniedz saskaņā ar nolīgumiem un 
ievērojot vienošanās par tiesību aizsardzību vai informācijas apmaiņu starp Ap vienoto Karalisti un 
Eiropolu, Eurojust  vai attiecīgo dalībvalsti. Konkrēti, informācijas apmaiņa ar Eiropolu saskaņā ar šo 
pantu notiek, izmantojot drošo sakaru līniju, kas izveidota informācijas apmaiņai ar Eiropola 
starpniecību.  
6. Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde un dalībvalstu pasažieru informācijas vienības 
nodrošina, ka apmaiņa atbilstoši 1. līdz 4.  punktam notiek tikai ar minimālo nepieciešamo PDR datu 
apjomu.  
LAW.PNR.23.  pants. Diskriminācijas aizliegums  
Apvienotā Karaliste nodrošina, ka PDR  datu apstrādei piemērojamie aizsardzības pasākumi attiecas 
uz visām fiziskajām personām vienlīdzīgi, nepieļaujot pretlikumīgu diskrimināciju.  
 
299 
 LAW.PNR.24.  pants. Īpašu kategoriju personas datu izmantošana  
Saskaņā ar šo sadaļu ir aizliegta visu īpašu katego riju personas datu apstrāde. Tādā apmērā, ciktāl 
jebkādi PDR datos, ko pārsūta Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei, ir ietverti īpašu 
kategoriju personas dati, Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde šādus datus dzēš.  
LAW.PNR.25.  pants. Datu droš ība un integritāte  
1. Apvienotā Karaliste īsteno regulatīvus, procesuālus vai tehniskus pasākumus, lai aizsargātu 
PDR datus pret nejaušu, prettiesisku vai neatļautu piekļuvi, apstrādi vai nozaudēšanu.  
2. Apvienotā Karaliste nodrošina datu atbilstības pārbaudi, k ā arī aizsardzību, drošību, 
konfidencialitāti un integritāti. Šim nolūkam Apvienotā Karaliste:  
(a) piemēro šifrēšanas, autorizēšanas un dokumentēšanas procedūras attiecībā uz PDR datiem;  
(b) nodrošina piekļuvi PDR datiem vienīgi pilnvarotām amatpersonām;  
(c) glabā PDR  datus fiziski drošā vidē, kas ir aizsargāta ar piekļuves kontroli; un  
(d) izveido mehānismu, kas nodrošina, ka PDR datu vaicājumi tiek veikti saskaņā ar 
LAW.PNR.20.  pantu [PDR datu izmantošanas nolūks ]. 
3. Ja fiziskas personas PDR datiem piekļūst vai tos izpauž bez atļaujas, Apvienotā Karaliste veic 
pasākumus, lai informētu attiecīgo fizisko personu, mazinātu radītā kaitējuma risku un veiktu 
koriģējošos pasākumus.  
4. Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde nekavējoties informē Specializēto komiteju 
tiesībaizsardzīb as un tiesu iestāžu sadarbības jomā par visiem nopietniem starpgadījumiem attiecībā 
uz nejaušu, prettiesisku vai neatļautu piekļuvi PDR datiem, to apstrādi vai nozaudēšanu.  
5. Apvienotā Karaliste nodrošina to, ka par jebkuru datu drošības pārkāpumu, īpaši jeb kuru 
pārkāpumu, kas rada nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu nozaudēšanu, izmainīšanu, 
neatļautu izpaušanu vai piekļuvi datiem vai jebkādas citas nelikumīgas apstrādes formas, piemēro 
efektīvus un atturošus koriģējošus pasākumus, kas var ietver tas sankcijas.  
LAW.PNR.26.  pants. Pārredzamība un pasažieru informēšana  
1. Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde tās tīmekļa vietnē dara pieejamu šādu 
informāciju:  
(a) sarakstu ar tiesību aktiem, kas atļauj PDR datu vākšanu;  
(b) PDR datu vākšanas nolūkus);  
(c) informāciju par PDR datu aizsardzību;  
(d) informāciju par to, kā un cik lielā mērā PDR datus var izpaust;  
(e) informāciju par tiesībām uz piekļuvi datiem, to labošanu, papildināšanu un tiesību aizsardzību; 
un 
(f) kontaktinformāciju uzziņām.  
 
300 
 2. Puses sadarbojas ar ieinter esētajām trešajām personām, piemēram, aviācijas un gaisa 
pārvadājumu nozari, lai rezervēšanas laikā veicinātu pārredzamību attiecībā uz PDR datu vākšanas, 
apstrādes un izmantošanas nolūku un to, kā pieprasīt piekļuvi, labošanu un tiesisko aizsardzību. 
Gais a pārvadātāji sniedz pasažieriem skaidru un jēgpilnu informāciju par PDR datu pārsūtīšanu 
saskaņā ar šo sadaļu, tai skaitā informāciju par saņēmēju iestādi, pārsūtīšanas nolūku un tiesībām 
pieprasīt no saņēmējas iestādes piekļuvi pārsūtītajiem pasažiera pe rsonas datiem un to labošanu.  
3. Ja PDR dati, kas saglabāti saskaņā ar LAW.PNR.28.  pantu [PDR datu saglabāšana] ir izmantoti, 
ievērojot LAW.PNR.29.  panta [Nosacījumi PDR izmantošanai] nosacījumus, vai ir izpausti saskaņā ar 
LAW.PNR.31.  pantu [Informācijas izp aušana Apvienotajā Karalistē] vai LAW.PNR.32.  pantu 
[Informācijas izpaušana ārpus Apvienotās Karalistes], Apvienotā Karaliste attiecīgos pasažierus 
pieņemamā termiņā informē rakstiski un individuāli, tiklīdz šāds paziņojums vairs nevar traucēt 
izmeklēšanai , ko veic attiecīgās publiskās iestādes – tādā apmērā, ciktāl attiecīgā pasažieru 
kontaktinformācija ir pieejama vai to var izgūt, pieliekot saprātīgas pūles. Paziņojumā iekļauj 
informāciju par to, kā konkrētā fiziskā persona var izmantot administratīvas p ārsūdzības procedūras 
vai vērsties tiesā.  
LAW.PNR.27.  pants. PDR datu automatizēta apstrāde  
1. Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde nodrošina, ka ikvienas PDR datu automatizētas 
apstrādes pamatā ir nediskriminējoši, iepriekš noteikti specifiski un uzticam i modeļi un kritēriji, kas 
tai ļauj:  
(a) sasniegt rezultātu, pievēršoties fiziskām personām, kuras varētu būt pamatoti turētas 
aizdomās par iesaistīšanos vai līdzdalību terorismā vai smagos noziegumos, vai  
(b) izņēmuma apstākļos aizsargātu ikvienas fiziskas person as vitālas intereses, kā izklāstīts 
LAW.PNR.20.  panta [PDR datu izmantošanas nolūks]  2. punktā . 
2. Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde nodrošina, ka datubāzes, ar kurām tiek salīdzināti 
PDR dati, ir uzticamas, atjauninātas un aprobežojas ar tām, ko tā izmanto saistībā ar mērķiem, kas 
izklāstīti LAW.PNR.20.  pantā [PDR datu izmantošanas nolūks] . 
3. Apvi enotā Karaliste nepieņem nekādus lēmumus, kas būtiski nelabvēlīgi ietekmē fizisku 
personu, pamatojoties vienīgi uz PDR datu automatizētu apstrādi.  
LAW.PNR.28.  pants. PDR datu saglabāšana  
1. Apvienotā Karaliste neuzglabā PDR datus ilgāk par pieciem gadiem no š o datu saņemšanas 
dienas.  
2. Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 1.  punktā minēto PDR datu pārsūtīšanas, visus PDR datus 
depersonalizē, maskējot šādus datu elementus, ar kuru palīdzību varētu tieši identificēt pasažieri, uz 
kuru attiecas PDR dati, vai jebkuru citu  fizisku personu:  
(a) vārdi un uzvārdi, ieskaitot citu PDR iekļauto pasažieru vārdus, uzvārdus un PDR iekļauto kopā 
ceļojošo pasažieru skaitu;  
(b) pasažiera, personas, kura veica rezervāciju pasažierim, personu, ar kuru starpniecību var 
sazināties ar aviopasažieri , un personas, kuras jāinformē ārkārtas situācijā, adreses, tālruņa 
numuris un elektroniskā kontaktinformācija;  
 
301 
 (c) visa pieejamā maksājumu/rēķinu informācija tādā apmērā, ciktāl tā satur jebkādu informāciju, 
ar kuras palīdzību varētu identificēt fizisku perso nu; 
(d) bieži lidojošas personas ( Frequent Flyer ) informācija;  
(e) cita papildu informācija ( other supplementary information  — OSI), īpašu pakalpojumu 
informācija ( special service information  — SSI) un īpašu pakalpojumu pieprasījuma ( special 
service request  — SSR) informācija tādā apmērā, ciktāl tā satur jebkādu informāciju, ar kuras 
palīdzību varētu identificēt fizisku personu; un  
(f) iepriekšējas pasažieru informācijas ( advance passenger information  – API) dati.  
3. Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde var noņemt PDR  datu maskējumu tikai tad, ja tas 
nepieciešams nolūkiem, kas izklāstīti LAW.PNR.20.  pantā [PDR datu izmantošanas nolūks] . Šādi PDR 
dati bez maskējuma ir pieejami tikai ierobežotam skaitam īpaši pilnvarotu amatpersonu.  
4. Neatkarīgi no 1.  punkta, Apvienotā Ka raliste dzēš pasažieru PDR datus pēc viņu izceļošanas 
no valsts, izņemot gadījumus, kad riska novērtējumā norādīta nepieciešamība saglabāt šādus PDR 
datus. Lai konstatētu minēto nepieciešamību, Apvienotā Karaliste identificē objektīvus pierādījumus, 
kas va rētu liecināt par to, ka konkrēti pasažieri rada risku saistībā ar cīņu pret terorismu un smagiem 
noziegumiem.  
5. Panta 4.  punkta nolūkos, ja vien informācija nav pieejama tieši izceļošanas dienā, par 
izceļošanas dienu būtu jāuzskata tā perioda pēdējā diena, kad beidzas attiecīgā pasažiera maksimālā 
likumīgā uzturēšanās Apvienotajā Karalistē.  
6. Saskaņā ar šo pantu saglabātus datus izmanto, ievērojot LAW.PNR.29.  panta [Nosacījumi 
PDR izmantošanai] nosacījumus.  
7. Neatkarīga administratīva struktūra Apvienotajā Karal istē katru gadu novērtē Apvienotās 
Karalistes kompetentās iestādes pieeju attiecībā uz nepieciešamību saglabāt PDR datus saskaņā ar 
4. punktu.  
8. Neatkarīgi no 1., 2. un 4.  punkta, Apvienotā Karaliste var saglabāt datus, kas vajadzīgi kādai 
konkrētai rīcībai,  pārskatīšanai, izmeklēšanai, izpildes darbībai, tiesvedībai vai sodu izpildei, līdz 
attiecīgā darbība ir pabeigta.  
9. Apvienotā Karaliste dzēš PDR datus pēc PDR datu uzglabāšanas termiņa beigām.  
10. Īpašo apstākļu dēļ, kas Apvienotajai Karalistei liedz veikt teh niskos pielāgojumus, kas 
nepieciešami, lai tās PDR apstrādes sistēmas, kuras Apvienotā Karaliste izmantoja laikā, kad tās 
sistēmām piemēroja Savienības tiesību aktus, pārveidotu sistēmās, kas ļautu PDR datus dzēst 
saskaņā ar 4.  punktu, piemēro 11.  pantu.  
11. Kamēr Apvienotā Karaliste iespējami drīz ieviesīs tehniskos pielāgojumus, Apvienotā 
Karaliste var atkāpties no 4.  punkta pagaidu kārtā uz pagaidu posmu, kura ilgums ir noteikts 
13. punktā. Pagaidu posmā Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde, piemērojot š ādus papildu 
aizsardzības pasākumus, nepieļauj to PDR datu izmantošanu, kuri ir jādzēš saskaņā ar 4.  punktu:  
(a) PDR dati ir pieejami tikai ierobežotam pilnvaroto amatpersonu skaitam un tikai tad, kad ir 
nepieciešams noteikt, vai PDR dati būtu jādzēš saskaņā a r 4. punktu;  
 
302 
 (b) pieprasījumu izmantot PDR datus atsaka gadījumos, kad dati ir jādzēš saskaņā ar 4.  punktu, un 
minētajiem datiem nepiešķir turpmāku piekļuvi, ja šā punkta d)  apakšpunktā minētā 
dokumentācija norāda uz to, ka iepriekš ir ticis atteikts pieprasīj ums izmantot datus;  
(c) PDR datu dzēšanu nodrošina pēc iespējas drīz, cenšoties sasniegt rezultātu un ņemot vērā 
10. punktā minētos īpašos apstākļus; un  
(d) turpmāk uzskaitītos faktus dokumentē saskaņā ar LAW.PNR.30.  pantu [PDR datu apstrādes 
reģistrēšana un dokumentēšana] , un šādu dokumentāciju dara pieejamu šā panta 7.  punktā 
minētajai neatkarīgajai administratīvajai struktūrai:  
(i) visi pieprasījumi izmantot PDR datus;  
(ii) piekļuves PDR datiem datums un laiks, lai novērtētu, vai bija vajadzīga PDR datu 
dzēšana;  
(iii) fakts, ka pieprasījums izmantot PDR datus tika atteikts, pamatojoties uz to, ka PDR 
datus būtu vajadzējis dzēst saskaņā ar 4.  punktu, norādot atteikuma datumu un laiku, 
un 
(iv) PDR datu dzēšanas datums un laiks saskaņā ar šā punkta c)  apakšpunktu.  
12. Apvienotā Karali ste deviņus mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un vēlreiz pēc viena 
gada, ja pagaidu posms ir pagarināts par vienu gadu, Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un 
tiesu iestāžu sadarbības jomā iesniedz:  
(a) šā panta7.  punktā minētās neatkarīgās admin istratīvās struktūras ziņojumu, kurā iekļauj 
Apvienotās Karalistes uzraudzības iestādes, kas minēta LAW.GEN.4.  panta [Personas datu 
aizsardzība] 3.  punktā , atzinumu par to, vai ir efektīvi piemēroti šā panta 11.  punktā noteiktie 
aizsardzības pasākumi; un  
(b) Apvienotās Karalistes novērtējumu par to, vai joprojām pastāv šā panta 10.  punktā minētie 
īpašie apstākļi, un to centienu aprakstu, kas veikti, lai pārveidotu Apvienotās Karalistes PDR 
apstrādes sistēmas sistēmās, kuras ļautu PDR datus dzēst saskaņā ar šā panta 4.  punktu.  
13. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā tiekas viena gada 
laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, lai izskatītu saskaņā ar 12.  punktu sniegto ziņojumu un 
novērtējumu. Ja joprojām pastāv 10.  punktā minētie īp ašie apstākļi, Partnerības padome 11.  punktā 
minēto pagaidu posmu pagarina par vienu gadu. Partnerības padome pagaidu posmu pagarina par 
vienu pēdējo gadu ar tādiem pašiem nosacījumiem un saskaņā ar to pašu procedūru kā pirmajam 
pagarinājumam gadījumā, kad  ir panākts būtisks progress, lai arī vēl nav bijis iespējams pārveidot 
Apvienotās Karalistes PDR apstrādes sistēmas sistēmās, kuras ļautu PDR datus dzēst saskaņā ar 
4. punktu.  
14. Ja Apvienotā Karaliste uzskata, ka Partnerības padomes atteikums piešķirt kādu no 
minētajiem pagarinājumiem nav bijis pamatots, tā var apturēt šīs sadaļas darbību, paziņojot vienu 
mēnesi iepriekš.  
15. Šā nolīguma spēkā stāšanās dienas trešajā gadadienā pārstāj piemērot 10. un 14.  punktu.  
 
303 
 LAW.PNR.29.  pants. PDR datu izmantošanas nosacījum i 
1. Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde PDR datus, kas saglabāti saskaņā ar 
LAW.PNR.28.  pantu [PDR datu saglabāšana] , var izmantot citiem nolūkiem, kas nav drošība un 
robežkontroles pārbaudes, tai skaitā jebkāda datu izpaušana atbilstoši LAW.PNR.31.  pantam 
[Informācijas izpaušana Apvienotajā Karalistē]  un LAW.PNR.32.  pantam [Informācijas izpaušana 
ārpus Apvienotās Karalistes], tikai tad, ja jauni apstākļi ar objektīvu pamatojumu norāda uz to, ka 
viena pasažiera vai vairāku pasažieru PDR dati var sniegt r eālu ieguldījumu to mērķu sasniegšanā, kas 
izklāstīti LAW.PNR.20.  pantā [PDR datu izmantošanas nolūks] . 
2. Apvienotā Karalistes kompetentajai iestādei izmantojot PDR datus saskaņā ar 1.  punktu, 
šādai izmantošanai piemēro iepriekšēju pārbaudi, ko veic tiesa va i neatkarīga administratīva iestāde 
Apvienotajā Karalistē, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes pamatotu 
pieteikumu, kuru tā iesniegusi atbilstoši iekšzemes tiesiskā regulējuma procedūrām noziedzīga 
nodarījuma novēršanai, atklāšanai v ai kriminālvajāšanai, izņemot:  
(a) atbilstoši pamatotus steidzamības gadījumus vai  
(b) iepriekš noteikto modeļu un kritēriju, kuri ir PDR datu automatizētas apstrādes pamatā, 
uzticamības un pieņemamības pārbaudes nolūkā vai lai noteiktu jaunus modeļus un kritēriju s 
šādai apstrādei.  
LAW.PNR.30.  pants. PDR datu apstrādes reģistrēšana un dokumentēšana  
Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde reģistrē un dokumentē visu PDR datu apstrādi. Tā šādus 
reģistrus vai dokumentāciju izmanto vienīgi, lai:  
(a) uzraudzītu un pārbaudīt u datu apstrādes likumību;  
(b) nodrošinātu pienācīgu datu integritāti;  
(c) nodrošinātu datu apstrādes drošību; un  
(d) nodrošinātu pārraudzību.  
LAW.PNR.31.  pants. Informācijas izpaušana Apvienotajā Karalistē  
1. Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde neizpauž PDR datus c itām Apvienotās Karalistes 
publiskajām iestādēm, ja nav izpildīti šādi nosacījumi:  
(a) PDR datus izpauž tām publiskajām iestādēm, kuru funkcijas ir tieši saistītas ar 
LAW.PNR.20.  pantā [PDR datu izmantošanas nolūks]  izklāstītajiem nolūkiem;  
(b) PDR datus izpauž tikai, pamatojoties uz katru konkrētu gadījumu;  
(c) datu izpaušana ir nepieciešama konkrētos apstākļos LAW.PNR.20.  pantā [PDR datu 
izmantošanas nolūks]  izklāstītajiem nolūkiem;  
(d) tiek izpausts tikai minimālais nepieciešamais PDR datu apjoms;  
(e) publiskā iestāde, kura saņem datus, nodrošina līdzvērtīgus aizsardzības pasākumus tiem, kas 
minēti šajā sadaļā; un  
 
304 
 (f) publiskā iestāde, kura saņem datus, neizpauž PDR datus citai struktūrai, izņemot gadījumu, ja 
šādu izpaušanu atļauj Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde, i evērojot nosacījumus, kas 
paredzēti šajā punktā.  
2. Pārsūtot analītisku informāciju, kurā ietverti saskaņā ar šo sadaļu iegūti PDR dati, piemēro 
šajā pantā noteiktos aizsardzības pasākumus.  
LAW.PNR.32.  pants. Informācijas izpaušana ārpus Apvienotās Karalistes  
1. Apvienotā Karaliste nodrošina, ka Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde neizpauž PDR 
datus trešo valstu publiskajām iestādēm, ja nav izpildīti šādi nosacījumi:  
(a) PDR datus izpauž tām publiskajām iestādēm, kuru funkcijas ir tieši saistītas ar 
LAW.PNR.20.  pantā [PDR datu izmantošanas nolūks]  izklāstītajiem nolūkiem;  
(b) PDR datus izpauž tikai, pamatojoties uz katru konkrētu gadījumu;  
(c) PDR datus izpauž tikai, ja tas vajadzīgs LAW.PNR.20.  pantā [PDR datu izmantošanas nolūks]  
izklāstītajiem nolūkiem;  
(d) tiek izpausts tikai minimālais nepieciešamais PDR datu apjoms; un  
(e) trešā valsts, kurai PDR dati tiek izpausti, ir noslēgusi tādu nolīgumu ar Savienību, kurā 
paredzēta personas datu aizsardzība, kas līdzvērtīga šajā nolīgumā paredzētajai, vai uz trešo 
valsti attiecas Eiro pas Komisijas saskaņā ar Savienības tiesībām pieņemts lēmums, kurā 
konstatēts, ka trešā valsts nodrošina datu aizsardzību pietiekamā līmenī Savienības tiesību 
aktu izpratnē.  
2. Kā izņēmumu no 1.  punkta e)  apakšpunkta Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde v ar 
pārsūtīt PDR datus trešai valstij, ja  
(a) minētās iestādes vadītājs vai vadītāja īpaši pilnvarota augsta ranga amatpersona uzskata, ka 
izpaušana ir nepieciešama, lai novērstu un izmeklētu nopietnus un nenovēršamus draudus 
sabiedrības drošībai vai lai aizsar gātu kādas fiziskas personas vitālas intereses; un  
(b) trešā valsts atbilstoši vienošanās, nolīgumam vai citādi sniedz rakstisku apliecinājumu par to, 
ka informācija tiks aizsargāta, ievērojot aizsardzības pasākumus, kas atbilstoši Apvienotās 
Karalistes tiesīb u aktiem piemērojami no Savienības saņemto PDR datu apstrādei, tai skaitā 
šajā sadaļā izklāstītos aizsardzības pasākumus.  
3. Datu pārsūtīšanu saskaņā ar šā panta 2.  punktu dokumentē. Šādu dokumentāciju pēc 
pieprasījuma dara pieejamu uzraudzības iestādei, kas minēta LAW.GEN.4.  panta [Personas datu 
aizsardzība] 3.  punktā , tostarp pārsūtīšanas datumu un laiku, informāciju par saņēmēju kompetento 
iestādi, pārsūtīšanas pamatojumu un pārsūtītos PDR datus.  
4. Ja saskaņā ar 1.  vai 2.  punktu Apvienotās Karalistes kompeten tā iestāde izpauž PDR datus, 
kuri savākti saskaņā ar šo sadaļu un kuru izcelsme ir kādā dalībvalstī, Apvienotās Karalistes 
kompetentā iestāde pēc iespējas drīzāk informē minētās dalībvalsts iestādes par datu izpaušanu. 
Apvienotā Karaliste sniedz šo paziņoj umu saskaņā ar nolīgumiem un ievērojot vienošanās par tiesību 
aizsardzību vai informācijas apmaiņu starp Apvienoto Karalisti un minēto dalībvalsti.  
5. Pārsūtot analītisku informāciju, kurā ietverti saskaņā ar šo sadaļu iegūti PDR dati, piemēro 
šajā pantā note iktos aizsardzības pasākumus.  
 
305 
 LAW.PNR.33.  pants. Pārsūtīšanas veids  
Gaisa pārvadātāji pārsūta PDR datus Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei, tikai izmantojot 
“push” metodi: proti, gaisa pārvadātāji pārsūta PDR datus Apvienotās Karalistes kompetent ās 
iestādes datubāzei un saskaņā ar turpmāk minētajām procedūrām, kuras gaisa pārvadātajiem ir 
jāievēro un ar kurām viņi:  
(a) PDR datus pārsūta elektroniski saskaņā ar Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes 
tehniskajām prasībām vai tehniskas kļūmes gadījumā – izmantojot jebkuru citu piemērotu 
līdzekli, kas nodrošina datu atbilstīgu drošības līmeni ; 
(b) PDR datus pārsūta, izmantoj ot savstarpēji pieņemamu ziņojumapmaiņas formātu; un  
(c) PDR datus pārsūta drošā veidā, izmantojot kopīgus protokolus, kurus pieprasa Apvienotās 
Karalistes kompetentā iestāde.  
LAW.PNR.34.  pants. Datu pārsūtīšanas biežums  
1. Apvienotās Karalistes kompetentā iestād e pieprasa gaisa pārvadātājiem pārsūtīt PDR datus:  
(a) sākotnēji ne agrāk kā 96  stundas pirms paredzētā regulārā reisa izlidošanas laika; un  
(b) ne vairāk kā piecas reizes, kā norādījusi Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde.  
2. Apvienotās Karalistes kompetentā ie stāde atļauj gaisa pārvadātājiem ierobežot 1.  punkta 
b) apakšpunktā minēto datu pārsūtīšanu, to attiecinot vienīgi uz minētā punkta a)  apakšpunktā 
norādītās PDR datu pārsūtīšanas atjaunināšanu.  
3. Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde paziņo gaisa pārvadāt ājiem noteiktos laikus datu 
pārsūtīšanai.  
4. Īpašos gadījumos, ja tiek norādīts, ka ir nepieciešama papildu piekļuve PDR datiem, lai 
reaģētu uz konkrētiem draudiem saistībā ar LAW.PNR.20.  pantā [PDR datu izmantošanas nolūks]  
izklāstītajiem nolūkiem, Apvienotā s Karalistes kompetentā iestāde var pieprasīt gaisa pārvadātājam 
sniegt tai PDR datus pirms paredzētās datu pārsūtīšanas, tās laikā vai pēc tās. Īstenojot minētās 
tiesības, Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde rīkojas saprātīgi un samērīgi, izmantojot datu 
pārsūtīšanas metodi, kas minēta L AW.PNR.33.  pantā [Pārsūtīšanas veids] . 
LAW.PNR.35.  pants. Sadarbība  
Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde un attiecīgās dalībvalstu iestādes sadarbojas, lai 
nodrošinātu savu PDR datu apstrādes režīmu saskaņotību tādā veidā, kas stiprina personu drošību 
Apvienotajā Karalistē, Savienībā un citur.  
LAW.PNR.36.  pants. Atkāpju neesamība  
Šo sadaļu neinterpretē kā atkāpi no kāda pienākuma starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm vai 
trešām valstīm iesniegt lūgumu vai atb ildēt uz lūgumu savstarpējas palīdzības instrumenta ietvaros.  
LAW.PNR.37.  pants. Apspriešanās un pārskatīšana  
1. Puses informē viena otru par visiem pasākumiem, kurus paredzēts ieviest un kuri var 
ietekmēt šo sadaļu.  
 
306 
 2. Veicot šīs sadaļas kopīgu pārskatīšanu, kā  minēts LAW.OTHER.135.  panta [Pārskatīšana un 
izvērtēšana] 1.  punktā , Puses īpašu uzmanību pievērš PDR datu apstrādes un saglabāšanas 
nepieciešamībai un samērīgumam attiecībā pret katru no L AW.PNR.20.  pantā [PDR datu 
izmantošanas nolūks]  izklāstītajiem nol ūkiem. Kopīgā pārskatīšana ietver arī pārbaudi, kā Apvienotās 
Karalistes kompetentā iestāde ir nodrošinājusi, ka LAW.PNR.27.  pantā [PDR datu automatizēta 
apstrāde]  minētie iepriekš noteiktie modeļi, kritēriji un datubāzes ir uzticamas, saistītas un aktuāla s, 
ņemot vērā statistikas datus.  
LAW.PNR 38.  pants. Sadarbības saskaņā ar šo sadaļu apturēšana  
1. Ja kāda no Pusēm uzskata, ka šīs sadaļas turpmāka piemērošana vairs nav lietderīga, tā var 
attiecīgi informēt otru Pusi par savu nodomu apturēt šīs sadaļas piemē rošanu. Pēc šāda paziņojuma 
Puses sāk apspriesties.  
2. Ja 6 mēnešu laikā pēc minētā  paziņojuma  Puses  nav panākušas  risinājumu,  katra  Puse  var 
nolemt  apturēt  šīs sadaļas  piemērošanu  uz laiku  līdz 6 mēnešiem . Pirms  minētā  laikposma  beigām  
Puses  var vienoties  par apturēšanas  pagarināšanu  uz papildu  laikposmu  līdz 6 mēnešiem.  Ja pēc 
apturēšanas  perioda  beigām  Puses  nav panākušas  vienošanos  par šo sadaļu,  šo sadaļu  vairs  
nepiemēro  no tā mēneša  pirmās  dienas,  kurš  seko  apturēšanas  perioda  beigām,  izņemot  gadījumu,  
kad paziņojumu  sniegusī  Puse  informē  otru  Pusi par to, ka tā vēlas  atsaukt  paziņojumu . Tādā 
gadījumā atjauno šīs sadaļas noteikumu darbību.  
3. Ja saskaņā ar šo pantu ir apturēta šī sadaļa, Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu 
iestāžu sadarbības jo mā tiekas, lai lemtu par to, kādi pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka 
jebkura saskaņā ar šo sadaļu uzsāktā sadarbība, ko ietekmē apturēšana, tiek pienācīgi pabeigta.  
Jebkurā  gadījumā  attiecībā  uz visiem  personas  datiem,  kas iegūti  sadarbībā  saskaņā  ar šo sadaļu,  
pirms  apturēšanas  skartos  noteikumus  provizoriski  pārstāja  piemērot,  Puses  nodrošina,  ka pēc 
apturēšanas  stāšanās  spēkā  tiek saglabāts  aizsardzības  līmenis,  atbilstoši  kuram  personas  dati tika 
pārsūtīti.  
  
 
307 
 IV SADAĻA. SADARBĪBA  OPERATĪVĀS INFORMĀCIJAS JOMĀ  
LAW.OPCO.1.  pants. Sadarbība operatīvās informācijas jomā  
1. Šīs sadaļas mērķis ir Pusēm nodrošināt, ka Apvienotās Karalistes un dalībvalstu kompetentās 
iestādēm ir iespēja, ievērojot to iekšzemes tiesību aktu nosacījumus un to pilnvaru ie tvaros, un tādā 
mērā, ciktāl tas nav noteikts citās šīs daļas sadaļās,  sniegt savstarpēju palīdzību, nodrošinot attiecīgo 
informāciju turpmāk minētajiem nolūkiem:  
(a) noziedzīgu nodarījumu novēršana, izmeklēšana, atklāšana vai kriminālvajāšana;  
(b) kriminālsodu iz pilde;  
(c) aizsardzība pret sabiedriskās drošības apdraudējumiem un to novēršana, un  
(d) nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršana un apkarošana.  
2. Šajā sadaļā “kompetentā iestāde" ir iekšzemes policija, muita vai cita iestāde , kura atbilstoši 
iekšzemes tiesību aktiem ir kompetenta veikt darbības 1.  punktā izklāstītajos nolūkos.  
3. Informāciju, tai skaitā  informāciju par meklēšanā izsludinātām un pazudušām personām un 
priekšmetiem, var pieprasīt Apvienotās Karalistes un dalībvalsts kompetentā iestāde, vai to var 
spontāni sniegt kādai Apvienotās Karalistes un dalībvalsts kompetentajai iestādei. Informāciju var 
sniegt, atbildot uz pieprasījumu, vai spontāni, ievērojot to iekšzemes tiesību aktu nosacījumus, kurus 
piemēro informācijas sn iedzējai kompetentajai iestādei, un iestādei rīkojoties savu pilnvaru ietvaros.  
4. Informāciju var pieprasīt un sniegt tādā apmērā, ciktāl to iekšzemes tiesību aktu 
nosacījumos, kurus piemēro informācijas pieprasītājai vai sniedzējai kompetentajai iestādei, n av 
noteikts, ka informācijas pieprasīšana vai sniegšana ir jāveic vai jāvirza  ar tiesu iestāžu starpniecību.  
5. Steidzamos gadījumos informācijas sniedzēja kompetentā iestāde atbild uz pieprasījumu vai 
sniedz informāciju spontāni un iespējami drīz.  
6. Informācij as pieprasītājas valsts kompetentā iestāde saskaņā ar attiecīgajiem iekšzemes 
tiesību aktiem pieprasījuma iesniegšanas laikā vai vēlāk var lūgt informācijas sniedzējas valsts 
piekrišanu informācijas izmantošanai pierādījumu sniegšanas nolūkos tiesvedībā ti esu iestādē. 
Informācijas sniedzējas valsts, ievērojot VIII sadaļas [Savstarpēja tiesiskā palīdzība]  nosacījumus un 
tai piemērojamos iekšzemes tiesību aktu nosacījumus, var piekrist informācijas izmantošanai 
pierādījumu sniegšanas nolūkos informācijas piep rasītājas valsts tiesu iestādē. Tāpat, ja informācija ir 
sniegta spontāni, informācijas sniedzēja valsts var piekrist informācijas izmantošanai pierādījumu 
sniegšanas nolūkos tiesvedībā informācijas pieprasītājas valsts tiesu iestādē. Gadījumos, kad nav 
dota piekrišana saskaņā ar šo punktu, saņemto informāciju neizmanto pierādījumu sniegšanas 
nolūkos tiesvedībā tiesu iestādē.  
7. Informācijas sniedzēja kompetentā iestāde atbilstoši attiecīgajiem valsts tiesību aktiem var 
paredzēt nosacījumus sniegtās informācij as izmantošanai.  
8. Kompetentā iestāde saskaņā ar šo sadaļu var sniegt jebkāda veida informāciju, kas ir tās 
rīcībā, ievērojot tai piemērojamo iekšzemes tiesību aktu nosacījumus, un iestādei rīkojoties savu 
pilnvaru ietvaros.  Tas var ietvert informāciju no ci tiem avotiem tikai tad, ja minētās informācijas 
tālākpārsūtīšana ir atļauta saskaņā ar regulējumu, atbilstoši kuram informācijas sniedzēja 
kompetentā iestāde to ir ieguvusi.  
 
308 
 9. Informāciju saskaņā ar šo sadaļu var sniegt, izmantojot jebkuru piemērotu sakaru k anālu, tai 
skaitā drošu sakaru līniju informācijas sniegšanai ar Eiropola starpniecību.  
10. Šis pants  neskar  divpusēju nolīgumu  starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm darbību vai 
noslēgšanu, ar nosacījumu, ka dalībvalstis rīkojas saskaņā ar Savienības tiesī bām. Tas neskar arī citas 
Apvienotās Karalistes vai dalībvalstu kompetento iestāžu pilnvaras atbilstoši piemērojamajām 
iekšzemes vai starptautiskajām tiesībām, lai 1.  punktā izklāstītajos nolūkos sniegtu palīdzību, 
apmainoties ar informāciju.  
V SADAĻA. SAD ARBĪBA AR EIROPOLU  
LAW.EUROPOL.46.  pants. Mērķis  
Šīs sadaļas mērķis ir izveidot sadarbības attiecības starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes 
kompetentajām iestādēm nolūkā atbalstīt un stiprināt dalībvalstu un Apvienotās Karalistes darbības, 
kā arī to savs tarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot smagus noziegumus, terorismu un citus 
noziedzības veidus, kas skar vispārējās intereses, uz kurām attiecas Savienības politika, kā minēts 
LAW.EUROPOL.48.  pantā [Noziegumu veidi] . 
LAW.EUROPOL.47.  pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “Eiropols” ir Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai, kas izveidota ar Regulu 
(ES) 2016/794 79 (“Eiropola regula”);  
(b) “kompetentā iestāde” attiecībā uz Savienību ir Eiropols un attiecībā uz Apvienoto Karalisti – 
iekšzemes tiesībaizsardzības iestāde, kas saskaņā ar iekšzemes tiesību aktiem ir atbildīga par 
noziedzīgu nodarījumu novēršanu un apkarošanu;  
LAW.EUROPOL.48.  pants. Noziegumu veidi  
1. Saskaņā ar šo sadaļu izveidotā sadarbība ir saistīta ar to noz iegumu veidiem, kas ir Eiropola 
kompetencē un uzskaitīti LAW -3. PIELIKUMĀ , ieskaitot saistītus noziedzīgus nodarījumus.  
2. Saistīti noziedzīgi nodarījumi ir noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti, lai sagādātu 1.  punktā 
minēto noziedzīgo nodarījumu izdarīšanai nepieciešamos līdzekļus, noziedzīgi nodarījumi, kas 
izdarīti, lai veicinātu vai veiktu šādus noziegumus, un noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti, lai 
nodrošinātu šādu noziegumu nesodāmību.  
3. Ja tiek grozīts saraksts ar to noziegumu veidiem, kas saskaņā ar Sav ienības tiesībām ir 
Eiropola kompetencē, Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā var, 
pamatojoties uz Savienības priekšlikumu, attiecīgi grozīt LAW -3. PIELIKUMU  no dienas, kad stājas 
spēkā izmaiņas Eiropola kompetencē.  
                                                            
79   Eiropas Parlamenta un Padome s Regula (ES)  2016/794 (2016.  gada 11.  maijs) par Eiropas Savienības 
Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 
2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (ES OV L 135, 24.5.2016., 5 3. lpp.).  
 
309 
 LAW.EUROPOL.49.  pants. Sadarbības jomas  
Papildus personas datu apmaiņai, ievērojot šīs sadaļas nosacījumus, un saskaņā ar Eiropola 
uzdevumiem, kas izklāstīti Eiropola regulā, sadarbība it īpaši var ietvert:  
(a) apmaiņu ar informāciju, piemēram, speciālajām zinā šanām,  
(b) vispārējās situācijas ziņojumus,  
(c) stratēģiskās analīzes rezultātus,  
(d) informāciju par kriminālizmeklēšanas procedūrām,  
(e) informāciju par noziedzības novēršanas metodēm,  
(f) līdzdalību apmācības pasākumos, un  
(g) padomu un atbalsta sniegšanu atsevišķu lietu kr iminālizmeklēšanā, kā arī operatīvo sadarbību.  
LAW.EUROPOL.50.  pants. Valsts kontaktpunkti un sadarbības koordinatori  
1. Apvienotā Karaliste norīko valsts kontaktpunktu, kas darbojas kā centrālais kontaktpunkts 
starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompeten tajām iestādēm.  
2. Informācijas apmaiņa starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm 
notiek starp Eiropolu un valsts kontaktpunktu, kas minēts 1.  punktā. Tomēr tas neizslēdz tiešu 
informācijas apmaiņu starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes  kompetentajām iestādēm, ja to par 
lietderīgu uzskata Eiropols un attiecīgās kompetentās iestādes.  
3. Valsts kontaktpunkts ir arī centrālais kontaktpunkts attiecībā uz personas datu pārskatīšanu, 
labošanu un dzēšanu.  
4. Lai veicinātu ar šo sadaļu izveidoto sada rbību, Apvienotā Karaliste norīko uz Eiropolu vienu 
vai vairākus sadarbības koordinatorus. Eiropols var norīkot vienu vai vairākus sadarbības 
koordinatorus uz Apvienoto Karalisti.  
5. Apvienotā Karaliste nodrošina, ka tās sadarbības koordinatoriem ir ātra un – kur tas tehniski 
iespējams –, tieša piekļuve attiecīgajām Apvienotās Karalistes iekšzemes datubāzēm, kas ir 
nepieciešamas viņu uzdevumu izpildei.  
6. Sadarbības koordinatoru skaitu, viņu uzdevumu aprakstu, viņu tiesības un pienākumus un 
saistītās izmaksas reg lamentē sadarbības vienošanās, kas noslēgtas starp Eiropolu un Apvienotās 
Karalistes kompetentajām iestādēm un minētas LAW.EUROPOL.59.  pantā [Sadarbības un 
administratīvās vienošanās] .  
7. Apvienotās Karalistes sadarbības koordinatorus un Apvienotās Karaliste s kompetento iestāžu 
pārstāvjus var uzaicināt piedalīties operatīvajās sanāksmēs. Dalībvalstu sadarbības koordinatori un 
trešo valstu sadarbības koordinatori, dalībvalstu un trešo valstu kompetento iestāžu pārstāvji, 
Eiropola darbinieki un citas ieinteresē tās personas var piedalīties sanāksmēs, ko organizē Apvienotās 
Karalistes sadarbības koordinatori vai kompetentās iestādes.  
 
310 
 LAW.EUROPOL.51.  pants. Informācijas apmaiņa  
1. Informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm atbilst šīs sadaļas mērķim un 
noteikumiem. Personas datus apstrādā tikai 2.  punktā minētajos konkrētajos nolūkos.  
2. Kompetentās iestādes vēlākais personas datu pārsūtīšanas brīdī skaidri norāda konkrēto 
nolūku vai nolūkus, kuriem personas dati tiek pārsūtīti. Pārsūtot datus Eiropolam, šā das pārsūtīšanas 
nolūku vai nolūkus norāda saskaņā ar konkrētajiem apstrādes nolūkiem, kas noteikti Eiropola regulā. 
Ja datu pārsūtītāja kompetentā iestāde nav to izdarījusi, datu saņēmēja kompetentā iestāde, 
vienojoties ar datu pārsūtītāju iestādi, apstrā dā personas datus, lai noteiktu to būtiskumu, kā arī 
nolūku vai nolūkus, kādā tie turpmāk jāapstrādā. Kompetentās iestādes var apstrādāt personas datus 
citam nolūkam, nekā nolūks, kuram tie tika sniegta, vienīgi tad, ja datu pārsūtītāja iestāde ir atļāvusi  
to darīt.  
3. Personas datu saņēmējas kompetentās iestādes pauž apņemšanos ar apliecinājumu, ka 
šādus datus apstrādās vienīgi nolūkam, kuram tie pārsūtīti. Personas datus dzēš, tiklīdz tie vairs nav 
vajadzīgi nolūkam, kuram tie tika pārsūtīti.  
4. Eiropols un A pvienotās Karalistes kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās un jebkurā 
gadījumā ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc personas datu saņemšanas nosaka, vai un kādā apmērā 
minētie personas dati ir vajadzīgi nolūkam, kuram tie tika pārsūtīti, un attiecīgi informē par to datu 
pārsūtītāju iestādi.  
LAW.EUROPOL.52.  pants. Ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi pārsūtītajiem personas datiem un to 
turpmāku izmantošanu  
1. Datu pārsūtītāja kompetentā iestāde personas datu pārsūtīšanas brīdī var vispārīgi vai 
konkrēti norādīt je bkādus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi tiem vai to izmantošanu, tai skaitā 
attiecībā uz to tālāku pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu pēc noteikta laika vai to turpmāku 
apstrādi. Ja vajadzība pēc šādiem ierobežojumiem kļūst acīmredzama pēc personas d atu 
pārsūtīšanas, tad datu pārsūtītāja kompetentā iestāde attiecīgi informē datu saņēmēju kompetento 
iestādi . 
2. Datu saņēmēja kompetentā iestāde ievēro visus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi 
personas datiem vai to turpmāku izmantošanu, ko norādījusi datu pārsūtītāja kompetentā iestāde, 
kā aprakstīts 1.  punktā.  
3. Katra Puse cenšas nodrošināt, ka saskaņā ar šo sadaļu pārsūtītā informācija ir savākta un 
uzglabāta un pārsūtīta saskaņā ar tās attiecīgo tiesisko regulējumu . Katra Puse iespēju robežās 
nodrošina, ka  šāda informācijas nav iegūta, pārkāpjot cilvēktiesības. Tāpat šāda informācija nav 
pārsūtīta, ja – ciktāl tas pamatoti paredzams –, to varētu izmantot nolūkā pieprasīt, piespriest vai 
izpildīt nāvessodu vai īstenot jebkāda veida nežēlīgu vai necilvēcīgu r īcību.  
LAW.EUROPOL.53.  pants. Dažādas datu subjektu kategorijas  
1. Personas datus attiecībā uz noziedzīgos nodarījumos cietušām personām, lieciniekiem vai 
citām personām, kas var sniegt informāciju par noziedzīgiem nodarījumiem, vai personām, kas 
jaunākas p ar 18  gadiem, ir aizliegts pārsūtīt, ja vien atsevišķos gadījumos šāda pārsūtīšana nav 
noteikti nepieciešama un samērīga, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgu nodarījumu.  
 
311 
 2. Apvienotā Karaliste un Eiropols katra nodrošina, ka uz personas datu apstrādi saskaņā  ar 
1. punktu attiecas papildu aizsardzības pasākumi, tai skaitā ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi, 
papildu drošības pasākumi un ierobežojumi tālākpārsūtīšanai.  
LAW.EUROPOL.54.  pants. Personas datu plūsmas starp Eiropolu un Apvienoto Karalisti veicināšana   
Kopīgu operacionālo ieguvumu interesēs Puses cenšas turpmāk sadarboties ar mērķi nodrošināt, ka 
datu apmaiņa starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm var notikt pēc 
iespējas ātrāk, un apsvērt iespēju iekļaut jebkādus jaunus procesus  un tehnikas sasniegumus, kas 
varētu palīdzēt sasniegt šo mērķi, ņemot vērā to, ka Apvienotā Karaliste nav dalībvalsts.  
LAW.EUROPOL.55.  pants. Informācijas avota ticamības un informācijas precizitātes novērtējums  
1. Kompetentās iestādes, cik vien tas iespējams un vēlākais informācijas pārsūtīšanas brīdī 
norāda informācijas avota uzticamību, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:  
(a) ja nav šaubu par avota autentiskumu, uzticamību un kompetenci vai ja informāciju  ir sniedzis 
avots, kurš visos gadījumos ir apst iprinājies kā ticams ; 
(b) ja informāciju ir sniedzis avots, kurš vairākumā gadījumu ir apstiprinājies kā ticams;  
(c) ja informāciju ir sniedzis avots, kurš vairākumā gadījumu ir izrādījies neuzticams;  
(d) ja avota uzticamību nav iespējams novērtēt.  
2. Kompetentās iestādes, cik vien tas iespējams un vēlākais informācijas pārsūtīšanas brīdī 
norāda informācijas pareizību, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:  
(a) informācija, par kuras pareizību nav šaubu;  
(b) informācija, kas ir zināma personīgi informācijas avotam, bet nav p ersonīgi zināma ierēdnim, 
kas to virza tālāk;  
(c) informācija, kas nav zināma personīgi informācijas avotam, bet ko apstiprina cita jau reģistrēta 
informācija;  
(d) informācija,  kas nav zināma personīgi informācijas avotam un ko nav iespējams apstiprināt . 
3. Ja datu s aņēmēja kompetentā iestāde, pamatojoties uz tās rīcībā jau esošo informāciju, 
secina, ka informācijas vai tās avota novērtējumam, ko datu pārsūtītāja kompetentā iestāde sniegusi 
saskaņā ar 1. un 2.  punktu, ir nepieciešams labojums, tā informē minēto kompet ento iestādi un 
cenšas vienoties par novērtējuma grozījumu.  Datu saņēmēja kompetentā iestāde bez šādas 
vienošanās negroza saņemtās informācijas vai tās avota novērtējumu.  
4. Ja viena kompetentā iestāde saņem informāciju bez novērtējuma, tā cenšas, cik vien ta s 
iespējams un ja iespējams, vienojoties ar datu pārsūtītāju kompetento iestādi, novērtēt avota 
uzticamību vai informācijas pareizību, pamatojoties uz tās rīcībā jau esošo informāciju.  
5. Ja nav iespējams veikt ticamu novērtējumu, informāciju izvērtē, kā note ikts 1.  punkta 
d) apakšpunktā un 2.  punkta d)  apakšpunktā.  
 
312 
 LAW.EUROPOL.56.  pants. Informācijas apmaiņas drošība  
1. Tehniskos un organizatoriskos pasākumus, kuri ieviesti nolūkā nodrošināt informācijas 
apmaiņas drošību saskaņā ar šo sadaļu, nosaka administrat īvas vienošanās starp Eiropolu un 
Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, kas minētas LAW.EUROPOL.59.  pantā [Sadarbības 
un administratīvās vienošanās] . 
2. Puses vienojas izveidot, īstenot un izmantot drošu sakaru līniju informācijas apmaiņai starp 
Eirop olu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm.   
3. Administratīvās vienošanās starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām 
iestādēm, kas minētas LAW.EUROPOL.58.  pantā [Apmaiņa ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu 
informāciju] , reglamentē d rošās sakaru līnijas izmantošanas noteikumus un nosacījumus.   
LAW.EUROPOL.57.  pants. Atbildība par neatļautu vai nepareizu datu apstrādi  
1. Kompetentās iestādes saskaņā ar attiecīgo tām saistošo tiesisko regulējumu ir atbildīgas par 
jebkuriem zaudējumiem, kas  fiziskai personai nodarīti juridisku vai faktisku kļūdu dēļ informācijā, ar 
kuru notikusi apmaiņa. Ne Eiropols, ne Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes, lai izvairītos no 
atbildības pret cietušo personu saskaņā ar attiecīgo tām saistošo tiesisko reg ulējumu, nevar 
atsaukties uz to, ka attiecīgā cita kompetentā iestāde ir pārsūtījusi nepareizu informāciju.  
2. Ja Eiropolam vai Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm ir piespriests maksāt 
kompensāciju par to, ka kāda no tām ir izmantojusi otras Puses kļūdaini paziņoju informāciju vai 
informāciju, kas paziņota otras Puses saistību nepildīšanas rezultātā, kompensācijas summu, kuru 
saskaņā ar 1.  punktu izmaksājis Eiropols vai Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes, otra Puse 
atmaksā, izņemot gadījumus , kad informācija tikusi izmantota, pārkāpjot šīs sadaļas noteikumus.  
3. Eiropols un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes cita citai nepieprasa atlīdzināt 
zaudējumus, kuri ir radušies kā sods vai kuri nav faktiskā kaitējuma kompensācija saskaņā ar 1. un 
2. punktu.  
LAW.EUROPOL.58.  pants. Apmaiņa ar klasificētu un sensitīv u neklasificētu informāciju  
Apmaiņu ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju un tās aizsardzību, ja tas nepieciešams 
saskaņā ar šo sadaļu, reglamentē sadarbības un administratīva vienošanās, kas minēta 
LAW.EUROPOL.59.  pantā [Sadarbības un admi nistratīvās vienošanās]  un noslēgta starp Eiropolu un 
Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm.  
LAW.EUROPOL.59.  pants. Sadarbības un administratīvās vienošanās  
1. Uz Apvienotās Karalistes un Eiropola sadarbības elementiem, kas atbilstīgi papildina un 
īsteno šīs sadaļas noteikumus, attiecas sadarbības vienošanās un administratīvas vienošanās, kuras 
noslēgtas starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm attiecīgi saskaņā ar 
Eiropola regulas 23.  panta 4.  punktu un 25.  panta 1.  punktu.  
2. Neska rot nevienu šīs sadaļas noteikumu un vienlaikus atspoguļojot Apvienotās Karalistes kā 
trešās valsts statusu, Eiropols un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes, ievērojot Eiropola 
valdes lēmumu, attiecīgi darba vienošanās vai administratīvajā vienošanā s iekļauj noteikumus, kas 
papildina vai īsteno šo sadaļu un jo īpaši ļauj:  
 
313 
 (a) noturēt apspriedes starp Eiropolu un vienu vai vairākiem Apvienotās Karalistes valsts 
kontaktpunkta pārstāvjiem par politikas jautājumiem un kopīgu interešu jautājumiem nolūkā 
sasni egt to mērķus un koordinēt to attiecīgās darbības, un veicināt sadarbību starp Eiropolu un 
Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm;  
(b) vienam vai vairākiem Apvienotās Karalistes pārstāvjiem kā novērotājam( -iem) piedalīties 
konkrētās Eiropola vienību vadī tāju sanāksmēs saskaņā ar šādu sanāksmju reglamentu;  
(c) vienu vai vairākus Apvienotās Karalistes pārstāvjus iesaistīt operatīvās analīzes projektos 
saskaņā ar noteikumiem, ko pieņēmušas attiecīgās Eiropola pārvaldības struktūras;   
(d) ietverot sadarbības koordinatoru uzdevumu aprakstu, viņu tiesības un pienākumus un saistītās 
izmaksas; vai  
(e) īstenot sadarbību starp Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm un Eiropolu privātuma 
vai drošības pārkāpumu gadījumā.   
3. Sadarbības un administr atīvās vienošanās būtību var noteikt vienā dokumentā.  
LAW.EUROPOL.60.  pants. Paziņojums par īstenošanu  
1. Apvienotā Karaliste un Eiropols katrs dara publiski pieejamu dokumentu, kurā saprotamā 
veidā izklāstīti noteikumi par saskaņā ar šo sadaļu pārsūtīto per sonas datu apstrādi, tai skaitā 
pieejamajiem līdzekļiem datu subjektu tiesību īstenošanai, un nodrošina, ka šā dokumenta kopija 
tiek iesniegta otrai pusei.  
2. Ja tas vēl nav izdarīts, Apvienotā Karaliste un Eiropols pieņem noteikumus, kuros precizē, kā 
praksē  tiks panākta atbilstība noteikumiem par personas datu apstrādi. Apvienotā Karaliste un 
Eiropols viena otrai un attiecīgajām uzraudzības iestādēm nosūta minēto noteikumu kopiju.  
LAW.EUROPOL.61.  pants. Eiropola pilnvaras  
Neko šajā sadaļā neinterpretē kā Eir opolam uzliktu pienākumu sadarboties ar Apvienotās Karalistes 
kompetentajām iestādēm ārpus Eiropola kompetences, kā noteikts attiecīgajos Savienības tiesībās.  
  
 
314 
 VI SADAĻA. SADARBĪBA  AR EUROJUST  
LAW.EUROJUST.61.  pants. Mērķis  
Šīs sadaļas mērķis ir izveidot  sadarbību starp Eurojust un Apvienotās Karalistes kompetentajām 
iestādēm to smago noziegumu apkarošanā, kas minēti LAW.EUROJUST.63.  pantā [Noziegumu veidi] . 
LAW.EUROJUST.62.  pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:  
(a) "Eurojust" ir Eiropas S avienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās, kas izveidota 
ar Regulu (ES) 2018/172780 ("Eurojust regula");  
(b) “kompetentā iestāde” attiecībā uz Savienību ir Eurojust, ko pārstāv Kolēģija vai valsts loceklis, 
un attiecībā uz Apvienoto Karalisti – iekšzemes iestāde, kuras pienākumi saskaņā ar iekšzemes 
tiesību aktiem ir saistīti ar noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par 
tiem;  
(c) “Kolēģija” ir Eurojust  Kolēģija, kā minēts Eurojust  regulā;  
(d) “valsts pārstāvis” ir valsts pārstāvi s, ko uz Eurojust  norīkojusi katra dalībvalsts, kā minēts 
Eurojust  regulā;  
(e) “palīgs” ir persona, kas var palīdzēt valsts pārstāvim un valsts pārstāvja vietniekam vai 
sadarbības prokuroram, kā attiecīgi minēts Eurojust  regulā un LAW.EUROJUST.66.  panta 
[Sadarbības prokurors]  3. punktā.  
(f) “sadarbības prokurors” ir prokurors, ko uz Eurojust  norīkojusi Apvienotā Karaliste, uz viņa 
statusu attiecas Apvienotās Karalistes iekšzemes tiesības par prokuroru statusu;  
(g) “tiesnesis koordinators” ir tiesnesis, ko Eurojus t norīkojis uz Apvienoto Karalisti saskaņā ar 
LAW.EUROJUST.67 .  pantu [Tiesnesis koordinators];  
(h) “iekšzemes korespondents terorisma jautājumos” ir kontaktpunkts, ko Apvienotā Karaliste 
norīkojusi saskaņā ar LAW.EUROJUST.65.  pantu [Eurojust kontaktpunkts]  un kas atbildīgs par 
sarakstes saistībā ar terorisma jautājumiem apstrādi.  
LAW.EUROJUST.63.  pants. Noziegumu veidi  
1. Saskaņā ar šo sadaļu izveidotā sadarbība ir saistīta ar to smago noziegumu veidiem, kas ir 
Eurojust  kompetencē un uzskaitīti LAW -4. PIELIKUMĀ , ieskaitot saistītus noziedzīgus nodarījumus.  
2. Saistīti noziedzīgi nodarījumi ir noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti, lai sagādātu 1.  punktā 
minēto smago noziegumu izdarīšanai nepieciešamos līdzekļus, noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti, lai 
veicinātu vai ve iktu šādus smagus noziegumus, un noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti, lai nodrošinātu 
šādu smagu noziegumu nesodāmību.  
                                                            
80  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1727 (2018.  gada 14.  novembris) par Eiropas 
Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās ( Eurojust ) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes 
Lēmumu 2002/187/TI, (ES OV L 295, 21.11.2018., 138.  lpp.).  
 
315 
 3. Ja tiek grozīts saraksts ar to smago noziegumu veidiem, kas saskaņā ar Savienības tiesībām ir 
Eurojust  kompetencē, Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā var, 
pamatojoties uz Savienības priekšlikumu, attiecīgi grozīt LAW -4. PIELIKUMU  no dienas, kad stājas 
spēkā izmaiņas Eurojust  kompetencē.  
LAW.EUROJUST.64.  pants. Sadarbības jomas  
Puses nodrošina, ka Eurojust un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes sadarbojas Eurojust  
regulas 2. un 54.  pantā un šajā sadaļā noteiktajās darbības jomās.  
LAW.EUROJUST.65.  pants. Eurojust  kontaktpunkti  
1. Apvienotā Karaliste izveido vai ieceļ vismaz v ienu Eurojust kontaktpunktu Apvienotās 
Karalistes kompetentajās iestādēs.  
2. Apvienotā Karaliste vienu no saviem kontaktpunktiem izraugās par Apvienotās Karalistes 
iekšzemes korespondentu terorisma jautājumos.  
LAW.EUROJUST.66.  pants. Sadarbības prokurors  
1. Lai veicinātu ar šo sadaļu izveidoto sadarbību, Apvienotā Karaliste norīko uz Eurojust  
sadarbības prokuroru.  
2. Norīkojuma pilnvaras un ilgumu nosaka Apvienotā Karaliste.  
3. Sadarbības prokuroram, atkarīgā no sadarbības apjoma, var palīdzēt ne vairāk kā pieci palīg i. 
Ja nepieciešams, palīgs var aizstāt sadarbības prokuroru vai rīkoties sadarbības prokurora vārdā.  
4. Apvienotā Karaliste informē Eurojust  par sadarbības prokurora un sadarbības prokurora 
palīgu pilnvaru tiesu varas jomā būtību un apjomu Apvienotajā Karali stē, lai veiktu savus uzdevumus 
saskaņā ar šo sadaļu. Apvienotā Karaliste nosaka sava sadarbības prokurora un sadarbības prokurora 
palīgu kompetenci rīkoties attiecībā uz ārvalstu tiesu iestādēm.  
5. Sadarbības prokuroram un sadarbības prokurora palīgiem ir pi ekļuve informācijai valsts 
sodāmības reģistrā vai jebkurā citā Apvienotās Karalistes reģistrā – saskaņā ar iekšzemes tiesību 
aktiem tāpat kā līdzvērtīgas kompetences prokuroram vai personai.  
6. Sadarbības prokuroram un sadarbības prokurora palīgiem ir pilnvar as tieši sazināties ar 
Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm.  
7. Panta 3.  punktā minēto palīgu skaitu, sadarbības prokurora un sadarbības prokurora palīgu 
uzdevumu aprakstu, viņu tiesības un pienākumus un saistītās izmaksas reglamentē sadarbības 
vienoš anās, kas noslēgtas starp Eurojust  un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm un 
minētas LAW.EUROJUST.75.  pantā [Sadarbības vienošanās] . 
8. Sadarbības prokurora un sadarbības prokurora palīgu darba dokumentus kā neaizskaramus 
glabā Eurojust.  
LAW.EUROJUST.67.  pants. Tiesnesis koordinators  
1. Lai veicinātu tiesu iestāžu sadarbību ar Apvienoto Karalisti lietās, kurās Eurojust  sniedz 
palīdzību, Eurojust  saskaņā ar Eurojust  regulas 53.  pantu var norīkot uz Apvienoto Karalisti tiesnesi 
koordinatoru.  
 
316 
 2. Panta 1.  punktā minētā tiesneša koordinatora uzdevumu aprakstu, tiesneša koordinatora 
tiesības un pienākumus un saistītās izmaksas reglamentē sadarbības vienošanās, kas noslēgtas starp 
Eurojust  un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm un minētas LAW.E UROJUST.75.  pantā 
[Sadarbības vienošanās] . 
LAW.EUROJUST.68.  pants. Operatīvās un stratēģiskās sanāksmes  
1. Sadarbības prokurors, sadarbības prokurora palīgi un citu Apvienotās Karalistes kompetento 
iestāžu, tai skaitā Eurojust  kontaktpunkta, pārstāvji pēc Eurojust  priekšsēdētāja uzaicinājuma var 
piedalīties sanāksmēs par stratēģiskiem jautājumiem un sanāksmēs par operatīvajiem jautājumiem – 
ar attiecīgo valsts pārstāvju piekrišanu.  
2. Valsts pārstāvji, viņu vietnieki un palīgi, Eurojust administratīvais direktors  un Eurojust  
darbinieki var piedalīties sanāksmēs, ko organizē sadarbības prokurors vai sadarbības prokurora 
palīgi vai citas Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes, tai skaitā Eurojust  kontaktpunkts.  
LAW.EUROJUST.69.  pants. Nepersondatu apmaiņa  
Euroj ust un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes var apmainīties ar visiem nepersondatiem, 
ciktāl minētie dati ir vajadzīgi sadarbībai atbilstoši šai sadaļai, un ievērojot jebkādus ierobežojumus 
atbilstīgi LAW.EUROJUST.74.  pantam [Apmaiņa ar klasificētu u n sensitīvu neklasificētu informāciju].  
LAW.EUROJUST.70.  pants. Personas datu apmaiņa  
1. Personas datus, ko kompetentās iestādes pieprasa un saņem saskaņā ar šo sadaļu, tās 
apstrādā vienīgi mērķiem, kuri noteikti LAW.EUROJUST.61.  pantā  [Mērķis], šā panta 2.  punktā 
minētajos konkrētajos nolūkos un ievērojot šā panta 3.  punktā minētos ierobežojumus attiecībā uz 
piekļuvi vai turpmāku izmantošanu . 
2. Datu pārsūtītāja kompetentā iestāde vēlākais personas datu pā rsūtīšanas brīdī skaidri 
norāda konkrēto nolūku vai nolūkus, kuriem dati tiek pārsūtīti.  
3. Datu pārsūtītāja kompetentā iestāde personas datu pārsūtīšanas brīdī var vispārīgi vai 
konkrēti norādīt jebkādus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi tiem vai to izmant ošanu, tai skaitā 
attiecībā uz to tālāku pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu pēc noteikta laika vai to turpmāku 
apstrādi. Ja vajadzība pēc šādiem ierobežojumiem kļūst acīmredzama pēc personas datu sniegšanas, 
tad datu pārsūtītāja iestāde attiecīgi inform ē datu saņēmēju iestādi.  
4. Datu saņēmēja kompetentā iestāde ievēro visus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi 
personas datiem vai to turpmāku izmantošanu, ko norādījusi datu pārsūtītāja kompetentā iestāde, 
kā noteikts 3.  punktā.  
LAW.EUROJUST.71.  pants. Pārsū tīšanas kanāli  
1. Informācijas apmaiņa notiek:  
(a) starp sadarbības prokuroru vai sadarbības prokurora palīgiem vai, ja tāds nav iecelts vai citādi 
pieejams – Apvienotās Karalistes kontaktpunktu Eurojust  un attiecīgajiem valsts pārstāvjiem 
vai Kolēģiju;  
(b) ja Euroj ust uz Apvienoto Karalisti ir norīkojis tiesnesi koordinatoru – starp tiesnesi 
koordinatoru un jebkuru Apvienotās Karalistes kompetento iestādi; šajā gadījumā sadarbības 
prokuroru informē par ikvienu šādu informācijas apmaiņu; vai  
 
317 
 (c) tieši starp Apvienotās Ka ralistes kompetento iestādi un attiecīgajiem valsts locekļiem vai 
Kolēģiju; šajā gadījumā sadarbības prokuroru un attiecīgā gadījumā tiesnesi koordinatoru 
informē par ikvienu šādu informācijas apmaiņu.  
2. Eurojust  un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes var vienoties konkrētos gadījumos 
izmantot informācijas apmaiņai citus kanālus.  
3. Eurojust  un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes nodrošina, ka to attiecīgie pārstāvji 
ir pilnvaroti apmainīties ar informā ciju attiecīgā līmenī saskaņā ar attiecīgi Apvienotās Karalistes 
tiesībām un Eurojust  regulu un ka to pārstāvji ir atbilstoši pārbaudīti.  
LAW.EUROJUST.72.  pants. Tālākpārsūtīšana  
Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes un Eurojust  nesniedz nekādu otras  iestādes sniegtu 
informāciju nevienai trešai valstij vai starptautiskai organizācijai bez attiecīgās informāciju sniegušās 
Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes vai Eurojust  piekrišanas un bez atbilstošiem aizsardzības 
līdzekļiem datu aizsardzībai.  
LAW.EUROJUST.73.  pants. Atbildība par neatļautu vai nepareizu datu apstrādi  
1. Kompetentās iestādes saskaņā ar attiecīgo tām saistošo tiesisko regulējumu ir atbildīgas par 
jebkuriem zaudējumiem, kas fiziskai personai nodarīti juridisku vai faktisku kļūdu dēļ i nformācijā, ar 
kuru notikusi apmaiņa. Ne Eurojust , ne Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes, lai izvairītos no 
atbildības pret cietušo personu saskaņā ar attiecīgo tām saistošo tiesisko regulējumu, nevar 
atsaukties uz to, ka attiecīgā cita kompetentā iestāde ir pārsūtījusi nepareizu informāciju.  
2. Ja kādai no kompetentajām iestādēm ir piespriests maksāt kompensācija par to, ka tā 
izmantojusi otras Puses kļūdaini paziņoju informāciju vai informāciju, kas paziņota otras Puses 
saistību nepildīšanas rezultā tā, kompensācijas summu, kuru saskaņā ar 1.  punktu izmaksājusi minētā 
kompetentā iestāde, otra Puse atmaksā, izņemot gadījumus, kad informācija tikusi izmantota, 
pārkāpjot šīs sadaļas noteikumus.  
3. Eurojust  un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes cita citai nepieprasa atlīdzināt 
zaudējumus, kuri ir radušies kā sods vai kuri nav faktiskā kaitējuma kompensācija saskaņā ar 1. un 
2. punktu.  
LAW.EUROJUST.74.  pants. Apmaiņa ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju  
Apmaiņu ar klasificētu un sens itīvu neklasificētu informāciju un tās aizsardzību, ja tas nepieciešams 
saskaņā ar šo sadaļu, reglamentē sadarbības vienošanās, kas minēta LAW.EUROJUST.75.  pantā 
[Sadarbības vienošanās]  un noslēgta starp Eurojust  un Apvienotās Karalistes kompetentajām 
iestādēm.  
LAW.EUROJUST.75.  pants. Sadarbības vienošanās  
Uz Pušu sadarbības kārtību, kas atbilstīgi papildina un īsteno šīs sadaļas noteikumus, attiecas 
sadarbības vienošanās, kura noslēgta starp Eurojust  un Apvienotās Karalistes kompetentajām 
iestādēm saskaņā ar Eurojust  regulas 47.  panta 3.  punktu un 56.  panta 3.  punktu.  
 
318 
 LAW.EUROJUST.76.  pants. Eurojust  pilnvaras  
Neko šajā sadaļā neinterpretē kā Eurojust  uzliktu pienākumu sadarboties ar Apvienotās Karalistes 
kompetentajām iestādēm ārpus Eurojust  kompetences, kā noteikts attiecīgajos Savienības tiesību 
aktos.  
VII SADAĻA. NODOŠANA   
LAW.SURR.76.  pants. Mērķis  
Šīs sadaļas mērķis ir nodrošināt, ka izdošanas sistēma starp dalībvalstīm, no vienas puses, un 
Apvienoto Karalisti, no otras puses, balstās u z nodošanas mehānismu, pamatojoties uz 
apcietināšanas orderi saskaņā ar šīs sadaļas noteikumiem.  
LAW.SURR.77.  pants. Proporcionalitātes princips  
Sadarbība, izmantojot apcietināšanas orderi, ir nepieciešama un samērīga, ņemot vērā pieprasītās 
personas tiesī bas un cietušo intereses, un nodarījuma smagumu, iespējamo sodu, ko par šo 
nodarījumu varētu piemērot, un iespēju, ka valsts veic pasākumus, kuri ir mazāk ierobežojoši nekā 
pieprasītās personas nodošana, it īpaši nolūkā izvairīties no nevajadzīgi ilgiem pi rmstiesas 
apcietinājuma periodiem.  
LAW.SURR.78.  pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “apcietināšanas orderis” ir tiesas nolēmums, ko izsniedz valsts, lai cita valsts apcietinātu un 
nodotu pieprasīto personu kriminālvajāšanas veikšanai vai lai izpildītu brīvības atņemšanas 
sodu, vai arī lai piemērotu ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli;  
(b) “tiesas iestāde” ir iestāde jeb saskaņā ar iekšzemes tiesību aktiem – tiesnesis, tiesa vai 
prokurors. Prokuroru uzskata par tiesu sistēmas i estādi tikai tādā apmērā, ciktāl to paredz 
iekšzemes tiesību akti;  
(c) “izpildes tiesu iestāde” ir izpildes valsts tiesu iestāde, kas ir kompetenta izpildīt apcietināšanas 
orderi, pamatojoties uz minētās valsts iekšzemes tiesību aktiem;  
(d) “izsniegšanas tiesu ies tāde” ir izsniegšanas valsts tiesu iestāde, kas ir kompetenta izsniegt 
apcietināšanas orderi, pamatojoties uz minētās valsts iekšzemes tiesību aktiem;  
LAW.SURR.79.  pants. Darbības joma  
1. Apcietināšanas orderi var izsniegt par darbībām, par kurām izsniegšanas  valsts tiesībās 
paredzēts brīvības atņemšanas sods vai ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, kura 
maksimālais ilgums ir vismaz 12  mēneši, vai par jau piespriestu sodu vai jau piemērotu drošības 
līdzekli, kuru ilgums ir vismaz četri mēneši.  
2. Neskarot 3. un 4.  punktu, nodošana ir pakļauta nosacījumam, ka darbības, par kurām 
izsniegts apcietināšanas orderis, uzskata par nodarījumu saskaņā ar izpildes valsts tiesībām 
neatkarīgi no tā sastāva elementiem vai kvalifikācijas.  
3. Ievērojot LAW.SURR.80.  pantu [Apcietināšanas ordera obligātas neizpildīšanas pamats], 
LAW.SURR.81.  panta [Cits apcietināšanas ordera neizpildīšanas pamats] 1.  punkta b) līdz 
 
319 
 h) apakšpunktu, LAW.SURR.82.  pantu [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā], 
LAW.SURR.83.  pantu [Izņēmums sa istībā ar valstspiederību] un LAW.SURR.84.  pantu [Garantijas, kas 
izsniegšanas valstij jāsniedz īpašos gadījumos], valsts neatsaka tāda apcietināšanas ordera izpildi, kas 
izsniegts saistībā ar turpmāk minētajām darbībām, ja par šādām darbībām ir paredzēts brīvības 
atņemšanas sods vai ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, kura maksimālais ilgums ir 
vismaz 12  mēneši:  
(a) ikvienas personas darbībām, kura palīdz kādai personu grupai, kas darbojas ar kopēju mērķi – 
veikt vienu vai vairākus nodarījumus terorisma jomā, kā minēts 1. un 2.  pantā Eiropas 
Konvencijā par terorisma apkarošanu, kura parakstīta Strasbūrā 1977.  gada 27.  janvārī, vai 
saistībā ar nelikumīgu narkotiku un psihotropo vielu tirdzniecību, vai slepkavību, smagu miesas 
bojājumu nodarīšanu,  nolaupīšanu, nelikumīgu brīvības atņemšanu, ķīlnieku sagrābšanu vai 
izvarošanu – pat, ja šī persona nepiedalās faktiskajā attiecīgā nodarījuma vai nodarījumu 
veikšanā; šādām darbībām jābūt tīšam un veiktām, personai apzinoties, ka viņas dalība 
palīdzēs gr upas kriminālo darbību veikšanai; vai  
(b) terorismu, kā definēts LAW -7. PIELIKUMĀ . 
4. Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var 
paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā , ka, pamatojoties 
uz savstarpību, 2.  punktā minētais abpusējas sodāmības nosacījums netiks piemērots, ar nosacījumu, 
ka ordera pamatā esošais noziedzīgais nodarījums ir:  
(a) viens no 5.  punktā uzskaitītajiem nodarījumiem, kā tas definēts izsniegšanas valsts tiesību 
aktos, un  
(b) izsniegšanas valstī par to var piemērot brīvības atņemšanas sodu vai ar brīvības atņemšanu 
saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi.  
5. Nodarījumi, kas minēti 4.  Punktā, ir šādi:  
 dalība noziedzīgā organizācijā;  
 terorismu, kā definēts LAW -7. PIELIKUMĀ . 
 cilvēku tirdzniecība;  
 bērnu seksuāla izmantošana un bērnu pornogrāfija;  
 narkotisku un psihotropu vielu nelikumīga tirdzniecība;  
 ieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīga tirdzniecība;  
 korupcija, tai skaitā kukuļ ošana;  
 krāpšana, ieskaitot krāpšanu, kas apdraud Apvienotās Karalistes, Savienības dalībvalsts finanšu 
intereses;   
 noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana;  
 naudas viltošana;  
 
320 
  datornoziegumi;  
 noziegumi pret vidi, tostarp apdraudētu dzīvnieku un augu sugu un šķirņu nelikumīga 
tirdzniecība;  
 nelikumīgas ieceļošanas un uzturēšanās veicināšana;  
 slepkavība;  
 smagi miesas bojājumi;  
 cilvēku orgānu un audu nelikumīga tirdzniecība;  
 personas nolaupīšana, nelikumīga brīvības atņemšana un ķīlnieku sagrābšana;  
 rasisms un ksenofobija;  
 organizēta vai bruņota laupīšana;  
 kultūras priekšmetu, tostarp senlietu un mākslas darbu, nelikumīga tirdzniecība;  
 krāpšana;  
 rekets un izspiešana;  
 izstrādājumu viltošana un pirātisms;  
 administratīvu dokumentu viltošana un tirdzniecība;  
 maksāšanas līdzekļu viltošana;  
 hormonu un citu augšanas veicinātāju nelikumīga tirdzniecība;  
 kodolmateriālu vai radioaktīvu materiālu nelikumīga tirdzniecība;  
 zagtu transportlīdzekļu tirdzniecība;  
 izvarošana;  
 ļaunprātīga dedzināšana;  
 noziegumi, kuri ir St arptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā;  
 gaisa kuģa vai kuģa vai kosmosa kuģa nelikumīga sagrābšana un  
 sabotāža.  
 
321 
 LAW.SURR.80.  pants. Apcietināšanas ordera obligātas neizpildīšanas pamats  
Apcietināšanas ordera izpildi atsaka:  
(a) ja uz nodarījumu, kas ir par iemeslu apcietināšanas orderim, attiecas amnestija izpildes valstī, 
ja šīs valsts jurisdikcijā bija kriminālvajāšanas uzsākšana par attiecīgo nodarījumu saskaņā ar 
tās krimināllikumu;  
(b) ja izpildes tiesu iestāde ir informēta par to, ka pieprasītajai personai  par tām pašām darbībām 
galīgais spriedums ir pasludināts citā valstī, ar nosacījumu, ka notiesāšanas gadījumā sods jau 
ir izciests, persona to izcieš vai sodu vairs nevar izpildīt atbilstīgi sprieduma pasludinājušās 
valsts tiesību aktiem; vai  
(c) ja personai , par kuru ir izsniegts apcietināšanas orderis, ņemot vērā personas vecumu, nevar 
iestāties kriminālatbildība par darbībām, kas ir apcietināšanas ordera pamatā, saskaņā ar 
izpildes valsts tiesībām.  
LAW.SURR.81.  pants. Cits apcietināšanas ordera neizpildīš anas pamats  
1. Apcietināšanas ordera izpildi var atteikt:  
(a) ja vienā no gadījumiem, kas minēti LAW.SURR.79.  panta [Piemērošanas joma] 2.  punktā , 
darbību, kas ir apcietināšanas ordera pamatā, neuzskata par pārkāpumu saskaņā ar izpildes 
valsts tiesību aktiem; tom ēr attiecībā uz nodokļiem vai nodevām, muitu un valūtas maiņu 
apcietināšanas ordera izpildi nedrīkst atteikt, pamatojoties uz to, ka izpildes valsts tiesību akti 
neparedz tādus pašus nodokļus vai nodevas vai tajos nav ietverti tādi paši noteikumi par 
nodok ļiem, nodevām, muitu un valūtas maiņas noteikumiem kā izdošanas valsts tiesību aktos;  
(b) ja izpildes valstī veic personas, par kuru ir izsniegts apcietināšanas orderis, kriminālvajāšanu 
par to pašu darbību, kas ir apcietināšanas ordera pamatā;  
(c) ja izpildes va lsts tiesu iestādes ir nolēmušas vai nu neveikt kriminālvajāšanu attiecībā uz 
nodarījumu, kas ir apcietināšanas ordera pamatā, vai procesu apturēt vai ja valstī attiecībā uz 
pieprasīto personu par tām pašām darbībām ir pieņemts galīgs spriedums, kas liedz procesu 
turpināt;  
(d) ja ir iestājies noilgums saukšanai pie kriminālatbildības vai sodīšanai atbilstoši izpildes valsts 
tiesībām un uz darbībām attiecas šīs valsts jurisdikcija saskaņā ar tās krimināllikumu;  
(e) ja izpildes tiesu iestāde ir informēta par to, ka p ieprasītajai personai par tām pašām darbībām 
galīgais spriedums ir pasludināts trešā valstī, ar nosacījumu, ka notiesāšanas gadījumā sods jau 
ir izciests, persona to izcieš vai sodu vairs nevar izpildīt atbilstīgi sprieduma pasludinājušās 
valsts tiesību ak tiem;  
(f) ja apcietināšanas orderis ir izsniegts brīvības atņemšanas soda vai ar brīvības atņemšanu 
saistīta drošības līdzekļa izpildei, un pieprasītā persona paliek izpildes valstī, ir izpildes valsts 
pilsonis vai rezidents un šī valsts apņemas izpildīt sprie dumu vai piespiedu līdzekli saskaņā ar 
tās iekšzemes tiesību aktiem; ja nepieciešama pieprasītās personas piekrišana soda vai ar 
brīvības atņemšanu saistīta drošības līdzekļa izpildes nodošanai izpildes valstij, izpildes valsts 
var atteikties izpildīt apci etināšanas orderi tikai pēc tam, kad pieprasītā persona ir piekritusi 
soda vai ar brīvības atņemšanu saistītā drošības līdzekļa izpildes nodošanai;  
 
322 
 (g) ja apcietināšanas orderis attiecas uz nodarījumiem, kuri:  
(i) saskaņā  ar izpildes  valsts  tiesību  aktiem  atzīti  par pilnīgi  vai daļēji  izdarītiem  izpildes  
valsts  teritorijā  vai vietā,  ko par tādu  uzskata;  
(ii) veikti ārpus izsniegšanas valsts teritorijas, un izpildes valsts tiesību akti neļauj veikt 
kriminālvajāšanu par tādiem pašiem nodarījumiem, ja tie izdarīti ārpus t ās teritorijas;  
(h) ja, pamatojoties uz objektīviem apstākļiem, ir iemesls domāt, ka minētais apcietināšanas 
orderis ir izsniegts, lai veiktu personas vajāšanu vai sodīšanu tās dzimuma, rases, reliģijas, 
etniskās izcelsmes, valstiskās piederības, valodas, poli tisko uzskatu vai seksuālās orientācijas 
dēļ, vai ka šīs personas stāvokli varētu pasliktināt kāda no minētajiem iemesliem dēļ;  
(i) ja apcietināšanas orderis ir izsniegts brīvības atņemšanas soda vai ar brīvības atņemšanu 
saistīta drošības līdzekļa izpildei un  nolēmums pieņemts aizmuguriski, izņemot gadījumus, kad 
apcietināšanas orderī norādīts, ka saskaņā ar turpmākām izsniegšanas valsts iekšzemes tiesību 
aktos paredzētām procesuālajām prasībām attiecīgā persona:  
(iii) vai nu savlaicīgi:  
(A) saņēma pavēsti un tādējādi t ika informēta par tās lietas izskatīšanas plānoto 
dienu un vietu, kurā pieņemts spriedums, vai ar citiem līdzekļiem saņēma 
oficiālu informāciju par minētās lietas izskatīšanas plānoto dienu un vietu 
tādā veidā, ka ir nepārprotami konstatēts, ka attiecīgā p ersona zināja par 
paredzēto dienu un vietu lietas izskatīšanai,  
un 
(B) tika informēta par to, ka spriedums var tikt pieņemts aizmuguriski;  
vai 
(iv) zinādama  par paredzēto  dienu  un vietu  lietas  izskatīšanai,  bija pilnvarojusi  attiecīgās  
personas  vai valsts  norīkotu  juristu  aizstāvēt  viņu  lietas  izskatīšanā,  un minētais  jurists  
patiešām  aizstāvēja  attiecīgo  personu  minētajā  lietas  izskatīšanā;  
vai 
(v) ir saņēmusi  spriedumu  un, būdama  skaidri  informēta  par tiesībām  uz lietas  atkārtotu  
izskatīšanu  vai pārsūdzību,  kurā  perso nai ir tiesības  piedalīties  un kura  dod iespēju  
lietu,  tostarp  jaunus  pierādījumus,  atkārtoti  izskatīt  pēc būtības,  un kuras  rezultātā  
sākotnējais  spriedums  varētu  tikt atcelts:  
(A) persona skaidri paziņojusi, ka neapstrīd nolēmumu;  
vai 
(B) attiecīgajā termiņā nav  lūgusi lietas atkārtotu izskatīšanu vai pārsūdzību;  
vai 
(vi) nav saņēmusi  nolēmumu,  bet: 
 
323 
 (A) nolēmums personai tiks izsniegts tūlīt pēc nodošanas un persona tiks skaidri 
informēta par viņas tiesībām uz lietas atkārtotu izskatīšanu vai pārsūdzību, 
kurā viņai ir tie sības piedalīties un kura dod iespēju lietu, tostarp jaunus 
pierādījumus, atkārtoti izskatīt pēc būtības, un kuras rezultātā sākotnējais 
nolēmums varētu tikt atcelts;  
un 
(B) tiks informēta par termiņu, kādā personai jāpieprasa šāda lietas atkārtota 
izskatīšana  vai pārsūdzība, kā minēts atbilstīgajā apcietināšanas orderī.  
2.  Ja apcietināšanas orderis ir izdots, lai izpildītu brīvības atņemšanas sodu vai piemērotu ar 
brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli atbilstīgi 1.  punkta i)  apakšpunkta iv)  punktā 
paredzētajiem nosacījumiem, un ja attiecīgā persona nav iepriekš saņēmusi nekādu oficiālu 
informāciju par to, ka pret viņu ir ierosināta krimināllieta, tad attiecīgā persona, kad viņa tiek 
informēta par apcietināšanas ordera saturu, var lūgt pirms nodošanas saņemt sprieduma kopiju. 
Tūlīt pēc tam, kad tā ir informēta par šādu lūgumu, izsniegšanas iestāde attiecīgajai personai ar 
izpildes iestādes starpniecību nodrošina sprieduma kopiju. Attiecīgās personas lūgums nekavē ne 
nodošanas procedūru, ne lēmumu izpild īt apcietināšanas orderi. Sprieduma nodrošināšana 
attiecīgajai personai notiek tikai informācijas nolūkos; to neuzskata par sprieduma oficiālu 
izsniegšanu, un tā neskar nekādus termiņus, ko piemēro lūgumam par lietas atkārotu izskatīšanu vai 
pārsūdzību.  
3.  Ja personu  nodod  atbilstīgi  1. punkta  i) apakšpunkta  iv) punktā  paredzētajiem  nosacījumiem  
un ja attiecīgā  persona  ir lūgusi  lietas  atkārtotu  izskatīšanu  vai pārsūdzību,  līdz tiesvedības  
pabeigšanai  šādas  personas,  kura  gaida  lietas  atkārtotu  izskatīšanu  vai pārsūdzības  pabeigšanu,  
apcietinājumu  pārskata  saskaņā  ar izsniegšanas  valsts  iekšzemes  tiesību  aktiem  vai nu parastajā  
kārtībā,  vai arī pēc attiecīgās  personas  lūguma.  Šāda  pārskatīšana  jo īpaši  ietver  iespēju  
apcietinājumu  apturēt  vai pārtraukt.  Lietas atkārtota  izskatīšana  vai pārsūdzība  sākas  pienācīgā  laikā  
pēc nodošanas.  
LAW.SURR.82.  pants. Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā  
1. Apcietināšanas ordera izpildi nevar atteikt, pamatojoties uz to, ka izpildes valsts nodarījumu 
var uzskatīt par politis ku nodarījumu, par nodarījumu saistībā ar politisku nodarījumu vai 
nodarījumu, kas veikts politisku motīvu ietekmē.  
2. Tomēr Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, 
katra var informēt Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par to, 
ka 1.  punkts tiks piemērots vienīgi attiecībā uz:  
(a) nodarījumiem, kas minēti Eiropas Konvencijā par terorisma apkarošanu 1. un 2.  pantā;  
(b) nodarījumiem sazvērestībā vai apvienībā ar noziedzīgu grupu n olūkā izdarīt vienu vai vairākus 
nodarījumus, kuri minēti Eiropas Konvencijas par terorisma apkarošanu 1. un 2.  pantā, ja 
minētie nodarījumi sazvērestībā vai apvienībā atbilst šā nolīguma LAW.SURR.79.  panta 
[Piemērošanas joma] 3.  punktā  sniegtajam darbību aprakstam; un  
(c) terorismu, kā definēts šā nolīguma LAW -7. PIELIKUMĀ . 
 
324 
 3. Ja apcietināšanas orderi ir izdevusi valsts, kura sniegusi 2.  punktā minēto paziņojumu, vai 
valsts, kuras vārdā šāds paziņojums ir sniegts, apcietināšanas ordera izpildes valsts var piemēro t 
savstarpību.  
LAW.SURR.83.  pants. Izņēmums saistībā ar valstspiederību  
1. Apcietināšanas ordera izpildi nevar atteikt, pamatojoties uz to, ka pieprasītā persona ir 
izpildes valsts valstspiederīgais.  
2. Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās  dalībvalsts uzdevumā, katra var 
informēt Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par to, ka to 
valstspiederīgie netiks nodoti vai ka tās valstspiederīgo nodošana tiks atļauta, vienīgi ievērojot 
atsevišķus konkrētus nosacī jumus. Paziņojums jāsniedz, pamatojoties uz iemesliem saistībā ar 
Apvienotās Karalistes vai tās valsts, kuras uzdevumā sniegts paziņojums, pamatprincipiem vai 
iekšzemes tiesību sistēmā pieņemto praksi. Šādā gadījumā Savienība, darbojoties jebkuras tās 
dalībvalsts uzdevumā, vai Apvienotā Karaliste attiecīgā gadījumā var pieņemamā termiņā pēc otras 
Puses paziņojuma saņemšanas informēt Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu 
sadarbības jomā par to, ka attiecīgi dalībvalstu vai Apvienotās Kara listes izpildes tiesu iestādes var 
atteikties nodot savu valstspiederīgo minētajai valstij vai ka nodošanu atļaus, vienīgi ievērojot 
atsevišķus konkrētus nosacījumus.   
3. Apstākļos, kad valsts ir atteikusies izpildīt apcietināšanas orderi, pamatojoties uz to, ka – 
Apvienotās Karalistes gadījumā – tā ir sniegusi paziņojumu, vai – dalībvalsts gadījumā – Savienība 
dalībvalsts uzdevumā ir sniegusi paziņojumu, kā minēts 2.  punkt ā, minētā valsts, ņemot vērā 
izsniegšanas valsts viedokli, apsver tādas tiesvedības sākšanu pret savu valstspiederīgo, kas būtu 
samērīga ar apcietināšanas ordera priekšmetu. Apstākļos, kad tiesu iestāde nolemj neuzsākt šādu 
tiesvedību, apcietināšanas order a pamatā esošā nodarījumā cietušajam jābūt iespējai saņemt 
informāciju par lēmumu saskaņā ar piemērojamajām iekšzemes tiesībām.  
4. Ja saskaņā ar 3.  punktu kādas valsts kompetentās iestādes uzsāk tiesvedību pret savu 
valstspiederīgo, minētā valsts nodrošina, ka tās kompetentās iestādes var veikt attiecīgus 
pasākumus, lai palīdzētu cietušajiem un lieciniekiem apstākļos, kad cietušais vai liecinieks ir citas 
valsts rezidents, jo īpaši attiecībā uz tiesvedības norisi.  
LAW.SURR.84.  pants. Garantijas, kas izsniegš anas valstij jāsniedz īpašos gadījumos  
Izpildes tiesu iestāde var izpildīt apcietināšanas orderi, sniedzot šādus garantijas:  
(a) ja par nodarījumu apcietināšanas ordera pamatā izsniegšanas valstī ir paredzēts brīvības 
atņemšanas sods vai ar brīvības atņemšanu  saistīts drošības līdzeklis uz mūžu, tad izpildes 
valsts var minētā apcietināšanas ordera izpildi pakļaut nosacījumam, ka izsniegšanas valsts 
sniedz garantijas, ko izpildes valsts uzskata par pietiekamām, ka izsniegšanas valsts pārskatīs 
noteikto sodu vai  līdzekli pēc pieprasījuma vai vēlākais pēc 20  gadiem, vai tā veicinās 
apžēlošanas pasākumu piemērošanu, ko saskaņā ar izsniegšanas valsts tiesībām vai praksi 
personai ir tiesības lūgt ar mērķi nepiemērot šādu sodu vai līdzekli;  
(b) ja persona, attiecībā uz ku ru ir izsniegts apcietināšanas orderis tās kriminālvajāšanai, ir izpildes 
valsts valstspiederīgais vai rezidents, tad minētās personas nodošanu var pakļaut 
nosacījumam, ka personu pēc nopratināšanas nogādā atpakaļ izpildes valstī, lai tā izciestu 
brīvības atņemšanas sodu vai piespiedu līdzekli, kas tai piespriests izsniegšanas valstī; ja 
nepieciešama pieprasītās personas piekrišana soda vai ar brīvības atņemšanu saistīta drošības 
līdzekļa izpildes nodošanai izpildes valstij, – garantija, ka personai, kas at griežama uz izpildes 
 
325 
 valsti soda izciešanai, piemēro nosacījumu, ka nepieciešama pieprasītās personas piekrišana 
pēc nopratināšanas tikt atgrieztai izpildes valstī;  
(c) ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka pastāv reāls apdraudējums pieprasītās personas 
pamattie sību ievērošanai, izpildes tiesu iestāde, pirms tā pieņem lēmumu par apcietināšanas 
ordera izpildi, attiecīgā gadījumā var pieprasīt papildu garantijas attiecībā uz izturēšanos pret 
pieprasīto personu pēc tās nodošanas.  
LAW.SURR.85.  pants. Centrālās iestādes iesaistīšana  
1. Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var 
informēt Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par tās centrālo 
iestādi Apvienotās Karalistes gadījumā un k atras valsts centrālo iestādi Savienības gadījumā pēc tam, 
kad šāda iestāde ir norīkota, vai, ja to paredz attiecīgās valsts tiesību sistēma – par vairāk nekā vienu 
centrālo iestādi, kas palīdz kompetentajām tiesu iestādēm.  
2. Informējot Specializēto komiteju  tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā saskaņā 
ar 1.  punktu, Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra 
var norādīt, ka attiecīgās valsts tiesu sistēmas organizācijas dēļ centrālā iestāde vai centrā lās iestādes 
ir atbildīgas par apcietināšanas orderu administratīvo pārsūtīšanu un saņemšanu, kā arī par visu 
pārējo oficiālo saraksti saistībā ar apcietināšanas orderu administratīvo pārsūtīšanu un saņemšanu. 
Šāda norāde ir saistoša visām izsniegšanas val sts iestādēm.  
LAW.SURR.86.  pants. Apcietināšanas ordera saturs un forma  
1. Apcietināšanas orderis ietver šādu informāciju, kas izkārtota formā, kas norādīta LAW -
5. PIELIKUMĀ : 
(a) pieprasītās personas identitāte un valstspiederība;  
(b) izsniegšanas tiesu iestādes nos aukums, adrese, tālruņa un faksa numurs un e -pasta adrese;  
(c) pierādījums tam, ka pastāv izpildāms spriedums, apcietināšanas orderis vai jebkāds cits 
izpildāms tiesas nolēmums ar tādu pašu spēku, kas ietilpst LAW.SURR.79.  panta [Piemērošanas 
joma]  tvērumā;  
(d) nodarījuma veids un juridiskā kvalifikācija, jo īpaši attiecībā uz LAW.SURR.79.  pantu 
[Piemērošanas joma] ;  
(e) to apstākļu apraksts, kādos tika veikts nodarījums, tostarp laiks, vieta un pieprasītās personas 
līdzdalības veids nodarījumā;  
(f) piespriestais sods, ja  spriedums ir galīgs, vai sodu robežas, ko par nodarījumu paredz 
izsniegšanas valsts tiesības; un  
(g) ja iespējams, citas nodarījuma sekas.  
2. Apcietināšanas orderi pārtulko izpildes valsts oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām 
valodām. Apvienotā Karalis te un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var 
paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka tiks pieņemts 
tulkojums vienā vai vairākās citās valsts oficiālajās valodās.  
 
326 
 LAW.SURR.87.  pants. Apcietināšanas ordera pārsūtīšana  
Ja ir zināma pieprasītās personas atrašanās vieta, izsniegšanas tiesas iestāde var pārsūtīt 
apcietināšanas orderi tieši izpildes tiesu iestādei.  
LAW.SURR.88.  pants. Apcietināšanas ordera pārsūtīšanas kārtība  
1. Ja izsn iegšanas tiesu iestādei nav zināms, kura iestāde ir kompetentā izpildes tiesu iestāde, 
tā veic vajadzīgos pieprasījumus, lai iegūtu šo informāciju no izpildes valsts.  
2. Izsniegšanas tiesu iestāde var lūgt Starptautisko Kriminālpolicijas organizāciju (Interpo lu) 
pārsūtīt apcietināšanas orderi.  
3. Izsniegšanas tiesu iestāde var apcietināšanas orderi pārsūtīt tālāk ar ikvienu drošu līdzekli, ar 
kuru var iegūt rakstisku dokumentu apstākļos, kas ļauj izpildes valstij noteikt apcietināšanas ordera 
autentiskumu.  
4. Visas grūtības, kas saistītas ar ikviena apcietināšanas ordera izpildei vajadzīga dokumenta 
pārsūtīšanu vai autentiskumu, risina tiešos sakaros starp iesaistītajām tiesu iestādēm vai attiecīgos 
gadījumos piedaloties valstu centrālajām iestādēm.  
5. Ja iestāde, kas s aņem apcietināšanas orderi, nav kompetenta ar to rīkoties, tā automātiski 
apcietināšanas orderi pārsūta tālāk kompetentajai iestādei tās valstī un par to informē izsniegšanas 
tiesu iestādi.  
LAW.SURR.89.  pants. Pieprasītās personas tiesības  
1. Ja pieprasīto personu apcietina apcietināšanas ordera izpildes nolūkā, izpildes tiesu iestāde 
saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem informē minēto personu par apcietināšanas orderi un tā 
saturu un par iespēju piekrist nodošanai izsniegšanas valstij.  
2. Pieprasītajai personai, kas apcietināta apcietināšanas ordera izpildes nolūkā un kas nerunā 
tiesvedības valodā vai nesaprot to, ir tiesības saskaņā ar izpildes valsts iekšzemes tiesību aktiem 
saņemt tulka palīdzību vai saņemt rakstisku tulkojumu pieprasītās p ersonas dzimtajā valodā vai 
jebkurā citā valodā, kurā minēta persona runā vai kuru tā saprot.  
3. Pieprasītajai personai pēc apcietināšanas ir tiesības uz jurista palīdzību saskaņā ar izpildes 
valsts iekšzemes tiesību aktiem.  
4. Pieprasīto personu informē par tā s tiesībām uz izsniegšanas valstī ieceltu juristu, kurš 
palīdzētu juristam izpildes valstī ar apcietināšanas orderi saistītajā tiesvedībā. Šis punkts neskar 
termiņus, kas noteikti LAW.SURR.101.  pantā [Personas nodošanas termiņi].   
5. Pieprasītajai personai, k ura ir arestēta, ir tiesības uz to, ka minētās personas valstspiederības 
valsts konsulārās iestādes vai, ja minētā persona ir bezvalstnieks – tās valsts konsulārās iestādes, 
kurā šī persona parasti dzīvo –, bez liekas kavēšanās tiek informētas par arestu, un persona, ja tā to 
vēlas, var sazināties ar minētajām iestādēm.  
LAW.SURR.90.  pants. Personas turēšana apcietinājumā  
Ja personu apcietina, pamatojoties uz apcietināšanas orderi, izpildes tiesu iestāde lemj par to, vai 
pieprasītajai personai ir jāpaliek ap cietinājumā saskaņā ar izpildes valsts tiesībām. Personu var 
provizoriski atbrīvot ikvienā brīdī saskaņā ar izpildes valsts iekšzemes tiesību aktiem ar noteikumu, ka 
 
327 
 minētās valsts kompetentā iestāde veic visus pasākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai  novērstu 
personas bēgšanu.  
LAW.SURR.91.  pants. Piekrišana nodošanai  
1. Ja apcietinātā persona norāda, ka tā piekrīt nodošanai, šī piekrišana un attiecīgā gadījumā 
noteikta atteikšanās no tiesībām, ko paredz “specialitātes princips”, kurš minēts 
LAW.SURR.105.  panta [Iespējamā kriminālvajāšana par citiem nodarījumiem]  2. punktā, jāpauž 
izpildes tiesu iestādē saskaņā ar izpildes valsts iekšzemes tiesību aktiem.  
2. Katra valsts pieņem pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 1.  punktā minēto piekrišanu un 
attiecīgā gadījumā atteikšanos konstatē tādā veidā, kas liecina par to, ka attiecīgā persona to ir 
izteikusi brīvprātīgi un pilnībā apzinoties sekas. Šajā nolūkā pieprasītajai personai ir tiesības uz jurista 
palīdzību.  
3. Piekrišanu un attiecīgā gadījumā atteikš anos, kas minēta 1.  punktā, oficiāli reģistrē protokolā 
saskaņā ar procedūru, kas paredzēta izpildes valsts iekšzemes tiesību aktos.  
4. Piekrišanu principā nevar atsaukt. Katra valsts var paredzēt, ka piekrišanu un attiecīgā 
gadījumā atteikšanos, kas minēta š ā panta 1.  punktā, var atsaukt saskaņā ar tās iekšzemes tiesību 
aktu piemērojamiem noteikumiem. Šādā gadījumā laika posmu starp piekrišanu un tās atsaukšanu 
neņem vērā, nosakot termiņus, kas paredzēti LAW.SURR.101.  pantā [Personas nodošanas termiņi].  
Apvie notā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var paziņot 
Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā,  ka tā vēlas izmantot šo 
iespēju, norādot procedūras, kuras izpildot, ir iespējama p iekrišanas atsaukšana, un visus grozījumus 
minētajās procedūrās .  
LAW.SURR.92.  pants. Pieprasītās personas uzklausīšana  
Ja apcietinātā persona nepiekrīt nodošanai, kā paredzēts LAW.SURR.91.  pantā [Piekrišana 
nodošanai], minētajai personai ir tiesības, ka t o uzklausa izpildes tiesu iestāde saskaņā ar izpildes 
valsts tiesībām.  
LAW.SURR.93.  pants. Lēmums par nodošanu  
1. Izpildes tiesu iestāde pieņem lēmumu par to, vai persona ir nododama, ievērojot šajā sadaļā 
noteiktos termiņus un saskaņā ar tajā definētajiem n osacījumiem, it īpaši LAW.SURR 77.  pantā 
[Proporcionalitātes princips]  noteikto proporcionalitātes principu.  
2. Ja izpildes tiesu iestāde uzskata, ka informācija, ko paziņojusi izsniegšanas valsts, ir 
nepietiekama, lai ļautu pieņemt lēmumu par nodošanu, tā lū dz, lai steidzami piegādā vajadzīgo 
papildu informāciju, konkrēti to, kas attiecas uz LAW.SURR.  77. pantu [Proporcionalitātes princips] , 
no [LAW.SURR.80.  pantu [Apcietināšanas ordera obligātas neizpildīšanas pamats]  līdz 
LAW.SURR.82.  pantu [Izņēmums politi ska nodarījuma gadījumā]  noteikumiem, LAW.SURR.84.  pantu 
[Garantijas, kas izsniegšanas valstij jāsniedz īpašos gadījumos]  un LAW.SURR.86.  pantu 
[Apcietināšanas ordera saturs un forma] , un tā var noteikt termiņu tās saņemšanai, ņemot vērā to, 
ka ir vajadzīg s ievērot termiņus, kas noteikti  LAW.SURR.95.  pantā [Termiņi un kārtība, kādos pieņem 
lēmumu izpildīt apcietināšanas orderi] .  
3. Izsniegšanas tiesu iestāde var jebkurā laikā pārsūtīt ikvienu papildu derīgu informāciju 
izpildes tiesu iestādei.  
 
328 
 LAW.SURR.94.  pants. Lēmums vairāku pieprasījumu gadījumā  
1. Ja divas vai vairākas valstis ir izsniegušas Eiropas apcietināšanas orderi vai apcietināšanas 
orderi, kas attiecas uz vienu un to pašu personu, lēmumu par to, kuru apcietināšanas orderi izpildīt, 
pieņem izpildes t iesu iestāde, pienācīgi ņemot vērā visus apstākļus , jo īpaši nodarījumu relatīvo 
smagumu un izdarīšanas vietu, apcietināšanas ordera vai Eiropas apcietināšanas ordera attiecīgo 
datumu un to, vai orderi izsniegti kriminālvajāšanas nolūkos vai brīvības atņe mšanas soda vai 
drošības līdzekļa izpildei, un dalībvalstu juridiskos pienākumus, kas izriet no Savienības tiesībām it 
īpaši attiecībā uz pārvietošanās brīvību un diskriminācijas pilsonības dēļ aizliegumu.  
2. Dalībvalsts izpildes tiesu iestāde var lūgt Eurojust  padomu, kad tā izdara izvēli, kas paredzēta 
1. punktā.  
3. Konflikta gadījumā starp apcietināšanas orderi un izdošanas lūgumu, ko iesniegusi trešā 
valsts, lēmumu par to, vai priekšroka dodama apcietināšanas orderim vai izdošanas lūgumam, 
pieņem izpild es valsts kompetentā iestāde, pienācīgi ņemot vērā visus apstākļus, īpaši tos, kas minēti 
1. punktā, un tos, kas minēti piemērojamajā konvencijā.  
4. Šis pants neskar valstu pienākumus saskaņā ar Starptautiskās Krimināltiesas statūtiem.  
LAW.SURR.95.  pants. Te rmiņi un kārtība, kādos pieņem lēmumu izpildīt apcietināšanas orderi  
1. Apcietināšanas orderi izskata un izpilda steidzamības kārtā.  
2. Gadījumos, kad pieprasītā persona piekrīt tās nodošanai, galīgo lēmumu par apcietināšanas 
ordera izpildi pieņem desmit dienu l aikā pēc piekrišanas sniegšanas.  
3. Pārējos gadījumos galīgo lēmumu par apcietināšanas ordera izpildi pieņem 60  dienu laikā 
pēc pieprasītās personas apcietināšanas.  
4. Īpašos gadījumos, kad apcietināšanas orderi nevar izpildīt termiņos, kas paredzēti 2. vai 
3. punktā, izpildes tiesu iestāde nekavējoties par minēto faktu informē izsniegšanas tiesu iestādi, 
norādot kavēšanās iemeslus. Šādā gadījumā termiņu var pagarināt par 30  dienām.  
5. Kamēr izpildes tiesu iestāde nav pieņēmusi galīgo lēmumu par apcietināšanas order i, tā 
nodrošina to, ka materiālie nosacījumi, kas nepieciešami faktiskai personas nodošanai, būtu ievēroti 
arī turpmāk.  
6. Ikviena atteikšanās izpildīt apcietināšanas orderi ir jāpamato.  
LAW.SURR.96.  pants. Stāvoklis līdz lēmuma pieņemšanai  
1. Ja apcietināšanas  orderis ir izsniegts kriminālvajāšanas nolūkos, izpildes tiesu iestāde:  
(a) vai nu piekrīt, ka pieprasīto personu uzklausa saskaņā ar LAW.SURR.97.  pantu [Personas 
noklausīšanās līdz lēmuma pieņemšanai]; vai  
(b) piekrīt pieprasītās personas pagaidu pārvietošanai.  
2. Pagaidu pārvietošanas nosacījumus un termiņu nosaka, izsniegšanas un izpildes iestādēm 
savstarpēji vienojoties.  
 
329 
 3. Pagaidu pārvietošanas gadījumā personai ir jābūt iespējai atgriezties izpildes valstī, lai 
piedalītos sēdēs, kas ir nodošanas procedūras daļa un  kas uz to attiecas.  
LAW.SURR.97.  pants. Personas uzklausīšana līdz lēmuma pieņemšanai  
1. Pieprasīto personu uzklausa tiesu iestāde. Šajā nolūkā pieprasītajai personai palīdz jurists, 
kas norīkots saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem.  
2. Pieprasīto personu  uzklausa saskaņā ar izpildes valsts tiesībām un saskaņā ar nosacījumiem, 
ko nosaka, izsniegšanas un izpildes iestādēm savstarpēji vienojoties.  
3. Kompetentā izpildes iestāde var uzdot citai savas valsts tiesu iestādei piedalīties pieprasītās 
personas uzklausīšanā, lai nodrošinātu šā panta piemērošanu.  
LAW.SURR.98.  pants. Privilēģijas un neaizskaramība  
1. Ja pieprasītajai personai noteiktas privilēģija s vai neaizskaramība attiecībā uz izpildes valsts 
jurisdikciju vai izpildi, tad LAW.SURR.95.  pantā [Termiņi un kārtība, kādos pieņem lēmumu izpildīt 
apcietināšanas orderi]  paredzēto termiņu tecējums sākas tikai tad, kad vai ja izpildes tiesu iestādi 
inform ē par to, ka privilēģijas un neaizskaramība ir atcelta.  
2. Izpildes valsts nodrošina, ka materiālie nosacījumi, kas vajadzīgi faktiskai personas 
nodošanai, turpina būt ievēroti tad, kad persona vairs nebauda šādas privilēģijas vai neaizskaramību.  
3. Ja tiesības  atcelt privilēģijas vai neaizskaramību ir izpildes valstij, tad izpildes tiesu iestāde 
lūdz minētajai iestādei nekavējoties īstenot minētās tiesības. Ja tiesības atcelt privilēģijas vai 
neaizskaramību ir citas valsts, trešās valsts vai starptautiskas orga nizācijas iestādei, tad izsniegšanas 
tiesu iestāde lūdz minētajai iestādei īstenot minētās tiesības.  
LAW.SURR.99.  pants. Starptautisko saistību konkurence  
1. Šis nolīgums neietekmē izpildes valsts saistības, ja pieprasīto personu šai valstij ir izdevusi 
trešā valsts un ja šo personu aizsargā tā nolīguma noteikumi, saskaņā ar kuru šī persona izdota, 
attiecībā uz specialitātes principu. Izpildes valsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nekavējoties 
pieprasītu tās trešās valsts piekrišanu, kura pieprasīto per sonu izdevusi, tā, lai pieprasīto personu 
varētu nodot valstij, kas izsniegusi apcietināšanas orderi. Termiņu, kas minēti LAW.SURR.95.  pantā 
[Termiņi un kārtība, kādos pieņem lēmumu izpildīt apcietināšanas orderi], tecējums sākas tikai no 
dienas, no kuras beidz piemērot specialitātes principu.  
2. Līdz trešā valsts, kas personu izdevusi, pieņem lēmumu, izpildes valsts nodrošina, ka 
materiālie nosacījumi, kas vajadzīgi faktiskai personas nodošanai, būt ievēroti arī turpmāk.  
LAW.SURR.100.  pants. Lēmuma paziņoša na 
Izpildes tiesu iestāde nekavējoties paziņo izsniegšanas tiesu iestādei lēmumu par rīcību 
apcietināšanas ordera sakarā.  
LAW.SURR.101.  pants. Personas nodošanas termiņi  
1. Pieprasīto personu nodod iespējami ātri dienā, par kuru vienojas iesaistītās iestādes . 
 
330 
 2. Pieprasīto personu nodod ne vēlāk kā desmit dienas pēc galīgā lēmuma pieņemšanas par 
apcietināšanas ordera izpildi.  
3. Ja pieprasītās personas nodošanu 2.  punktā minētajā termiņā traucē apstākļi, ko nekontrolē 
neviena valsts, tad izpildes un izsniegšanas ti esu iestādes nekavējoties savstarpēji sazinās un vienojas 
par jaunu nodošanas dienu. Šajā gadījumā nodošana notiek desmit dienu laikā no dienas, par kuru 
panākta jaunā vienošanās.  
4. Nodošanu izņēmuma gadījumā var uz laiku atlikt nopietnu humānu iemeslu dēļ, piemēram, 
ja ir pamatoti iemesli domāt, ka nodošana acīmredzami apdraudētu pieprasītās personas dzīvību vai 
veselību. Apcietināšanas ordera izpilde notiek iespējami drīz pēc tam, kad minētie iemesli beidz 
pastāvēt. Izpildes tiesu iestāde par to nekavējotie s informē izsniegšanas tiesu iestādi un vienojas par 
jaunu nodošanas dienu. Šajā gadījumā nodošana notiek desmit dienu laikā no dienas, par kuru 
panākta jaunā vienošanās.  
5. Beidzoties 2. līdz 4. punktā minētajiem termiņiem, ja pieprasīta persona joprojām atr odas 
apcietinājumā, minēto personu atbrīvo. Izpildes un izsniegšanas tiesu iestādes savstarpēji sazinās, 
tiklīdz izrādās, ka persona ir jāatbrīvo saskaņā ar šo punktu, un vienojas par minētās personas 
nodošanas kārtību.  
LAW.PRUM.102.  pants. Nodošanas atlik šana vai pakļaušana nosacījumiem  
1. Izpildes tiesu iestāde pēc lēmuma izpildīt apcietināšanas orderi var atlikt pieprasītās 
personas nodošanu tā, lai varētu veikt pieprasītās personas kriminālvajāšanu izpildes valstī vai, ja tā 
jau notiesāta – tā, lai piepras ītā persona izpildes valsts teritorijā varētu izciest sodu par darbību, kas 
nav darbība, kura minēta apcietināšanas orderī.  
2. Tā vietā, lai atliktu nodošanu, izpildes tiesu iestāde var uz laiku nodot pieprasīto personu 
izsniegšanas valstij saskaņā ar nosacīj umiem, ko nosaka izpildes un izsniegšanas tiesu iestādes, 
savstarpēji vienojoties. Vienošanos izdara rakstiski, un nosacījumi ir saistoši visām izsniegšanas valsts 
iestādēm.  
LAW.SURR.103.  pants. Tranzīts  
1. Ikviena valsts atļauj pieprasītās personas, kuru nodod, tranzītu cauri tās teritorijai, ar 
nosacījumu, ka tai ir sniegta informācija par:  
(a) personas, par kuru izsniegts apcietināšanas orderis, identitāti un valstspiederību;  
(b) apcietināšanas ordera esamību;  
(c) nodarījuma veidu un juridisko kvalifikāciju; un  
(d) to apstākļu aprakstu, kādos tika izdarīts nodarījums, arī laiku un vietu.  
2. Valsts, kuras vārdā ir sniegts paziņojums saskaņā ar LAW.SURR.83.  panta [Izņēmums saistībā 
ar valstspiederību]  2. punktu ar mērķi, ka tās valstspiederīgie netiks nodoti vai ka to nodošan a tiks 
atļauta, vienīgi ievērojot atsevišķus konkrētus nosacījumus, var, ievērojot šos pašus noteikumus, 
atteikt tās valstspiederīgo tranzītu cauri tās teritorijai vai pakļaut to tādiem pašiem nosacījumiem.  
3. Valstis izraugās iestādi, kas ir atbildīga par t ranzīta pieprasījumu un vajadzīgo dokumentu 
saņemšanu, kā arī par ikvienas oficiālas sarakstes, kas attiecas uz tranzīta pieprasījumiem, 
saņemšanu.  
 
331 
 4. Tranzīta pieprasījumu un informāciju, kas minēta 1.  punktā, var adresēt iestādei, kuru 
izraugās saskaņā ar 3 . punktu, ar ikvienu līdzekli, ar kuru var iegūt rakstisku dokumentu. Tranzīta 
valsts savu lēmumu paziņo tādā pašā veidā.  
5. Šo pantu nepiemēro gaisa pārvadājumiem bez paredzētām pieturām. Tomēr, ja notiek 
neparedzēta nolaišanās, izsniegšanas valsts saskaņā a r 3.  punktu izraudzītajai iestādei sniedz 
informāciju, kas minēta 1.  punktā.  
6. Ja tranzīts attiecas uz personu, kas valstij ir jāizdod no trešās valsts, mutatis mutandis  
piemēro šo pantu. Jo īpaši atsauces uz apcietināšanas orderi uzskata par atsacēm uz izdošanas 
lūgumu.  
LAW.PRUM.104.  pants. Laikposma, kas pavadīts apcietinājumā izpildes valstī, ieskaitīšana  
1. Izsniegšanas valsts ieskaita visus apcietinājuma termiņus, kas izciesti apcietināšanas ordera 
izpildes rezultātā, kopējā brīvības atņemšanas laikā, kas būtu jāizcieš izsniegšanas valstī brīvības 
atņemšanas soda vai piespiedu līdzekļa piespriešanas rezultātā.  
2. Visu informāciju par laikposmu, kādu persona, kas pieprasīta , pamatojoties uz 
apcietināšanas orderi, atradusies apcietinājumā, izpildes tiesu iestāde vai centrālā iestāde, kas 
izraudzīta atbilstoši LAW.SURR.85.  pantam [Centrālās iestādes iesaistīšana] , iesniedz izsniegšanas 
tiesu iestādei nodošanas brīdī.  
LAW.SURR .105.  pants. Iespējamā kriminālvajāšana par citiem nodarījumiem  
1. Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var 
informēt Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par to, ka tās 
attiecībās ar citām dalībvalstīm, kuras sniegušas tādu pašu paziņojumu, uzskata, ka ir dota piekrišana 
personas kriminālvajāšanai, notiesāšanai vai apcietināšanai brīvības atņemšanas soda vai piespiedu 
līdzekļa izpildei par nodarījumu, kas izdarīts pirms pers onas nodošanas un kas nav nodarījums, par 
kuru minētā persona nodota, ja vien īpašā gadījumā izpildes tiesu iestāde neparedz citādi tās 
lēmumā par nodošanu.  
2. Izņemot gadījumus, kas paredzēti 1. un 3. punktā, nevar veikt nodotās personas 
kriminālvajāšanu, to  notiesāt vai tai atņemt brīvību par nodarījumu, kas veikts pirms minētās 
personas nodošanas un kas nav nodarījums, par kuru persona nodota.  
3. Šā panta 2.  punktu nepiemēro šādos gadījumos:  
(a) persona, kurai ir bijusi iespēja atstāt tās valsts teritoriju, kurai minētā persona nodota, nav to 
izdarījusi 45  dienu laikā no minētās personas galīgās atbrīvošanas, vai ir atgriezusies minētajā 
teritorijā pēc tās atstāšanas;  
(b) nodarījums nav sodāms ar brīvības atņemšanas sodu vai piespiedu līdzekli;  
(c) kriminālprocess neļauj p iemērot pasākumus, kas ierobežotu personas brīvību;  
(d) personu varētu pakļaut sodam vai pasākumam, kas nav saistīts ar brīvības atņemšanu, jo īpaši 
naudassodam vai kādam pasākumam, kas to aizstāj naudassodu, pat ja tas varētu ierobežot 
personas brīvību;  
(e) persona ir piekritusi, ka to nodod, attiecīgos gadījumos vienlaikus atteikdamās no specialitātes 
principa saskaņā ar LAW.SURR.91.  pantu [Piekrišana nodošanai] ;  
 
332 
 (f) persona pēc tās nodošanas ir noteikti atteikusies no tiesībām piemērot specialitātes principu 
attiecībā uz noteiktiem nodarījumiem pirms personas nodošanas; atteikšanās jāizdara 
izsniegšanas valsts kompetentā tiesu iestādē un jāreģistrē protokolā saskaņā ar minētās valsts 
iekšzemes tiesību aktiem; atteikšanās jāformulē tā, lai skaidri norādītu, ka a ttiecīgā persona to 
ir izteikusi brīvprātīgi un pilnībā apzinoties sekas; šajā nolūkā personai ir tiesības uz jurista 
palīdzību; un  
(g) izpildes tiesu iestāde, kas nodevusi personu, dod savu piekrišanu saskaņā ar šā panta 
4. punktu.  
4. Piekrišanas pieprasījumu i esniedz izpildes tiesu iestādei kopā ar informāciju, kas minēta 
LAW.SURR.86.  panta [Apcietināšanas ordera saturs un forma] 1.  punktā, un tulkojumu,  kā noteikts 
LAW.SURR.86.  panta [Apcietināšanas ordera saturs un forma] 2.  punktā. Piekrišanu sniedz, ja uz 
nodarījumu, par kuru to prasa, attiecas nodošana saskaņā ar šīs sadaļas noteikumiem. Piekrišanu 
atsaka LAW.SURR.80.  pantā [Apcietināšanas ordera obligātas neizpildīšanas pamats] minēto iemeslu 
dēļ, un citādi to var atteikt tikai LAW.SURR.81.  pantā [Cits apc ietināšanas ordera neizpildīšanas 
pamats] vai LAW.SURR.82.  panta [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā] 2.  punktā un 
LAW.SURR.83.  panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2.  punktā minēto iemeslu dēļ.  Lēmumu 
pieņem ne vēlāk kā 30  dienu laikā pēc piep rasījuma saņemšanas. Situācijās, kas izklāstītas 
LAW.SURR.84.  pantā [Garantijas, kas izsniegšanas valstij jāsniedz īpašos gadījumos], izsniegšanas 
valstij ir jāsniedz pantā noteiktās garantijas.  
LAW.SURR.106.  pants. Nodošana vai vēlāka izdošana  
1. Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var 
informēt Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par to, ka tās 
attiecībās ar citām dalībvalstīm, kuras sniegušas tādu pašu paziņojumu, uzska ta, ka ir dota piekrišana 
personas nodošanai valstij, kas nav izpildes valsts, saskaņā ar apcietināšanas orderi vai Eiropas 
apcietināšanas orderi, kas izsniegts par nodarījumu, kas izdarīts pirms minētās personas nodošanas, 
ja vien īpašā gadījumā izpildes tiesu iestāde neparedz citādi tās lēmumā par nodošanu.  
2. Katrā gadījumā bez izpildes valsts piekrišanas personu, kas nodota izsniegšanas valstij, 
pamatojoties uz apcietināšanas orderi vai Eiropas apcietināšanas orderi, var nodot valstij, kas nav 
izpildes val sts, uz apcietināšanas ordera vai Eiropas apcietināšanas ordera pamata, kas izsniegts par 
nodarījumu, kurš izdarīts pirms personas nodošanas, šādos gadījumos:  
(a) pieprasītā persona, kurai ir bijusi iespēja atstāt tās valsts teritoriju, kurai minētā persona 
nodota, nav to izdarījusi 45  dienu laikā no minētās personas galīgās atbrīvošanas, vai ir 
atgriezusies minētajā teritorijā pēc tās atstāšanas;  
(b) pieprasītā persona piekrīt, ka to nodod valstij, kas nav izpildes valsts, pamatojoties uz 
apcietināšanas orderi vai  Eiropas apcietināšanas orderi; piekrišana jāsniedz izsniegšanas valsts 
kompetentā tiesu iestādē un jāreģistrē protokolā saskaņā ar minētās valsts iekšzemes tiesību 
aktiem. Tā jāsastāda tādā veidā, kas liecina par to, ka persona to ir izteikusi brīvprātīgi  un 
pilnībā apzinoties sekas. šajā nolūkā pieprasītajai personai ir tiesības uz jurista palīdzību; un  
(c) ja uz pieprasīto personu neattiecas specialitātes princips saskaņā ar LAW.SURR.105.  panta 
[Iespējamā kriminālvajāšana par citiem nodarījumiem] 3.  punkta  a), e), f) vai g)  apakšpunktu.  
3. Izpildes tiesu iestāde piekrīt nodošanai citai valstij saskaņā ar šādiem noteikumiem:  
 
333 
 (a) piekrišanas pieprasījumu iesniedz saskaņā ar LAW.SURR.87.  pantu [Apcietināšanas ordera 
pārsūtīšana] , kopā ar informāciju, kas minēta LAW.SU RR.86.  panta [Apcietināšanas ordera 
saturs un forma] 1.  punktā , un tulkojumu, kā noteikts LAW.SURR.86.  panta [Apcietināšanas 
ordera saturs un forma] 2.  punktā ;  
(b) piekrišanu sniedz, ja uz nodarījumu, par kuru to prasa, attiecas nodošana saskaņā ar šā 
nolīgum a noteikumiem;  
(c) lēmumu pieņem ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas; un  
(d) Piekrišanu atsaka LAW.SURR.80.  pantā [Apcietināšanas ordera obligātas neizpildīšanas 
pamats]  minēto iemeslu dēļ, un citādi to var atteikt tikai LAW.SURR.81.  pantā [Cit s 
apcietināšanas ordera neizpildīšanas pamats] , LAW.SURR.82.  panta [Izņēmums politiska 
nodarījuma gadījumā] 2.  punktā  un LAW.SURR.83.  panta [Izņēmums saistībā ar 
valstspiederību] 2.  punktā  minēto iemeslu dēļ.  
4. Situācijās, kas minētas  LAW.SURR.84.  pantā [Garantijas, kas izsniegšanas valstij jāsniedz 
īpašos gadījumos] , izsniegšanas valsts sniedz pantā noteiktās garantijas.  
5. Neatkarīgi no 1.  punkta, personu, kas nodota uz apcietināšanas ordera pamata, neizdod 
trešajai valstij bez tās val sts, kas nodevusi personu, kompetentās iestādes piekrišanas. Šādu 
piekrišanu sniedz saskaņā ar konvencijām, kas ir saistošas minētajai valstij, kā arī ar tās iekšzemes 
tiesību aktiem.  
LAW.PRUM.107.  pants. Priekšmetu nodošana  
1. Pēc izsniegšanas tiesu iestādes pieprasījuma vai pēc tās pašas iniciatīvas, izpildu tiesu iestāde 
saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem, izņem un nodod priekšmetus:  
(a) kas var kalpot par pierādījumiem vai  
(b) ko pieprasītā persona ieguvusi nodarījuma rezultātā.  
2. Priekšmetus, kas minēt i 1. punktā, nodod pat tad, ja apcietināšanas orderi nevar izpildīt 
pieprasītās personas nāves vai bēgšanas dēļ.  
3. Ja priekšmetus, kas minēti 1.  punktā, var apķīlāt vai konfiscēt izpildes valsts teritorijā, tad 
minētā valsts var, ja priekšmeti ir vajadzīgi i esāktā kriminālprocesā, uz laiku tos paturēt vai nodot 
tālāk izsniegšanas valstij ar noteikumu, ka tos atdos atpakaļ.  
4. Saglabājas izpildes valsts vai trešo personu iegūtas tiesības uz priekšmetiem, kas minēti 
1. punktā. Ja pastāv šādas tiesības, izsniegšana s valsts priekšmetus bez maksas nosūta atpakaļ 
izpildes valstij tūlīt pēc tam, kad kriminālprocess ir pabeigts.  
LAW.PRUM.108.  pants. Izdevumi  
1. Izdevumus, kas izpildes valsts teritorijā radušies, izpildot apcietināšanas orderi, uzņemas segt 
minētā valsts.  
2. Citus izdevumus uzņemas segt izsniegšanas valsts.  
 
334 
 LAW.SURR.109.  pants. Attiecības ar citiem juridiskajiem aktiem  
1. Neskarot to piemērošanu attiecībās starp valstīm un trešām valstīm, šī sadaļa no šā nolīguma 
spēkā stāšanās dienas aizstāj atbilstošos noteikum us turpmāk uzskaitītajās konvencijās, ko piemēro 
izdošanas jomā attiecībās starp Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un dalībvalstīm, no otras puses:  
(a) Eiropas konvencija par izdošanu, kas parakstīta Parīzē 1957.  gada 13.  decembrī, un tās 
papildprotokoli; un  
(b) Eiropas Konvencija par terorisma apkarošanu, ciktāl tā attiecas uz izdošanu.   
2. Ja konvencijas, kas minēti 1.  punktā, piemēro tādām valstu teritorijām vai tādām teritorijām, 
par kuru ārlietām valstis ir atbildīgas, kurām šo sadaļu nepiemēro, minētās konv encijas turpina 
regulēt attiecības starp šīm teritorijām un citām valstīm.  
LAW.SURR.110.  pants. Paziņojumu pārskatīšana  
Veicot šīs sadaļas kopīgu pārskatīšanu, kā minēts LAW.OTHER.135.  panta [Pārskatīšana un 
izvērtēšana] 1.  punktā , Puses apsver nepiecieša mību saglabāt paziņojumus, kas sniegti saskaņā ar 
LAW.SURR.79.  panta [Piemērošanas joma] 4.  punktu, LAW.SURR.82.  panta [Izņēmums politiska 
nodarījuma gadījumā] 2.  punktu  un LAW.SURR.83.  panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 
2. punktu . Ja LAW.SURR.83 . panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2.  punktā minētie 
paziņojumi  netiek atjaunināti, to termiņš beidzas piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 
Paziņojumus, kas minēti LAW.SURR.83.  panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2.  punktā var 
atjaunot vai iesniegt no jauna tikai trīs mēnešu laikā pirms šā nolīguma spēkā stāšanās dienas piektās 
gadadienas un pēc tam reizi piecos gados, ja minētajā laikā ir izpildīti LAW.SURR.83.  panta 
[Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2.  punktā minētie nosa cījumi.   
LAW.PRUM.111.  pants. Spēkā esoši/izpildāmi apcietināšanas orderi nepiemērošanas gadījumā  
Neatkarīgi no LAW.GEN.5.  panta [Sadarbības tvērums, ja kāda dalībvalsts vairs nepiedalās analogos 
pasākumos saskaņā ar Savienības tiesībām] ; LAW.OTHER.136.  panta [Apturēšana un nepiemērošana]  
un LAW.OTHER.137.  panta [Izbeigšana], šīs sadaļas noteikumus piemēro apcietināšanas orderiem 
gadījumos, kad pieprasītā persona ir apcietināta pirms iestājās šīs sadaļas nepiemērošana 
apcietināšanas ordera izpildes nolūkā, neatkarīgi no izpildes tiesu iestādes lēmuma par to, vai 
pieprasītā persona ir jāpatur apcietinājumā vai uz laiku jāatbrīvo.  
LAW.SURR.112.  pants. Piemērošana spēkā esošiem aresta orderiem  
Šo sadaļu piemēro Eiropas apcietināšanas orderiem, kas izsniegti sa skaņā ar Padomes 
Pamatlēmumu  2002/584/TI81 un ko kāda valsts ir izsniegusi pirms pārejas perioda beigām gadījumos, 
kad pieprasītā persona nav apcietināta ar nolūku izpildīt orderi pirms pārejas perioda beigām.  
VIII SADAĻA. SAVSTAR PĒJĀ PALĪDZĪBA  
                                                            
81  Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002.  gada 13.  jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par 
nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (OV L 190, 18.7.2002, 1.  lpp.).  
 
335 
 LAW.MUTAS.113.  pants. Mērķis  
1. Šīs sadaļas mērķis ir papildināt tos noteikumus un atvieglot to piemērošanu starp 
dalībvalstīm, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses, kuri ietverti šādos aktos:  
(a) Eiropas Konvencija par savstarpējo palīdzību kr imināllietās, kas parakstīta Strasbūrā 
1959.  gada 20.  aprīlī, turpmāk "Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencija";  
(b) Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijas Papildu protokols, kas parakstīts Strasbūrā 
1978.  gada 17.  martā,  un 
(c) Eiropas Savstarpējās palīdz ības konvencijas Otrais papildu protokols, kas parakstīts Strasbūrā 
2001.  gada 8.  novembrī.  
2. Šī sadaļa neskar IX sadaļas [Apmaiņa ar informāciju, kas izgūta no sodāmības reģistra]  
noteikumus, kas prevalē pār šo sadaļu.  
LAW.MUTAS.114.  pants. Kompetentās iest ādes definīcija  
Šajā sadaļā “kompetentā iestāde” ir jebkura iestāde, kas ir kompetenta nosūtīt vai saņemt 
savstarpējās palīdzības lūgumus saskaņā ar Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijas un tās 
protokolu noteikumiem un kā valstis noteikušas to attiec īgajās deklarācijās, kuras adresētas Eiropas 
Padomes ģenerālsekretāram. Jēdziens “kompetentās iestādes” ietver arī Savienības struktūras, kas 
paziņotas saskaņā ar LAW.OTHER.134.  panta [Paziņojumi] 7.  punkta  c) apakšpunktu; attiecībā uz 
šādām Savienības str uktūrām attiecīgi piemēro šīs nodaļas noteikumus.  
LAW.MUTAS.115.  pants. Savstarpējas palīdzības lūguma veidlapa  
1. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā izstrādā standarta 
veidlapu savstarpējās palīdzības lūgumiem, pieņemot  šā nolīguma pielikumu.  
2. Ja Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā ir pieņēmusi 
lēmumu saskaņā ar 1.  punktu, savstarpējās palīdzības lūgumus iesniedz, izmantojot standarta 
veidlapu.  
3. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības  un tiesu iestāžu sadarbības jomā var nepieciešamības 
gadījumā grozīt standarta veidlapu savstarpējās palīdzības lūgumiem.  
LAW.MUTAS.116.  pants. Nosacījumi savstarpējas palīdzības lūgumam  
1. Pieprasītājas valsts kompetentā iestāde savstarpējās palīdzības lūgu mu var iesniegt tikai tad, 
ja ir izpildīti šādi nosacījumi:  
(a) lūgums ir vajadzīgs un samērīgs ar tiesas procesa mērķi, ņemot vērā aizdomās turētās vai 
apsūdzētās personas tiesības, un  
(b) lūgumā norādīto( -s) izmeklēšanas pasākumu vai izmeklēšanas pasākumus tādos  pašos 
apstākļos būtu iespējams norīkot līdzīgā vietējā lietā.  
2. Lūguma saņēmēja valsts var apspriesties ar lūguma iesniedzēju valsti, ja lūguma saņēmējas 
valsts kompetentā iestāde uzskata, ka 1. punkta nosacījumi nav izpildīti. Pēc apspriešanās 
pieprasītāja s valsts kompetentā iestāde var nolemt atsaukt savstarpējās palīdzības lūgumu.  
 
336 
 LAW.MUTAS.117.  pants. Citāda veida izmeklēšanas pasākumu izmantošana  
1. Kad vien iespējams, lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde apsver iespēju izmantot 
citu izmeklēšanas pas ākumu, nekā savstarpējās palīdzības lūgumā norādītais pasākums, ja:  
(a) lūgumā norādītais izmeklēšanas pasākums nepastāv lūguma saņēmējas valsts tiesību aktos;  vai 
(b) lūgumā norādītais izmeklēšanas pasākums nebūtu pieejams līdzīgā vietējā lietā.  
2. Neskarot atteikuma iemeslus saskaņā ar Eiropas Savstarpējās palīdzības konvenciju un tās 
protokoliem un LAW.MUTAS.119.  pantu [ Ne bis in idem  princips] , šā panta 1.  punktu nepiemēro 
šādiem izmeklēšanas pasākumiem, kuri vienmēr ir pieejami saskaņā ar piepras ītājas valsts tiesību 
aktiem:  
(a) tādas informācijas iegūšana, kas atrodas policijas vai tiesu iestāžu datubāzēs un lūguma 
saņēmējas valsts kompetentajai iestādei ir tieši pieejama kriminālprocesā;  
(b) liecinieka, eksperta, cietušā, aizdomās turētā vai apsūdzētā, vai trešās personas nopratināšana 
lūguma saņēmējas valsts teritorijā;  
(c) jebkāds izmeklēšanas pasākums, kas nav piespiedu pasākums, kā noteikts lūguma saņēmējas 
valsts tiesību aktos; un  
(d) tādu personu identificēšana, kas ir konkrēta tālruņa numura abonenti vai kam ir piešķirta 
konkrēta IP adrese.  
3. Lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde var izmantot arī citu izmeklēšanas pasākumu, 
nekā savstarpējās palīdzības lūgumā norādītais pasākums, ja ar lūguma saņēmējas valsts 
kompetentās iestādes izraudzīto izmeklēšanas  pasākumu var sasniegt tādu pašu rezultātu, taču ar 
līdzekļiem, kas prasa mazāku iejaukšanos nekā lūgumā norādītais izmeklēšanas pasākums.  
4. Ja lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde nolemj izmantot pasākumu, kas nav 
savstarpējās palīdzības lūgumā norādī tais pasākums, kā minēts 1. un 3.  punktā, tā vispirms informē 
pieprasītājas valsts kompetento iestādi, kura var nolemt attiecīgo lūgumu atsaukt vai papildināt  
5. Ja lūgumā noradītais izmeklēšanas pasākums nepastāv lūguma saņēmējas valsts tiesību 
aktos vai nebūtu pieejams līdzīgā vietējā lietā un ja nepastāv neviens cits izmeklēšanas pasākums, 
kam būtu tāds pats rezultāts kā lūgtajam izmeklēšanas pasākumam, lūguma saņēmējas valsts 
kompetentā iestāde informē pieprasītājas valsts kompetento iestādi, ka lūgto p alīdzību nav 
iespējams sniegt.  
LAW.MUTAS.118.  pants. Pienākums informēt  
Lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde informē pieprasītājas valsts kompetento iestādi, 
izmantojot jebkādus pieejamos līdzekļus un bez liekas kavēšanās, ja:  
(a) savstarpējās palīdzības  lūgumu nav iespējams izpildīt tādēļ, ka lūgums ir noformēts nepilnīgi 
vai acīmredzami nepareizi; vai  
(b) lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde savstarpējās palīdzības lūguma izpildes gaitā bez 
papildu noskaidrošanas secina, ka varētu būt lietderīgi veikt  izmeklēšanas pasākumus, kas 
sākotnēji nebija paredzēti vai ko nebija iespējams paredzēt laikā, kad tika gatavots 
 
337 
 savstarpējās palīdzības lūgums, lai pieprasītājas valsts kompetentā iestāde konkrētā lietā 
varētu veikt turpmākas darbības.  
LAW.MUTAS.119.  pants. Ne bis in idem princips  
Papildus Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijā un tās protokolos minētajiem atteikuma 
pamatojumiem savstarpējo palīdzību var atteikt, ja personai, attiecībā uz kuru pieprasītājā valstī 
attiecas kriminālizmeklēšana, krimināl vajāšana vai cits process, tostarp tiesvedības process, attiecībā 
uz tām pašām darbībām citā valstī ir pasludināts galīgais spriedums, ar nosacījumu, ka notiesāšanas 
gadījumā sods jau ir izciests, persona to izcieš vai sodu vairs nevar izpildīt atbilstīgi sprieduma 
pasludinājušās valsts tiesību aktiem.  
LAW.MUTAS.120.  pants. Termiņi  
1. Lūguma saņēmēja valsts lēmumu par savstarpējās palīdzības lūguma izpildi pieņem pēc 
iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 45  dienas pēc lūguma saņemšanas, un informē par  
savu lēmumu pieprasītāju valsti.  
2. Savstarpējās palīdzības lūgumu izpilda pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 
90 dienas pēc šā panta 1.  punktā minētā lēmuma pieņemšanas vai pēc tam, kad notikusi 
apspriešanās, kas minēta LAW.MUTAS 116.  panta [ Nosacījumi savstarpējas palīdzības lūgumam] 
2. punktā . 
3. Ja savstarpējās palīdzības lūgumā ir norādīts, ka procesuālo termiņu, nodarījuma smaguma 
vai citu īpaši steidzamu apstākļu dēļ ir vajadzīgs īsāks termiņš nekā 1. vai 2.  punktā paredzētie, vai ja 
ir nor ādīts, ka savstarpējās palīdzības pasākums jāveic konkrētā dienā, tad lūguma saņēmēja valsts, 
cik vien iespējams, ievēro šādu lūgumu.  
4. Ja savstarpējās palīdzības lūgums ir iesniegts, lai pieņemtu pagaidu pasākumus saskaņā ar 
Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijas Otrā papildprotokola 24.  pantu, lūguma saņēmējas valsts 
kompetentā iestāde pieņem lēmumu par pagaidu pasākumu un paziņo minēto lēmumu pieprasītājas 
valsts kompetentajai iestādei iespējami drīz pēc lūguma saņemšanas.  Pirms atcelt jebkādus pagaid u 
pasākumus, kas veikti saskaņā ar šo pantu, lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde, kad vien 
iespējams, dod pieprasītājas valsts kompetentajai iestādei iespēju izklāstīt tās pamatojumu 
pasākuma turpināšanai.  
5. Ja konkrētā gadījumā nav iespējams ievērot 1., 2. vai 3.  punktā noteiktos konkrētos termiņus 
vai 3.  punktā noteikto konkrēto datumu, vai ja kavējas lēmuma par pagaidu pasākumu veikšanu 
saskaņā ar 4.  punktu pieņemšana, lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde nekavējoties un 
izmantojot jebkādus pi eejamos līdzekļus informē pieprasītājas valsts kompetento iestādi, norādot 
kavēšanās iemeslus, un apspriežas ar pieprasītājas valsts kompetento iestādi par piemērotu termiņu 
savstarpējās palīdzības lūguma izpildei.  
6. Šajā pantā minētos termiņus nepiemēro, ja  savstarpējās palīdzības lūgums ir iesniegts 
saistībā ar jebkuru no turpmāk minētajiem nodarījumiem un pārkāpumiem, kuri ietilpst Eiropas 
Savstarpējās palīdzības konvencijas un tās protokolu darbības jomā, kā tas definēts pieprasītājas 
valsts tiesību aktos : 
(a) atļautā braukšanas ātruma pārsniegšana, ja tās rezultātā nav nodarīts kaitējums citai personai 
vai iestājusies tās nāve, un ja ātruma pārsniegšana nav bijusi būtiska;  
(b) drošības jostas nelietošana;  
 
338 
 (c) sarkanā gaismas signāla vai cita obligāta apstāšanās signā la neievērošana;  
(d) aizsargķiveres nelietošana; vai  
(e) braukšanas joslas neatļauta izmantošana (piemēram, avārijas joslas, sabiedriskajam 
transportam paredzētas joslas vai ceļu darbiem slēgtas joslas neatļauta izmantošana).  
7. Specializētā komiteja tiesībaizsardzī bas un tiesu iestāžu sadarbības jomā nodrošina 6.  punkta 
darbības pārskatīšanu. Tai trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ir jānosaka termiņi 
lūgumiem, uz kuriem attiecas 6.  punkts, ņemot vērā lūgumu daudzumu.  Tā var arī pieņemt lēmumu 
par to, ka 6. punktu vairs nepiemēro.  
LAW.MUTAS.121.  pants. Savstarpējās palīdzības pieprasījumu nodošana  
1. Papildus Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijā un tās protokolos minētajiem saziņas 
kanāliem, ja to noteikumos ir paredzēta tieša nosūtīšana, prokurori Apvi enotajā Karalistē 
savstarpējās palīdzības lūgumus var arī tieši nosūtīt dalībvalstu kompetentajām iestādēm.  
2. Papildus Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijā un tās protokolos minētajiem saziņas 
kanāliem, steidzamos gadījumos jebkuru savstarpējas tiesisk ās palīdzības lūgumu, kā arī spontānu 
informāciju var nosūtīt ar Eiropola vai Eurojust  starpniecību saskaņā ar šā nolīguma attiecīgo sadaļu 
noteikumiem.  
LAW.MUTAS.122.  pants. Kopējas izmeklēšanas grupas  
Ja valstu kompetentās iestādes izveido kopēju izmeklē šanas grupu, attiecības starp dalībvalstīm 
kopējā izmeklēšanas grupā reglamentē Savienības tiesības, neatkarīgi no juridiskā pamata, kas 
minēts Nolīgumā par kopējas izmeklēšanas grupas izveidi . 
IX SADAĻA. APMAIŅA A R INFORMĀCIJU NO SOD ĀMĪBAS REĢISTRA  
LAW.EX INF.120.  pants. Mērķis  
1. Šīs sadaļas mērķis ir nodrošināt no sodāmības reģistra izgūtas informācijas apmaiņu starp 
dalībvalstīm, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses.   
2. Attiecībās starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm šīs sadaļas noteikumi:  
(a) papildina Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās 13.  pantu un 22.  panta 
2. punktu un tās 1978.  gada 17.  marta un 2001.  gada 8.  novembra papildu protokolus; un  
(b) aizstāj Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību kriminālli etās 22.  panta 1.  punktu, kas 
papildināts ar 1978.  gada 17.  marta papildu protokola 4.  pantu.   
3. Attiecībās starp vienu dalībvalstis, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses, 
katra puse atsakās no tiesībām izmantot savas atrunas attiecībā uz Eiropas Konvencijas par 
savstarpējo palīdzību krimināllietās 13.  pantu un tās 1978.  gada 17.  marta Papildu protokola 
4. pantu.  
LAW.EXINF.121.  pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:  
 
339 
 (a) “notiesājošs spriedums” ir jebkurš krimināltiesas pieņemts galīgs lēmums, ar ko fizisku 
personu notiesā par noziedzīgu nodarījumu, ciktāl šāds lēmums ir iekļauts notiesāšanas valsts 
sodāmības reģistrā;  
(b) “kriminālprocess” ir pirmstiesas stadija, tiesas stad ija un notiesājošā sprieduma izpilde;  
(c) „sodāmības reģistrs” ir iekšzemes reģistrs vai valsts reģistri, kuros apkopotas sodāmības 
saskaņā ar valsts tiesību aktiem.   
LAW.EXINF.122.  pants. Centrālās iestādes  
Katra valsts izraugās vienu vai vairākas centrālās iestādes, kas ir kompetentas apmainīties ar 
informāciju, kura ir izgūta no sodāmības reģistra saskaņā ar šo sadaļu, un par apmaiņu, kas minēta 
Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās 22.  panta 2.  punktā.  
LAW.EXINF.123.  pants. Paziņojum i 
1. Katra valsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka, sniedzot informāciju attiecīgas 
valsts sodāmības reģistram, informācijai par visiem tās teritorijā pasludinātajiem notiesājošiem 
spriedumiem ir pievienota informācija par notiesātās personas  valstspiederību vai valstspiederībām, 
ja minētā persona ir kādas citas valsts valstspiederīgais.  
2. Katras valsts centrālā iestāde informē jebkuras citas valsts centrālo iestādi par visiem tās 
teritorijā pasludinātajiem notiesājošiem spriedumiem attiecībā un  minētās citas valsts 
valstspiederīgajiem, kā arī par visiem turpmākajiem sodāmības reģistrā iekļautās informācijas 
grozījumiem vai dzēšanu, kas veikta sodāmības reģistrā.  Valsts centrālās iestādes šādu informāciju 
paziņo viena otrai vismaz reizi mēnesī.  
3. Ja valsts centrālajai iestādei kļūst zināms fakts, ka notiesātai personai ir divu vai vairāku citu 
valstu valstspiederība, tā attiecīgo informāciju nosūta katrai no šīm valstīm pat tad, ja notiesātā 
persona ir tās valsts valstspiederīgais, kuras teritorijā  tā tika notiesāta.  
LAW.EXINF.124.  pants. Notiesājošu spriedumu glabāšana  
1. Katras valsts centrālā iestāde glabā visu informāciju, kas paziņota saskaņā ar 
LAW.EXINF.123.  pantu [Paziņojumi] .  
2. Katras valsts centrālā iestāde nodrošina, ka gadījumā, kad atbilst oši LAW.EXINF.123.  panta 
[Paziņojumi] 2.  punktam  tiek paziņots par turpmākiem grozījumiem vai dzēšanu, tiek veikti identiski 
grozījumi vai dzēšana informācijā, ko glabā saskaņā ar šā panta 1.  punktu.   
3. Katras valsts centrālā iestāde nodrošina, ka, atbildot uz lūgumiem, kas sniegti atbilstoši 
LAW.EXINF.125.  pantam [Informācijas lūgumi] , tiek sniegta tikai saskaņā ar šā panta 2.  punktu 
atjaunināta informācija.  
LAW.EXINF.125.  pants. Informācijas lūgumi  
1. Ja informācija no kādas valsts sodāmības reģistra tiek lūgt a iekšzemes vajadzībām saistībā ar 
kriminālprocesu pret personu vai jebkādiem citiem mērķiem, kas nav kriminālprocess, minētās valsts 
centrālā iestāde var saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem iesniegt citas valsts centrālajai iestādei 
lūgumu sniegt info rmāciju un ar to saistītus datus no sodāmības reģistra.  
 
340 
 2. Ja persona lūdz informāciju par savu sodāmību tādas valsts centrālajai iestādei, kura nav šīs 
personas valstspiederības valsts, tad minētā centrālā iestāde iesniedz personas valstspiederības 
valstij a ttiecīgu lūgumu sniegt informāciju un ar to saistītus datus no sodāmības reģistra, lai minēto 
informāciju un ar to saistītos datus varētu iekļaut uzziņā, kas izdodama attiecīgajai personai.   
LAW.EXINF.126.  pants. Atbildes uz lūgumiem  
1. Atbildes uz Informāci jas lūgumiem lūguma saņēmējas valsts centrālā iestāde nosūta 
pieprasītājas valsts centrālajai iestādei cik drīz vien iespējams un jebkurā gadījumā 20  darba dienu 
laikā no lūguma saņemšanas dienas.  
2. Katras valsts centrālā iestāde uz lūgumiem, kuri iesniegti jebkādiem citiem mērķiem, kas nav 
kriminālprocess, atbild saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem.  
3. Neatkarīgi no 2.  punkta – sniedzot atbildi uz lūgumiem, kas iesniegti saistībā ar nolūku 
pieņemt darbā personu profesionālai vai organizētai brīvprātīgai dar bībai, kurā ir tieša un regulāra 
saskarsme ar bērniem, valstis sniedz informāciju par sodāmību par nodarījumiem, kas saistīti ar 
bērnu seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību pret bērniem, bērnu pornogrāfiju, uzmākšanos 
bērniem seksuālos nolūkos, ieska itot kūdīšanu, atbalstīšanu un līdzdalību, vai mēģinājumu izdarīt 
kādu no minētajiem nodarījumiem, kā arī informāciju par jebkādu aizliegumu veikt darbības, kas 
ietver tiešu un regulāru saskarsmi ar bērniem, ja aizlieguma pamatā ir minētais notiesājošais 
spriedums .  
LAW.EXINF.127.  pants. Saziņas kanāli  
No sodāmības reģistra izgūtas informācijas apmaiņa starp valstīm notiek elektroniski saskaņā ar 
tehniskajām un procedūras specifikācijām, kas izklāstītas LAW -6. PIELIKUMĀ .  
LAW.EXINF.128.  pants. Personas datu  izmantošanas nosacījumi  
1. Katra valsts var izmantot personas datus, ko tā atbilstoši LAW.EXINF.126.  pantam [Atbildes 
uz lūgumiem]  saņēmusi kā atbildi uz savu lūgumu, var izmantot tikai tiem nolūkiem, kuriem dati 
pieprasīti.   
2. Ja informācija tika lūgta jebkā diem citiem mērķiem, kas nav kriminālprocess, atbilstoši 
LAW.EXINF.126.  pantam [Atbildes uz lūgumiem] saņemtos personas datus pieprasītāja valsts drīkst 
izmantot saskaņā ar tās tiesību aktiem tikai, ievērojot lūguma saņēmējas valsts noteiktos 
ierobežojumus , ko tā norādījusi LAW -6. PIELIKUMA 2.  nodaļā  noteiktajā veidlapā.  
3. Neatkarīgi no šā panta 1. un 2.  punkta personas datus, ko valsts sniegusi, atbildot uz 
pieprasījumu saskaņā ar LAW.EXINF.126.  pantu [Atbildes uz lūgumiem] , pieprasījuma iesniedzēja 
valsts v ar izmantot, lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus valsts drošībai.  
4. Katra valsts nodrošina, ka tās centrālās iestādes neizpauž personas datus, kas paziņoti 
atbilstoši LAW.EXINF.123.  pantam [Paziņojumi]  iestādēm trešās valstīs, izņemot gadījumus, kad  ir 
ievēroti šādi nosacījumi:   
(a) personas datus izpauž tikai, pamatojoties uz katru konkrētu gadījumu;  
(b) personas datus izpauž iestādēm, kuru funkcijas ir tieši saistītas ar nolūku, kuram personas dati 
tiek izpausti saskaņā ar šā punkta c)  apakšpunktu;  
(c) perso nas datus izpauž tikai, ja tas ir nepieciešams:   
 
341 
 (vii) kriminālprocesa  nolūkos;   
(viii) jebkādiem  citiem  mērķiem,  kas nav kriminālprocess,  vai  
(ix) lai novērstu  tūlītējus  un nopietnus  draudus  sabiedrības  drošībai;  
(d) pieprasītāja trešā valsts var izmantot personas datus tikai  tam nolūkam, kuram informācija 
tika lūgta, un ievērojot tās valsts noteiktos ierobežojumus, kura paziņojusi personas datus 
atbilstoši LAW.EXINF.123.  pantam [Paziņojumi] ; un  
(e) Personas datus izpauž tikai tad, ja centrālā iestāde pēc tam, kad tā ir novērtēju si visus 
apstākļus saistībā ar personas datu nosūtīšanu uz trešo valsti, secina, ka pastāv atbilstīgi 
drošības pasākumi personas datu aizsardzībai .  
5. Šo pantu nepiemēro personas datiem, kurus valsts ieguvusi saskaņā ar šo sadaļu un kuru 
izcelsme ir minētajā  valstī.  
X SADAĻA. NELIKUMĪGI  IEGŪTU LĪDZEKĻU LEG ALIZĒŠANAS UN TERORI SMA FINANSĒŠANAS 
APKAROŠANA  
LAW.AML.127.  pants. Mērķis  
Šīs sadaļas mērķis ir atbalstīt un stiprināt Savienības un Apvienotās Karalistes rīcību, ar ko novērš un 
apkaro nelikumīgi iegūtu  līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu.  
LAW.AML.128.  pants. Pasākumi, ar ko novērš un apkaro nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un 
terorisma finansēšanu  
1. Puses apņemas atbalstīt starptautiskos pūliņus novērst un cīnīties pret nelikumīgi iegūtu  
līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu. Puses atzīst vajadzību sadarboties, lai novērstu, ka to 
finanšu sistēmas tiek izmantotas tādu līdzekļu legalizēšanai, kas iegūti jebkādās noziedzīgās darbībās, 
tostarp narkotiku kontrabandā un korupcijā, kā arī lai cīnītos pret terorisma finansēšanu.  
2. Puses apmainās ar attiecīgo informāciju saskaņā ar to attiecīgo tiesisko regulējumu.  
3. Puses katra uztur visaptverošu režīmu cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un 
terorisma finansēšanu un regulāri pārskata nepieciešamību pastiprināt minēto režīmu, ņemot vērā 
Finanšu darījumu darba grupas ieteikumu principus un mērķus.  
LAW.AML.129.  pants. Faktisko īpašumtiesību pārredzamība korporatīvās un citās juridiskās vienībās  
1. Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “faktiskais īpašnieks” ir jebkura fiziska persona, kura attiecībā uz korporatīvu vienību saskaņā 
ar Puses normatīvajiem aktiem:  
(x) faktiski  īsteno  galējo  kontroli  pār vienības  pārvaldīšanu  vai ir tiesīga  īstenot  šādu  
kontroli;  
(xi) personai  tieši vai netieši  pieder  vai tā kontrolē  vairāk  nekā  25 % balsstiesību  vai akciju  vai 
cita veida  līdzdalības  vienībā,  neskarot  katras  Puses  tiesības  noteikt  zemāku  
robežvērtību;  vai 
 
342 
 (xii) citādā  veidā  kontrolē  vienību  vai ir tiesīga  īstenot  šādu  kontroli.  
Attiecībā uz tād ām juridiskām vienībām kā fondi,  Anstalt , līgumsabiedrības ar ierobežotu 
atbildību katrai Pusei ir tiesības noteikt līdzīgus kritērijus faktiskā īpašnieka noteikšanai, vai, ja 
tās izvēlas to darīt: piemērot AML.130.  panta [Faktisko īpašumtiesību pārredzamī ba 
juridiskajos veidojumos] 1.  punkta  a) apakšpunktā noteikto definīciju, ņemot vērā šādu vienību 
formu un struktūru.  
Lai pieņemtu lēmumu par faktisko īpašumtiesību pārredzamības atbilstošajiem līmeņiem, 
attiecībā uz juridiskām vienībām, kas nav minētas ie priekš, katra Puse ņem vērā šādu vienību 
dažādās formas un struktūras un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas līmeņus un terorisma 
finansēšanas riskus, kas saistīti ar šādām vienībām;  
(b) “pamatinformācija par faktisko īpašnieku” ir faktiskā īpašnieka vārd s un uzvārds, dzimšanas 
mēnesis un gads, pastāvīgās dzīvesvietas valsts un valstspiederība, kā arī faktiskā īpašnieka 
turētās kapitāla daļas vai īstenotās kontroles veids un apmērs;  
(c) “kompetentās iestādes” ir:  
(xiii) publiskas  iestādes,  ieskaitot  finanšu  ziņu vākšanas  vienības,  kam  uzticēti  pienākumi  
nelikumīgi  iegūtu  līdzekļu  legalizēšanas  vai terorisma  finansēšanas  apkarošanas  jomā;  
(xiv) publiskas  iestādes,  kuru  uzdevums  ir veikt  izmeklēšanu  vai kriminālvajāšanu  par 
nelikumīgi  iegūtu  līdzekļu  legalizēšanu,  saistītiem  predikatīviem  nodarījumiem  vai 
terorisma  finansēšanu,  vai arī izsekot,  aizturēt  vai iesaldēt  un konfiscēt  nelikumīgi  
iegūtus  līdzekļus;  
(xv) publiskas  iestādes,  kuras  ir atbildīgas  par uzraudzību  vai pārraudzību  ar mērķi  nodrošināt  
atbilstību  nelikumīgi  iegūtu  līdzekļu  legalizēšanas  vai terorisma  finansēšanas  
apkarošanas  prasībām.   
Šī definīcija neskar katras Puses tiesības noteikt papildu kompetentās iestādes, kas var piekļūt 
informācijai par faktiskajiem īpašniekiem.   
 
2. Katra Puse nodrošina, ka juridiskās vienības to teritorijā uztur adekvātu, pareizu un aktuālu 
informāciju par faktiskajiem īpašniekiem. Katra Puse ievieš mehānismus, ar ko nodrošina, lai to 
kompetentajām iestādēm ir savlaicīga piekļuve šādai informācijai.  
3. Katra Puse izveido vai uztur centrāl u reģistru ar adekvātu, aktuālu un pareizu informāciju par 
faktiskajiem īpašniekiem. Savienības gadījumā centrālos reģistrus izveido dalībvalstu līmenī. Šis 
pienākums neattiecas uz biržā kotētām juridiskām vienībām, uz kurām attiecas informācijas 
izpaušana s prasības attiecībā uz pietiekamu pārredzamības līmeni. Ja kādai vienībai nav 
identificējams īpašnieks, reģistrā glabā alternatīvu informāciju, piemēram, paziņojumu par to, ka nav 
identificēt īpašnieks, vai ziņas par fizisko personu vai personām, kuras ju ridiskajā vienībā ieņem 
augstākās vadības amatu.  
4. Katra Puse nodrošina, ka tās centrālajā reģistrā vai reģistros glabātā informācija bez 
ierobežojumiem un savlaicīgi tiek darīta pieejama tās kompetentajām iestādēm.  
5. Katra Puse nodrošina, ka pamatinformācija par faktiskajiem īpašniekiem tiek darīta pieejama 
ikvienam sabiedrības loceklim. Atsevišķus izņēmumus attiecībā uz informācijas publisku pieejamību 
saskaņā ar šo punktu var paredzēt gadījumos, kad piekļuve informācijai faktisko īpašnieku pakļautu 
 
343 
 nesamērīg am riskam, piemēram, krāpšanas, nolaupīšanas, šantāžas, izspiešanas, aizskaršanas, 
vardarbības vai iebiedēšanas riskam, vai ja faktiskais īpašnieks ir nepilngadīgs vai citā veidā juridiski 
rīcībnespējīgs.  
6. Katra Puse nodrošina iedarbīgas, samērīgas un attur ošas sankcijas pret juridiskām vai 
fiziskām personām, kuras nepilda prasības, kas tām noteiktas saistībā ar šajā pantā minētajiem 
jautājumiem.  
7. Katra Puse nodrošina, ka tas kompetentās iestādes var savlaicīgi un efektīvi un bez maksas 
sniegt 2. un 3.  punktā  minēto informāciju otras Puses kompetentajām iestādēm. Šim nolūkam Puses 
apsver veidus informācijas drošas apmaiņas nodrošināšanai.  
LAW.AML.130.  pants. Faktisko īpašumtiesību pārredzamība juridiskajos veidojumos  
1. Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “fakt iskais īpašnieks” ir dibinātājs, trasta pārraudzītājs (ja tāds ir), pilnvarotās personas, 
labuma guvējs vai labuma guvēju kategorijas, ikviena persona, kurai ir līdzvērtīga pozīcija 
attiecībā uz juridisku veidojumu, kura struktūra vai funkcija ir līdzīga t ieši izveidotam trastam, 
un visu citu fizisko personu, kas īsteno pilnīgu, efektīvu kontroli pār trastu vai līdzīgu juridisku 
veidojumu;  
(b) “kompetentās iestādes” ir:  
(xvi) publiskas  iestādes,  ieskaitot  finanšu  ziņu vākšanas  vienības,  kam  uzticēti  pienākumi  
nelikumīgi  iegūtu  līdzekļu  legalizēšanas  vai terorisma  finansēšanas  apkarošanas  jomā;  
(xvii) publiskas  iestādes,  kuru  uzdevums  ir veikt  izmeklēšanu  vai kriminālvajāšanu  par 
nelikumīgi  iegūtu  līdzekļu  legalizēšanu,  saistītiem  predikatīviem  nodarījumiem  vai 
teroris ma finansēšanu,  vai arī izsekot,  aizturēt  vai iesaldēt  un konfiscēt  nelikumīgi  
iegūtus  līdzekļus;  
(xviii)  publiskas  iestādes,  kuras  ir atbildīgas  par uzraudzību  vai pārraudzību  ar mērķi  nodrošināt  
atbilstību  nelikumīgi  iegūtu  līdzekļu  legalizēšanas  vai terorisma  finansēšanas  
apkarošanas  prasībām.  
Šī definīcija neskar katras Puses tiesības noteikt papildu kompetentās iestādes, kas var piekļūt 
informācijai par faktiskajiem īpašniekiem.  
2. Katra Puse nodrošina, ka tieši izveidotu trastu pilnvarotās personas uztur adekvāt u, pareizu 
un aktuālu informāciju par faktiskajiem īpašniekiem. Šos pasākumus piemēro citiem juridiskiem 
veidojumiem, ko katra Puse atzinusi par tādiem, kuru struktūra vai funkcija ir līdzīga trastiem.  
3. Katra Puse ievieš mehānismus, ar ko nodrošina, lai to  kompetentajām iestādēm ir savlaicīga 
piekļuve adekvātai, pareizai un aktuālai informācijai par tieši izveidotu trastu un to citu juridisko 
veidojumu faktiskajiem īpašniekiem, kuru struktūra vai funkcija ir līdzīga trastiem tās teritorijā.  
4. Ja ziņas par tra stu vai līdzīgu juridisku veidojumu faktiskajiem īpašniekiem tiek glabātas 
centrālajā reģistrā, attiecīgā valsts nodrošina, ka informācija ir adekvāta, aktuāla un pareiza, un ka 
kompetentajām iestādēm ir savlaicīga un neierobežota piekļuve šādai informācij ai. Puses cenšas 
apsvērt veidus, kā piekļuvi informācijai par trastu vai līdzīgu juridisku veidojumu faktiskajiem 
 
344 
 īpašniekiem nodrošināt fiziskajām personām vai organizācijām, kuras var apliecināt leģitīmas 
intereses iepazīties ar šādu informāciju.  
5. Katra Puse nodrošina iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas pret juridiskām vai 
fiziskām personām, kuras nepilda prasības, kas tām noteiktas saistībā ar šajā pantā minētajiem 
jautājumiem.  
6. Katra Puse nodrošina, ka tas kompetentās iestādes var savlaicīgi un efektīvi un bez maksas 
sniegt 3.  punktā minēto informāciju otras Puses kompetentajām iestādēm. Šim nolūkam Puses 
apsver veidus informācijas drošas apmaiņas nodrošināšanai.  
XI SADAĻA. IESA LDĒŠANA UN KONFISKĀC IJA  
LAW.CONFISC.1.  pants. Sadarbības mērķis un principi  
1.  Šīs sadaļas mērķis ir paredzēt saistībā ar tiesvedību krimināllietās sadarbību starp Apvienoto 
Karalisti, no vienas puses, un dalībvalstīm, no otras puses, pēc iespējas plašākā mērogā izmeklēšanās 
un procesos, kuru mērķis ir īpašuma iesaldēšana ar nolūku to vēlāk konfiscēt, un izmeklēšanās un 
procesos, kuru mērķis ir īpašuma konfiskācija. Tas neizslēdz citu sadarbību saskaņā ar 
LAW.CONFISC.10. panta [Pienākums veikt konfiskāciju]  5. un 6. punktu . Šajā sadaļā paredzēta arī 
sadarbība ar Savienības struktūrām, ko Savienība norīkojusi šīs sadaļas vajadzībām.  
2. Katra valsts, ievērojot šīs sadaļas noteikumus, izpilda citas valsts pieprasījumus:  
a)  par konkrētu īpašuma sastāvdaļu konfisk āciju, kā arī noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskāciju, 
kuru veido prasība samaksāt naudas summu, kas atbilst noziedzīgi iegūto līdzekļu vērtībai;  
b)  par palīdzību izmeklēšanā un pagaidu pasākumiem attiecībā uz jebkuru no a)  apakšpunktā 
minētajiem konfisk ācijas veidiem.  
3. Panta 2.  punkta b)  apakšpunktā lūgto palīdzību izmeklēšanā sniedz un pagaidu pasākumus 
veic, ciktāl to pieļauj pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību akti un saskaņā ar tiem. Ja 
pieprasījumā par vienu no šiem pasākumiem ir precizēt as formalitātes vai procedūras, kas ir 
nepieciešamas atbilstoši pieprasījuma iesniedzējas valsts iekšzemes tiesību aktiem, pat ja 
pieprasījuma saņēmējā valstī tādas nepastāv, tā izpilda šādus pieprasījumus tiktāl, ciktāl pieprasītā 
darbība nav pretrunā tās  iekšzemes tiesību aktu pamatprincipiem.  
4. Pieprasījuma saņēmēja valsts nodrošina, ka citas valsts iesniegtiem pieprasījumiem par 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu un nozieguma rīku izsekošanu, iesaldēšanu vai izņemšanu, tiek piešķirta 
tāda pati prioritāte kā piepr asījumiem, kas iesniegti saistībā ar iekšzemes procedūrām.  
5. Pieprasījuma iesniedzēja valsts, pieprasot konfiskāciju, palīdzību izmeklēšanā un pagaidu 
pasākumus konfiskācijas nolūkā, nodrošina, ka tiek ievēroti nepieciešamības un proporcionalitātes 
principi.  
6. Šīs sadaļas noteikumus piemēro to “starptautiskās sadarbības” nodaļu vietā, kas ietvertas 
Eiropas Padomes Konvencijā par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas 
novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju,  kura parakstīta Varšavā 
2005.  gada 16.  maijā (“2005.  gada konvencija”), un Konvencijā par noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācijas novēršanu, meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, kas parakstīta Strasbūrā 1990.  gada 
8. novembrī (“1990.  gada konvencija”). Šā nolīguma LAW.CONFISC.2.  pants [Definīcijas]  aizstāj 
 
345 
 attiecīgās definīcijas 2005.  gada konvencijas 1.  pantā un 1990.  gada konvencijas 1.  pantā. Šīs sadaļas 
noteikumi neietekmē valstu saistības atbilstoši 2005.  gada konvencijai un 1990.  gada konvencijai.  
LAW.CONFISC.2.  pants. Definīcijas  
Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “konfiskācija” ir pēc tiesvedības par noziedzīgu nodarījumu vai noziedzīgiem nodarījumiem 
tiesas uzlikts sods vai pasākums, kas beidzas ar galīgu īpašuma atņemšanu;  
(b) “iesaldēšana” vai “izņemšana” ir pagaidu aizliegums nodot, iznīcināt, pārveidot, atsavināt vai 
pārvietot īpašumu vai īpašuma pagaidu uzraudzība vai kontrole, pamatojoties uz tiesas vai 
citas kompetentas iestādes izdotu rīkojumu;  
(c) “nozieguma rīki” ir jebkāds īpašums, kurš jeb kādā veidā, pilnīgi vai daļēji, tika izmantots vai 
kuru bija paredzēts izmantot, lai izdarītu noziedzīgu nodarījumu vai noziedzīgus nodarījumus;  
(d) “tiesas iestāde” ir iestāde jeb saskaņā ar iekšzemes tiesību aktiem – tiesnesis, tiesa vai 
prokurors; prokuroru  uzskata par tiesu sistēmas iestādi tikai tādā apmērā, ciktāl to paredz 
iekšzemes tiesību akti;  
(e) “noziedzīgi iegūti līdzekļi” ir jebkāds saimniecisks labums, kas tieši vai netieši gūts, izdarot 
noziedzīgu nodarījumu, vai naudas summa, kas līdzvērtīga minēta jam saimnieciskajam 
labumam; tos var veidot jebkurš īpašums, kā tas definēts šajā pantā;  
(f) “īpašums” ir jebkāds īpašums neatkarīgi no tā, vai tā ir ķermeniska vai bezķermeniska, 
kustama vai nekustama manta, un juridiski dokumenti vai instrumenti, kas aplieci na 
īpašumtiesības uz šo īpašumu vai cita veida tiesības uz to, kuru pieprasījuma iesniedzēja valsts 
uzskata par:  
(xix) noziedzīgā  nodarījumā  iegūtiem  līdzekļiem  vai šādu  līdzekļu  pilnas  vērtības  vai tikai  tās 
daļas  ekvivalentu;  
(xx) noziedzīga  nodarījuma  rīkiem  vai šādu rīku vērtību;  
(xxi) konfiscējamu  saskaņā  ar jebkādiem  citiem  pieprasījuma  iesniedzējas  valsts  tiesību  aktu  
noteikumiem  par konfiskācijas  pilnvarām  pēc procesa  saistībā  ar noziedzīgu  nodarījumu,  
ieskaitot  konfiskāciju,  ko piemēro  trešai  personai,  paplašinātu  konfiskāciju  un 
konfiskāciju  bez galīgā  notiesājošā  sprieduma . 
LAW.CONFISC.3.  pants. Pienākums sniegt palīdzību  
Pamatojoties uz lūgumu, valstis sniedz cita citai visplašāko palīdzību, lai identificētu un izsekotu 
konfiscējamus nozieguma rīkus, noziedzīgi i egūtus līdzekļus un citu īpašumu. Šāda palīdzība ietver 
visus pasākumus, lai sniegtu un nodrošinātu pierādījumus par minēto nozieguma rīku, noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu vai cita īpašuma esamību, atrašanās vietu vai pārvietošanu, veidu, juridisko statusu 
vai vērtību.  
LAW.CONFISC.4.  pants. Informācijas pieprasījumi par bankas kontiem un glabāšanas seifiem  
1. Pieprasījuma saņēmēja valsts, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus, veic pasākumus, 
kas vajadzīgi, lai, atbildot uz citas valsts nosūtītu pieprasījumu , noteiktu, vai fiziskai vai juridiskai 
personai, par kuru notiek kriminālizmeklēšana, ir viens vai vairāki jebkāda veida konti vai arī šī 
 
346 
 persona kontrolē šādus kontus jebkurā bankā, kas atrodas pieprasījuma saņēmējas valsts teritorijā, 
un, ja ir, par ide ntificētajiem kontiem sniedz detalizētu informāciju. Šajā detalizētajā informācijā jo 
īpaši ietver klienta konta turētāja vārdu/nosaukumu un IBAN numuru, un individuālo seifu gadījumā 
– nomnieka vārdu un uzvārdu vai unikālu identifikācijas numuru.  
2. Panta 1.  punktā noteikto pienākumu piemēro tikai tādā mērā, kādā šī informācija ir pieejama 
bankai, kurā atrodas attiecīgais konts.  
3. Papildus LAW.CONFISC.25.  panta [Pieprasījuma saturs]  prasībām pieprasījuma iesniedzēja 
valsts pieprasījumā:  
(a) norāda, kāpēc tā uzskata, ka pieprasītā informācija, ļoti iespējams, ir būtiska, noziedzīgā 
nodarījuma izmeklēšanai,  
(b) paziņo iemeslus, pamatojoties uz kuriem, tā uzskata, ka pieprasījuma saņēmējas valsts 
teritorijā esošajās bankās ir attiecīgie konti, un p ēc iespējas plašāk precizē, kuras varētu būt 
attiecīgās bankas un konti, un  
(c) nosūta visu tās rīcībā esošo papildu informāciju, kas varētu atvieglot pieprasījuma izpildi.  
4. Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, k atra var 
paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka šis pants tiks 
attiecināts uz kontiem nebanku finanšu iestādēs. Uz šādiem paziņojumiem var attiecināt 
savstarpības principu.  
LAW.CONFISC.5.  pants. Informācij as pieprasījumi par bankas darījumiem  
1. Pieprasījuma saņēmēja valsts pēc citas valsts pieprasījuma sniedz datus par konkrētiem 
bankas kontiem un bankas operācijām, kas ir notikušas konkrētā laikposmā, izmantojot vienu vai 
vairākus no pieprasījumā norādītajie m kontiem, tostarp datus par jebkuru sūtītāja vai saņēmēja 
kontu.  
2. Panta 1.  punktā noteikto pienākumu piemēro tikai tādā mērā, kādā šī informācija ir pieejama 
bankai, kurā atrodas attiecīgais konts.  
3. Papildus LAW.CONFISC.25.  panta [Pieprasījuma saturs]  prasībām pieprasījuma iesniedzēja 
valsts pieprasījumā norāda, kādēļ tā pieprasīto informāciju uzskata par būtisku noziedzīgā 
nodarījuma izmeklēšanai.  
4. Pieprasījuma saņēmēja valsts var šāda pieprasījuma izpildi padarīt atkarīgu no tiem pašiem 
nosacījumiem, ko piemēro attiecībā uz pieprasījumiem par meklēšanu un izņemšanu.  
5. Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var 
paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka šis pant s tiks 
attiecināts uz kontiem nebanku finanšu iestādēs. Uz šādiem paziņojumiem var attiecināt 
savstarpības principu.  
LAW.CONFISC.6.  pants. Pieprasījumi par bankas darījumu pārraudzību  
1. Pieprasījuma saņēmēja valsts nodrošina, ka pēc citas valsts pieprasījuma  tā spēj konkrētā 
laikposmā pārraudzīt bankas operācijas, ko veic, izmantojot vienu vai vairākus no pieprasījumā 
norādītajiem kontiem, un paziņo parraudzības rezultātus pieprasīja iesniedzējai valstij.  
 
347 
 2. Papildus LAW.CONFISC.25.  panta [Pieprasījuma saturs]  prasībām pieprasījuma iesniedzēja 
valsts pieprasījumā norāda, kādēļ tā pieprasīto informāciju uzskata par būtisku noziedzīgā 
nodarījuma izmeklēšanai.  
3. Katrā atsevišķā gadījumā lēmumu par pārraudzību pieņem pieprasījuma saņēmējas valsts 
kompetentās iestādes s askaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem.  
4. Par pārraudzības praktisko kārtību vienojas pieprasījuma iesniedzējas valsts un pieprasījuma 
saņēmējas valsts kompetentās iestādes.  
5. Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, kat ra var 
paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka šis pants tiks 
attiecināts uz kontiem nebanku finanšu iestādēs. Uz šādiem paziņojumiem var attiecināt 
savstarpības principu.  
LAW.CONFISC.7.  pants. Spontāna inf ormācija  
Neskarot savu izmeklēšanu vai tiesvedību, valsts var bez iepriekšēja lūguma nodot citai valstij 
informāciju par konfiscējamiem nozieguma rīkiem, noziedzīgi iegūtiem līdzekļiem un citu īpašumu, ja 
tā uzskata, ka šādas informācijas izpaušana varētu palīdzēt saņēmējai valstij sākt vai veikt 
izmeklēšanu vai tiesvedību vai varētu veicināt attiecīga lūguma sniegšanu saskaņā ar šo sadaļu.  
LAW.CONFISC.8.  pants. Pienākums veikt pagaidu pasākumus  
1. Pēc citas valsts pieprasījuma, kura sākusi noziedzīgā nodarīj uma izmeklēšanu vai tiesvedību, 
vai izmeklēšanu vai tiesvedību konfiskācijas nolūkā, pieprasījuma saņēmēja valsts veic vajadzīgos 
pagaidu pasākumus, piemēram, iesaldēšanu vai izņemšanu, lai novērstu jebkādus darījumus ar 
īpašumu, tā nodošanu vai atsavināša nu, ja šis īpašums vēlākā posmā varētu būt pieprasījuma par 
konfiskāciju priekšmets vai varētu apmierināt pieprasījumu.  
2. Valsts, kura ir saņēmusi pieprasījumu par konfiskāciju saskaņā ar LAW.CONFISC.10.  pantu 
[Pienākums veikt konfiskāciju] , ja tas prasīts,  veic šā panta 1.  punktā minētos pasākumus attiecībā uz 
jebkuru īpašumu, kas ir pieprasījuma priekšmets vai varētu apmierināt pieprasījumu.  
3. Ja saskaņā ar šo pantu ir saņemts pieprasījums, pieprasījuma saņēmēja valsts nekavējoties 
veic visus vajadzīgos pas ākumus pieprasījuma izpildei, rīkojoties tikpat ātri un ar tādu pašu prioritāti 
kā līdzīgā iekšzemes lietā, un nekavējoties un izmantojot jebkurus līdzekļus, kas dod iespēju iegūt 
rakstisku apliecinājumu, nosūta apstiprinājumu pieprasījuma iesniedzējai val stij. 
4. Ja pieprasījuma iesniedzēja valsts ir norādījusi, ka nepieciešama tūlītēja iesaldēšana, jo ir 
leģitīms pamats uzskatīt, ka attiecīgo īpašumu nekavējoties pārvietos vai iznīcinās, pieprasījuma 
saņēmēja valsts 96  stundu laikā pēc pieprasījuma saņemšana s veic visus vajadzīgos pasākumus 
pieprasījuma izpildei, un nekavējoties un izmantojot jebkurus līdzekļus, kas dod iespēju iegūt 
rakstisku apliecinājumu, nosūta apstiprinājumu pieprasījuma iesniedzējai valstij.  
5. Ja pieprasījuma saņēmēja valsts nespēj ievēr ot 4.  punktā minēto termiņu, pieprasījuma 
saņēmēja valsts nekavējoties informē pieprasījuma iesniedzēju valsti un apspriežas ar to par 
atbilstošu turpmāko rīcību.  
6. Izbeidzoties 4.  punktā minētajam termiņam, nebeidzas prasības, kas ar šo pantu izvirzītas 
pieprasījuma saņēmējas valstij.  
 
348 
 LAW.CONFISC.9.  pants. Pagaidu pasākumu izpilde  
1. Pēc pagaidu pasākumu izpildes, kuri pieprasīti atbilstoši LAW.CONFISC.8.  panta [Pienākums 
veikt pagaidu pasākumus] 1.  punktam , pieprasījuma iesniedzēja valsts pēc savas iniciatī vas un cik drīz 
vien iespējams pieprasījuma saņēmējai valstij sniedz visu informāciju, kas var likt apšaubīt vai mainīt 
minēto pasākumu apjomu. Pieprasījuma iesniedzēja valsts nekavējoties sniedz arī visu papildu 
informāciju, ko pieprasa pieprasījuma saņēm ēja valsts un kas ir nepieciešama pagaidu pasākumu 
īstenošanai un to pēcpasākumiem.  
2. Pirms atcelt jebkādus pagaidu pasākumus, kas veikti saskaņā ar LAW.CONFISC.8.  pantu 
[Pienākums veikt pagaidu pasākumus] , pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentā iestāde, kad vien 
iespējams, dod pieprasītājas valsts kompetentajai iestādei iespēju izklāstīt tās pamatojumu 
pasākuma turpināšanai.  
LAW.CONFISC.10.  pants. Pienākums veikt konfiskāciju  
1. Valsts, kura saņēmusi pieprasījumu par tāda īpašuma konfiskāciju, kas atrodas tās teritorijā:  
(a) izpilda konfiskācijas rīkojumu, ko pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesa ir izdevusi attiecībā uz 
šādu īpašumu, vai  
(b) iesniedz pieprasījumu savām kompetentajām iestādēm nolūkā saņemt konfiskācijas rīkojumu 
un, ja šāds rīkojums ir izdots, izp ilda to.  
2. Panta 1.  punkta b)  apakšpunkta nolūkā valstīm, kad vien nepieciešams, ir kompetence uzsākt 
konfiskācijas procedūras saskaņā ar to iekšzemes tiesību aktiem.  
3. Panta 1.  punktu piemēro arī konfiskācijām, kuras veido prasība samaksāt naudas summu, kas 
atbilst noziedzīgi iegūto līdzekļu vērtībai, ja īpašums, pret kuru var izpildīt konfiskāciju, atrodas 
pieprasījuma saņēmējā valstī. Šādos gadījumos, izpildot konfiskāciju saskaņā ar 1.  punktu, 
pieprasījuma saņēmēja valsts, ja maksājums nav saņemts, apmierin a prasību ar jebkuru citu 
īpašumu, kas pieejams šim nolūkam.  
4. Ja pieprasījums par konfiskāciju attiecas uz īpašuma konkrētu sastāvdaļu, pieprasījuma 
iesniedzēja valsts un pieprasījuma saņēmēja valsts var izpildīt konfiskāciju kā prasību samaksāt 
naudas summ u, kas atbilst īpašuma vērtībai.  
5. Valsts saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem pēc iespējas plašākā mērogā sadarbojas ar 
valsti, kura pieprasa tādu pasākumu izpildi, kas ir līdzvērtīgi konfiskācijai, ja pieprasījums nav izdots 
procesa krimināllietās ietva ros, ciktāl šādus pasākumus attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu ir 
norīkojusi pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesu iestāde, ar nosacījumu, ka ir konstatēts, ka īpašums 
ir noziedzīgi iegūti līdzekļi vai:  
(a) cits īpašums, kurā pārveidoti vai pārvērsti noziedzī gi iegūtie līdzekļi;  
(b) īpašums, kas iegūts no likumīgiem avotiem, ja noziedzīgi iegūti līdzekļi pilnībā vai daļēji 
apvienoti ar šādu īpašumu, līdz pat apvienoto noziedzīgi iegūto līdzekļu novērtētajai vērtībai; 
vai 
(c) labums, kas gūts no noziedzīgi iegūtiem līdzekļiem, no īpašuma, kurā pārveidoti vai pārvērsti 
noziedzīgi iegūtie līdzekļi, vai no īpašuma, ar ko apvienoti noziedzīgi iegūtie līdzekļi līdz pat 
 
349 
 apvienoto noziedzīgi iegūto līdzekļu novērtētajai vērtībai, tādā  pašā veidā un tādā pašā 
apjomā kā noziedzīgi iegūtie līdzekļi.  
6. Panta 5.  punktā minētie pasākumi ietver pasākumus, kas ļauj īpašumu un aktīvus izņemt, 
arestēt vai konfiscēt, iesniedzot prasību civiltiesā.  
7. Pieprasījuma saņēmēja valsts nekavējoties pieņem lē mumu par konfiskācijas rīkojuma izpildi 
un, neskarot šā panta 8.  punktu, ne vēlāk kā 45  dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. 
Pieprasījuma saņēmēja valsts nekavējoties un izmantojot jebkurus līdzekļus, kas dod iespēju iegūt 
rakstisku apliecinājumu, nosū ta apstiprinājumu pieprasījuma iesniedzējai valstij. Izņemot gadījumus, 
kad saskaņā ar LAW.CONFISC.17.  pantu [Atlikšana]  pastāv atlikšanas iemesli, pieprasījuma saņēmēja 
valsts veic konkrētus pasākumus, kas nepieciešami, lai konfiskācijas rīkojumu izpildīt u bez kavēšanās 
un vismaz tikpat ātri un tādā pašā prioritārā kārtā kā līdzīgā iekšzemes lietā.  
8. Ja pieprasījuma saņēmēja valsts nespēj ievērot 7.  punktā minēto termiņu, pieprasījuma 
saņēmēja valsts nekavējoties informē pieprasījuma iesniedzēju valsti un ap spriežas ar to par 
atbilstošu turpmāko rīcību.  
9. Izbeidzoties 7.  punktā minētajam termiņam, nebeidzas prasības, kas ar šo pantu izvirzītas 
pieprasījuma saņēmējas valstij.  
LAW.CONFISC.11.  pants. Konfiskācijas izpilde  
1. Procedūras konfiskācijas panākšanai un iz pildei saskaņā ar LAW.CONFISC.10.  pantu 
[Pienākums veikt konfiskāciju]  reglamentē pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību akti.  
2. Pieprasījuma saņēmējai valstij ir saistoši konstatētie fakti, ciktāl tie ir izklāstīti notiesājošā 
spriedumā vai tiesas nolēmumā, ko pasludinājusi pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesa, vai ciktāl 
šāda notiesājoša sprieduma vai tiesas nolēmuma pamatā ir minētie fakti.  
3. Ja konfiskāciju veido prasība samaksāt naudas summu, pieprasījuma saņēmējas valsts 
kompetentā iestāde konv ertē tās summu minētās valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas ir 
piemērojams brīdī, kad tiek pieņemts lēmums par konfiskācijas izpildi.  
LAW.CONFISC.12.  pants. Konfiscētais īpašums  
1. Ievērojot šā panta 2. un 3.  punktu, ar īpašumu, kas konfiscēts saskaņā ar 
LAW.CONFISC.10.  pantu [Pienākums veikt konfiskāciju]  un LAW.CONFISC.11.  pantu [Konfiskācijas 
izpilde] , pieprasījuma saņēmēja valsts rīkojas atbilstoši tās iekšzemes tiesību aktiem un 
administratīvajām procedūrām.  
2. Ja pieprasījuma saņēmēja valsts saskaņā ar LAW.CONFISC.10.  pantu [Pienākums veikt 
konfiskāciju]  rīkojas citas valsts iesniegta pieprasījuma sakarā, tā, ciktāl to ļauj tās iekšzemes tiesību 
akti un ja tas pieprasīts, prioritāri apsver konfiscētā īpašuma atgriešanu pieprasījuma iesniedzējai 
valsti j, lai tā varētu sniegt kompensāciju noziegumā cietušajiem vai atgriezt šādu īpašumu tā 
likumīgajiem īpašniekiem.  
3. Ja pieprasījuma saņēmēja valsts saskaņā ar LAW.CONFISC.10.  pantu [Pienākums veikt 
konfiskāciju]  rīkojas citas valsts iesniegta pieprasījuma sakarā, un pēc tam, kad tā ir ņēmusi vērā 
cietušā tiesības uz īpašuma restitūciju vai kompensāciju saskaņā ar šā panta 2.  punktu, pieprasījuma 
saņēmēja valsts ar konfiskācijas rīkojuma izpildes rezultātā iegūto naudu rīkojas šādi:  
 
350 
 (a) ja naudas summa ir vienāda ar vai mazāka par 10  000 EUR, tā pienākas pieprasījuma 
saņēmējai valstij; vai  
(b) ja naudas summa ir lielāka par 10  000 EUR, pieprasījuma saņēmēja valsts 50  % no atgūtās 
summas pārskaita pieprasījuma iesniedzējai valstij.  
4. Neatkarīgi no 3.  punkta pieprasījuma iesniedzēja valsts un pieprasījuma saņēmēja valsts var 
atsevišķos gadījumos īpaši apsvērt iespēju noslēgt citus šādus nolīgumus vai vienošanās par īpašuma 
nodošanu, ko tās uzskata par piemērotām.  
LAW.CONFISC. 13. pants. Tiesības uz izpildi un konfiskācijas maksimālā summa  
1. Saskaņā ar LAW.CONFISC.10.  pantu [Pienākums veikt konfiskāciju]  iesniegts pieprasījums par 
konfiskāciju neskar pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesības pašai izpildīt konfiskācijas rīkojumu.  
2. Neko šajā sadaļā neinterpretē kā atļauju, ka konfiskācijas kopējā vērtība var pārsniegt 
naudas summu, kas norādīta konfiskācijas rīkojumā. Ja kāda valsts konstatē, ka šāda situācija varētu 
rasties, attiecīgās valstis apspriežas, lai izvairītos no šādām sek ām. 
LAW.CONFISC.14.  pants. Brīvības atņemšana ar aizmugurisku spriedumu  
Pieprasījuma saņēmēja valsts, reaģējot uz pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar 
LAW.CONFISC.10.  pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] , bez pieprasījuma iesniedzējas valsts 
piekrišanas  ar aizmugurisku spriedumu nepiemēro brīvības atņemšanu vai jebkādus citus 
pasākumus, kuri ierobežo personas brīvību.  
LAW.CONFISC.15.  pants. Atteikuma pamatojums  
1. Sadarbību saskaņā ar šo sadaļu var atteikt šādos gadījumos:  
(a) pieprasījuma saņēmēja valsts uzs kata, ka pieprasījuma izpilde būtu pretrunā ne bis in idem  
principam; vai  
(b) nodarījums, ar ko saistīts pieprasījums, nav kvalificējams kā nodarījums saskaņā ar 
pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību aktiem, ja tas izdarīts tās jurisdikcijā; tomēr 
šis atteikuma pamats attiecas uz sadarbību saskaņā ar noteikumiem no LAW.CONFISC.3.  panta 
[Pienākums sniegt palīdzību]  līdz LAW.CONFISC.7.  pantam [Spontāna informācija]  tikai tiktāl, 
ciktāl pieprasītā palīdzība ietver piespiedu pasākumus.  
2. Apvienotā Karalis te un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var 
paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka, pamatojoties 
uz savstarpību, šā panta 1.  punkta b)  apakšpunktā minētais abpusējas sodāmības  nosacījums netiks 
piemērots, ar nosacījumu, ka pieprasījuma pamatā esošais noziedzīgais nodarījums ir:  
(a) viens no LAW.SURR 79.  panta [Piemērošanas joma] 4.  punktā  uzskaitītajiem nodarījumiem, kā 
tas definēts pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesību aktos, un un  
(b) pieprasījuma iesniedzējas valstī par to var piemērot brīvības atņemšanas sodu vai ar brīvības 
atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums  ir vismaz trīs gadi.  
3. Sadarbību saskaņā ar noteikumiem no LAW.CONFISC.3.  panta [Pienākums sniegt palīdzību]  
līdz LAW.CONFISC.7.  pantam [Spontāna informācija] , ciktāl pieprasītā palīdzība ietver piespiedu 
 
351 
 pasākumus, un saskaņā ar LAW.CONFISC.8.  pantu [Pien ākums veikt pagaidu pasākumus]  un 
LAW.CONFISC.9.  pantu [Pagaidu pasākumu izpilde]  var atteikt arī tad, ja pieprasīto pasākumu 
nevarētu veikt saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību aktiem izmeklēšanas vai 
tiesvedības nolūkos līdzīgā iekš zemes lietā.  
4. Ja tas prasīts pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību aktos, sadarbību saskaņā ar 
noteikumiem no LAW.CONFISC.3.  panta [Pienākums sniegt palīdzību]  līdz LAW.CONFISC.7.  pantam 
[Spontāna informācija] , ciktāl pieprasītā palīdzība ietver piespiedu pasākumus, un saskaņā ar 
LAW.CONFISC.8.  pantu [Pienākums veikt pagaidu pasākumus]  un LAW.CONFISC.9.  pantu [Pagaidu 
pasākumu izpilde]  var atteikt arī tad, ja pieprasītie pasākumi vai jebkuri citi pasākumi ar līdzīgām 
sekām nebūtu atļauti pieprasīj uma iesniedzējas valsts tiesību aktos vai – attiecībā uz pieprasījuma 
iesniedzējas valsts kompetentajām iestādēm –, ja pieprasījumu nav atļāvusi tiesas iestāde, 
darbojoties saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem.  
5. Sadarbību saskaņā ar noteikumiem no LAW.CON FISC.10.  panta [Pienākums veikt 
konfiskāciju]  līdz LAW.CONFISC.14.  pantam [Brīvības atņemšana ar aizmugurisku spriedumu]  var 
atteikt arī, ja:  
(a) saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas valsts tiesību aktiem konfiskācija nav paredzēta attiecībā 
uz nodarījuma veidu, ar kuru saistīts lūgums;  
(b) neskarot pienākumu saskaņā ar LAW.CONFISC.10.  panta [Pienākums veikt konfiskāciju] 
3. punktu , tā būtu pretrunā piepr asījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību aktiem attiecībā 
uz konfiskācijas ierobežojumiem saistībā ar saikni starp nodarījumu un:  
(xxii) ekonomisku  priekšrocību,  ko varētu  kvalificēt  kā no tā iegūtus  noziedzīgi  iegūto  līdzekļus;  
vai  
(xxiii)  īpašumu,  ko varētu  kvalifi cēt kā nozieguma  rīkus;   
(c) saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību aktiem konfiskāciju vairs nevar 
piemērot vai izpildīt termiņa izbeigšanās dēļ;  
(d) neskarot LAW.CONFISC.10.  panta [Pienākums veikt konfiskāciju] 5. un 6.  punktu , pieprasījums 
nav saistīts ar iepriekšēju notiesājošu spriedumu vai tiesas nolēmumu vai šāda nolēmuma 
pamatojumu, ka ir veikts nodarījums vai vairāki nodarījumi, uz kura pamata ir izdots rīkojums 
vai pieprasījums par konfiskāciju;  
(e) pieprasījuma iesniedzējā valstī konfis kācija nav izpildāma vai to joprojām var pārskatīt 
parastajā pārsūdzības kārtībā; vai  
(f) pieprasījums ir saistīts ar konfiskācijas rīkojumu, kas izriet no aizmuguriski pieņemta lēmuma 
par personu, pret kuru ir izdots rīkojums, un pieprasījuma saņēmējas valst s ieskatā 
pieprasījuma iesniedzējas valsts veiktajā tiesvedībā, kas noveda pie šāda lēmuma, netika 
ievērotas minimālās tiesības uz aizstāvību, kuras atzītas par tādām, kas pienākas ikvienai 
personai, pret kuru ir izvirzīta apsūdzība krimināllietā.  
6. Panta 5. punkta f)  apakšpunkta  nolūkos lēmumu neuzskata par aizmuguriski pieņemtu, ja:  
(a) tas ir apstiprināts vai paziņots pēc tam, kad attiecīgā persona ir sniegusi iebildumus; vai  
 
352 
 (b) tas ir pieņemts pārsūdzības tiesvedībā, ar nosacījumu, ka pārsūdzību ir iesniegusi  attiecīgā 
persona.  
7. Panta 5.  punkta f)  apakšpunkta nolūkos apsverot, vai ir ievērotas minimālās tiesības uz 
aizstāvību, pieprasījuma saņēmēja valsts ņem vērā faktu, ka attiecīgā persona tīši ir centusies 
izvairīties no saukšanas pie atbildības, vai faktu,  ka minētā persona pēc tam, kad tai bija iespēja pret 
aizmuguriski pieņemtu lēmumu izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekli, izvēlējās to nedarīt. Tas pats 
attiecas uz gadījumiem, kad attiecīgā persona pēc pienācīgi izsniegta uzaicinājuma ierasties uz ties u, 
izvēlējās to nedarīt un neprasīja sēdes atlikšanu.  
8. Valstis neatsaucas uz bankas noslēpumu kā iemeslu atteikumam sadarboties saskaņā ar šo 
sadaļu. Ja to prasa pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību akti, tā var pieprasīt, ka 
pieprasījumu par sa darbību, kurā būtu ietverta bankas noslēpuma atcelšana, atļauj tiesas iestāde, 
darbojoties saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem.  
9. Pieprasījuma saņēmēja valsts:  
(a) uz faktu, ka persona, pret kuru pieprasījuma iesniedzējas valsts iestādes veic izmeklēšanu vai  ir 
izdevušas konfiskācijas rīkojumu, ir juridiska persona, nevar atsaukties kā uz šķērsli jebkādas 
sadarbības nodrošināšanai saskaņā ar šo sadaļu;   
(b) uz faktu, ka fiziskā persona, pret kuru izdots rīkojums par noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
konfiskāciju, ir mi rusi, vai juridiskā persona, pret kuru izdots rīkojums par noziedzīgi iegūtu 
līdzekļu konfiskāciju, vēlāk ir likvidēta, nevar atsaukties kā uz šķērsli palīdzības sniegšanai 
saskaņā ar LAW.CONFISC.10.  panta [Pienākums veikt konfiskāciju] 1.  punkta a) apakšp unktu ; 
vai  
(c) uz faktu, ka persona, pret kuru pieprasījuma iesniedzējas valsts iestādes veic izmeklēšanu vai ir 
izdevušas konfiskācijas rīkojumu, pieprasījumā ir minēta gan kā attiecīgā noziedzīgā 
nodarījuma, gan kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas i zdarītāja, nevar atsaukties kā uz 
šķērsli jebkādas sadarbības nodrošināšanai saskaņā ar šo sadaļu.  
LAW.CONFISC.16.  pants. Apspriešanās un informēšana  
Ja ir pamatoti iemesli, kas ļauj uzskatīt, ka iesaldēšanas vai konfiskācijas rīkojuma izpilde radītu reālu 
risku pamattiesību aizsardzībai, pieprasījuma saņēmēja valsts, pirms tā pieņem lēmumu par 
iesaldēšanas vai konfiskācijas rīkojuma izpildi, apspriežas ar pieprasījuma iesniedzēju valsti un var 
pieprasīt sniegt jebkādu vajadzīgo informāciju.  
LAW.CONFISC.17.  pants. Atlikšana  
Pieprasījuma saņēmēja valsts var atlikt reaģēšanu uz pieprasījumu, ja šāda rīcība kaitētu tās iestāžu 
veiktai izmeklēšanai vai tiesvedībai.  
LAW.CONFISC.18.  pants. Pieprasījuma apmierināšana daļēji vai ar nosacījumiem  
Pirms pieprasījuma saņēmēja valsts atsaka vai atliek sadarbību saskaņā ar šo sadaļu, tā, attiecīgā 
gadījumā apspriedusies ar pieprasījuma iesniedzēju valsti, apsver iespēju pieprasījumu apmierināt 
daļēji vai ar tādiem nosacījumiem, kādus tā uzskata par vajadzīgi em. 
 
353 
 LAW.CONFISC.19.  pants. Dokumentu izsniegšana  
1. Valstis sniedz cita citai visplašāko savstarpējo palīdzību, izsniedzot dokumentus personām, 
kuras skar pagaidu pasākumi vai konfiskācija.  
2. Nekas šajā pantā nav paredzēts, lai traucētu:  
(a) iespējai tiesas dokumen tus tieši nosūtīt personām ārvalstīs, izmantojot pasta kanālus; un  
(b) iespējai, ka tiesu izpildītāji, amatpersonas vai citas izcelsmes valsts kompetentās iestādes 
tiesas dokumentus izsniedz tieši ar minētās valsts konsulāro dienestu vai tiesu iestāžu 
(ieskait ot tiesu izpildītājus un amatpersonas) vai ar galamērķa valsts citu iestāžu starpniecību.  
3. Izsniedzot tiesas dokumentus tādām personām ārvalstīs, kuras skar pagaidu pasākumi vai 
konfiskācijas rīkojumi, ko izdevusi nosūtītāja valsts, minētā valsts norāda, kā di tiesiskās aizsardzības 
līdzekļi šādām personām ir pieejami saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem.  
LAW.CONFISC.20.  pants. Ārvalstu nolēmumu atzīšana  
1. Izskatot pieprasījumu par sadarbību saskaņā ar noteikumiem no LAW.CONFISC.8.  panta 
[Pienākums veikt pag aidu pasākumus]  līdz LAW.CONFISC.14.  pantam [Brīvības atņemšana ar 
aizmugurisku spriedumu] , pieprasījuma saņēmēja valsts atzīst visus nolēmumus, ko pieprasījuma 
iesniedzējā valstī attiecībā uz trešo personu pieprasītām tiesībām ir pasludinājusi tiesas iest āde.  
2. Atzīšanu var atteikt, ja:  
(a) trešajām personām nebija pienācīgas iespējas aizstāvēt savas tiesības;  
(b) lēmums nav saderīgs ar lēmumu, kas par to pašu jautājumu jau pieņemts pieprasījuma 
saņēmējā valstī;  
(c) tas nav saderīgs ar pieprasījuma saņēmējas valsts sab iedrisko kārtību, vai  
(d) lēmums tika pieņemts pretēji noteikumiem par izņēmuma jurisdikciju, kas noteikti 
pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību aktos.  
LAW.CONFISC.21.  pants. Iestādes  
1. Katra valsts izraugās centrālo iestādi, kas ir atbildīga par to pi eprasījumu nosūtīšanu un 
atbildes sniegšanu uz tiem, kuri iesniegti saskaņā ar šo sadaļu, šādu pieprasījumu izpildi vai 
nosūtīšanu iestādēm, kas kompetentas tos izpildīt.  
2. Savienība var izraudzīties Savienības struktūru, kura papildus dalībvalstu kompetent ajām 
iestādēm var iesniegt un attiecīgā gadījumā izpildīt pieprasījumus saskaņā ar šo sadaļu. Šīs sadaļas 
nolūkos katru šādu pieprasījumu izskata kā kādas dalībvalsts pieprasījumu. Savienība var arī 
izraudzīties minēto Savienības struktūru kā centrālo iest ādi, kas ir atbildīga par to pieprasījumu 
nosūtīšanu un atbildēšanu uz tiem, kurus saskaņā ar šo sadaļu iesniegusi minētā struktūra vai kuri tai 
iesniegti.  
LAW.CONFISC.22.  pants. Tieša saziņa  
1. Kompetentās iestādes savā starpā sazinās tieši.  
 
354 
 2. Steidzamos gadījumos pieprasījumus vai paziņojumus saskaņā ar šo sadaļu pieprasījuma 
iesniedzējas valsts tiesu iestādes var tieši nosūtīt pieprasījuma saņēmējas valsts tiesas iestādēm. 
Šādos gadījumos kopiju ar pieprasījuma iesniedzējas valsts centrālās iestādes star pniecību vienlaikus 
nosūta pieprasījuma saņēmējas valsts centrālajai iestādei.  
3. Ja pieprasījums ir iesniegts saskaņā ar 2.  punktu un iestāde nav kompetenta izskatīt 
pieprasījumu, iestāde to nodod kompetentajai valsts iestādei un par to tieši informē piepras ījuma 
iesniedzēju valsti.  
4. Pieprasījumus vai paziņojumus saskaņā ar noteikumiem no LAW.CONFISC.3.  panta 
[Pienākums sniegt palīdzību]  līdz LAW.CONFISC.7.  pantam [Spontāna informācija] , kas neietver 
piespiedu pasākumus, pieprasījuma iesniedzējas valsts kompet entās iestādes var tieši nosūtīt 
pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentajām iestādēm.  
5. Pirms iesniegt oficiālu pieprasījumu, pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesu iestādes var tieši 
nosūtīt pieprasījuma saņēmējas valsts tiesu iestādēm pieprasījumu vai paz iņojumu projektu saskaņā 
ar šo sadaļu, lai nodrošinātu, ka oficiālo pieprasījumu var iedarbīgi izskatīt uzreiz pēc saņemšanas un 
ka tajā ir pietiekama informācija un apliecinoši dokumenti, lai tas atbilstu pieprasījuma saņēmējas 
valsts tiesību aktu prasībā m. 
LAW.CONFISC.23.  pants. Pieprasījuma forma un valodas  
1. Visus pieprasījumus saskaņā ar šo sadaļu iesniedz rakstiski. Tos var nosūtīt elektroniski vai ar 
jebkādiem citiem telesakaru līdzekļiem, ar nosacījumu, ka pieprasījuma iesniedzēja valsts ir gatava 
pēc pieprasījuma jebkurā laikā iesniegt šāda paziņojuma rakstisku eksemplāru un oriģinālu.  
2. Pieprasījumus saskaņā ar 1.  punktu iesniedz saņēmējas valsts oficiālajā valodā vai jebkurā 
citā valodā, ko pieprasījuma saņēmēja valsts ir norādījusi vai kas norādīta a ttiecībā uz to saskaņā ar 
3. punktu.  
3. Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var 
paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par valodu vai 
valodām, kuras papildus min ētās valsts oficiālajai valodai vai oficiālajām valodām var izmantot 
pieteikumu iesniegšanā saskaņā ar šo sadaļu.  
4. Pieprasījumus par pagaidu pasākumiem saskaņā ar LAW.CONFISC.8.  pantu [Pienākums veikt 
pagaidu pasākumus]  iesniedz, izmantojot standarta veidla pu LAW -8. PIELIKUMĀ.  
5. Pieprasījumus par konfiskāciju saskaņā ar LAW.CONFISC.10.  pantu [Pienākums veikt 
konfiskāciju]  iesniedz, izmantojot standarta veidlapu LAW -8. PIELIKUMĀ . 
6. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ja nepieciešams, 
var grozīt 4. un 5.  punktā minētās veidlapas.  
7. Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var 
paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka tai 
nepieciešam s apliecinošo dokumentu tulkojums vienā no pieprasījuma saņēmējas valsts oficiālajām 
valodām, kas norādītas saskaņā ar šā panta 3.  punktu. Ja pieprasījumi iesniegti saskaņā ar 
LAW.CONFISC.8.  panta [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] 4.  punktu , šādu aplieci nošo 
dokumentu tulkojumu pieprasījuma saņēmējai valstij var iesniegt 48  stundu laikā pēc pieprasījuma 
iesniegšanas, neskarot termiņus, kas noteikti LAW.CONFISC.8.  panta [Pienākums veikt pagaidu 
pasākumus] 4.  punktā . 
 
355 
 LAW.CONFISC.24.  pants. Legalizācija  
Doku menti, kas nosūtīti, piemērojot šo sadaļu, ir atbrīvoti no visām legalizācijas formalitātēm.  
LAW.CONFISC.25.  pants. Pieprasījuma saturs  
1. Visos pieprasījumos par sadarbību saskaņā ar šo sadaļu norāda šādu informāciju:  
(a) iestāde, kas iesniedz pieprasījumu, un iestāde, kura veic izmeklēšanu vai tiesvedību;  
(b) pieprasījuma priekšmets un pamatojums;  
(c) jautājums, tai skaitā būtiskie fakti (piemēram, nodarījuma datums, vieta un apstākļi), ar 
kuriem saistīta izmeklēšana vai tiesvedība, izņemot pieprasījumu par paziņojumu;  
(d) ciktāl sadarbība ietver piespiedu pasākumus:  
(xxiv)  tiesību  normu  teksts  vai, ja tas nav iespējams,  paziņojums  par attiecīgajiem  
piemērojamajiem  tiesību  aktiem;  un 
(xxv) norāde  par to, ka pieprasīto  pasākumu  vai jebkurus  citus  pasākumus  ar līdzīgām  sekām  
varētu  veikt  lūguma  iesniedzējas  valsts  teritorijā  saskaņā  ar tās iekšzemes  tiesību  aktiem;  
(e) ja tas nepieciešams un ciktāl iespējams:  
(xxvi)  sīka informācija  par attiecīgo  personu  vai personām,  tai skaitā  vārds  un uzvārds,  
dzimšanas  datums  un vieta,  valstspiederība  un atrašanā s vieta,  un juridiskas  personas  
gadījumā  – tās juridiskā  adrese;  un 
(xxvii)  īpašums,  attiecībā  uz kuru  tiek lūgta  sadarbība,  tā atrašanās  vieta,  saistība  ar attiecīgo  
personu  vai personām,  jebkāda  saikne  ar nodarījumu,  kā arī visa pieejamā  informācija  
par citām  personām,  interesēm  īpašumā;  un 
(f) visas konkrētās procedūras, kuras pieprasījuma iesniedzēja valsts vēlas ievērot.  
2. Pieprasījumā veikt pagaidu pasākumus saskaņā ar LAW.CONFISC.8.  pantu [Pienākums veikt 
pagaidu pasākumus]  attiecībā uz tāda īpašuma izņemšanu, uz kuru var izpildīt konfiskācijas rīkojumu, 
ko veido prasība samaksāt naudas summu, norāda arī maksimālo summu, kuru vēlas atgūt no minētā 
īpašuma.  
3. Papildus šā panta 1.  punktā minētajai informācijai visos pieprasījumos saskaņā ar 
LAW.CONFISC.10.  pantu [Pienā kums veikt konfiskāciju]  pievieno:  
(a) attiecībā uz LAW.CONFISC.10.  panta [Pienākums veikt konfiskāciju] 1.  punkta  a) apakšpunktu:  
(xxviii)  pieprasījuma  iesniedzējas  valsts  tiesas  izdota  konfiskācijas  rīkojuma  apliecinātu  kopiju  un 
paziņojumu  par pamatojumu,  balstoties  uz kuru  ir izsniegts  rīkojums,  ja pamatojums  nav 
norādīts  pašā  rīkojumā;  
(xxix)  pieprasījuma  iesniedzējas  valsts  kompetentās  iestādes  apliecinājumu  par to, ka 
konfiskācijas  rīkojums  ir izpildāms  un to nevar  pārskatīt  parastajā  pārsūdzības  kārtībā;  
(xxx) informāciju  par to, kādā  apmērā  tiek pieprasīta  rīkojuma  izpilde;  un 
 
356 
 (xxxi)  informāciju  par nepieciešamību  veikt  jebkādus  pagaidu  pasākumus;  
(b) attiecībā uz LAW.CONFISC.10.  pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] 1.  punkta  b) apakšpunktu 
– paziņojumu par faktiem, uz kuriem pieprasīj uma iesniedzēja valsts pamatojas un kuri būtu 
pietiekami, lai pieprasījuma saņēmēja valsts varētu izpildīt rīkojumu saskaņā ar tās iekšzemes 
tiesību aktiem;  
(c) ja trešām personām ir bijusi iespēja pieprasīt to tiesību ievērošanu – dokumentus, kas to 
apliecina . 
LAW.CONFISC.26.  pants. Nepilnīgi pieprasījumi  
1. Ja pieprasījums neatbilst šīs sadaļas noteikumiem vai sniegtā informācija nav pietiekama, lai 
pieprasījuma saņēmēja valsts varētu to izskatīt, minēta valsts var lūgt pieprasījuma iesniedzēju valsti 
grozīt pie prasījumu vai sniegt tajā papildu informāciju.  
2. Pieprasījuma saņēmēja valsts var noteikt termiņu šādu grozījumu vai informācijas sniegšanai.  
3. Kamēr nav saņemti pieprasītie grozījumi vai informācija saistībā ar pieprasījumu, kas 
iesniegts saskaņā ar LAW.CONFI SC.10.  pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] , pieprasījuma saņēmēja 
valsts var veikt jebkuru no pasākumiem, kuri minēti no  LAW.CONFISC.3.  panta [Pienākums sniegt 
palīdzību]  līdz LAW.CONFISC.9.  pantam [Pagaidu pasākumu izpilde] . 
LAW.CONFISC.27.  pants. Vairāk i pieprasījumi  
1. Ja pieprasījuma saņēmēja valsts saņem vairāk nekā vienu pieprasījumu saskaņā ar 
LAW.CONFISC.8.  pantu [Pienākums veikt pagaidu pasākumus]  vai LAW.CONFISC.10.  pantu 
[Pienākums veikt konfiskāciju]  attiecībā uz vienu un to pašu personu vai īpašumu, vairāki 
pieprasījumi nekavē minēto valsti izskatīt pieprasījumus, kuros prasīta pagaidu pasākumu veikšana.  
2. Ja saskaņā ar LAW.CONFISC.10.  pantu [Pienākums veikt konfiskāciju]  ir iesniegti vairāki 
pieprasījumi, pieprasījuma saņēmēja valsts apsver iespēju apspriesties ar pieprasījuma iesniedzēju 
valsti.  
LAW.CONFISC.28.  pants. Pienākums norādīt pamatojumu  
Pieprasījuma saņēmēja valsts pamato jebkuru lēmumu atteikt vai atlikt jebk ādu sadarbību saskaņā ar 
šo sadaļu, vai piemērot tai nosacījumus.  
LAW.CONFISC.29.  pants. Informācija  
1. Pieprasījuma saņēmēja valsts nekavējoties informē pieprasījuma iesniedzēju valsti par:  
(a) sākto darbību, pamatojoties uz pieprasījumu saskaņā ar šo sadaļu;  
(b) pamatojoties uz pieprasījumu saskaņā ar šo sadaļu veiktās darbības galīgo rezultātu;  
(c) lēmumu pilnībā vai daļēji atteikt vai atlikt jebkādu sadarbību saskaņā ar šo sadaļu, vai 
piemērot tai nosacījumus;  
(d) visiem apstākļiem, kas padara neiespējamu pieprasītās darb ības veikšanu vai varētu to būtiski 
aizkavēt; un  
 
357 
 (e) ja pagaidu pasākumi ir pieņemti atbilstoši pieprasījumam, kas iesniegts saskaņā ar 
noteikumiem no LAW.CONFISC.3.  panta [Pienākums sniegt palīdzību]  līdz 
LAW.CONFISC.8.  pantam [Pienākums veikt pagaidu pasākum us] – tādiem iekšzemes tiesību 
aktu noteikumiem, kas automātiski izraisītu pagaidu pasākuma atcelšanu.  
2. Pieprasījuma iesniedzēja valsts nekavējoties informē pieprasījuma saņēmēju valsti par:  
(a) jebkādu pārskatīšanu, lēmumu vai jebkuru citu faktu, kā dēļ konfi skācijas rīkojums vairs nav 
pilnībā vai daļēji izpildāms; un  
(b) visām faktu vai juridiskām izmaiņām, kā dēļ darbība saskaņā ar šo sadaļu vairs nav pamatota.  
3. Ja valsts, pamatojoties uz vienu un to pašu konfiskācijas rīkojumu, pieprasa konfiskāciju 
vairāk nekā vienā valstī, tā par pieprasījumu informē visas valstis, kuras skar rīkojuma izpilde.  
LAW.CONFISC.30.  pants. Izmantošanas ierobežojums  
1. Pieprasījuma saņēmēja valsts var pieprasījuma izpildi padarīt atkarīgu no nosacījuma, ka 
iegūto informāciju vai pierādīju mus bez tās iepriekšējas piekrišanas pieprasījuma iesniedzējas valsts 
iestādes neizmanto vai nenosūta citās izmeklēšanās vai tiesvedībās, kas nav norādītas lūgumā.  
2. Bez pieprasījuma saņēmējas valsts iepriekšējas piekrišanas informāciju vai pierādījumus, ko 
tā sniegusi saskaņā ar šo sadaļu, pieprasījuma iesniedzējas valsts iestādes nedrīkst izmantot vai 
nosūtīt citās izmeklēšanās vai tiesvedībās, kas nav norādītas lūgumā.  
3. Personas datus, ko dara zināmus saskaņā ar šo sadaļu, valsts, kurai tie ir nodoti, drīks t 
izmantot:  
(a) tādas tiesvedības nolūkā, uz ko attiecas šī sadaļa;  
(b) citās tiesas un administratīvās procedūrās, kas ir tieši saistītas ar a) apakšpunktā minēto 
tiesvedību;  
(c) lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai; vai  
(d) jebkuram citam mērķim – tikai ar datu devējas valsts iepriekšēju piekrišanu, ja vien attiecīgā 
valsts nav saņēmusi tās personas piekrišanu, uz ko attiecas dati.  
4. Šo pantu piemēro arī tiem personas datiem, kas nav darīti zināmi, bet saskaņā ar šo sadaļu ir 
iegūti citā ceļā . 
5. Šo pantu nepiemēro personas datiem, kurus Apvienotā Karaliste vai kāda dalībvalsts ir 
ieguvusi saskaņā ar šo sadaļu un kuru izcelsme ir minētajā valstī.  
LAW.CONFISC.31.  pants. Konfidencialitāte  
1. Pieprasījuma iesniedzēja valsts var lūgt, lai pieprasījuma saņēmēja valsts saglabā 
konfidencialitāti attiecībā uz pieprasījuma faktiem un saturu, izņemot tiktāl, cik nepieciešams 
pieprasījuma izpildes vajadzībām. Ja pieprasījuma saņēmēja valsts nevar izpildīt konfidencialitātes 
prasību, tā nekavējoties informē pie prasījuma iesniedzēju valsti.  
2. Pieprasījuma iesniedzēja valsts, ja tas nav pretrunā tās tiesību aktu pamatprincipiem un ja 
tas ir prasīts, saglabā konfidencialitāti attiecībā uz visiem pierādījumiem un informāciju, ko sniegusi 
 
358 
 pieprasījuma saņēmēja valsts, izņemot tiktāl, ciktāl to izpaušana vajadzīga pieprasījumā aprakstītajai 
izmeklēšanai vai tiesvedībai.  
3. Ievērojot tās iekšzemes tiesību aktu noteikumus, valsts, kas ir saņēmusi spontānu 
informāciju saskaņā ar LAW.CONFISC.7.  pantu [Spontāna informācija] , izpilda visas konfidencialitātes 
prasības, kuras prasa valsts, kas informāciju sniegusi. Ja pieprasījuma saņēmēja valsts nevar izpildīt 
šādu prasību, tā nekavējoties informē pieprasījuma iesniedzēju valsti  
LAW.CONFISC.32.  pants. Izmaksas  
Ar pieprasījuma izpi ldi saistītās parastās izmaksas sedz pieprasījuma saņēmēja valsts. Ja pieprasījuma 
izpildei ir nepieciešamas būtiskas vai ārkārtējas izmaksas, pieprasījuma iesniedzēja valsts apspriežas 
ar pieprasījuma saņēmēju valsti, lai vienotos par nosacījumiem piepras ījuma izpildei un to, kā tiks 
segtas izmaksas.  
LAW.CONFISC.33.  pants. Zaudējumu atlīdzība  
1. Ja kāda persona ir uzsākusi tiesvedību attiecībā uz atbildību par to zaudējumu atlīdzināšanu, 
kas radušies darbības vai bezdarbības rezultātā saistībā ar sadarbību a tbilstoši šai sadaļai, attiecīgās 
valstis vajadzības gadījumā apsver iespēju savstarpēji apspriesties, lai noteiktu, kā sadalāma 
atlīdzināmo zaudējumu summu.  
2. Valsts, kura iesaistīta tiesvedībā par zaudējumu atlīdzināšanu, cenšas informēt otru valsti par 
šādu tiesvedību, ja minētai valstij varētu būt interese šajā lietā.  
LAW.CONFISC.34.  pants. Tiesiskās aizsardzības līdzekļi  
1. Katra valsts nodrošina, ka personām, kuras skar pasākumi saskaņā ar LAW.CONFISC.8.  panta 
[Pienākums veikt pagaidu pasākumus]  līdz LAW.C ONFISC.11.  panta [Konfiskācijas izpilde]  
noteikumiem, ir pieejami efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi to tiesību aizsardzībai.  
2. Saskaņā ar LAW.CONFISC.8.  panta [Pienākums veikt pagaidu pasākumus]  līdz 
LAW.CONFISC.11.  panta [Konfiskācijas izpilde]  noteikumiem pieprasīto pasākumu iemeslus pēc 
būtības nevar apstrīdēt pieprasījuma saņēmējas valsts tiesā.  
XII SADAĻA. CITI NOT EIKUMI  
LAW.OTHER.134.  pants. Paziņojumi  
1. Līdz šā līguma spēkā stāšanās dienai Savienība un Apvienotā Karaliste sniedz visus 
paziņo jumus, kas paredzēti LAW.SURR.82.  panta [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā] 
2. punktā, LAW.SURR.83.  panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2.  punktā un 
LAW.SURR.91.  panta [Piekrišana nodošanai] 4.  punktā, un, ciktāl tas ir iespējams, norāda, vai  šāds 
paziņojums nav jāsniedz.     
Ja pirmajā daļā minētajā brīdī šāds paziņojums vai norāde nav veikta attiecībā uz kādu valsti, tad 
paziņojumus par šo valsti var sniegt pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā divus mēnešus pēc šā nolīguma 
stāšanās spēkā.  
 
Šajā starpposmā jebkura valsts, attiecībā uz kuru nav sniegts paziņojums, kas paredzēts 
LAW.SURR.82.  panta [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā] 2.  punktā, LAW.SURR.83.  panta 
[Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2.  punktā vai LAW.SURR.91.  panta [Piekrišan a nodošanai] 
 
359 
 4. punktā, un par kuru nav norādes, ka šāds paziņojums nav jāsniedz, var izmantot minētajā pantā 
paredzētās iespējas tā, it kā šāds paziņojums būtu sniegts attiecībā uz šo valsti.  Attiecībā uz 
LAW.SURR.83.  panta [Izņēmums saistībā ar valstspie derību] 2.  punktu  valsts var izmantot minētajā 
pantā paredzētās iespējas tikai tiktāl, ciktāl tas ir saderīgi ar paziņošanas kritērijiem.   
 
2. Jebkurā laikā var sniegt paziņojumus, kas minēti LAW.SURR.79.  panta [Darbības joma] 
4. punktā, LAW.SURR.85.  panta [C entrālās iestādes iesaistīšana] 1.  punktā, LAW.SURR.86.  panta 
[Apcietināšanas ordera saturs un forma] 2.  punktā, LAW.SURR.105.  panta [Iespējamā 
kriminālvajāšana par citiem nodarījumiem] 1.  punktā, LAW.SURR.106.  panta [Nodošana vai vēlāka 
izdošana] 1.  punkt ā, LAW.CONFISC.4.  panta [Informācijas pieprasījumi par bankas kontiem un 
glabāšanas seifiem] 4.  punktā, LAW.CONFISC.5.  panta [Informācijas pieprasījumi par bankas 
darījumiem] 5.  punktā, LAW.CONFISC.6.  panta [Pieprasījumi par bankas darījumu pārraudzību] 
5. punktā, LAW.CONFISC 15.  panta [Atteikuma pamatojums] 2.  punktā un LAW.CONFISC.23.  panta 
[Pieprasījuma forma un valodas] 3. un 7.  punktā . 
3. Jebkurā laikā var grozīt paziņojumus, kas minēti LAW.SURR.85.  panta [Centrālās iestādes 
iesaistīšana] 1.  punktā, , LAW. SURR.86.  panta [Apcietināšanas ordera saturs un forma] 2.  punktā  un 
LAW.CONFISC 23.  panta [Pieprasījuma forma un valodas] 3.  un 7.  punktā . 
4. Jebkurā laikā var atsaukt paziņojumus, kas minēti LAW.SURR.82.  panta [Izņēmums politiska 
nodarījuma gadījumā] 2.  punk tā, LAW.SURR.83.  panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 
2. punktā, LAW.SURR.85.  panta [Centrālās iestādes iesaistīšana] 1.  punktā, LAW.SURR.91.  panta 
[Piekrišana nodošanai] 4.  punktā, LAW.CONFISC.4.  panta [Informācijas pieprasījumi par bankas 
kontiem  un glabāšanas seifiem] 4.  punktā, LAW.CONFISC.5.  panta [Informācijas pieprasījumi par 
bankas darījumiem] 5.  punktā un LAW.CONFISC.6.  panta [Pieprasījumi par bankas darījumu 
pārraudzību] 5.  punktā . 
5. Savienība informāciju par Apvienotās Karalistes sniegtajie m paziņojumiem, kas minēti 
LAW.SURR.85.  panta [Centrālās iestādes iesaistīšana] 1.  punktā  publicē Eiropas Savienības Oficiālajā 
Vēstnesī . 
6. Līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai Apvienotā Karaliste paziņo Savienībai šādas iestādes:  
(a) iestāde, kas ir atbildīga  par PDR datu saņemšanu un apstrādi atbilstoši III sadaļai [Pasažieru 
datu reģistra (PDR) datu pārsūtīšana un apstrāde] ; 
(b) iestāde, ko uzskata par kompetento tiesībaizsardzības iestādi V sadaļas [Sadarbība ar Eiropolu]  
nolūkos, un īss tās kompetenču apraksts;  
(c) valsts kontaktpunkts, kas norīkots atbilstoši LAW.EUROPOL.50.  panta [Valsts kontaktpunkti un 
sadarbības koordinatori] 1.  punktam ; 
(d) iestāde, ko uzskata par kompetento iestādi VI sadaļas [Sadarbība ar  Eurojust ] nolūkos, un īss 
tās kompetenču apraksts;  
(e) kontaktpunkts, kas norīkots atbilstoši LAW.EUROPOL 65.  panta [ Eurojust  kontaktpunkti] 
1. punktam ; 
(f) Apvienotās  Karalistes  iekšzemes  korespondents  terorisma  jautājumos,  kas norīkots  atbilstoši  
LAW.EUROPOL  65. panta  [Eurojust  kontakpunkti]  2. punktam;  
 
360 
 (g) iestāde,  kas saskaņā  ar Apvienotās  Karalistes  iekšzemes  tiesībām  ir kompetenta  izpildīt  
apcietināšanas  orderi,  kā minēts  LAW.SURR.78.  panta  [Definīcijas]  c) punktā,  un iestāde,  kas 
saskaņā  ar Apvienotās  Karalistes  iekšzeme s tiesībām  ir kompetenta  izdot  apcietināšanas  
orderi,  kā minēts  LAW.SURR.78.  panta  [Definīcijas]  d) punktā;  
(h) iestāde, ko Apvienotā Karaliste izraudzījusies atbilstoši LAW.SURR.103.  panta [Tranzīts] 
3. punktam ; 
(i) centrālā  iestāde,  ko Apvienotā  Karaliste  izraud zījusies  atbilstoši  LAW.EXINF.122.  pantam  
[Centrālās  iestādes];  
(j) centrālā  iestāde,  ko Apvienotā  Karaliste  izraudzījusies  atbilstoši  LAW.CONFISC.21.  panta  
[Centrālās  iestādes]  1. punktam ; 
Savienība informāciju par pirmajā daļā minētajām iestādēm publicē Eiropas Savienības Oficiālajā 
Vēstnesī .  
7. Līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai Savienība attiecīgi savā vai tās dalībvalstu vārdā 
Apvienotajai Karalistei paziņo šādas iestādes:  
(a) Pasažieru informācijas vienība, ko katra dalībvalsts ir izveidojusi vai izraudzījusies, lai saņemtu 
un apstrādātu PDR datus atbilstoši III sadaļai [Pasažieru datu reģistra (PDR) datu pārsūtīšana 
un apstrāde] ; 
(b) iestāde,  kas saskaņā  ar katras  dalībvalsts  iekšzemes  tiesībām  ir kompetenta  izpildīt  
apcietināšanas  orderi,  kā minēts  LAW.SURR.78.  panta  [Definīcijas]  c) punktā,  un iestāde,  kas 
saskaņā  ar katras  dalībvalsts  iekšzemes  tiesībām  ir kompetenta  izdot  apcietināšanas  orderi,  kā 
minēts  LAW.SURR.78.  pantā  [Def inīcijas]  d) punktā;  
(c) iestāde , ko katra dalībvalsts izraudzījusies atbilstoši LAW.SURR.103.  panta [Tranzīts] 
3. punktam ; 
(d) Savienības struktūra, kas minēta LAW.MUTAS.114.  pantā [Kompetentās iestādes definīcija] ; 
(e) centrālā iestāde, ko katra dalībvalsts izraudzī jusies atbilstoši LAW.EXINF.122.  pantam 
[Centrālās iestādes] ; 
(f) centrālā  iestāde,  ko katra  dalībvalsts  izraudzījusies  atbilstoši  LAW.CONFISC.21.  panta  
[Centrālās  iestādes]  1. punktam ; 
(g) ikviena Savienības struktūra, kas izraudzīta atbilstoši LAW.CONFISC.21.  panta [Iestādes] 
2. punkta  pirmajam teikumam, norādot, vai šī struktūra ir izraudzīta par centrālo iestādi 
saskaņā ar minētā punkta pēdējo teikumu.  
8. Saskaņā ar 6. vai 7.  punktu sniegtos paziņojumus var grozīt jebkurā laikā. Šādus grozījumus 
paziņo Specializēt ajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā.  
9. Attiecībā uz 6.  punkta a), b), d), e), g), h), i) un j)  apakšpunktu un attiecīgi 7.  punktu 
Apvienotā Karaliste un Savienība var paziņot vairāk nekā vienu iestādi, un tās var ierobežot šādu s 
paziņojumus tikai konkrētiem nolūkiem.  
10. Kad Savienība sniedz šajā pantā minētos paziņojumus, tā norāda, uz kuru no tās dalībvalstīm 
paziņojums attiecas, vai arī, ka tā sniedz paziņojumu savā vārdā.  
 
361 
 LAW.OTHER.135.  pants. Pārskatīšana un izvērtēšana  
1. Šo daļu  kopīgi pārskata saskaņā ar FINPROV.3.  pantu [Pārskatīšana]  vai pēc vienas Puses 
pieprasījuma, ja Puses par to kopīgi vienojušās.  
2. Puses iepriekš lemj par pārskatīšanas kārtību un paziņo viena otrai savu attiecīgo revīzijas 
darba grupu sastāvu. Revīzijas da rba grupās ir personas ar atbilstošām zināšanām par 
pārskatāmajiem jautājumiem. Ievērojot piemērojamos tiesību aktus, visiem pārskatīšanas 
dalībniekiem ir jāievēro apspriežu konfidencialitāte un jābūt atbilstīgām drošības pielaidēm. Šādas 
pārskatīšanas nol ūkā Apvienotā Karaliste un Savienība veic pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgu 
piekļuvi attiecīgajai dokumentācijai, sistēmām un personālam.  
3. Neskarot 2.  punktu, pārskatīšanā jo īpaši izskata šīs daļas praktisko īstenošanu, interpretāciju 
un pilnveidošanu.  
LAW.OTHER.136.  pants. Nolīguma izbeigšana  
1. Neskarot FINPROV.8.  pantu [Izbeigšana], katra Puse var jebkurā laikā izbeigt šīs daļas 
piemērošanu, ar diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā gadījumā šī 
daļa zaudē spēku devītā mēne ša pirmajā dienā pēc paziņošanas dienas.  
2. Taču, ja šo daļu izbeidz sakarā ar to, ka Apvienotā Karaliste vai kāda dalībvalsts ir denonsējusi 
Eiropas Cilvēktiesību konvenciju vai tās 1., 6. vai 13.  protokolu, šī daļa zaudē spēku dienā, kad šāda 
denonsēšana st ājas spēkā vai, ja paziņojums par daļas izbeigšanu ir iesniegts pēc minētās dienas – 
piecpadsmitajā dienā pēc šāda paziņojuma.  
3. Ja viena Puse saskaņā ar šo pantu sniedz paziņojumu par izbeigšanu, Specializētā komiteja 
tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā tiekas, lai lemtu par to, kādi pasākumi ir vajadzīgi, 
lai nodrošinātu, ka jebkura saskaņā ar šo daļu uzsāktā sadarbība tiek pienācīgi pabeigta. Jebkurā 
gadījumā attiecībā uz visiem personas datiem, kas iegūti sadarbībā saskaņā ar šo nodaļu,  pirms tā 
zaudē spēku, Puses nodrošina, ka pēc izbeigšanas stāšanās spēkā tiek saglabāts aizsardzības līmenis, 
atbilstoši kuram personas dati tika nosūtīti.  
LAW.OTHER.137.  pants. Nolīguma darbības apturēšana  
1. Ja viena Puse pieļauj būtiskus un sistēmiskus tr ūkumus attiecībā uz pamattiesību aizsardzību 
vai tiesiskuma principu, otra Puse var apturēt šīs daļas vai tās sadaļu piemērošanu, ar diplomātisko 
kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā paziņojumā norāda būtiskos un 
sistēmiskos trūkumus, kas ir apturēšanas pamatā.  
2. Ja viena Puse pieļauj būtiskus un sistēmiskus trūkumus attiecībā uz personas datu 
aizsardzību, tai skaitā gadījumos, kad minētie trūkumi ir noveduši pie tā, ka pārstāj piemērot 
attiecīgo lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamīb u, otra Puse var apturēt šīs daļas vai tās sadaļu 
noteikumu piemērošanu, ar diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā 
paziņojumā norāda būtiskos un sistēmiskos trūkumus, kas ir apturēšanas pamatā.  
3. Panta 2.  punkta nolūkos “attie cīgais lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību” nozīmē:  
 
362 
 (a) attiecībā uz Apvienoto Karalisti – lēmumu, ko Eiropas Komisija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvas 
(ES) 2016/68082 36. pantu vai analogiem turpmākiem tiesību aktiem un ar ko apliecina 
pietiekamu aizsar dzības līmeni;  
(b) attiecībā uz Savienību – lēmumu, ko pieņēmusi Apvienotā Karaliste un ar ko apliecina 
pietiekamu aizsardzības līmeni datu pārsūtīšanas nolūkiem, kuri ietilpst 3.  nodaļas 2018.  gada 
Datu aizsardzības likumā83 vai analogu turpmāku tiesību aktu d arbības jomā.  
4. Saistībā ar III sadaļas [Pasažieru datu reģistra dati]  vai X sadaļas [Nelikumīgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana]  apturēšanu atsauces uz “attiecīgo lēmumu par 
aizsardzības līmeņa pietiekamību” ietver arī:  
(a) attiecībā uz Apvienoto Karalisti – lēmumu, ko Eiropas Komisija pieņēmusi saskaņā ar 
Vispārīgās datu aizsardzības regulas (ES) 2016/67984 45. pantu vai analogiem turpmākiem 
tiesību aktiem un ar ko apliecina pietiekamu aizsardzības līmeni;  
(b) attiecībā uz Savienīb u – lēmumu, ko pieņēmusi Apvienotā Karaliste un ar ko apliecina 
pietiekamu aizsardzības līmeni datu pārsūtīšanas nolūkiem, kuri ietilpst 2018.  gada Datu 
aizsardzības likuma (vai analogu turpmāku tiesību aktu) 2.  nodaļas darbības jomā.  
5. Apturēšanas skartās s adaļas provizoriski pārstāj piemērot trešā mēneša pirmajā dienā pēc 
dienas, kad sniegts 1.  vai 2.  punktā minētais paziņojums, izņemot gadījumus, kad ne vēlāk kā divas 
nedēļas pirms attiecīgi minētā laikposma vai pagarinātā laikposma beigām saskaņā ar 7.  punkta 
d) apakšpunktu par apturēšanu paziņojusī Puse, izmantojot diplomātiskos kanālus, iesniedz otrai 
Pusei rakstisku paziņojumu par to, ka tā atsauc pirmo paziņojumu vai samazina apturēšanas 
tvērumu. Pēdējā gadījumā provizoriski pārstāj piemērot tikai otra jā paziņojumā minētās sadaļas.  
6. Ja viena Puse paziņo par vienas vai vairāku šīs daļas sadaļu apturēšanu saskaņā ar 1. vai 
2. punktu, otra Puse var apturēt visu pārējo sadaļu piemērošanu, trīs mēnešus iepriekš iesniedzot 
rakstisku paziņojumu ar diplomātisko kanālu starpniecību.  
7. Pēc paziņojuma par apturēšanu saskaņā ar 1. vai 2.  punktu jautājumu nekavējoties iesniedz 
izskatīšanai Partnerības padomei. Partnerības padome izskata iespējamos risinājumus, kas ļautu 
Pusei, kura paziņojusi par apturēšanu, atlikt tās stāšanos spēkā, samazināt tās tvērumu vai atsaukt 
to. Šim nolūkam pēc Specializētās komitejas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā 
ieteikuma Partnerības padome var:  
(a) saskaņot šīs daļas noteikumu vienotu interpretāciju;  
(b) ieteikt Pusēm jebkādu p iemērotu rīcību;  
                                                            
82  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016.  gada 27.  aprīlis) par fizisku personu 
aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu 
noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu 
apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (ES OV L 119, 4.5.2016., 89.  lpp.).  
83  2018., 12.  nodaļa.  
84  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016.  gada 27.  aprīlis) par fizisku personu 
aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un  šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK 
(Vispārīgā datu aizsardzības regula) (Dokuments attiecas uz EEZ) (ES OV L 119, 4.5.2016., 1.  lpp.).  
 
363 
 (c) pieņemt atbilstīgus šīs daļas pielāgojumus, kas vajadzīgi apturēšanas pamatā esošo iemeslu 
risināšanai, turklāt pielāgojumu darbība nepārsniedz 12  mēnešus; un  
(d) pagarināt 5.  punktā minēto laikposmu par ne vairāk ka trim mēnešiem.  
8. Ja kāda no Pusēm saskaņā ar šo pantu sniedz paziņojumu par apturēšanu, Specializētā 
komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā tiekas, lai lemtu par to, kādi pasākumi ir 
vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka jebkura saskaņā ar šo daļu uzsāktā sadarbība, ko  ietekmē paziņojums, 
tiek pienācīgi pabeigta. Jebkurā gadījumā attiecībā uz visiem personas datiem, kas iegūti sadarbībā 
saskaņā ar šo daļu, pirms apturēšanas skartās sadaļas provizoriski pārstāja piemērot, Puses 
nodrošina, ka pēc apturēšanas stāšanās spēk ā tiek saglabāts aizsardzības līmenis, atbilstoši kuram 
personas dati tika nosūtīti.  
9. Apturēto sadaļu piemērošanu atjauno tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko dienai, kad 
saskaņā ar 1. vai 2.  punktu par apturēšanu paziņojusī Puse, izmantojot diplomātiskos kanālus, ir 
sniegusi rakstisku paziņojumu otrai Pusei par nodomu atjaunot apturēto sadaļu piemērošanu. 
Saskaņā ar 1. vai 2.  punktu par apturēšanu paziņojusī Puse to dara nekavējoties, tiklīdz otras Puses 
pieļautie būtiskie un sistēmiskie trūkumi, kas bija apturēšanas pamatā, vairs nepastāv.  
10. Pēc paziņojuma par nodomu atjaunot apturēto sadaļu piemērošanu saskaņā ar 9.  punktu, 
pārējo sadaļu, kuru piemērošana apturēta saskaņā ar 6.  punktu, piemērošanu atjauno vienlaikus ar 
to sadaļu piemērošanu, kuru piemērošan a bija apturējusi saskaņā ar 1. vai 2.  punktu.  
LAW.OTHER.138.  pants. Izdevumi  
Puses un dalībvalstis, tai skaitā Pušu vai dalībvalstu iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, sedz 
savus izdevumus, kuri tām radušies šīs daļas īstenošanas gaitā, ja vien šaj ā nolīgumā nav noteikts 
citādi.  
XIII SADAĻA. STRĪDU IZŠĶIRŠANA  
LAW.DS.1.  pants. Mērķis  
Šīs sadaļas mērķis ir izveidot ātru, efektīvu un iedarbīgu mehānismu, lai izvairītos no Pušu strīdiem 
saistībā ar šo daļu, ietverot strīdus par šo daļu, ja to piemēro si tuācijām, kuras regulē citi šā nolīguma 
noteikumi, un atrisinātu tos, ja iespējams, ar mērķi rast savstarpēji pieņemamu risinājumu.  
LAW.DS.2.  pants. Darbības joma  
1. Šo sadaļu piemēro strīdiem starp Pusēm par šīs daļas noteikumiem (“aptvertie noteikumi”).  
2. Aptvertie noteikumi ietver visus šīs daļas noteikumus, izņemot turpmāk minētos:  
(a) LAW.GEN.5.  pants [Sadarbības tvērums, ja kāda dalībvalsts vairs nepiedalās analogos 
pasākumos saskaņā ar Savienības tiesībām];  
(b) LAW.PRUM.19.  pants [Apturēšana un nepiemērošana ]; 
(c) LAW.PNR.28.  panta [PDR datu saglabāšana] 14.  punkts ; 
(d) LAW.PNR.38.  pants [Sadarbības saskaņā ar šo sadaļu apturēšana] ; 
(e) LAW.OTHER.136.  pants [Izbeigšana] ; 
 
364 
 (f) LAW.OTHER.137.  pants [Apturēšana]  un 
(g) LAW.DS.6.  pants [Apturēšana] . 
LAW.DS.3.  pants. Ekskluzivitāte  
Puses  apņemas strīdīgus jautājumus par šīs daļas noteikumiem neiesniegt izskatīšanai citam strīdu 
izšķiršanas mehānismam, kas nav šajā sadaļā paredzētais mehānisms.  
LAW.DS.4.  pants. Apspriešanās  
1. Ja viena Puse (“prasītāja Puse”) uzskata, ka otra Puse (“atbildētā ja Puse”) nav pildījusi kādu 
pienākumu saskaņā ar šo daļu, Puses cenšas atrisināt jautājumu, labā ticībā sākot apspriesties ar 
mērķi panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.  
2. Prasītāja Puse var pieprasīt apspriešanos, iesniedzot rakstisku pieprasījumu atbil dētājai 
Pusei. Savā rakstiskajā pieprasījumā prasītāja Puse norāda pieprasījuma iemeslus, tai skaitā apraksta 
darbības vai bezdarbību, ko prasītāja Puse uzskata par atbildētājas Puses pienākuma neizpildes 
iemeslu, precizējot noteikumus, kurus tā uzskata pa r piemērojamiem.  
3. Atbildētāja Puse atbildi uz pieprasījumu sniedz ātri un ne vēlāk kā divas nedēļas pēc tā 
izsniegšanas dienas. Apspriedes notiek regulāri trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma izsniegšanas 
dienas, kad tas izsniegts personīgi vai izmantojot jebkādus citus saziņas līdzekļus, par kuriem Puses ir 
vienojušās.  
4. Apspriedes uzskata par pabeigtām trīs mēnešu laikā no pieprasījuma izsniegšanas dienas, ja 
vien Puses nevienojas tās turpināt.  
5. Prasītāja Puse var pieprasīt, lai apspriedes notiktu Specializē tās komitejas tiesībaizsardzības 
un tiesu iestāžu sadarbības jomā vai Partnerības padomes ietvaros. Pirmā sanāksme notiek viena 
mēneša laikā pēc šā panta 2.  punktā minētā pieprasījuma rīkot apspriedes iesniegšanas. Specializētā 
komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā jebkurā laikā var nolemt nodot 
jautājumu izskatīšanai Partnerības padomē. Partnerības padome var pati pārņemt šā jautājuma 
izskatīšanu. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā vai attiecīgā  
gadījumā Partnerības padome var atrisināt strīdu, pieņemot lēmumu. Šādu lēmumu uzskata par 
savstarpēji saskaņotu risinājumu LAW.DS.5.  panta [Savstarpēji saskaņots risinājums]  nozīmē.  
6. Prasītāja Puse jebkurā laikā var vienpusēji atsaukt savu pieprasījumu rī kot apspriedes. Šādā 
gadījumā apspriedes nekavējoties izbeidz.  
7. Apspriedes un jo īpaši visa informācija, kas norādīta kā konfidenciāla, kā arī Pušu nostājas 
apspriežu laikā ir konfidenciālas.  
LAW.DS.5.  pants. Savstarpēji saskaņots risinājums  
1. Attiecībā uz je bkuru strīdu, kas minēts LAW.DS.2.  pantā [Piemērošanas joma] , Puses jebkurā 
laikā var panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.  
2. Savstarpēji saskaņotu risinājumu var pieņemt ar Specializētās komitejas tiesībaizsardzības un 
tiesu iestāžu sadarbības jomā vai P artnerības padomes lēmumu. Ja savstarpēji saskaņots risinājums 
ir Pušu vienošanās par šīs daļas noteikumu vienotu interpretāciju, minēto savstarpēji saskaņoto 
risinājumu pieņem ar Partnerības padomes lēmumu.  
 
365 
 3. Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai īsteno tu savstarpēji saskaņoto risinājumu termiņā, 
par kuru tās vienojušās.  
4. Ne vēlāk kā līdz termiņa, par kuru Puses vienojušās, beigām īstenotāja Puse rakstiski informē 
otru Pusi par visiem pasākumiem, ko tā veikusi, lai īstenotu savstarpēji saskaņoto risinājum u. 
LAW.DS.6.  pants. Nolīguma darbības apturēšana  
1. Ja apspriežu atbilstoši LAW.DS.4.  pantam [Apspriedes]  rezultātā nav panākts savstarpēji 
saskaņots risinājums LAW.DS.5.  panta [Savstarpēji saskaņots risinājums]  nozīmē, ar nosacījumu, ka 
prasītāja Puse nav at saukusi savu pieprasījumu rīkot apspriedes saskaņā ar LAW.DS.4.  panta 
[Apspriedes] 6.  punktu , un ja prasītāja Puses uzskata, ka atbildētāja Puse ir pieļāvusi būtisku savu 
pienākumu neizpildi attiecībā uz LAW.DS.4.  panta [Apspriedes] 2.  punktā  minētajiem ap tvertajiem 
noteikumiem, prasītāja Puse var apturēt šīs daļas sadaļu, uz kurām attiecas būtiskā neizpilde, 
piemērošanu, iesniedzot rakstisku paziņojumu ar diplomātisko kanālu starpniecību. Šādā paziņojumā 
norāda atbildētājas Puses būtisko pienākuma neizpild i, kas ir apturēšanas pamatā.  
2. Apturēšanas skartās sadaļas provizoriski pārstāj piemērot trešā mēneša pirmajā dienā pēc 
dienas, kad sniegts 1.  punktā minētais paziņojums, vai jebkurā citā dienā, par kuru Puses savstarpēji 
vienojušās, izņemot gadījumus, kad ne vēlāk kā divas nedēļas pirms minētā laikposma beigām 
prasītāja Puse, izmantojot diplomātiskos kanālus, iesniedz atbildētājai Pusei rakstisku paziņojumu 
par to, ka tā atsauc pirmo paziņojumu vai samazina apturēšanas tvērumu. Pēdējā gadījumā 
provizoriski pārstāj piemērot tikai otrajā paziņojumā minētās sadaļas.  
3. Ja prasītāja Puse paziņo par vienas vai vairāku šīs daļas sadaļu apturēšanu saskaņā ar 
1. punktu, atbildētāja Puse var apturēt visu pārējo sadaļu piemērošanu, trīs mēnešus iepriekš 
iesniedzot raksti sku paziņojumu ar diplomātisko kanālu starpniecību.  
4. Ja saskaņā ar šo pantu ir sniegts paziņojums par apturēšanu, Specializētā komiteja 
tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā tiekas, lai lemtu par to, kādi pasākumi ir vajadzīgi, 
lai nodrošinātu , ka jebkura saskaņā ar šo daļu uzsāktā sadarbība, ko ietekmē paziņojums, tiek 
pienācīgi pabeigta. Jebkurā gadījumā attiecībā uz visiem personas datiem, kas iegūti sadarbībā 
saskaņā ar šo daļu, pirms apturēšanas skartās sadaļas provizoriski pārstāja piemēr ot, Puses 
nodrošina, ka pēc apturēšanas stāšanās spēkā tiek saglabāts aizsardzības līmenis, atbilstoši kuram 
personas dati tika nosūtīti.  
5. Apturēto sadaļu piemērošanu atjauno tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko dienai, kad 
prasītāja Puse, izmantojot diplomāt iskos kanālus, ir sniegusi rakstisku paziņojumu atbildētājai Pusei 
par nodomu atjaunot apturēto sadaļu piemērošanu. Prasītāja Puse to dara nekavējoties, tiklīdz tā 
uzskata, ka būtiskā pienākuma neizpilde, kas bija apturēšanas pamatā, vairs nepastāv.  
6. Pēc pr asītājas Puses paziņojuma par tās nodomu atjaunot apturēto sadaļu piemērošanu 
saskaņā ar 5.  punktu, pārējo sadaļu, kuru piemērošanu apturējusi atbildētāja Puse saskaņā ar 
3. punktu, piemērošanu atjauno vienlaikus ar to sadaļu piemērošanu, kuru piemērošanu prasītāja 
Puse bija apturējusi saskaņā ar 1.  punktu.  
LAW.DS.7.  pants. Laikposmi  
1. Visus šajā sadaļā noteiktos laikposmus izsaka attiecīgi nedēļās vai mēnešos, skaitot no 
nākamās dienas pēc darbības, uz kuru tie attiecas.  
2. Jebkuru šajā sadaļā minēto laikposmu var pagarināt, Pusēm savstarpēji vienojoties.  
 
366 
   
 
367 
 CETURTĀ DAĻA. TEMATISKĀ SADARBĪBA  
I SADAĻA. VESELĪBAS DROŠĪBA  
HS.1.  pants. Sadarbība veselības drošības jomā  
1. Šajā pantā “nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi” ir dzīvībai bīstams vai citādi 
nopietns bioloģiskas, ķīmiskas, ekoloģiskas vai nezināmas izcelsmes apdraudējums veselībai, kurš 
izplatās pāri vismaz vienas dalībvalsts un Apvienotās Karalistes robežām vai rada ievērojamu šādas 
izplatības risku.  
2. Puses informē viena otru par nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma gadījumu, kas 
ietekmē otru Pusi, un cenšas to izdarīt savlaicīgi.  
3. Nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma gadījumā Savienība, pamatojotie s uz 
Apvienotās Karalistes rakstisku pieprasījumu, var piešķirt Apvienotajai Karalistei ad hoc  piekļuvi 
Savienībā izveidotajai Agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmai (“EWRS”), piekļuvi piešķir 
attiecībā uz konkrēto apdraudējumu, lai Pušu un dalībvalst u kompetentās iestādes varētu 
apmainīties ar attiecīgo informāciju, novērtēt sabiedrības veselības riskus un koordinēt pasākumus, 
kas varētu būt vajadzīgi sabiedrības veselības aizsardzībai. Savienība cenšas laikus atbildēt uz 
Apvienotās Karalistes rakstis ko pieprasījumu.  
Turklāt Savienība var aicināt Apvienoto Karalisti piedalīties Savienībā izveidotā komitejā, ko veido 
dalībvalstu pārstāvji ar mērķi atbalstīt informācijas apmaiņu un koordinēt ar nopietnu pārrobežu 
veselības apdraudējumu saistītus jautājum us.  
Abas vienošanās ir pagaidu vienošanās un jebkurā gadījumā nepārsniedz laikposmu, ko kāda no 
Pusēm pēc apspriešanās ar otru Pusi uzskata par nepieciešamu saistībā ar attiecīgo nopietno 
pārrobežu veselības apdraudējumu.  
4. Lai veiktu 2.  punktā minētās inf ormācijas apmaiņu un pieņemtu visus pieprasījumus, kas 
iesniegti saskaņā ar 3.  punktu, katra Puse izraugās kontaktpunktu un par to paziņo otrai Pusei. 
Kontaktpunkts arī:  
(a) cenšas veicināt Pušu savstarpēju sapratni par to, vai apdraudējums ir nopietns pārrobe žu 
veselības apdraudējums;  
(b) cenšas panākt savstarpēji saskaņotus risinājumus jebkurām tehniskām problēmām, kas izriet 
no šīs sadaļas īstenošanas.  
5. Attiecīgajā piekļuves periodā, kas tai piešķirts saistībā ar konkrētu nopietnu pārrobežu 
veselības apdraudējumu , Apvienotā Karaliste ievēro visus piemērojamos EWRS  izmantošanas 
nosacījumus un 3.  punktā minētās komitejas reglamentu. Ja pēc precizējošas informācijas apmaiņas 
starp Pusēm  
(a) Savienība uzskata, ka Apvienotā Karaliste nav ievērojusi iepriekš minētos nosacī jumus un 
reglamentu, Savienība var izbeigt attiecīgi Apvienotās Karalistes piekļuvi EWRS  vai tās dalību 
minētajā komitejā saistībā ar minētajiem draudiem;  
 
368 
 (b) Apvienotā Karaliste uzskata, ka tai nav pieņemami nosacījumi un reglaments, Apvienotā 
Karaliste var a ttiecīgi atsaukt savu dalību EWRS  vai savu dalību minētajā komitejā saistībā ar 
minētajiem draudiem.  
6. Ja tas ir Pušu kopīgās interesēs, Puses jautājumos par pastāvošu un jaunu veselības drošības 
apdraudējumu novēršanu, atklāšanu, sagatavošanos tiem un reaģ ēšanu uz tiem sadarbojas 
Starptautiskos forumos.  
7. Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs un attiecīgā Apvienotās Karalistes struktūra, 
kas atbildīga par uzraudzību, epidemioloģisko informāciju un zinātniskām konsultācijām par 
infekcijas slimībām, sadarbojas tehniskos un zinātniskos jautājumos, kuri ietilpst Pušu kopīgu 
interešu jomā, un var šim nolūkam noslēgt saprašanās memorandu.  
 
II SADAĻA. KIBERDROŠ ĪBA 
CYB.1.  pants. Dialogs par kiberjautājumiem  
Puses cenšas izveidot regulāru dialogu, lai apmai nītos ar informāciju par attiecīgajām politikas 
norisēm, tai skaitā saistībā ar starptautisko drošību, jauno tehnoloģiju drošību, interneta pārvaldību, 
kiberdrošību, kiberaizsardzību un kibernoziedzību.  
CYB.2.  pants. Sadarbība saistībā ar kiberjautājumiem  
1. Ja tas ir Pušu kopīgās interesēs, tās sadarbojas kiberjautājumu jomā, apmainoties ar 
paraugpraksi un īstenojot kopīgas praktiskas darbības ar mērķi veicināt un aizsargāt atvērtu, brīvu, 
stabilu, miermīlīgu un drošu kibertelpu, pamatojoties uz spēkā esošo s tarptautisko tiesību un normu 
piemērošanu attiecībā uz atbildīgu valsts rīcību un reģionālās kiberdrošības uzticības veidošanas 
pasākumiem.  
2. Puses arī cenšas sadarboties attiecīgās starptautiskajās struktūrās un forumos un cenšas 
stiprināt globālo kibernot urību un uzlabot trešo valstu spēju efektīvi apkarot kibernoziedzību.  
CYB.3.  pants. Sadarbība ar Eiropas Savienības datorapdraudējumu reaģēšanas vienību  
Ar iepriekšēju ES iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienības ( CERT -EU) valdes 
atļauju CERT-EU un Apvienotās Karalistes valsts datorapdraudējumu reaģēšanas vienība brīvprātīgi, 
savlaicīgi un savstarpēji sadarbojas, apmainoties ar informāciju par instrumentiem un metodēm, 
piemēram, tehniskiem paņēmieniem, taktiku un procedūrām, un paraugpraksi un informāciju par 
vispārīgiem apdraudējumiem un neaizsargātību.  
CYB.4.  pants. Dalība sadarbības grupas, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu (ES)  2016/1148, konkrētās 
darbībās  
1. Ar mērķi veicinātu sadarbību kiberdrošības jomā, vienlaikus nodrošinot Savienības  lēmumu 
pieņemšanas procesa autonomiju, Apvienotās Karalistes attiecīgās valsts iestādes var, pamatojoties 
uz sadarbības grupas priekšsēdētāja pēc apspriešanās ar Komisiju uzaicinājuma, ko Apvienotā 
Karaliste var arī lūgt, piedalīties šādās sadarbības grup as darbībās:  
 
369 
 (a) apmainīties ar paraugpraksi spēju veidošanā, lai nodrošinātu tīklu un informācijas sistēmu 
drošību;  
(b) apmainīties ar informāciju par mācībām saistībā ar tīklu un informācijas sistēmu drošību;  
(c) apmainīties ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi attiecībā uz riskiem un incidentiem;  
(d) apmainīties ar informāciju un paraugpraksi saistībā ar informētības uzlabošanu, izglītības 
programmām un apmācību; un  
(e) apmainīties ar informāciju un paraugpraksi saistībā ar pētījumiem par tīklu un informācijas 
sistēmu d rošību un pilnveidošanu.  
2. Visa apmaiņa ar informāciju, pieredzi vai paraugpraksi starp Sadarbības grupu un Apvienotās 
Karalistes attiecīgajām valsts iestādēm ir brīvprātīga un attiecīgā gadījumā savstarpēja.  
CYB.5.  pants. Sadarbība ar ES Kiberdrošības aģent ūru ( ENISA ) 
1. Ar mērķi veicināt sadarbību kiberdrošības jomā, vienlaikus nodrošinot Savienības lēmumu 
pieņemšanas procesa autonomiju, Apvienotā Karaliste var, pamatojoties uz ES Kiberdrošības 
aģentūras ( ENISA ) valdes uzaicinājumu, ko Apvienotā Karaliste var arī lūgt, piedalīties ENISA  veiktās 
darbībās šādās jomās:  
(a) spēju veidošana;  
(b) zināšanas un informācija; un  
(c) informētības uzlabošana un izglītošana.  
2. Nosacījumus Apvienotās Karalistes dalībai 1.  punktā minētajās ENISA  darbībās, tai skaitā 
atbilstīgu finansiālo i eguldījumu, nosaka darba vienošanās, ko pēc Komisijas iepriekšēja 
apstiprinājuma un saskaņojuma ar Apvienoto Karalisti pieņem ENISA  valde.  
3. Apmaiņa ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi starp ENISA  un Apvienoto Karalisti ir 
brīvprātīga un attiecīgā gadījumā savstarpēja.  
 
  
 
370 
 PIEKTĀ DAĻA. DALĪBA SAVIENĪBAS PROGRAMMĀS, PAREIZA FINANŠU PĀRVALDĪBA UN FINANŠU 
NOTEIKUMI  
UNPRO.0.1.  pants. Darbības joma  
1. Šī Daļa attiecas uz Apvienotās Karalistes dalību Savien ības programmās, to darbībās un 
pakalpojumos, attiecībā uz kuriem Puses ir vienojušās par Apvienotās Karalistes dalību.  
2. Šo Daļu  nepiemēro Apvienotās Karalistes dalībai Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa 
kohēzijas programmās vai līdzīgās programmās ar tā du pašu mērķi, kas notiek, pamatojoties uz 
vienas vai vairāku Savienības iestāžu tiesību pamataktiem, kurus piemēro minētajām programmām.   
Piemērojamos nosacījumus dalībai pirmajā daļā  minētajās programmās norāda piemērojamajā 
pamataktā un saskaņā ar to no slēgtajā finansēšanas nolīgumā. Puses vienojas par noteikumiem, 
kuriem ir līdzīga ietekme kā otrajai nodaļai [Pareiza finanšu pārvaldība]  un kuri attiecas uz 
Apvienotās Karalistes dalību šajās programmās.  
UNPRO.0.2.  pants. Definīcijas  
Šajā Daļā  piemēro šādas definīcijas:  
(a) “pamatakts” ir:  
(i) vienas vai vairāku Savienības iestāžu tiesību akts, ar ko izveido programmu vai 
darbību un kas nodrošina juridisko pamatu darbībai un attiecīgo Savienības budžetā 
iekļauto izdevumu vai no Savienības budžeta segt ās budžeta garantijas īstenošanai, 
tostarp visi tā grozījumi un visi attiecīgie Savienības iestādes akti, kas to papildina vai 
īsteno, izņemot tos, ar kuriem pieņem darba programmas, vai  
(ii) vienas vai vairāku Savienības iestāžu akts, ar ko nosaka no Savienīb as budžeta 
finansētu darbību, kas nav programma;  
(b) "finansēšanas nolīgumi" ir nolīgumi, kas saistīti ar Savienības programmām un darbībām 
saskaņā ar I protokolu , ar kuriem īsteno Savienības līdzekļus, piemēram, dotāciju nolīgumi , 
iemaksu nolīgumi, finanšu p amatpartnerības nolīgumi, finansēšanas nolīgumi un garantijas 
nolīgumi,   
(c) "citi noteikumi, kas attiecas uz Savienības programmas un darbības īstenošanu" ir noteikumi, 
kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/104685 (Finanšu 
regul a), ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un darba programmā vai uzaicinājumos 
vai citās Savienības piešķiršanas procedūrās.  
(d) “Savienība” ir Savienība vai Eiropas Atomenerģijas kopiena vai abas kopā  – atkarībā no 
konteksta;  
                                                            
85  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanš u 
noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 
1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, 
(ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2 014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (ES OV L 193, 
30.7.2018., 1. lpp.).  
 
371 
 (e) "Savienības piešķiršanas pro cedūra" ir Savienības finansējuma piešķiršanas procedūra, ko 
uzsāk Savienība vai personas vai subjekti, kam uzticēta Savienības līdzekļu īstenošana;  
(f) "Apvienotās Karalistes subjekts" ir jebkura veida subjekts (fiziska persona, juridiska persona 
vai cita vei da subjekts), kas var piedalīties Savienības programmas vai darbības  pasākumos 
saskaņā ar pamataktu un kas dzīvo vai veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē;  
1. nodaļa. Apvienotās Karalistes dalība Savienības programmās un darbībās  
1. iedaļa. Vispārīgi nosacījumi dalībai Savienības programmās un darbībās  
UNPRO  1.3. pants. Dalības noteikšana  
1. Apvienotā  Karaliste piedalās un sniedz ieguldījumu Savienības programmās, darbībās vai  – 
izņēmuma gadījumos  – Savienības programmu vai darbību daļā, kurā var piedalīt ies Apvienotā 
Karaliste un kura ir uzskaitīta I protokolā [Programmas un pasākumi, kuros piedalās Apvienotā 
Karaliste] . 
2. Puses vienojas par I protokolu . To pieņem un var grozīt Specializētā komiteja par dalību 
Savienības programmās.  
3. I protokolā : 
(a) norāda Savienības programmas, darbības vai  – izņēmuma gadījumos  – Savienības programmu 
vai darbību daļu, kurā Apvienotā Karaliste piedalās;  
(b) nosaka dalības ilgumu, kas attiecas uz laikposmu, kurā Apvienotā Karaliste un Apvienotās 
Karalistes subjekti var pieteikties Sa vienības finansējumam vai kurā tiem var uzticēt Savienības 
līdzekļu īstenošanu;  
(c) paredz konkrētus Apvienotās Karalistes un Apvienotās Karalistes subjektu dalības 
nosacījumus, tostarp īpašu kārtību, kādā īstenojami finanšu nosacījumi, kas noteikti 
UNPRO  2.1. pantā  [Finanšu nosacījumi] , konkrētu kārtību korekcijas mehānismam, kas 
noteikts UNPRO  2.2. pantā [Programmas, kurās var piemērot automātiskās korekcijas 
mehānismu] , un nosacījumus dalībai struktūrās, kas izveidotas Savienības programmu 
īstenošanas nolūkā . Šie nosacījumi atbilst šim nolīgumam , kā arī vienas vai vairāku Savienības 
iestāžu pamataktiem un aktiem, ar kuriem izveido šādas struktūras;  
(d) attiecīgā gadījumā nosaka Apvienotās Karalistes ieguldījuma summu Savienības programmā, 
ko īsteno, izmantojot finanšu instrumentu vai budžeta garantiju, un attiecīgā gadījumā nosaka 
īpašu kārtību, kā minēts UNPRO  2.3. pantā [Finansējums saistībā ar programmām, ko īs teno, 
izmantojot finanšu instrumentus vai budžeta garantijas] .  
UNPRO  1.4. pants. Atbilstība programmas noteikumiem  
1. Apvienotā Karaliste piedalās I protokolā  minētajās Savienības programmās un darbībās vai to 
daļās saskaņā ar šajā nolīgumā  paredzētajiem not eikumiem, pamataktiem un citiem noteikumiem, 
kuri attiecas uz Savienības programmu un darbību īstenošanu.  
 
2. Šā panta 1. punktā  minētajos noteikumos un nosacījumos tiek ietverti:  
(a) Apvienotās Karalistes subjektu attiecināmība un jebkurš cits attiecināmības nos acījums, kas 
saistīts ar Apvienoto Karalisti, jo īpaši attiecībā uz izcelsmi, darbības vietu vai 
 
372 
 valstspiederību;  
(b) noteikumi un nosacījumi, kas piemērojami pieteikumu iesniegšanai, novērtēšanai un atlasei 
un darbību īstenošanai, ko veic attiecināmie Apvieno tās Karalistes subjekti.  
3. Noteikumi un nosacījumi, kas minēti 2. punkta  b) apakšpunktā, ir līdzvērtīgi noteikumiem un 
nosacījumiem, ko piemēro attiecināmajiem dalībvalstu subjektiem, izņemot pienācīgi pamatotus 
izņēmuma gadījumus, kā paredzēts 1. punktā  minētajos noteikumos un nosacījumos. Abas puses var 
vērst Specializētās komitejas par dalību Savienības programmās uzmanību uz to, ka ir jāapspriež 
pienācīgi pamatoti izņēmumi.  
UNPRO  1.5. pants. Dalības nosacījumi  
1. Apvienotā Karaliste piedalās UNPRO  0.1. pant ā [Darbības joma]  minētajā Savienības 
programmā vai darbībā, vai tās daļā ar nosacījumu, ka Apvienotā Karaliste:  
(a) dara visu iespējamo saskaņā ar saviem tiesību aktiem, lai atvieglotu šo programmu un 
pasākumu vai to daļu īstenošanā iesaistīto personu, tostarp studentu, pētnieku, praktikantu vai 
brīvprātīgo, ieceļošanu un uzturēšanos;  
(b) ciktāl tas ir Apvienotās Karalistes iestāžu kontrolē, nodrošina, ka nosacījumi a) apakšpunktā  
minētajām personām, lai piekļūtu pakalpojumiem Apvienotajā Karalistē, kas ir t ieši saistīti ar 
programmu vai darbību īstenošanu, t.  sk. jebkādi maksājumi, ir tādi paši kā Apvienotās Karalistes 
valstspiederīgajiem;  
(c) attiecībā uz dalību, kas ietver klasificētas vai sensitīvas neklasificētas informācijas apmaiņu 
vai piekļuvi tai, noslēd z attiecīgus nolīgumus saskaņā ar FINPROV.6.  pantu  [Klasificēta informācija un 
sensitīva neklasificēta informācija ]. 
2. Attiecībā uz Apvienotās Karalistes dalību UNPRO  0.1. pantā [Darbības joma]  minētajā 
Savienības programmā vai darbībā, vai tās daļā Savienīb a un tās dalībvalstis:  
(a) dara visu iespējamo saskaņā ar Savienības vai dalībvalstu tiesību aktiem, lai atvieglotu šo 
programmu un pasākumu vai to daļu īstenošanā iesaistīto Apvienotās Karalistes valstspiederīgo, 
tostarp studentu, pētnieku, praktikantu vai brīvprātīgo, ieceļošanu u n uzturēšanos;  
(b) ciktāl tas ir Savienības un dalībvalstu iestāžu kontrolē, nodrošina, ka nosacījumi 
a) apakšpunktā  minētajiem Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem, lai piekļūtu pakalpojumiem 
Savienībā, kas ir tieši saistīti ar programmu vai darbību īst enošanu, t.  sk. jebkādi maksājumi, ir tādi 
paši kā Savienības pilsoņiem.  
3.  I protokolā , atsaucoties uz šo pantu , var paredzēt papildu īpašus nosacījumus, kas 
nepieciešami, lai Apvienotā Karaliste varētu piedalīties Savienības programmā vai darbībā, vai to 
daļās.  
4. Šis pants  neskar UNPRO.1.4. pantu [Atbilstība programmas noteikumiem] .  
5. Šis pants un UNPRO 3.1.  pants [Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā 
apturēšana, ko veic Savienība] neskar arī vienošanās, kas panāktas starp Apvienoto Karalisti un  Īriju 
par kopējo ceļošanas telpu.  
 
373 
 UNPRO  1.6. pants. Apvienotās Karalistes dalība programmu vai darbību pārvaldībā  
1. Apvienotās Karalistes pārstāvjiem vai ekspertiem vai Apvienotās Karalistes ieceltiem 
ekspertiem ir atļauts piedalīties kā novērotājiem  – ja vien tas neattiecas uz punktiem, kas rezervēti 
tikai dalībvalstīm, vai saistībā ar programmu vai darbību, kurā Apvienotā Karaliste nepiedalās,  –
 komitejās, ekspertu grupu sanāksmēs vai citās līdzīgās sanāksmēs, kurās piedalās dalībvalstu 
pārstāvji vai ekspe rti vai dalībvalstu iecelti eksperti un kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot un 
pārvaldīt programmas, darbības vai to daļas, kurās Apvienotā Karaliste piedalās saskaņā ar 
UNPRO  0.1. pantu [Darbības joma] vai kuras Eiropas Komisija ir izveidojusi attiecīb ā uz Savienības 
tiesību aktu īstenošanu saistībā ar minētajām programmām, darbībām vai to daļām. Apvienotās 
Karalistes pārstāvji vai eksperti vai Apvienotās Karalistes ieceltie eksperti nepiedalās balsošanā. 
Apvienoto Karalisti informē par balsošanas rezul tātiem.  
2. Ja ekspertus vai vērtētājus neieceļ, pamatojoties uz valstspiederību, valstspiederība nav 
iemesls, lai izslēgtu Apvienotās Karalistes valstspiederīgos.  
3. Ievērojot 1. punkta  nosacījumus, Apvienotās Karalistes pārstāvju dalību 1. punktā  minētajās 
sanā ksmēs vai citās sanāksmēs, kas saistītas ar programmu vai darbību īstenošanu, reglamentē tie 
paši noteikumi un procedūras, ko piemēro dalībvalstu pārstāvjiem, jo īpaši attiecībā uz tiesībām 
uzstāties, informācijas un dokumentu saņemšanu, ja vien tas neatti ecas uz punktiem, kas rezervēti 
tikai dalībvalstīm, vai uz jautājumiem, kas saistīti ar programmu vai darbību, kurā Apvienotā Karaliste 
nepiedalās, un uz ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzināšanu.  
4.  I protokolā  var noteikt papildu  kārtību attiecībā uz eksp ertu dalību, kā arī Apvienotās 
Karalistes dalību valdēs un struktūrās, kas izveidotas, lai īstenotu I protokolā  minētās Savienības 
programmas vai darbības.  
2. iedaļa. Dalības Savienības programmās un darbībās finansēšanas noteikumi  
UNPRO  2.1. pants. Finanš u nosacījumi  
1. Apvienotās Karalistes vai Apvienotās Karalistes subjektu dalība Savienības programmās, 
darbībās vai to daļās ir atkarīga no Apvienotās Karalistes finansiālā ieguldījuma attiecīgajā 
finansējumā saskaņā ar Savienības budžetu.  
2. Finansiālo ieguldīj umu veido:  
(a) dalības maksa un  
(b) operatīvais ieguldījums.  
3. Finansiālo ieguldījumu veic kā ikgadēju maksājumu, ko veic vienā vai vairākās daļās.  
4. Neskarot UNPRO.8.  pantu [Dalības maksa no 2021. līdz 2026. gadam], dalības maksa ir 4 % 
no gada operatīvā ieguldījuma, un tai nepiemēro retrospektīvas korekcijas, izņemot attiecībā uz 
apturēšanu saskaņā ar UNPRO.3.1.  panta [Apvienotās Karalistes dalības Sa vienības programmā 
apturēšana, ko veic Savienība] 7.  punkta b)  apakšpunktu un izbeigšanu saskaņā ar UNPRO.3.3.  panta 
[Dalības programmā vai darbībā izbeigšana gadījumā, ja Savienības programmās tiek veiktas būtiskas 
izmaiņas] 6.  punkta c)  apakšpunktu. No 2 028.  gada dalības maksas līmeni var koriģēt Specializētā 
komiteja par dalību Savienības programmās.  
 
374 
 5. Operatīvais ieguldījums sedz darbības un atbalsta izdevumus, un tas gan saistību, gan 
maksājumu apropriācijās papildina summas, kas iekļautas Eiropas Savien ības budžetā, kurš galīgi 
pieņemts programmām vai darbībām, vai izņēmuma kārtā to daļām, kuras attiecīgā gadījumā 
palielina ārējie piešķirtie ieņēmumi, kas neizriet no finanšu iemaksām Savienības programmās un 
darbībās no citiem līdzekļu devējiem, kā notei kts I protokolā .  
6. Operatīvais ieguldījums pamatojas uz iemaksu skalu, kas definēta kā attiecība starp 
Apvienotās Karalistes iekšzemes kopproduktu (IKP) tirgus cenās un Savienības IKP tirgus cenās. 
Piemērojamais IKP tirgus cenās ir jaunākais pieejamais Eiropas Savienības Statistikas biroja 
(EUROSTAT ) noteiktais tā gada 1.  janvārī, kurā veikts ikgadējais maksājums, sākot ar brīdi, kad 
piemēro UNPRO.5.2.  pantā [Sadarbība statistikas jomā] minēto kārtību un saskaņā ar šīs kārtības 
noteikumiem. Pirms šīs kār tības piemērošanas Apvienotās Karalistes IKP ir tāds, kāds noteikts, 
pamatojoties uz datiem, ko sniegusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO).  
7. Operatīvā ieguldījuma pamatā ir iemaksu skalas piemērošana sākotnējām saistību 
apropriācijām,  kas palielinātas, kā aprakstīts 5. punktā  un iekļautas Savienības budžetā, kurš galīgi 
pieņemts attiecīgajam gadam, lai finansētu tās Savienības programmas vai darbības, vai izņēmuma 
kārtā to daļas, kurās Apvienotā Karaliste piedalās.  
8. Programmas, darbības  vai to daļas operatīvo ieguldījumu N. gadam var retrospektīvi koriģēt 
uz augšu vai uz leju vienā vai vairākos turpmākajos gados, pamatojoties uz budžeta saistībām, kas 
apstiprinātas par attiecīgā gada apropriācijām, to īstenošanu ar juridiskām saistībām u n to atcelšanu.  
Pirmo  korekciju veic N+  1. gadā, kad sākotnējo ieguldījumu koriģē, to palielinot vai samazinot par 
starpību starp sākotnējo ieguldījumu un koriģēto ieguldījumu, ko aprēķina, piemērojot N. gada 
iemaksu skalu summai, kas sastāv no  
(a) budžeta sa istību summas par saistību apropriācijām, kas apstiprinātas N.  gadā saskaņā ar 
Eiropas Savienības apstiprināto budžetu, un par saistību apropriācijām, kas atbilst atceltajām 
saistībām, kuras atkārtoti darītas pieejamas, un  
(b) ārējām piešķirto ieņēmumu apropri ācijām, kas neizriet no citu līdzekļu devēju finanšu 
iemaksām Savienības programmās un darbībās, kā noteikts I protokolā , un kas bija pieejamas 
N. gada beigās.  
Katru nākamo gadu, līdz visas budžeta saistības, ko finansē no apropriācijām, kuras radušās no 
N. gada, ir samaksātas vai atceltas, un ne vēlāk kā trīs gadus pēc programmas beigām vai pēc 
N. gadam atbilstošās daudzgadu finanšu shēmas beigām, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks, 
Savienība aprēķina N.  gada ieguldījuma korekciju, samazinot Apvienotās Karalistes ieguldījumu par 
summu, kas iegūta, piemērojot N.  gada iemaksu skalu saistībām, kuras katru gadu atceltas no 
Savienības budžeta finansētajām N.  gada saistībām vai no atceltajām saistībām, kas atkal darītas 
pieejamas.  
Ja tiek atceltas ārējās piešķ irto ieņēmumu apropriācijas, kas neizriet no citu līdzekļu devēju finanšu 
iemaksām Savienības programmās un darbībās, kā noteikts I protokolā , Apvienotās Karalistes 
ieguldījumu samazina par summu, kas iegūta, atceltajai summai piemērojot N.  gada iemaksu sk alu. 
N+ 2. gadā vai turpmākajos gados pēc otrajā, trešajā un ceturtajā daļā minēto korekciju veikšanas 
Apvienotās Karalistes ieguldījumu N.  gadam samazina arī par summu, kas iegūta, reizinot Apvienotās 
Karalistes iemaksu N.  gadam ar attiecību starp  
 
375 
 (a) N. gada juridiskajām saistībām, kuras finansē no visām saistību apropriācijām, kas pieejamas 
N. gadā, un kuras izriet no piešķiršanas konkursa procedūrām,  
(i) kurās nav iekļauta Apvienotā Karaliste un Apvienotās Karalistes subjekti, vai  
(ii) attiecībā  uz kurām  Specializ ētā komiteja  par dalību  Savienības  programmās  saskaņā  ar 
UNPRO.2.1.a  pantā  [Kvazi  izslēgšana  no dotācijas  piešķiršanas  konkursa  procedūras]  
noteikto  procedūru  ir nolēmusi,  ka Apvienotā  Karaliste  vai Apvienotās  Karalistes  
subjekti  ir kvazi  izslēgti,  vai  
(iii) attiecībā uz kurām pieteikumu iesniegšanas termiņš ir beidzies UNPRO.3.1.  pantā 
[Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā apturēšana, ko veic Eiropas 
Savienība]  minētās apturēšanas laikā vai pēc UNPRO.3.3.  pantā [Dalības izbeigšana 
programmā būtisk u Savienības programmas grozījumu gadījumā]  minētās izbeigšanas, 
vai 
(iv) kurās Apvienotās Karalistes un Apvienotās Karalistes subjektu dalība ir ierobežota 
saskaņā ar UNPRO.3.5. panta [Finanšu pieauguma pārskatīšana] 3.  punktu, un  
(b) to juridisko saistību kopsummu, kas finansētas no jebkurām saistību apropriācijām N.  gadā.  
Šo juridisko saistību summu aprēķina, ņemot vērā visas budžeta saistības, kas apstiprinātas N.  gadā, 
un atskaitot saistības, kuru atcelšana ir apstiprināta N+  1. gadā. 
9. Savienība pēc pieprasījuma sniedz Apvienotajai Karalistei informāciju par tās  finansiālo  
līdzdalību, kas iekļauta ar budžetu, grāmatvedību, izpildi un novērtēšanu saistītā informācijā, kuru 
sniedz Savienības budžeta lēmējinstitūcijām un budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par Savienības 
programmām un darbībām, kurās Apvienotā Karaliste pie dalās. Šo informāciju sniedz, pienācīgi 
ievērojot Savienības un Apvienotās Karalistes konfidencialitātes un datu aizsardzības noteikumus, un 
tā neskar informāciju, ko Apvienotā Karaliste ir tiesīga saņemt saskaņā ar šīs Daļas otro nodaļu 
[Pareiza finanšu p ārvaldība] . 
10. Visas Apvienotās Karalistes iemaksas vai Savienības maksājumus un maksājamo vai 
saņemamo summu aprēķinu veic euro.  
11. Ievērojot šā panta 5.  punktu un 8.  punkta otro daļu , sīki izstrādāti noteikumi šā panta  
īstenošanai ir izklāstīti UNPRO -1. PIELIK UMĀ  [Finansiālo nosacījumu īstenošana] . UNPRO -
1. pielikumu  var grozīt Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās.  
UNPRO.2.1a.  pants. Kvazi izslēgšana no dotāciju piešķiršanas konkursa procedūras  
1. Ja Apvienotā Karaliste uzskata, ka daži nosacījum i, kas paredzēti dotāciju piešķiršanas 
konkursa procedūrā, kvazi izslēdz Apvienotās Karalistes subjektus, Apvienotā Karaliste par to paziņo 
Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa 
attiecīgajā procedū rā un sniedz pamatojumu. Trīs mēnešu laikā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa 
attiecīgajā piešķiršanas procedūrā Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās izskata 
1. punktā  minēto paziņojumu ar nosacījumu, ka Apvienotās Karalistes subjektu da lības līmenis 
attiecīgajā piešķiršanas procedūrā ir vismaz par 25  % zemāks nekā:  
(a) Apvienotās Karalistes subjektu vidējais dalības līmenis līdzīgās piešķiršanas konkursa 
procedūrās, kurās nav iekļauts šāds nosacījums un kuras sāktas trīs gadu periodā pirms 
paziņošanas; vai  
 
376 
 (b) ja līdzīgu piešķiršanas konkursa procedūru nav, Apvienotās Karalistes subjektu vidējais dalības 
līmenis visās piešķiršanas konkursa procedūrās, kas uzsāktas saskaņā ar programmu vai  – 
attiecīgā gadījumā  – ar iepriekšējo programmu trīs gadu laikā pirms paziņošanas.  
3. Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās līdz 2. punktā  minētā laikposma 
beigām pieņem lēmumu par to, vai Apvienotās Karalistes subjekti ir kvazi izslēgti no attiecīgās 
piešķiršanas procedūras, ņemot vērā Apvienotās Karalistes saskaņā ar 1. punktu  sniegto 
pamatojumu un faktisko dalības īpatsvaru attiecīgajā piešķiršanas procedūrā.  
4. 2. un 3.  punkta  nolūkiem dalības rādītājs ir attiecība starp Apvienotās Karalistes subjektu 
iesniegto pieteikumu skaitu un tajā pašā piešķi ršanas procedūrā iesniegto pieteikumu kopējo skaitu.  
UNPRO.2.2.  pants. Programmas, kurām piemēro automātiskas korekcijas mehānismu  
1. Automātiskas  korekcijas  mehānismu piemēro tām Savienības programmām, darbībām vai to 
daļām, kurām automātiskas korekcijas mehānisma piemērošana ir paredzēta I  protokolā.  Šo 
automātiskas korekcijas mehānisma piemērošanu var ierobežot, attiecinot to tikai uz tām 
programmas vai dar bības daļām, kas norādītas I  protokolā un ko īsteno, izmantojot dotācijas, kuru 
piešķiršanai tiek organizēti konkursi. Sīki izstrādātus noteikumus par to programmas vai darbības 
daļu identificēšanu, uz kurām attiecas vai neattiecas automātiskas korekcijas mehānisms, var 
paredzēt I protokolā . 
 
2. Programmas vai darbības, vai to daļas automātiskās korekcijas summa ir starpība starp to 
juridisko saistību sākotnējām summām, kuras faktiski noslēgtas ar Apvienoto Karalisti vai Apvienotās 
Karalistes subjektiem, kas s aņēmuši finansējumu no attiecīgā kalendārā gada saistību apropriācijām, 
un attiecīgo Apvienotās Karalistes maksāto operatīvo ieguldījumu, kas koriģēts saskaņā ar 
UNPRO  2.1. panta [ Finanšu nosacījumi]  8. punktu, izņemot atbalsta izdevumus, kas attiecas uz t o 
pašu laikposmu, ja šī summa ir pozitīva.  
 
3. Šā panta 2.  punktā minētā summa, kas katrā no diviem secīgiem gadiem pārsniedz 8  % no 
Apvienotās Karalistes atbilstošā ieguldījuma programmā, kurš koriģēts saskaņā ar UNPRO  2.1. panta 
[Finanšu nosacījumi ] 8. punktu, Apvienotajai Karalistei ir jāmaksā kā papildu ieguldījums saskaņā ar 
automātiskās korekcijas mehānismu par katru no diviem gadiem.  
 
4. Sīki izstrādātus noteikumus par šā panta 2.  punktā minēto juridisko saistību attiecīgo summu 
noteikšanu, t.  sk. konsor ciju gadījumā, un par automātisko korekciju, var paredzēt I  protokolā.  
UNPRO.2.3.  pants. Finansējums saistībā ar programmām, ko īsteno, izmantojot finanšu instrumentus 
vai budžeta garantijas  
1. Ja Apvienotā Karaliste piedalās Savienības programmā, darbībā va i to daļā, ko īsteno, 
izmantojot finanšu instrumentu vai budžeta garantiju, Apvienotās Karalistes ieguldījumu 
programmās, kuras īsteno, izmantojot finanšu instrumentus vai budžeta garantijas saskaņā ar 
Savienības budžetu, ko īsteno saskaņā ar X sadaļu Fina nšu regulā , ko piemēro Savienības vispārējam 
budžetam, veic naudas veidā. Skaidrā naudā iemaksātā summa palielina Savienības budžeta 
garantiju vai finanšu instrumenta finansējumu.  
2. Ja Apvienotā Karaliste piedalās 1.  punktā minētajā programmā, ko īsteno Eiro pas Investīciju 
bankas grupa, un ja Eiropas  Investīciju bankas grupai ir jāsedz zaudējumi, ko nesedz no Savienības 
budžeta sniegtā garantija, Apvienotā Karaliste maksā Eiropas Investīciju bankas grupai procentuālo 
daļu no šiem zaudējumiem, kas ir vienāda a r attiecību starp Apvienotās Karalistes iekšzemes 
kopproduktu tirgus cenās un dalībvalstu, Apvienotās Karalistes un jebkuras citas šajā programmā 
 
377 
 iesaistītās trešās valsts iekšzemes kopprodukta summu tirgus cenās. Piemērojamais iekšzemes 
kopprodukts tirgus  cenās ir jaunākais pieejamais EUROSTAT  noteiktais tā gada 1.  janvārī, kurā jāveic 
maksājums, tiklīdz piemēro UNPRO.5.2.  pantā [Sadarbība statistikas jomā] minēto kārtību un 
saskaņā ar šīs kārtības noteikumiem. Pirms šīs kārtības piemērošanas Apvienotās Ka ralistes IKP ir 
tāds, kāds noteikts, pamatojoties uz datiem, ko sniegusi ESAO.  
3. Vajadzības gadījumā šā panta  īstenošanas kārtību, sīkāk nosaka I protokolā , jo īpaši 
nodrošinot, ka Apvienotā Karaliste saņem savu daļu no neizmantotajām iemaksām budžeta 
garantijās un finanšu instrumentos.  
3. iedaļa. Dalības Savienības programmās apturēšana un izbeigšana  
UNPRO.3.1.  pants. Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā apturēšana, ko veic 
Savienība  
1. Savienība var vienpusēji apturēt I protokola  piemērošanu attiecībā uz vienu vai vairākām 
Savienības programmām, darbībām vai izņēmuma kārtā to daļām saskaņā ar šo pantu , ja Apvienotā 
Karaliste nemaksā savu finansiālo ieguldījumu saskaņā ar šīs nodaļas 2.  iedaļu [Dalības Savienības 
programmās finansē šanas noteikumi]  vai ja Apvienotā Karaliste ievieš nozīmīgas izmaiņas vienā vai 
vairākos nosacījumos, kas bija spēkā, kad par Apvienotās Karalistes dalību programmā, darbībā vai 
izņēmuma kārtā to daļā tika panākta vienošanās un tā tika iekļauta I protokolā , un ja šādām 
izmaiņām ir nozīmīga ietekme uz to ieviešanu:  
(a) ir mainīti šo programmu un pasākumu īstenošanā iesaistīto personu, tostarp studentu, 
pētnieku, praktikantu vai brīvprātīgo, ieceļošanas un uzturēšanās  nosacījumi Apvienotajā 
Karalistē. Tas sevišķi  attiecas uz gadījumiem, kad Apvienotā Karaliste ievieš tādas izmaiņas 
savos tiesību aktos attiecībā uz šo personu ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem 
Apvienotajā Karalistē, kas rada diskrimināciju starp dalībvalstīm;  
(b) ir izmaiņas finanšu maksājumos, to starp maksās, kas jāmaksā šā punkta a)  apakšpunktā  
minētajām personām, lai veiktu darbības, kas tām jāveic, lai īstenotu programmu;  
(c) tiek mainīti UNPRO.1.5.  panta [Dalības nosacījumi] 3.  punktā minētie nosacījumi.  
2. Savienība paziņo Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās savu nodomu 
apturēt Apvienotās Karalistes dalību attiecīgajā programmā vai darbībā. Savienība nosaka dalības 
apturēšanas darbības jomu un sniedz pienācīgu pamatojumu. Ja vien Savienība neatsauc savu 
paziņojumu, apturēšana s tājas spēkā 45  dienas pēc Savienības paziņojuma dienas. Diena, kurā 
apturēšana stājas spēkā, ir apturēšanas atsauces diena šā panta  vajadzībām.  
Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās pirms paziņošanas un apturēšanas un 
apturēšanas perioda l aikā var apspriest piemērotus pasākumus, kas ļautu izvairīties no apturēšanas 
vai to atcelt. Ja Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās vienojas izvairīties no 
apturēšanas pirmajā daļā  minētajā laikposmā, apturēšana nestājas spēkā.  
Specializ ētā komiteja par dalību Savienības programmās jebkurā gadījumā 45  dienu laikā sanāk, lai 
apspriestu šo jautājumu.  
3. Sākot no apturēšanas atsauces dienas Apvienoto Karalisti neuzskata par valsti, kas piedalās 
Savienības programmā, darbībā vai to daļā, uz kuru  attiecas apturēšana, un jo īpaši Apvienotā 
Karaliste vai Apvienotās Karalistes subjekti vairs nav tiesīgi piedalīties saskaņā ar nosacījumiem, kas 
paredzēti UNPRO  1.4. pantā [Atbilstība programmas noteikumiem]  un I protokolā  attiecībā uz 
 
378 
 Savienības piešķi ršanas procedūrām, kuras minētajā dienā vēl nav pabeigtas. Piešķiršanas procedūru 
uzskata par pabeigtu, ja šādas procedūras rezultātā ir uzņemtas juridiskās saistības.  
4. Dalības apturēšana neietekmē juridiskās saistības, kas uzņemtas pirms apturēšanas atsauc es 
dienas. Šo nolīgumu turpina piemērot minētajām juridiskajām saistībām.  
5. Tiklīdz Apvienotā Karaliste uzskata, ka ir atjaunota atbilstība dalības nosacījumiem, tā par to 
paziņo Savienībai un iesniedz Savienībai visus attiecīgos pierādījumus.  
Savienība 30  dienu laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas izvērtē šo jautājumu un šajā nolūkā var 
pieprasīt Apvienotajai Karalistei iesniegt papildu pierādījumus. Šādu papildu pierādījumu sniegšanai 
vajadzīgo laiku neņem vērā kopējā izvērtēšanas periodā.  
Ja Savienība ir konstatējusi, ka ir atjaunota atbilstība dalības nosacījumiem, tā bez liekas kavēšanās 
paziņo Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās, ka apturēšana ir atcelta. 
Atcelšana stājas spēkā nākamajā dienā pēc paziņošanas dienas .  
Ja Savienība ir konstatējusi, ka atbilstība dalības nosacījumiem nav atjaunota, apturēšana paliek 
spēkā.  
6. Pret Apvienoto Karalisti atkal izturas kā pret valsti, kas piedalās attiecīgajā Savienības 
programmā vai darbībā, un jo īpaši Apvienotajai Karalist ei un Apvienotās Karalistes subjektiem atkal 
ir tiesības pretendēt saskaņā ar UNPRO  1.4. pantā [Atbilstība programmas noteikumiem]  un 
I protokolā  paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz Savienības piešķiršanas procedūrām saskaņā ar 
minēto Savienības progra mmu vai darbību, kas sākta pēc dienas, kad stājas spēkā apturēšanas 
atcelšana, vai sākta pirms minētās dienas, ja pieteikumu iesniegšanas termiņš nav beidzies.  
7. Ja Apvienotās Karalistes dalība programmā, darbībā vai tās daļā tiek apturēta, Apvienotās 
Karal istes finansiālo ieguldījumu, kas maksājams apturēšanas periodā, nosaka šādi:  
(a) Savienība pārrēķina operatīvo ieguldījumu, izmantojot UNPRO.2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 
8. punkta piektās daļas a)  apakšpunkta iii)  punktā aprakstīto procedūru;  
(b) dalības maksu  koriģē atbilstīgi operatīvā ieguldījuma korekcijai.  
UNPRO  3.2. pants. Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā izbeigšana, ko veic Savienība  
1. Ja vienu gadu pēc atsauces dienas, kas minēta UNPRO.3.1.  panta [Apvienotās Karalistes 
dalības Savienības  programmā apturēšana, ko veic Savienība] 2.  punktā , Savienība nav atcēlusi 
UNPRO.3.1.  pantā [Apvienotās Karalistes dalības apturēšana]  minēto apturēšanu, Savienība vai nu:  
(a) atkārtoti izvērtē  nosacījumus,  ar kādiem tā var piedāvāt atļaut Apvienotajai Karalistei turpināt 
piedalīties attiecīgajās Savienības programmās, darbībās vai to daļās, un ierosina šos 
nosacījumus Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās 45  dienu laikā pēc 
viena gada a pturēšanas perioda beigām, lai grozītu I protokolu . Ja Specializētā komiteja 
turpmāko 45 dienu laikā nevienojas par minētajiem pasākumiem, izbeigšana stājas spēkā, kā 
minēts šā punkta b) apakšpunktā ; vai 
(b) vienpusēji izbeidz I  protokola piemērošanu attiecīga jām Savienības programmām, darbībām 
vai to daļām saskaņā ar šo pantu, ņemot vērā UNPRO.3.1. pantā [Apvienotās Karalistes dalības 
apturēšana]  minēto izmaiņu ietekmi uz programmas vai darbības, vai izņēmuma kārtā tās daļu 
īstenošanu vai uz nesamaksātā ieguld ījuma summu.  
 
379 
 2. Savienība paziņo Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās savu nodomu 
izbeigt Apvienotās Karalistes dalību vienā vai vairākās Savienības programmās vai darbībās saskaņā 
ar 1.  punkta b)  apakšpunktu. Savienība nosaka dalības iz beigšanas darbības jomu un sniedz pienācīgu 
pamatojumu. Ja vien Savienība neatsauc savu paziņojumu, izbeigšana stājas spēkā 45  dienas pēc 
Savienības paziņojuma dienas. Diena, kurā izbeigšana stājas spēkā, ir izbeigšanas atsauces diena šā 
panta  vajadzībām.  
3. Sākot no izbeigšanas atsauces dienas Apvienoto Karalisti neuzskata par valsti, kas piedalās 
Savienības programmā vai darbībā, uz kuru attiecas izbeigšana, un jo īpaši Apvienotā Karaliste vai 
Apvienotās Karalistes subjekti vairs nav tiesīgi piedalīties sask aņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 
UNPRO  1.4. pantā [Atbilstība programmas noteikumiem]  un I protokolā  attiecībā uz Savienības 
piešķiršanas procedūrām, kuras minētajā dienā vēl nav pabeigtas. Piešķiršanas procedūru uzskata 
par pabeigtu, ja šādas procedūras  rezultātā ir uzņemtas juridiskās saistības.  
4. Dalības izbeigšana neietekmē juridiskās saistības, kas uzņemtas pirms UNPRO  3.1. panta 
[Apvienotās Karalistes dalības apturēšana] 2.  punktā minētās apturēšanas atsauces dienas. Šo 
nolīgumu turpina piemērot minēt ajām juridiskajām saistībām.  
5. Ja I protokola  vai tā daļas piemērošanu izbeidz attiecībā uz atbilstošajām programmām vai 
darbībām, vai izņēmuma kārtā to daļām:  
(a) operatīvais ieguldījums, kas sedz atbalsta izdevumus, kuri saistīti ar jau uzņemtām juridiskām 
saistībām, turpina maksāt līdz minēto juridisko saistību pabeigšanai vai līdz tās daudzgadu 
finanšu shēmas beigām, saskaņā ar kuru juridiskās saistības ir finansētas;  
(b) turpmākajos gados neveic nekādu ieguldījumu, izņemot šā punkta a)  apakšpunktā  minētās 
iemaks as. 
UNPRO.3.3.  pants. Dalības programmā vai darbībā izbeigšana gadījumā, ja Savienības programmās 
tiek veiktas būtiskas izmaiņas  
1. Apvienotā Karaliste var vienpusēji izbeigt dalību I  protokolā minētā Savienības programmā 
vai darbībā vai to daļā, ja:  
(a) šīs Savi enības programmas vai darbības pamataktu groza tādā veidā, ka nosacījumi Apvienotās 
Karalistes vai Apvienotās Karalistes subjektu dalībai minētajā programmā vai darbībā tiek 
būtiski grozīti, jo īpaši, ja tas notiek programmas vai darbības un attiecīgo darb ību mērķu 
izmaiņu rezultātā; vai  
 
(b) UNPRO.2.1. pantā [Finanšu nosacījumi] minēto saistību apropriāciju kopsummu palielina par 
vairāk nekā 15  % salīdzinājumā ar minētās programmas vai darbības vai to daļas, kurā piedalās 
Apvienotā Karaliste, sākotnējo finans ējumu un vai nu ir palielināts attiecīgais daudzgadu 
finanšu shēmas maksimālais apjoms, vai ir palielināta ārējo ieņēmumu summa, kas minēta 
UNPRO.2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 5. punktā visam dalības periodam; vai  
 
(c) Apvienotā Karaliste vai Apvienotās Kar alistes subjekti ir izslēgti no dalības programmas vai 
darbības daļā, pamatojoties uz pienācīgi pamatotiem iemesliem, un minētā izslēgšana attiecas 
uz saistību apropriācijām, kas pārsniedz 10  % no saistību apropriācijām Savienības budžetā, 
kurš galīgi pieņ emts minētās programmas vai darbības N.  gadam.  
 
2. Šajā nolūkā Apvienotā Karaliste ne vēlāk kā 60 dienas pēc grozījumu vai pieņemtā gada 
budžeta, vai to grozījumu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī  paziņo Specializētajai 
 
380 
 komitejai par dalību Savienības programmās par nodomu izbeigt I protokola  darbību  attiecībā uz 
attiecīgo Savienības programmu. Apvienotā Karaliste paskaidro iemeslus, kuru dēļ Apvienotā 
Karaliste uzskata, ka grozījums būtiski maina dalības nosacījumus. Spe cializētā komiteja par dalību 
Savienības programmās sanāk 45  dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas, lai apspriestu šo 
jautājumu.  
3. Ja vien Apvienotā Karaliste neatsauc savu paziņojumu, izbeigšana stājas spēkā 45  dienas pēc 
Apvienotās Karalistes paziņojuma d ienas. Diena, kurā izbeigšana stājas spēkā, ir atsauces diena šā 
panta  vajadzībām.  
4. Sākot no atsauces dienas Apvienoto Karalisti neuzskata par valsti, kas piedalās Savienības 
programmā vai darbībā, uz kuru attiecas izbeigšana, un jo īpaši Apvienotā Karalist e vai Apvienotās 
Karalistes subjekti vairs nav tiesīgi piedalīties saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 
UNPRO  1.4. pantā [Atbilstība programmas noteikumiem]  un I protokolā  attiecībā uz Savienības 
piešķiršanas procedūrām, kuras minētajā dienā vēl nav pabe igtas. Piešķiršanas procedūru uzskata 
par pabeigtu, ja šādas procedūras rezultātā ir uzņemtas juridiskās saistības.  
5. Dalības izbeigšana neietekmē juridiskās saistības, kas uzņemtas pirms atsauces dienas. Šo 
nolīgumu turpina piemērot minētajām juridiskajām s aistībām.  
6. Ja attiecīgās programmas vai darbības tiek izbeigtas saskaņā ar šo pantu : 
(a) operatīvais ieguldījums, kas sedz atbalsta izdevumus, kuri saistīti ar jau uzņemtām juridiskām 
saistībām, turpina maksāt līdz minēto juridisko saistību pabeigšanai vai līdz  tās daudzgadu 
finanšu shēmas beigām, saskaņā ar kuru juridiskās saistības ir finansētas;  
(b) Savienība pārrēķina tā gada, kad notiek izbeigšana, operatīvo ieguldījumu, izmantojot 
UNPRO.2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 8.  punkta piektās daļas a)  apakšpunkta iii ) punktā 
aprakstīto procedūru. Turpmākajos gados neveic nekādu ieguldījumu, izņemot šā panta 
a) apakšpunktā minētās iemaksas.  
(c) dalības maksu koriģē atbilstīgi operatīvā ieguldījuma korekcijai.  
4. iedaļa. Darbības rezultātu un finanšu pieauguma izvērtēšana  
UNPRO.3.4.  pants. Darbības rezultātu izvērtēšana  
1. Darbības rezultātu izvērtēšanas procedūru saskaņā ar šajā pantā  izklāstītajiem nosacījumiem 
piemēro tām Savienības programmas vai darbības daļām, kurām piemēro UNPRO  2.2. pantā 
[Programmas, kurām piemēro aut omātiskās korekcijas mehānismu]  minēto korekcijas mehānismu.  
2. Apvienotā Karaliste var pieprasīt, lai Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās 
sāk darbības rezultātu izvērtēšanas procedūru, ja summa, kas aprēķināta saskaņā ar 
UNPRO  2.2. panta [Programmas, kurām piemēro automātiskās korekcijas mehānismu] 2.  punktā 
noteikto metodi, ir negatīva, vai ja šī summa pārsniedz 12  % no atbilstošā Apvienotās Karalistes 
ieguldījuma programmā vai darbībā, kurš koriģēts atbilstoši UNPRO.2.1. panta [Finanšu n osacījumi] 
8. punktam.  
3. Specializētā komiteja  par dalību Savienības programmās trīs mēnešu laikā no 2. punktā  
minētā pieprasījuma dienas analizē attiecīgos ar darbības rezultātiem saistītos datus un pieņem 
ziņojumu, kurā ierosina atbilstīgus pasākumus ar d arbības rezultātiem saistīto jautājumu risināšanai.  
 
381 
 Pirmajā daļā  minētos pasākumus piemēro divpadsmit mēnešu laikposmā pēc ziņojuma pieņemšanas. 
Pēc pasākumu piemērošanas snieguma datus par attiecīgo laikposmu izmanto, lai aprēķinātu 
starpību starp sākotn ējām summām, ko paredz juridiskās saistības, kas faktiski uzņemtas ar 
Apvienoto Karalisti vai Apvienotās Karalistes subjektiem attiecīgajā kalendārajā gadā, un atbilstošo 
operatīvo ieguldījumu, ko Apvienotā Karaliste samaksājusi par to pašu gadu.  
Ja otrajā  daļā  minētā starpība ir negatīva un pārsniedz 16  % no atbilstošā operatīvā ieguldījuma , 
Apvienotā Karaliste var:  
(a) paziņot par savu nodomu izbeigt dalību Savienības programmā vai attiecīgajā programmas 
daļā, par to paziņojot 45  dienas pirms paredzētās izbeigšanas dienas, un var izbeigt savu dalību 
saskaņā ar UNPRO.3.3. panta [Dalības izbeigšana programmā gadījumā, ja tiek veiktas būtiskas 
izmaiņas Savienības programmā ] 3.–6. punktu, vai vai  
(b) lūgt Specializēto komiteju par dalību Savienības programmās pi eņemt turpmākus pasākumus, 
lai novērstu nepietiekamus rezultātus, tostarp veicot pielāgojumus attiecībā uz Apvienotās 
Karalistes dalību attiecīgajā Savienības programmā un koriģējot Apvienotās Karalistes 
turpmākos finanšu ieguldījumus attiecībā uz minēto p rogrammu.  
UNPRO.3.5.  pants. Finanšu pieauguma pārskatīšana  
1. Apvienotā Karaliste var paziņot Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās 
vai darbībās, ka tā iebilst pret sava ieguldījuma Savienības programmā vai darbībā apjomu , ja 
UNPRO.2.1. pantā [Finanšu nosacījumi] minēto saistību apropriāciju kopsummu palielina par vairāk 
nekā 5  % salīdzinājumā ar minētās programmas vai darbības sākotnējo finansējumu un vai nu ir 
palielināts attiecīgais maksimālais apjoms, vai ir palielināta ārējo ieņēmumu  summa, kas minēta 
UNPRO.2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 5. punktā visam dalības periodam.  
2. Pirmajā punktā minēto paziņojumu sniedz 60  dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības 
Oficiālajā Vēstnesī  publicēts pieņemtais gada budžets vai tā grozījumi. Pazi ņojums neskar Apvienotās 
Karalistes pienākumu veikt savu iemaksu un UNPRO 2.1.  panta [Finanšu nosacījumi] 8.  punktā 
minētā korekcijas mehānisma piemērošanu.  
3. Specializētā  komiteja  par dalību Savienības programmās sagatavo ziņojumu, ierosina un lemj 
par atti ecīgu pasākumu pieņemšanu trīs mēnešu laikā  no šā panta 2. punktā  minētās paziņošanas 
dienas.  Minētie pasākumi var ietvert Apvienotās Karalistes un Apvienotās Karalistes subjektu dalības 
ierobežošanu konkrēta tipa darbībās vai piešķiršanas procedūrās vai  – vajadzības gadījumā  – 
I protokola grozīšanu. Pret Apvienotās Karalistes darbības ierobežošanu tā korekcijas mehānisma 
nolūkos, kas minēts UNPRO 2.1.  panta [Finanšu nosacījumi] 8.  punktā , izturas kā pret izslēgšanu.  
4. Ja tiek izpildīti nosacījumi, kas minēti  UNPRO.3.3. panta [Dalības izbeigšana programmā 
gadījumā, ja tiek veiktas būtiskas izmaiņas Savienības programmā]  1. punkta b)  apakšpunktā, 
Apvienotā Karaliste var izbeigt dalību I  protokolā minētā  Savienības programmā vai darbībā saskaņā 
ar UNPRO.3.3. pan ta [Dalības izbeigšana programmā gadījumā, ja tiek veiktas būtiskas izmaiņas 
Savienības programmā] 2. –6. punktu.  
2. nodaļa. Pareiza finanšu pārvaldība  
UNPRO.4.X -1. pants Darbības joma  
Šo nodaļu piemēro Savienības programmām, darbībām un pakalpojumiem I un II protokolā  minēto 
Savienības programmu ietvaros.  
 
382 
 1. iedaļa. Finanšu interešu aizsardzība un atgūšana  
UNPRO.4.X.  pants. Darbības veikšana pareizas finanšu pārvaldības nolūkā  
Šīs nodaļas  piemērošanas nolūkā šajā nodaļā  minētās Apvienotās Karalistes un Savienības iestādes 
cieši sadarbojas saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.  
Pildot savus pienākumus Apvienotās Karalistes teritorijā, Savienības pārstāvji un izmeklēšanas 
struktūras rīkojas saskaņā ar Apvienotā s Karalistes tiesību aktiem.  
UNPRO.4.1.  pants. Pārskatīšanas un revīzijas  
1. Savienībai  ir tiesības  – kā to paredz attiecīgie finansēšanas nolīgumi un/vai līgumi un saskaņā 
ar vienas vai vairāku Savienības iestāžu piemērojamajiem aktiem  – veikt tehniskas, zin ātniskas, 
finansiālas vai cita tipa pārskatīšanas un revīzijas tādu fizisku personu vai tiesību subjektu telpās, kas 
dzīvo vai, attiecīgi, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un saņem Savienības finansējumu, 
kā arī tādas trešās personas telpās, k as iesaistīta Savienības finansējuma īstenošanā un kas dzīvo vai 
veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē. Šādas pārskatīšanas un revīzijas var veikt Savienības 
iestāžu un struktūru, jo īpaši Eiropas Komisijas un Eiropas Revīzijas palātas, pārstāvji vai c itas 
personas, ko saskaņā ar Savienības tiesību aktiem pilnvarojusi Eiropas Komisija.  
2. Savienības iestāžu un struktūru darbiniekiem, jo īpaši Eiropas Komisijas un Eiropas Revīzijas 
palātas darbiniekiem,  kā arī citām Eiropas Komisijas pilnvarotām personām ir  atbilstīga piekļuve 
vietām, darbiem un dokumentiem (elektroniskā vai papīra formātā, vai abējādi), kā arī visai 
informācijai, kas vajadzīga, lai veiktu šādas pārskatīšanas un revīzijas, kā minēts 1. punktā . Šāda 
piekļuve ietver tiesības saņemt fiziskas va i elektroniskas kopijas un izrakstus no jebkura revidējamo 
fizisko vai juridisko personu vai revidējamās trešās personas rīcībā esoša dokumenta vai datu nesēja 
satura.  
3. Apvienotā Karaliste nekavē un nerada šķēršļus 2. punktā  minēto pārstāvju un citu personu  
tiesībām ieceļot Apvienotajā Karalistē un piekļūt revidēto personu telpām, pildot šajā pantā  minētos 
pienākumus.  
4. Neatkarīgi no tā, vai Apvienotās Karalistes dalība programmā vai darbībā tiek apturēta vai 
izbeigta vai tiek apturēta daļa šīs Daļas un/vai I  protokola noteikumu vai visi šie noteikumi, vai tiek 
izbeigta šā nolīguma darbība,  – pārskatīšanas un revīzijas var veikt arī pēc attiecīgās apturēšanas vai 
izbeigšanas spēkā stāšanās dienas saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti vienas vai vairāku 
Savienīb as iestāžu piemērojamajos aktos, un kā paredzēts attiecīgajos finansēšanas nolīgumos 
un/vai līgumos, kuri attiecas uz jebkādām juridiskām saistībām, ar ko tiek īstenots Savienības 
budžets, par kuru Savienība vienojusies pirms attiecīgās apturēšanas vai izb eigšanas spēkā stāšanās 
dienas.   
UNPRO.4.2.  pants. Cīņa pret pārkāpumiem un krāpšanu, kā arī citiem noziedzīgiem nodarījumiem, 
kas skar Savienības finanšu intereses  
1. Eiropas Komisija un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) ir pilnvaroti veikt 
adminis tratīvas  izmeklēšanas, cita starpā arī pārbaudes un inspekcijas uz vietas, Apvienotās 
Karalistes teritorijā.  Eiropas Komisija un OLAF  rīkojas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kas 
reglamentē minētās pārbaudes, inspekcijas un izmeklēšanas.  
 
383 
 2. Apvienotās Ka ralistes kompetentās iestādes saprātīgā laikposmā informē Eiropas Komisiju 
vai OLAF  par jebkuru faktu vai aizdomām, par kurām tās uzzinājušas, saistībā ar pārkāpumu vai 
krāpšanu, vai arī citu nelikumīgu darbību, kas skar Savienības finanšu intereses.  
3. Pārba udes un inspekcijas uz vietas var  veikt visu tādu fizisku personu vai tiesību subjektu  
telpās, kas dzīvo vai, attiecīgi, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un saņem Savienības 
finansējumu saskaņā ar finansēšanas nolīgumu vai līgumu, kā arī jebku ras tādas trešās personas 
telpās, kas iesaistīta šāda Savienības finansējuma īstenošanā un kas dzīvo vai veic uzņēmējdarbību 
Apvienotajā Karalistē. Šādas pārbaudes un inspekcijas uz vietas sagatavo un veic Eiropas Komisija vai 
OLAF  ciešā sadarbībā ar Apvie notās Karalistes kompetento iestādi, kuru izraudzījusi Apvienotā 
Karaliste. Izraudzīto iestādi saprātīgā laikposmā pirms pārbaudēm un inspekcijām informē par 
pārbaužu un inspekciju objektu, nolūku un juridisko pamatu, lai tā varētu sniegt palīdzību. Minēta jā 
nolūkā Apvienotās Karalistes kompetento iestāžu ierēdņi var piedalīties pārbaudēs un inspekcijās uz 
vietas.  
4. Eiropas Komisijas un OLAF  pārstāvjiem ir piekļuve visai informācijai un dokumentācijai 
(elektroniskā vai papīra formātā, vai abējādi), kuri attie cas uz 3.  punktā minētajām darbībām, kas 
nepieciešami, lai pārbaudes un inspekcijas uz vietas veiktu pienācīgi. Jo īpaši Eiropas Komisijas un 
OLAF  darbinieki drīkst kopēt attiecīgos dokumentus.  
5. Eiropas Komisija vai OLAF  un Apvienotās Karalistes kompetentās  iestādes katrā konkrētā 
gadījumā atsevišķi lemj par to, vai pārbaudes un inspekcijas uz vietas veikt  kopīgi, arī gadījumos, kad 
abas puses ir kompetentas veikt izmeklēšanas.  
6. Ja persona, tiesību subjekts vai cita trešā puse, kuram piemēro pārbaudi vai inspekciju uz 
vietas, nepiekrīt pārbaudei vai inspekcijai uz vietas, Apvienotās Karalistes iestādes, rīkojoties saskaņā 
ar valsts tiesību aktiem, palīdz Eiropas Komisijai vai OLAF , lai tie varētu izpildīt savus pienākumus  – 
veikt pārbaudi vai inspekciju uz vietas.  Šajā palīdzībā cita starpā ietilpst piemērotu aizsardzības 
pasākumu veikšana saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp pasākumi pierādījumu aizsargāšanai.  
7. Eiropas Komisij a vai OLAF  informē Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes par šādu 
pārbaužu un inspekciju rezultātu. Jo īpaši Eiropas Komisija vai OLAF  iespējami drīz ziņo Apvienotās 
Karalistes kompetentajai iestādei par jebkuru faktu vai aizdomām saistībā ar pārkāpum u, par ko tie 
uzzinājuši, veicot pārbaudi vai inspekciju uz vietas.  
8. Neskarot Apvienotās Karalistes tiesību piemērošanu, Eiropas Komisija var noteikt 
administratīvus pasākumus un sankcijas fiziskām vai juridiskām personām, kuras piedalās 
programmas vai darb ības īstenošanā saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.  
9. Šā panta  pienācīgas īstenošanas nolūkos Eiropas Komisija vai OLAF  un Apvienotās Karalistes 
kompetentās iestādes regulāri apmainās ar informāciju un  – ja kāda no šā nolīguma pusēm to 
pieprasa  – savā star pā apspriežas, ja vien to neaizliedz Savienības tiesību akti vai Apvienotās 
Karalistes normatīvie akti.  
10. Efektīvas sadarbības un informācijas apmaiņas atvieglināšanai ar OLAF  Apvienotā Karaliste 
izraugās kontaktpunktu.  
11. Informācijas apmaiņa starp Eiropas Kom isiju vai OLAF  un Apvienotās Karalistes 
kompetentajām iestādēm notiek atbilstoši piemērojamām konfidencialitātes prasībām. Informācijas 
apmaiņā iekļautos persondatus aizsargā saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem.  
 
384 
 12. Neskarot LAW.MUTAS.114.  panta [Kompetentā s iestādes definīcija] piemērojamību, ja kāds 
Apvienotās Karalistes valstspiederīgais vai fiziska persona, kas dzīvo Apvienotajā Karalistē, vai tiesību 
subjekti, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, saņem Savienības finansējumu saskaņā ar 
Savienī bas programmām un darbībām, kas uzskaitītas I  protokolā, tieši vai netieši, tostarp saistībā ar 
jebkuru trešo personu, kas iesaistīta šāda Savienības finansējuma īstenošanā, Apvienotās Karalistes 
iestādes sadarbojas ar Savienības iestādēm vai Savienības da lībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par 
tādu noziedzīgu nodarījumu, kuri skar Savienības finanšu intereses, izdarītāju un līdzdalībnieku 
izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un saukšanu pie atbildības, lai ļautu tām pildīt savus pienākumus.  
UNPRO.4.3.  pants. Grozījumi UNPRO.0.1., UNPRO.4.X -1., UNPRO.4.1.  pantā [Pārskatīšanas un 
revīzijas]  un UNPRO.4.2.  pantā [Cīņa pret pārkāpumiem, krāpšanu un citiem noziedzīgiem 
nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses]  
Specializētā komiteja par dalību Savienības pro grammās var grozīt UNPRO.4.1.  pantu [Pārskatīšanas 
un revīzijas]  un UNPRO.4.2.  pantu [Cīņa pret pārkāpumiem, krāpšanu un citiem noziedzīgiem 
nodarījumiem, kas skar Eiropas Savienības finanšu intereses] , jo īpaši, lai ņemtu vērā izmaiņas vienas 
vai vairāku Eiropas Savienības iestāžu aktos.  
Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās var grozīt UNPRO.0.1.  pantu [Darbības 
joma]  un UNPRO.4.X -1. pantu [Darbības joma], lai šo nodaļu attiecinātu arī uz citām Savienības 
programmām, darbībām un pakalpojum iem.  
UNPRO.4.4.  pants. Atgūšana un izpilde  
1. Apvienotajā Karalistē ir izpildāmi lēmumi, kurus pieņēmusi Eiropas Komisija un ar kuriem 
fiziskām vai juridiskām personām, kas nav valstis, tiek uzliktas finansiālas saistības sakarā ar 
jebkādiem prasījumiem, kuri  izriet no Savienības programmām, darbībām, rīcības vai projektiem. 
Lēmumam pievieno rīkojumu par tā izpildi, neparedzot citas formalitātes kā vien lēmuma 
autentiskuma pārbaudi, ko veic valsts iestāde, kuru šajā nolūkā izraudzījusi Apvienotā Karaliste. 
Apvienotā Karaliste savu izraudzīto valsts iestādi dara  zināmu Komisijai un Eiropas Savienības Tiesai. 
Saskaņā ar UNPRO 5.1.  pantu [Saziņa un informācijas apmaiņa ] Eiropas Komisijai ir tiesības par 
šādiem izpildāmiem lēmumiem fiziskām personām vai tiesību subjektiem, kas Apvienotajā Karalistē 
dzīvo vai, attiecīgi, veic uzņēmējdarbību, paziņot tieši. Minēto lēmumu izpilde notiek saskaņā ar 
Apvienotās Karalistes tiesību aktiem.  
2. Tāpat kā Eiropas Komisijas lēmumi, kas minēti šā panta 1.  punktā, Apvienotajā Kara listē ir 
piemērojami arī Eiropas Savienības Tiesas spriedumi un rīkojumi, kas izdoti, piemērojot 
šķīrējklauzulu, kas iekļauta līgumā vai nolīgumā saistībā ar Savienības programmām, darbībām vai to 
daļām saskaņā ar I  protokolu.  
3. Eiropas Savienības Tiesas jur isdikcijā ir veikt 1. punktā  minēto Komisijas lēmumu likumības 
pārbaudi un apturēt šo lēmumu izpildi. Savukārt sūdzības par nepareizu izpildi ir Apvienotās 
Karalistes tiesu jurisdikcijā.  
2. iedaļa. Citi noteikumi par Savienības programmu īstenošanu  
UNPRO.5.1.  pants. Saziņa un informācijas apmaiņa  
Savienības iestādēm un struktūrām, kas iesaistītas Savienības programmu vai darbību īstenošanā vai 
šādu programmu vai darbību kontrolē , ir tiesības tieši sazināties, tostarp, izmantojot elektroniskas 
informā cijas apmaiņas sistēmas, ar jebkuru fizisku personu vai tiesību subjektu, kas dzīvo 
Apvienotajā Karalistē vai veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un saņem Savienības 
 
385 
 finansējumu, kā arī ar jebkuru trešo personu, kas iesaistīta Savienības finansējuma īstenošanā un kas 
dzīvo vai veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē. Šādas fiziskas personas vai tiesību subjekti un 
trešās puses var tiešā veidā iesniegt Savienības iestādēm un struktūrām visu attiecīgo informāciju un 
dokumentāciju, kas tām jāiesniedz, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem, ko piemēro Savienības 
programmai vai darbībai, un pamatojoties uz līgumiem vai finansēšanas nolīgumiem, kas noslēgti 
minētās programmas vai darbības īstenošanas nolūkā.  
UNPRO.5.2.  pants. Sadarbība statistikas jomā  
EUROSTAT  un Apvienotās Karalistes Statistikas iestāde var vienoties par kārtību, kas ļauj sadarboties 
attiecīgos statistikas jautājumos un paredz, ka EUROSTAT  ar Apvienotās Karalistes Statistikas 
iestādes piekrišanu nodrošina statistikas datus par Apvieno to Karalisti šīs Daļas vajadzībām, t.  sk. jo 
īpaši datus par Apvienotās Karalistes IKP.  
3. nodaļa. Apvienotās Karalistes piekļuve pakalpojumiem Savienības programmu ietvaros  
 UNPRO.6.  pants. Noteikumi par piekļuvi pakalpojumiem  
1. Ja Apvienotā Karaliste  nepie dalās Savienības programmā vai darbībā saskaņā ar pirmajā 
nodaļā [Apvienotās Karalistes dalība Savienības programmās] izklāstītajiem noteikumiem, tai tik un 
tā var būt piekļuve pakalpojumiem, kas tiek sniegti Savienības programmu un darbību ietvaros, 
ievēr ojot šajā nolīgumā izklāstītos noteikumus, pamataktus un visus citus noteikumus, kas saistās ar 
Savienības programmu un darbību īstenošanu.  
2. II protokolā  [Apvienotās Karalistes piekļuve pakalpojumiem, kas izveidoti saskaņā ar 
konkrētām programmām un darbībā m] attiecīgā gadījumā:  
(a) nosaka tos pakalpojumus saskaņā ar Savienības programmām un darbībām, kuriem Apvienotā 
Karaliste  un Apvienotās Karalistes subjekti var piekļūt;  
(b) paredz konkrētus noteikumus par Apvienotās Karalistes un Apvienotās Karalistes subjektu 
piekļuvi.  Šie noteikumi atbilst šajā nolīgumā un pamataktos paredzētajiem noteikumiem;  
(c) attiecīgā gadījumā  – paredz Apvienotās Karalistes finansiālo ieguldījumu vai ieguldījumu 
natūrā pakalpojumā, ko sniedz saskaņā ar Savienības programmām un darbībām.  
3. II protokolu  pieņem un var grozīt Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās.  
4. Apvienotajai Karalistei un publiskiem un privātiem kosmosa kuģu īpašniekiem un 
operatoriem, kas darbojas Apvienotajā Karalistē vai no tās, ir piekļuve Lēmuma Nr.  541/2014 
5. panta 1.  punktā minētajiem pakalpojumiem saskaņā ar šā lēmuma 5.  panta 2.  punktu līdz brīdim, 
kad noteikumi par līdzīgu piekļuvi ir iekļauti II  protokolā, vai līdz 2021.  gada 31.  decembrim.  
4. nodaļa. [Pārskatīšanas]  
UNPRO.7.  pants. [ Pārskatīšanas  klauzula ] 
Četrus  gadus pēc tam, kad I un II  protokols kļūst piemērojams, Specializētā komiteja par dalību 
Savienības programmās pārskata tā īstenošanu, pamatojoties uz datiem par Apvienotās Karalistes 
subjektu dalību netiešās un tiešās darbībās saskaņā ar  programmu, programmas daļām vai darbībām 
un pakalpojumiem saskaņā ar I un II  protokolu.  
 
386 
 Ja to pieprasa kāda no pusēm, Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās apspriež 
izmaiņas vai ierosinātās izmaiņas, kas skar nosacījumus Apvienotās Karali stes dalībai jebkurā no 
programmām vai programmu daļām, darbībās un pakalpojumos, kas uzskaitīti I un II  protokolā , un – 
vajadzības gadījumā  – var ierosināt attiecīgus pasākumus šā nolīguma darbības jomā.  
5. nodaļa. Dalības maksa no 2021. līdz 2026.  gadam  
UNPRO.8.  pants. Dalības maksa no 2021. līdz 2026.  gadam  
UNPRO.2.1.  panta [Finanšu nosacījumi] 4.  punktā minētā dalības maksa 2021. –2026.  gadā ir šāda.  
2021. gadā: 0,5  % 
2022. gadā: 1  % 
2023. gadā: 1,5  % 
2024. gadā: 2  % 
2025. gadā: 2,5  % 
2026. gadā: 3  %. 
  
 
387 
 SESTĀ DAĻA. STRĪDU IZŠĶIRŠANA UN HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI  
I SADAĻA. STRĪDU IZŠ ĶIRŠANA  
1. nodaļa. Vispārīgi noteikumi  
INST.9.  pants. Mērķis  
Šīs sadaļas mērķis ir noteikt efektīvu un lietderīgu mehānismu, lai novērstu un atrisinātu strīdus starp 
Pusēm par to, kā interpretēt un piemērot šo nolīgumu un jebkuru papildinošu nolīgumu, ar nolūku 
rast, ja tas ir iespējams, savstarpēji saskaņotu risinājumu.  
INST.10.  pants. Darbības joma  
1. Šo sadaļu, ievērojot 2., 3., 4. un 5. punktu , piemēro attiecībā uz strīdiem star p Pusēm par šā 
nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma noteikumu interpretāciju un piemērošanu (“aptvertie 
noteikumi”).  
2. Aptvertie noteikumi ietver visus šā nolīguma un jebkura papildinošā nolīguma noteikumus, 
izņemot:  
(a) otrās daļas pirmā temata I  sadaļ as GOODS.17.  panta [Tirdzniecības aizsardzības instrumenti] 
1.–6. punktu un GOODS.21. pantu [Kultūras īpašums],  
(b) TBT-X pielikums [Zāles],  
(c) otrās daļas pirmā temata VII sadaļu [Mazie un vidējie uzņēmumi],  
(d) otrās daļas pirmā temata X  sadaļu [Laba regulatīvā pra kse un regulatīvā sadarbība],  
(e) 1. nodaļas [Vispārīgi noteikumi] LPFS.1.1.  panta [Principi un mērķi] 1., 2. un 4.  punktu un 
LPFS.1.2.  panta [Tiesības reglamentēt, piesardzības pieeja, un zinātniskā un tehniskā 
informācija] 1.  un 3.  punktu, 2.  nodaļu [Konkure nces politika], 3.  nodaļas [Subsīdiju kontrole] 
LPFS.3.9.  pantu [Neatkarīga iestāde vai struktūra un sadarbība] un LPFS.3.10.  pantu [Tiesas], 
un otrās daļas pirmā temata XI  sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un 
ilgtspējīgai attīs tībai] 5.  nodaļu [Nodokļi] un otrās daļas pirmā temata XI  sadaļas [Vienlīdzīgi 
apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 9.  nodaļas [Horizontālie un 
institucionālie noteikumi] LPFS.9.4.  panta [Līdzsvara atjaunošana] 4. –9. punktu,  
(f) trešo daļu [Tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās] , ietverot 
gadījumus, kad to piemēro situācijās, ko reglamentē citi šā nolīguma noteikumi,  
(g) ceturto daļu [Tematiskā sadarbība],  
(h) sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontāl ie noteikumi] II  sadaļu [Sadarbības pamats],  
(i) septītās daļas FINPROV.10.A pantu [Pagaidu noteikumi personas datu nosūtīšanai uz 
Apvienoto Karalisti] un  
(j) Nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai;  
3. Puse var vērsties  Partnerības padomē, lai izšķirtu strīdu attiecībā uz saistībām, ko rada 
2. punktā  minētie noteikumi.  
 
388 
 4. Šā panta 2. punktā  minētajiem noteikumiem piemēro INST.11 pantu [Ekskluzivitāte] . 
5. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta  šo sadaļu nepiemēro strīdiem par Protokola par sociālā 
nodrošinājuma koordināciju vai tā pielikumu  noteikumu interpretāciju un piemērošanu atsevišķos 
gadījumos.  
INST.11.  pants. Ekskluzivitāte  
Puses apņemas neiesniegt strīdu starp tām par šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma 
noteikumu interpretāciju vai piemērošanu nevienam citam tādam strīdu izšķiršanas mehānismam, 
kurš nav paredzēts šajā nolīgumā.  
INST.12.  pants. Foruma izvēle gadījumā, ja pastāv būtībā līdzvērtīgi pienākumi saskaņā ar citu 
starptautisku nolīgumu  
1. Ja strīd s rodas attiecībā uz kādu pasākumu, ar ko, iespējams, tiek pārkāptas šajā nolīgumā vai 
jebkurā papildinošajā nolīgumā noteiktās saistības un praktiski līdzvērtīgas saistības saskaņā ar citu 
starptautisku nolīgumu, kurā abas Puses ir dalībnieces, tostarp PT O līgumu, tad forumu strīda 
izšķiršanai izvēlas tā Puse, kura vēlas izmantot tiesisko aizsardzību.  
2. Kad Puse ir izvēlējusies forumu un tajā sākusi strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar šo 
sadaļu vai saskaņā ar citu starptautisku nolīgumu, šī Puse nes āk šādas procedūras saskaņā ar otru 
nolīgumu attiecībā uz konkrēto pasākumu, kas minēts 1. punktā, ja vien pirmajā izvēlētajā forumā 
nav iespējams taisīt spriedumus procesuālu vai ar jurisdikciju saistītu iemeslu dēļ.  
3. Šajā pantā:  
(a) strīdu izšķiršanas proc edūras saskaņā ar šo sadaļu uzskata par uzsāktām, kad kāda Puse 
pieprasa izveidot šķīrējtiesu saskaņā ar INST.14. pantu [Šķīrējtiesas procedūras] ; 
(b) strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar PTO līgumu uzskata par uzsāktām, kad kāda Puse 
pieprasa izveidot eks pertu grupu saskaņā ar PTO Vienošanās par noteikumiem un 
procedūrām, kas reglamentē strīdu izšķiršanu, 6.  pantu; un  
(c) strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar jebkuru citu nolīgumu uzskata par uzsāktām, tās ir 
uzsāktas saskaņā ar minētā nolīguma attiecīgajie m noteikumiem.  
4. Neskarot 2. punktu, nekas šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā neliedz Pusei 
apturēt saistību izpildi, ja to atļāvusi PTO strīdu izšķiršanas struktūra vai ja tas atļauts saskaņā ar cita 
starptautiska nolīguma, kurā Puses ir dal ībnieces, strīdu izšķiršanas procedūrām. PTO nolīgumu vai 
jebkādu citu starptautisko nolīgumu starp Pusēm neizmanto par pamatojumu, lai liegtu Pusei 
apturēt saistību izpildi saskaņā ar šo sadaļu.  
2. nodaļa. Procedūra  
INST.13.  pants. Apspriešanās  
1. Ja Puse  (“prasītāja Puse”) uzskata, ka otra Puse (“atbildētāja Puse”) nav izpildījusi kādu 
pienākumu saskaņā ar šo nolīgumu vai saskaņā ar jebkuru papildinošo nolīgumu, Puses cenšas 
atrisināt šo jautājumu, sākot apspriešanos labā ticībā, lai panāktu savstarpēji s askaņotu risinājumu.  
 
389 
 2. Prasītāja Puse var pieprasīt apspriešanos, iesniedzot rakstisku pieprasījumu atbildētājai 
Pusei. Prasītāja Puse savā rakstiskajā pieprasījumā norāda pieprasījuma iemeslus, tostarp attiecīgos 
pasākumus un pieprasījuma juridisko pamat u, un aptvertos noteikumus, kurus tā uzskata par 
piemērojamiem.  
3. Atbildētāja Puse atbild uz pieprasījumu nekavējoties, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 
dienas pēc tā saņemšanas dienas. Apspriešanos rīko 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas 
personīgi vai izmantojot jebkādus citus saziņas līdzekļus, par kuriem Puses ir vienojušās. Ja 
apspriešanās notiek personīgi, tā notiek atbildētājas Puses teritorijā, ja vien Puses nevienojas citādi.  
4. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 30 dienās no pieprasīju ma saņemšanas dienas, ja vien 
abas Puses nevienojas to turpināt.  
5. Apspriešanās steidzamos jautājumos, tostarp tādos, kas attiecas uz ātrbojīgām precēm vai 
sezonas precēm vai pakalpojumiem, notiek 20 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas. 
Apspr iešanos uzskata par pabeigtu minētajās 20  dienās, ja vien abas Puses nevienojas to turpināt.  
6. Katra Puse sniedz pietiekamu faktisko informāciju, lai varētu pilnībā pārbaudīt aplūkojamo 
pasākumu, tostarp pārbaudīt to, kā šis pasākums varētu ietekmēt šā no līguma vai jebkura 
papildinošā nolīguma piemērošanu. Katra Puse cenšas nodrošināt to savu kompetento iestāžu, 
kurām ir zinātība apspriežamajā jautājumā, personāla dalību apspriedēs.  
7. Attiecībā uz visiem strīdiem, kas skar jomu, kura nav otrās daļas pirmā  temata vai sestā 
tematā I līdz VII sadaļa, VIII sadaļas ceturtā nodaļa [Enerģētika un izejvielas], IX līdz XII sadaļa, pēc 
prasītājas Puses pieprasījuma šā panta 3.  punktā minētās apspriedes rīko specializētajā komitejā vai 
Partnerības padomē. Specializēt ā komiteja jebkurā laikā var lemt nodot jautājumu Partnerības 
padomei. Partnerības padome var pati pārņemt šā jautājuma izskatīšanu. Specializētā komiteja vai 
attiecīgā gadījumā Partnerības padome var izšķirt strīdu, pieņemot attiecīgu lēmumu. Piemēro šā 
panta 3. punktā minētos laikposmus. Sanāksmju norises vietu reglamentē specializētās komitejas vai 
attiecīgā gadījumā Partnerības padomes reglaments.  
8. Apspriešanās un jo īpaši visa par konfidenciālu noteiktā informācija un Pušu tās gaitā 
ieņemtā nostāja i r konfidenciāla un neskar nevienas Puses tiesības jebkuros turpmākajos procesos.  
INST.14.  pants. Šķīrējtiesas procedūra  
1. Prasītāja Puse var pieprasīt izveidot šķīrējtiesu, ja:  
(a) atbildētāja Puse uz lūgumu par apspriešanos nesniedz atbildi 10 dienu laikā no  tā saņemšanas 
dienas;  
(b) apspriešanās nenotiek INST.13 panta 3., 4. vai 5. punktā [Apspriešanās]  minētajos laikposmos;  
(c) Puses vienojas neapspriesties vai  
(d) apspriešanās ir pabeigta, nepanākot savstarpēji saskaņotu risinājumu.  
 2. Pieprasījumu izveidot šķīrējtiesu iesniedz, iesniedzot rakstisku pieprasījumu atbildētājai 
Pusei. Prasītāja Puse savā pieprasījumā skaidri norāda aplūkojamo pasākumu un tādā veidā, kas 
 
390 
 pietiekami skaidri atspoguļo sūdzības juridisko pamatu, paskaidro, kādā  veidā minētais pasākums 
pārkāpj aptvertos noteikumus.  
INST.15.  pants. Šķīrējtiesas izveide  
1. Šķīrējtiesā ir trīs šķīrējtiesneši.  
2. Ne vēlāk kā 10 dienas pēc tam, kad iesniegts pieprasījums izveidot šķīrējtiesu, Puses 
apspriežas, lai vienotos par šķīrējt iesas sastāvu.  
3. Ja Puses par šķīrējtiesas sastāvu nevienojas šā panta 2. punktā noteiktajā laikposmā, tad 
katra Puse ne vēlāk kā piecas dienas pēc 2. punktā noteiktā laikposma beigām ieceļ šķīrējtiesnesi, 
izraugoties no minētās Puses kandidātu apakšsarak sta, kas sagatavots saskaņā ar INST.27. pantu 
[Šķīrējtiesnešu saraksti]. Ja Puse minētajā laikposmā neieceļ šķīrējtiesnesi no sava apakšsaraksta, 
tad Partnerības padomes līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses ne vēlāk kā piecas dienas pēc 
minētā laikposma beigām lozējot izraugās šķīrējtiesnesi no tās Puses, kura nav iecēlusi 
šķīrējtiesnesi, kandidātu apakšsaraksta. Partnerības padomes līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses 
var šādu šķīrējtiesneša izraudzīšanos lozējot deleģēt.  
4. Ja Puses nevienojas par šķī rējtiesas priekšsēdētāju šā panta 2. punktā noteiktajā laikposmā, 
tad Partnerības padomes līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses ne vēlāk kā piecas dienas pēc 
minētā laikposma beigām lozējot izraugās šķīrējtiesas priekšsēdētāju no priekšsēdētāju 
apakšsarak sta, kas izveidots saskaņā ar INST.27. pantu [Šķīrējtiesnešu saraksti]. Partnerības 
padomes līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses var šādu priekšsēdētāja izraudzīšanos lozējot 
deleģēt.  
5. Ja kāds no sarakstiem, kas paredzēti INST.27.  pantā [Šķīrējtiesnešu  saraksti], nav izveidots vai 
brīdī, kad tiek iesniegts pieprasījums saskaņā ar šā panta 3. vai 4.  punktu, tajā nav pietiekami daudz 
uzvārdu, tad šķīrējtiesnešus izvēlas lozējot no to personu loka, kuras oficiāli ierosinājusi viena Puse 
vai abas Puses sask aņā ar INST -X. pielikumu [Reglaments].  
6. Šķīrējtiesas izveidošanas diena ir diena, kurā pēdējais no trim šķīrējtiesnešiem ir paziņojis 
Pusēm, ka piekrīt iecelšanai amatā saskaņā ar INST -X. pielikumu [Reglaments] . 
INST.16.  pants. Prasības šķīrējtiesnešiem  
1. Visi šķīrējtiesneši:  
(a) ir pierādījuši speciālās zināšanas tiesībās un starptautiskajā tirdzniecībā, tostarp konkrētos 
jautājumos, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata [Tirdzniecība] I  līdz VII  sadaļa, 
VIII sadaļas ceturtā nodaļa [Enerģētika un izejvie las], IX līdz XII sadaļa] vai otrās daļas sestais 
temats [Citi noteikumi], vai tiesībās un visos citos jautājumos, uz ko attiecas šis nolīgums vai 
jebkurš papildinošais nolīgums, un priekšsēdētājam ir arī pieredze strīdu izšķiršanas 
procedūrās;  
(b) nav saistīti ar kādu no Pusēm, un nesaņem norādes no tām;  
(c) rīkojas patstāvīgi un nesaņem norādījumus no kādas organizācijas vai valdības jautājumos, kas 
attiecas uz strīdiem un  
(d) atbilst INST -X. pielikumam [Rīcības kodekss].]  
 
391 
 2. Visi šķīrējtiesneši ir personas, k uru neatkarība nav apšaubāma, kurām ir vajadzīgā kvalifikācija, 
lai tās varētu ieņemt augstus amatus tiesu iestādēs attiecīgajās valstīs vai kuras ir juristi ar atzītu 
kompetenci.  
3. Ņemot vērā konkrētā strīda priekšmetu, Puses var vienoties atkāpties no 1. punkta a) 
apakšpunktā  minētajām prasībām.  
INST.17.  pants. Šķīrējtiesas funkcijas  
Šķīrējtiesa:  
(a) objektīvi izvērtē tai izskatīšanai iesniegto jautājumu, tostarp objektīvi izvērtē lietas apstākļus 
un aplūkojamo pasākumu piemērojamību un atbilstību aptvertaji em noteikumiem;  
(b) savos lēmumos un nolēmumos izklāsta faktu un tiesību konstatējumus un visu tās izdarīto 
konstatējumu loģisko pamatojumu un  
(c) tai vajadzētu regulāri apspriesties ar Pusēm un sniegt pietiekamas iespējas, lai panāktu 
savstarpēji saskaņotu risinā jumu.  
INST.18.  pants. Darba uzdevums  
1. Ja vien Puses ne vēlāk kā piecas dienas pēc šķīrējtiesas izveidošanas nevienojas citādi, 
šķīrējtiesas darba uzdevums ir:  
“ņemot vērā attiecīgos šā nolīguma vai papildinošā nolīguma aptvertos noteikumus, 
izskatīt šķīrējtiesas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, lemt par aplūkojamā 
pasākuma atbilstību INST.10. pantā [Darbības joma]  minētajiem noteikumiem un pieņemt 
nolēmumu saskaņā ar INST.20. pantu [Šķīrējtiesas nolēmums] ”. 
2. Ja Puses vienojas par citu darba uzdevumu, kas nav minēts 1. punktā , tās 1. punktā minētajā 
laikposmā paziņo šķīrējtiesai saskaņoto darba uzdevumu.  
INST.19.  pants. Steidzama tiesvedība  
1. Ja kāda  Puse to pieprasa, šķīrējtiesa ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc tās izveidošanas pieņem 
lēmumu par to, vai lieta skar steidzamus jautājumus.  
2. Steidzamos gadījumos INST.20 pantā [Šķīrējtiesas nolēmums]  noteiktie piemērojamie 
laikposmi ir puse no tur noteikt ā laika.   
INST.20.  pants. Šķīrējtiesas nolēmums  
1.  Šķīrējtiesa starpposma ziņojumu Pusēm iesniedz 100 dienās pēc šķīrējtiesas izveides. Ja 
šķīrējtiesa uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, tad tās priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo 
Pusēm, norādot ka vēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesa plāno sniegt starpposma ziņojumu. 
Šķīrējtiesa starpposma ziņojumu nekādā gadījumā nesniedz vēlāk kā 130  dienas pēc šķīrējtiesas 
izveides.  
2. Katra Puse 14  dienās pēc starpposma ziņojuma saņemšanas var iesniegt šķī rējtiesai rakstisku 
pieprasījumu pārskatīt konkrētus starpposma ziņojuma aspektus. Puse var sniegt piezīmes par otras 
Puses pieprasījumu sešās dienās pēc pieprasījuma iesniegšanas.  
 
392 
 3. Ja 2.  punktā minētajā laikposmā nav iesniegts rakstisks pieprasījums pār skatīt konkrētus 
starpposma ziņojuma aspektus, tad starpposma ziņojums kļūst par šķīrējtiesas nolēmumu.  
4. Šķīrējtiesa savu nolēmumu Pusēm iesniedz 130  dienās no šķīrējtiesas izveides. Ja šķīrējtiesa 
uzskata, ka šo termiņu nav iespējams ievērot, šķīrējtie sas priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo 
Pusēm, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesa plāno sniegt nolēmumu. Šķīrējtiesa 
savu nolēmumu nekādā gadījumā nesniedz vēlāk kā 160  dienas pēc šķīrējtiesas izveides.  
5. Nolēmums ietver jebkura Pušu  rakstiska pieprasījuma par starpposma ziņojumu apspriešanu 
un skaidri iztirzā Pušu piezīmes.  
6. Lielākai noteiktībai – INST.17. pantā [Šķīrējtiesas funkcijas], INST.18. pantā [Darba uzdevums], 
INST.28 pantā [Šķīrējtiesnešu aizstāšana] un INST.29. panta [ Šķīrējtiesas nolēmumi un lēmumi] 1., 3., 
4. un 6.  punktā minētais ‘nolēmums’ vai ‘nolēmumi’ nozīmē arī šķīrējtiesas starpposma ziņojumu.  
3. nodaļa. Atbilstība  
INST.21.  pants. Atbilstības nodrošināšanas pasākumi  
1. Ja savā nolēmumā, kas minēts INST.20. pant a [Šķīrējtiesas nolēmums] 1.  punktā , šķīrējtiesa 
konstatē, ka atbildētāja Puse nav izpildījusi kādu pienākumu saskaņā ar šo nolīgumu vai saskaņā ar 
jebkuru papildinošo nolīgumu, tad minētā Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai nekavējoties 
nodrošinātu atbils tību šķīrējtiesas nolēmumu nolūkā panākt atbilstību aptvertajiem noteikumiem.  
2. Atbildētāja Puse ne vēlāk kā 30 dienas pēc nolēmuma pasludināšanas paziņo prasītājai Pusei 
par pasākumiem, ko tā ir veikusi vai plāno veikt, lai nodrošinātu atbilstību.  
INST. 22. pants. Samērīgs laikposms  
1. Ja tūlītēja izpilde nav iespējama, atbildētāja Puse ne vēlāk kā 30 dienas pēc INST.20. panta 
[Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā  minētā nolēmuma pasludināšanas paziņo prasītājai Pusei samērīgā 
laikposma ilgumu, kas tai būs vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību ar nolēmumu, kas minēts INST.20. 
panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā . Puses cenšas vienoties par samērīgā laikposma ilg umu, lai 
panāktu atbilstību.  
2. Ja Puses nav vienojušās par samērīgā laikposma ilgumu, prasītāja Puse ne agrāk kā 20 dienas 
pēc 1. punktā minētā paziņojuma sniegšanas var rakstiski pieprasīt sākotnējai šķīrējtiesai noteikt 
samērīgā laikposma ilgumu. Šķīrēj tiesa paziņo savu lēmumu Pusēm 20 dienās no pieprasījuma 
iesniegšanas dienas.  
3. Atbildētāja Puse vismaz vienu mēnesi pirms samērīgā laikposma beigām iesniedz prasītājai 
Pusei rakstisku paziņojumu par to, kā virzās INST.20. panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1.  punktā  minētā 
nolēmuma izpilde.  
4. Puses var vienoties par samērīgā laikposma pagarināšanu.  
 
393 
 INST.23.  pants. Atbilstības pārskatīšana  
1. Atbildētāja Puse ne vēlāk kā samērīgā laikposma beigās paziņo prasītājai Pusei par visiem 
pasākumiem, ko tā veikusi, l ai izpildītu INST.20 panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā  minēto 
nolēmumu.  
2. Ja Pusēm ir atšķirīgi viedokļi par jebkāda pasākuma, kas veikts, lai izpildītu nolēmumu, 
pastāvēšanu vai atbilstību aptvertajiem noteikumiem, tad prasītāja Puse var iesniegt rakstveida 
pieprasījumu sākotnējai šķīrējtiesai izlemt šo jautājumu. Pieprasījumā norāda visus aplūkojamos 
pasākumus un tādā veidā, kas pietiekami atspoguļo sūdzības juridisko pamatu, paskaidro, kādā veidā 
minētais pasākums pārkāpj aptvertos noteikumus. Šķ īrējtiesa paziņo savu lēmumu Pusēm 45 dienās 
no pieprasījuma iesniegšanas dienas.  
INST.24.  pants. Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi  
1. Atbildētāja Puse pēc prasītājas Puses pieprasījuma un pēc apspriešanās ar to iesniedz 
pagaidu kompensācijas piedāvā jumu, ja:  
a) atbildētāja Puse sniedz paziņojumu prasītājai Pusei, ka nav iespējams izpildīt nolēmumu, kas 
minēts INST.20. panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā , vai  
b) atbildētāja Puse INST.21.  pantā [Atbilstības nodrošināšanas pasākumi] minētajā termiņā vai 
pirms samērīgā laikposma beigām neiesniedz paziņojumu par pasākumu, kas veikts, lai nodrošinātu 
atbilstību, vai  
c) šķīrējtiesa konstatē, ka nav veikti pasākumi nolēmuma izpildei vai ka pasākumi, kas veikti 
izpildei, nav saderīgi ar aptvertajiem  noteikumiem.  
2. Pie jebkura no 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem prasītāja Puse 
var sniegt rakstisku paziņojumu atbildētājai Pusei, ka tā plāno apturēt saistību izpildi, ko paredz 
aptvertie noteikumi, ja:  
a) prasītāja Puse nolemj  neiesniegt pieprasījumu saskaņā ar 1. punktu vai  
b) Puses nevienojas par pagaidu kompensāciju 20 dienās pēc samērīgā laikposma beigām vai 
pēc šķīrējtiesas lēmuma pasludināšanas saskaņā ar INST.23.  pantu [Atbilstības pārskatīšana], ja ir 
iesniegts pieprasī jums saskaņā ar 1. punktu.  
Paziņojumā norāda paredzamās saistību izpildes apturēšanas līmeni.  
3.  Uz saistību izpildes apturēšanu attiecas šādi nosacījumi:  
a) saskaņā ar šo pantu nevar apturēt saistības, kas izriet no otrās daļas ceturtā temata [Sociālā 
nodrošinājuma koordinēšana un vīzas īstermiņa ceļojumiem], Protokola par sociālā nodrošinājuma 
koordinēšanu vai tā pielikumiem vai piektās daļas [Savienības programmas];  
b) atkāpjoties no a)  punkta, pienākumus saskaņā ar piekto daļu [Savienības programmas] var apturēt 
tikai tad, ja INST.20.  panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1.  punktā minētais nolēmums attiecas uz piektās 
daļas [Savienības programmas] interpretāciju un īstenošanu;  
 
394 
 c) saistības ārpus piektās daļas [Savienības programmas] nevar apturēt, ja INST.20.  panta 
[Šķīrējtiesas nolēmums] 1.  punktā minētais nolēmums attiecas uz piektās daļas [Savienības 
programmu] interpretāciju un īstenošanu; un  
d) otrās daļas pirmā temata II  sadaļas [Pakalpojumi un investīcijas] saistības attiecībā uz finanšu 
pakalpojumiem n evar apturēt saskaņā ar šo pantu, ja vien INST.20.  panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 
1. punktā minētais nolēmums neattiecas uz otrās daļas pirmā temata II sadaļas [Pakalpojumi un 
investīcijas] saistību interpretāciju un piemērošanu attiecībā uz finanšu pakalpo jumiem.  
4.  Ja Puse turpina neievērot nolēmumu, ko pieņēmusi šķīrējtiesa, kas izveidota saskaņā ar 
iepriekš starp Pusēm noslēgtu nolīgumu, otra Puse var apturēt to saistību izpildi, uz kurām attiecas 
INST.10.  pantā [Darbības joma] minētie noteikumi. Izņemo t 3. punkta a)  apakšpunkta noteikumu, 
visus noteikumus par pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļiem neievērošanas gadījumā un par šādu 
pasākumu pārskatīšanu reglamentē iepriekšējais nolīgums.  
5. Saistību izpildes apturēšana nepārsniedz tādu apmēru, kas lī dzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam 
zudumam vai samazinājumam.  
6. Ja šķīrējtiesa ir konstatējusi otrās daļas pirmā temata [Tirdzniecības] vai trešā temata 
[Autotransports] pārkāpumu, apturēšanu var piemērot citā sadaļā tajā pašā tematā, kurā šķīrējtiesa 
ir konstatējusi pārkāpumu, jo īpaši, ja prasītāja puse uzskata, ka šāda apturēšana efektīvi veicina 
atbilstību.  
7. Ja šķīrējtiesa ir konstatējusi otrā temata [Aviācija] pārkāpumu:  
a) prasītājai pusei vispirms būtu jācenšas apturēt tās pašas sadaļas saistības,  kurā šķīrējtiesa ir 
konstatējusi pārkāpumu;  
b) ja prasītāja puse uzskata, ka nav iespējams vai nav efektīvi apturēt tās pašas sadaļas saistības, kurā 
šķīrējtiesa ir konstatējusi pārkāpumu, tā var apturēt saistības, kas noteiktas tā paša temata citā 
sadaļā . 
8. Ja šķīrējtiesa ir konstatējusi otrās daļas pirmā temata [Tirdzniecība], otrā temata [Aviācija], 
trešā temata [Autotransports] vai piektā temata [Zvejniecība] pārkāpumu un ja prasītāja puse 
uzskata, ka nav iespējams vai nav efektīvi apturēt tā paša tem ata saistību izpildi, kurā šķīrējtiesa ir 
konstatējusi pārkāpumu, un ka apstākļi ir pietiekami nopietni, tā var apturēt saistību izpildi saskaņā 
ar citiem aptvertajiem noteikumiem.  
9. Attiecībā uz 7. punkta b) apakšpunktu un 8. punktu prasītāja Puse norād a sava lēmuma 
iemeslus.  
10. Prasītāja Puse var apturēt saistību izpildi 10 dienas pēc 2. punktā minētā paziņojuma 
sniegšanas dienas, ja vien atbildētāja Puse nav iesniegusi pieprasījumu saskaņā ar 11. punktu.  
11. Ja atbildētāja Puse uzskata, ka paziņotais saistību izpildes apturēšanas apmērs pārsniedz 
apmēru, kas līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam, vai ka nav ievēroti 
principi un procedūras, kas izklāstītas 7.  punkta b) apakšpunktā, 8.  punktā vai 9.  punktā, tā var 
iesniegt rakstisk u pieprasījumu sākotnējai šķīrējtiesai pirms 10. punktā noteiktā 10 dienu laikposma 
beigām, lai lemtu par šo jautājumu. Šķīrējtiesa paziņo Pusēm savu lēmumu par saistību izpildes 
 
395 
 apturēšanas līmeni 30 dienās no pieprasījuma dienas. Saistību izpildi neaptur , kamēr šķīrējtiesa nav 
paziņojusi lēmumu. Saistību izpildi aptur atbilstoši minētajam lēmumam.  
12.  Šķīrējtiesa, rīkojoties saskaņā ar 11.  punktu, nepārbauda apturamo saistību būtību, bet 
nosaka, vai šādas apturēšanas apjoms pārsniedz līmeni, kas līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam 
zudumam vai samazinājumam. Tomēr, ja jautājums, kas nodots izskatīšanai šķīrējtiesā, ietver prasību 
par to, ka nav ievēroti 7. punkta b) apakšpunktā, 8. punktā vai 9. punktā izklāstītie principi un 
procedūras, šķīrējtiesa  izskata minēto prasību. Ja šķīrējtiesa konstatē, ka minētie principi un 
procedūras nav ievēroti, prasītāja puse tos piemēro saskaņā ar 7. punkta b) apakšpunktu, 8. punktu 
un 9. punktu. Puses pieņem šķīrējtiesas nolēmumu kā galīgu un nelūdz otru šķīrējties as procedūru. 
Šis punkts nekādā gadījumā neaizkavē dienu, no kuras prasītājai Pusei ir tiesības apturēt šajā pantā 
paredzēto saistību izpildi.  
13. Šajā pantā minētajai saistību izpildes apturēšanai vai kompensācijai ir pagaidu raksturs, un to 
nepiemēro pēc  tam, kad:  
a)  Puses ir panākušas savstarpēji saskaņotu risinājumu saskaņā ar INST.31.  pantu [Savstarpēji 
saskaņots risinājums];  
b)  Puses ir vienojušās, ka pasākumi, kas veikti, lai panāktu atbilstību, nodrošina atbildētājas 
Puses atbilstību aptvertajiem  noteikumiem vai  
c) jebkurš veiktais atbilstības nodrošināšanas pasākums, ko šķīrējtiesa uzskata par nesaderīgu 
ar aptvertajiem noteikumiem, ir atsaukts vai grozīts tā, lai nodrošinātu atbildētājas Puses atbilstību 
minētajiem aptvertajiem noteikumiem.  
 
INST.25.  pants. Jebkura pasākuma, kas veikts, lai nodrošinātu atbilstību pēc pagaidu tiesiskās 
aizsardzības līdzekļu pasludināšanas, pārbaude  
1. Atbildētāja Puse sniedz paziņojumu prasītājai Pusei par jebkuru pasākumu, ko tā veikusi, lai 
nodrošinātu atbils tību attiecīgi pēc saistību izpildes apturēšanas vai pēc pagaidu kompensācijas 
piemērošanas. Izņemot 2. punktā  minētos gadījumus, prasītāja Puse izbeidz saistību izpildes 
apturēšanu 30 dienās pēc paziņojuma saņemšanas. Gadījumos, kad ir piemērota kompensāc ija, 
izņemot 2. punktā  minētos gadījumus, atbildētāja Puse var izbeigt šādas kompensācijas piemērošanu 
30 dienās no tās paziņojuma iesniegšanas par to, ka tā ir nodrošinājusi atbilstību.  
2. Ja Puses 30 dienās no paziņojuma saņemšanas nevienojas par to, va i paziņotais pasākums 
nodrošina atbildētājas Puses atbilstību attiecīgajiem noteikumiem, tad prasītāja Puse rakstiski 
pieprasa šķīrējtiesai sākotnējā sastāvā izlemt šo jautājumu. Šķīrējtiesa paziņo savu lēmumu Pusēm 
46 dienās no pieprasījuma iesniegšanas d ienas. Ja šķīrējtiesa lemj, ka atbilstības nodrošināšanai 
veiktais pasākums atbilst aptvertajiem noteikumiem, attiecīgi saistību izpildes apturēšana vai 
kompensācija tiek izbeigta. Ja nepieciešams, saistību izpildes apturēšanas vai kompensācijas līmeni 
pielāgo, ņemot vērā šķīrējtiesas nolēmumu.  
4. nodaļa. Kopīgi procesuālie noteikumi  
 
396 
 INST.26.  pants. Informācijas saņemšana  
1. Pēc vienas Puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas šķīrējtiesa var prasīt Pusēm sniegt 
būtisku informāciju, ko tā uzskata par nep ieciešamu un atbilstošu. Puses nekavējoties un pilnībā 
atbild uz jebkuru šķīrējtiesas pieprasījumu pēc šādas informācijas.  
2. Pēc vienas Puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas šķīrējtiesa var no jebkura informācijas 
avota iegūt būtisku informāciju, k o tā uzskata par atbilstošu. Šķīrējtiesa var arī lūgt ekspertu viedokli 
pēc saviem ieskatiem un, attiecīgā gadījumā, ievērojot Pušu saskaņotos noteikumus un nosacījumus.  
3. Šķīrējtiesa izskata amicus curiae iesniegumus no Puses fiziskām personām vai juridi skām 
personām, kas veic uzņēmējdarbību Pusē, saskaņā ar INST -X. pielikumu [Reglaments].  
4. Jebkādu informāciju, ko šķīrējtiesa ieguvusi saskaņā ar šo pantu, dara pieejamu Pusēm, un 
Puses par šo informāciju var iesniegt piezīmes šķīrējtiesai.  
INST.27.  pants . Šķīrējtiesnešu saraksti  
1. Partnerības padome ne vēlāk kā 180 dienas pēc šā nolīguma stāšanās spēkā nāk klajā ar to 
personu sarakstu, kurām ir speciālas zināšanas konkrētās nozarēs, uz kurām attiecas šis nolīgums vai 
to papildinošie nolīgumi, un kuras vē las un spēj darboties šķīrējtiesā. Sarakstā ir norādītas vismaz 15 
personas, un tam ir trīs apakšsaraksti:  
(a) viens personu apakšsaraksts, kas sagatavots, pamatojoties uz Savienības priekšlikumiem;  
(b) viens personu apakšsaraksts, kas sagatavots, pamatojoties uz  Apvienotās Karalistes 
priekšlikumiem un  
(c) viens personu apakšsaraksts, kuras nav nevienas Puses valstspiederīgie un kandidē uz 
šķīrējtiesas priekšsēdētāja amatu.  
Katrā apakšsarakstā ir norādītas vismaz piecas personas. Partnerības padome nodrošina, lai sar akstā 
vienmēr būtu ietverts vismaz minimālais personu skaits.  
2. Partnerības padome var sagatavot papildu sarakstus ar personām, kurām ir speciālas 
zināšanas konkrētās nozarēs, uz kurām attiecas šis nolīgums vai jebkurš papildinošais nolīgums. Pēc 
Pušu vie nošanās šādus papildu sarakstus var izmantot, lai izveidotu šķīrējtiesas sastāvu saskaņā ar 
procedūru, kas noteikta INST.15. panta [Šķīrējtiesas izveide] 3.  un 5. punktā. Papildu sarakstus veido 
divi apakšsaraksti:  
(a) viens personu apakšsaraksts, kas sagatavo ts, pamatojoties uz Savienības priekšlikumiem; un  
(b) viens personu apakšsaraksts, kas sagatavots, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes 
priekšlikumiem.  
3. Šā panta 1. un 2. punktā  minētajos sarakstos neiekļauj personas, kas ir Savienības iestāžu vai 
Apvienotā s Karalistes valdības vai dalībvalsts valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki.  
 
397 
 INST.28.  pants. Šķīrējtiesnešu aizstāšana  
Ja strīdu izšķiršanas procedūrās saskaņā ar šo sadaļu kāds šķīrējtiesnesis nespēj piedalīties, atkāpjas 
no amata vai ir jāaizstā j, jo minētais šķīrējtiesnesis neatbilst rīcības kodeksa prasībām, tad piemēro 
procedūru, kas izklāstīta INST.15. pantā [Šķīrējtiesas izveide] . Nolēmuma vai lēmuma pieņemšanas 
laikposmu pagarina uz laiku, kas vajadzīgs jaunā šķīrējtiesneša iecelšanai.  
INST.29.  pants. Šķīrējtiesas lēmumi un nolēmumi  
1. Šķīrējtiesas apspriedes ir konfidenciālas. Šķīrējtiesa dara visu iespējamo, lai izstrādātu 
nolēmumus un pieņemtu lēmumus vienprātīgi. Ja tas nav iespējams, šķīrējtiesa lemj ar balsu 
vairākumu. Atšķirīgie šķīrējtiesnešu viedokļi nekādā gadījumā netiek publiskoti.  
2. Šķīrējtiesas lēmumi un nolēmumi ir saistoši Savienībai un Apvienotajai Karalistei. Tie nerada 
nekādas tiesības vai pienākumus attiecībā uz fiziskām vai juridiskām personām.  
3. Šķīrējtiesas lēmu mi un nolēmumi nevar paplašināt vai sašaurināt Pušu tiesības un 
pienākumus saskaņā ar šo nolīgumu vai saskaņā ar jebkuru papildinošo nolīgumu.  
4. Lielākai noteiktībai – šķīrējtiesai nav jurisdikcijas noteikt tāda pasākuma likumību, par kuru 
tiek apgalvots,  ka tas ir šā nolīguma vai jebkura papildinošā nolīguma pārkāpums saskaņā ar Puses 
iekšzemes tiesību aktiem. Neviens šķīrējtiesas konstatējums, lemjot par strīdu starp Pusēm, neuzliek 
saistības nevienas Puses iekšzemes tiesām attiecībā uz to, kāda nozīme p iešķirama attiecīgās Puses 
iekšzemes tiesību aktiem.  
4A. Lielākai noteiktībai – katras Puses tiesām nav jurisdikcijas strīdu izšķiršanā starp Pusēm 
saskaņā ar šo nolīgumu.  
5. Katra Puse šķīrējtiesas nolēmumus un lēmumus dara publiski pieejamus, ievērojot 
konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības.  
6. Informāciju, ko Puses iesniedz šķīrējtiesai, apstrādā saskaņā ar konfidencialitātes 
noteikumiem, kas izklāstīti INST -X. PIELIKUMĀ [Reglaments] . 
INST.30.  pants. Šķīrējtiesas procesu apturēšana un izbeigš ana 
Pēc abu Pušu pieprasījuma šķīrējtiesa aptur savu darbu jebkurā laikā uz laiku, par ko vienojas Puses 
un kas nepārsniedz 12 secīgus mēnešus. Šķīrējtiesa atsāk darbu pirms apturēšanas perioda beigām 
pēc abu Pušu rakstiska pieprasījuma vai apturēšanas per ioda beigās pēc jebkuras Puses rakstiska 
pieprasījuma. Prasītāja Puse attiecīgi sniedz paziņojumu otrai Pusei. Ja, beidzoties apturēšanas 
periodam, Puse nepieprasa atsākt šķīrējtiesas darbu, šķīrējtiesas pilnvaras zaudē spēku un strīda 
izšķiršanas process tiek izbeigts. Ja šķīrējtiesas darbs ir ticis apturēts, attiecīgos laikposmus pagarina 
uz tādu pašu laikposmu, cik ilgi šķīrējtiesas darbs bijis apturēts.  
INST.31.  pants. Savstarpēji saskaņots risinājums  
5. Puses jebkurā laikā var panākt savstarpēji saskaņotu  risinājumu attiecībā uz jebkuru strīdu, 
kas minēts INST.10. pantā [Darbības joma] .  
 
 
398 
 6. Ja šķīrējtiesas procesā tiek panākts savstarpēji saskaņots risinājums, Puses kopīgi paziņo 
saskaņoto risinājumu šķīrējtiesas priekšsēdētājam. Pēc šāda paziņojuma šķīrējti esas process tiek 
izbeigts.  
 
7. Risinājumu var pieņemt ar Partnerības padomes lēmumu. Savstarpēji saskaņotus risinājumus 
dara pieejamus atklātībai. Tomēr publiskotajā versijā nedrīkst iekļaut informāciju, par kuru kāda Puse 
ir norādījusi, ka tā ir konfidenciā la.  
 
8. Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu savstarpēji saskaņoto risinājumu termiņā, 
par kuru tās vienojušās.  
 
9. Ne vēlāk kā līdz termiņa, par kuru Puses vienojušās, beigām īstenojošā Puse rakstiski informē 
otru Pusi par visiem pasākumiem, ko t ā veikusi, lai īstenotu savstarpēji saskaņoto risinājumu.  
INST.32.  pants. Laikposmi  
1. Visi šajā sadaļā noteiktie laikposmi skaitāmi dienās no tās dienas, kad notikusi rīcība, uz kuru 
tie attiecas.  
2. Jebkuru šajā sadaļā minēto laikposmu var pagarināt, Pusēm savstarpēji vienojoties.  
3. Šķīrējtiesa jebkurā laikā var ierosināt Pusēm mainīt jebkuru šajā sadaļā minēto laikposmu, 
norādot šāda ierosinājuma iemeslus.  
INST.34.  pants. Izmaksas  
1. Katra Puse se dz savas izmaksas, kas radušās, piedaloties šķīrējtiesas procedūrā.  
2. Puses kopīgi un vienādās daļās sedz izdevumus, kas saistīti ar organizatoriskiem 
jautājumiem, ieskaitot šķīrējtiesas dalībnieku atalgojumu un izdevumus. Šķīrējtiesnešu atalgojumu 
reglam entē INST -X. pielikums [Reglaments] . 
INST.34.A  pants. Pielikumi  
1. Strīdu izšķiršanas procedūras, kas izklāstītas šajā sadaļā, reglamentē reglaments, kas 
izklāstīts INST -X. PIELIKUMĀ [Reglaments] , un tās veic saskaņā ar INST -X. pielikumu [Rīcības kodekss] . 
2. Partnerības padome var grozīt INST -X. PIELIKUMU [Reglaments]  un INST -X. PIELIKUMU 
[Rīcības kodekss] . 
5. nodaļa. Īpaša kārtība vienpusējiem pasākumiem  
INST.34B.  pants. Īpašas procedūras korektīviem pasākumiem un līdzsvara atjaunošanai  
1. Lai piemērotu o trās daļas pirmā temata XI  sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai 
konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 3.  nodaļas [Subsīdiju kontrole] 3.12. pantu [Korektīvie 
pasākumi] un 9.  nodaļas [Institucionālie noteikumi] 9.4. panta [Līdzsvara atjaunoša na] 2. un 3. 
punktu, šo sadaļu piemēro ar šajā pantā izklāstītajām izmaiņām.  
 
399 
 2. Atkāpjoties no INST.15.  panta [Šķīrējtiesas izveide] un INST -X pielikuma [Strīdu izšķiršanas 
reglaments], ja Puses divu dienu laikā nevienojas par šķīrējtiesas sastāvu, Partnerības padomes 
līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses ne vēlāk kā vienu dienu pēc divu dienu termiņa beigām 
izraugās šķīrējtiesnesi, lozējot no katras Puses apakšsaraksta, un šķīrējtiesas priekšsēdētāju, lozējot 
no priekšsēdētāju apakšsaraksta, kas izveidots saskaņā ar INST.27.  pantu [Šķīrējtiesnešu saraksti]. 
Partnerības padomes līdzpr iekšsēdētājs no prasītājas Puses var šādu šķīrējtiesneša vai šķīrējtiesas 
priekšsēdētāja izraudzīšanos lozējot deleģēt. Katra persona apstiprina savu pieejamību abām Pusēm 
divu dienu laikā no dienas, kad tā tika informēta par savu iecelšanu. Organizatorisk ā sanāksme, kas 
minēta INST -X pielikuma [Strīdu izšķiršanas reglaments] 10. punktā, notiek 2 dienu laikā pēc 
šķīrējtiesas izveidošanas.       
3. Atkāpjoties no INST -X pielikuma [Strīdu izšķiršanas reglaments] 11.  punkta, prasītāja Puse 
iesniedz rakstisku i esniegumu ne vēlāk kā septiņas dienas pēc šķīrējtiesas izveidošanas dienas. 
Atbildētāja Puse iesniedz savus rakstiskos iesniegumus ne vēlāk kā septiņas dienas pēc prasītājas 
Puses rakstiskā iesnieguma iesniegšanas dienas. Šķīrējtiesa pēc vajadzības pielāgo  visus citus 
attiecīgos strīdu izšķiršanas procedūras termiņus, lai nodrošinātu ziņojuma savlaicīgu iesniegšanu.  
4.  INST.20.  pantu [Šķīrējtiesas nolēmums] nepiemēro, un atsauces uz nolēmumu šajā sadaļā 
lasa kā atsauces uz nolēmumu, kas minēts  
(a) XI sadaļas [ Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 3. nodaļas 
[Subsīdiju kontrole] 3.12. panta [Korektīvi pasākumi] 10.  punktā vai  
(b) 9.4. panta 3.  punkta c) apakšpunktā [Līdzsvara atjaunošana].      
5. Atkāpjoties no INST.23.  panta [Atbilstības pārskatīšana] 2.  punkta, šķīrējtiesa paziņo savu 
lēmumu Pusēm 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas.  
INST.34C.  pants. Saistību apturēšana LPFS.3.12. panta 12. punkta, FISH.9. panta 5. punkta un 
FISH.14. panta 7. punkta nolūkā  
1. Saistību apturēšanas līmenis no dienas, kad stājas spēkā korektīvie pasākumi, līdz šķīrējtiesas 
nolēmuma pasludināšanas dienai nepārsniedz līmeni, kas ir līdzvērtīgs priekšrocību zudumam vai 
samazinājumam saskaņā ar šo nolīgumu vai saskaņā ar papildinošu nol īgumu, ko tieši izraisa 
korektīvie pasākumi.  
2. Saistību apturēšanas līmenis, ko pieprasījusi prasītāja Puse, un saistību apturēšanas līmenis, 
ko noteikusi šķīrējtiesa, pamatojas uz faktiem, kas pierāda, ka zudums vai samazinājums tieši izriet 
no korektīvā  pasākuma piemērošanas un skar konkrētas preces, pakalpojumu sniedzējus, 
ieguldītājus vai citus ekonomikas dalībniekus, nevis tikai uz apgalvojumiem, pieņēmumiem vai maz 
ticamām iespējām.  
3. Zudušo vai samazināto priekšrocību līmenis, ko pieprasījusi prasī tāja Puse vai ko noteikusi 
šķīrējtiesa:  
(a) neietver zaudējumus ar soda raksturu, procentus vai hipotētiskus peļņas vai uzņēmējdarbības 
iespēju zudumus;  
(b) to samazina par jebkādu iepriekšēju nodokļu atmaksu, kaitējuma atlīdzināšanu vai citiem 
kompensācijas veid iem, ko attiecīgie uzņēmēji vai attiecīgā Puse jau ir saņēmusi; un  
 
400 
 (c) neietver attiecīgās Puses vai jebkuras personas vai vienības, attiecībā uz kuru tiek pieprasīti 
tiesiskās aizsardzības līdzekļi saskaņā ar paredzēto saistību apturēšanu, apzinātas vai 
neuzm anīgas darbības vai bezdarbības ieguldījumu zudumā vai samazinājumā.   
INST.34D.  pants. Līdzsvara atjaunošanas, korektīvo, kompensācijas un aizsardzības pasākumu 
nosacījumi  
Ja Puse veic pasākumu saskaņā ar pirmā temata [Tirdzniecība] XI  sadaļas [Vienlīdzīg i apstākļi atvērtai 
un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 3.  nodaļas [Subsīdiju kontrole] 3.12.  pantu 
[Korektīvie pasākumi] vai 9.  nodaļas [Institucionālie noteikumi] 9.4.  pantu [Līdzsvara atjaunošana], 
trešā temata ROAD.11.  pantu [Korektīvie pasākumi], otrās daļas piektā temata FISH.9. pantu 
[Kompensējoši pasākumi, kas veicami piekļuves atsaukšanas vai samazināšanas gadījumā] vai 
FISH.14.  pantu [Korektīvie pasākumi un strīdu izšķiršana] vai sestās daļas III  sadaļas INST.36.  pantu 
[Aizsardzības  pasākumi], šo pasākumu piemēro tikai attiecībā uz aptvertajiem notiekumiem 
INST.10.  panta [Darbības joma] nozīmē un tas mutatis mutandis  atbilst INST.24.  panta [Pagaidu 
tiesiskās aizsardzības līdzekļi] 3.  punktā izklāstītajiem nosacījumiem.  
 
II SADAĻA. SADARBĪBAS PAMATS  
COMPROV.4.  pants. Demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesības   
1. Puses turpina atbalstīt tām kopīgās demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas 
vērtības un principus, kas ir to iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā. Šajā sakarā Puses 
atkārtoti apstiprina, ka tās ievēro Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un starptautiskos cilvēktiesību 
līgumus, kuru puses tās ir.  
2. Puses veicina šīs kopīgās vērtības un principus starptautiskos forumos. Puses sadarbojas, 
veicinot šīs  vērtības un principus, tostarp ar trešām valstīm vai trešās valstīs.  
COMPROV.5.  pants. Cīņa pret klimata pārmaiņām   
1. Puses uzskata, ka klimata pārmaiņas ir eksistenciāls apdraudējums cilvēcei, un atkārtoti 
apliecina savu apņemšanos stiprināt globālo rea kciju uz šo apdraudējumu. Savienība un Apvienotā 
Karaliste savā iekšpolitikā un ārpolitikā iekļauj cīņu pret cilvēka radītām klimata pārmaiņām, kā 
izklāstīts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (“UNFCCC”) 
procesā un jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 
Pušu konferences 21. sesijā pieņemtajā Parīzes nolīgumā (“Parīzes nolīgums”). Tādējādi katra Puse 
ievēro Parīzes nolīgumu un UNFCCC  izveidoto procesu un atturas no jebkādā m darbībām vai 
bezdarbības, kas būtiski apdraudētu vai grautu Parīzes nolīguma un UNFCCC  mērķus vai nolūkus.  
2. Puses iestājas par cīņu pret klimata pārmaiņām starptautiskos forumos, tostarp 
sadarbojoties ar citām valstīm un reģioniem, lai tās izvirzītu vē rienīgākus mērķus siltumnīcefekta 
gāzu emisiju samazināšanā.  
COMPROV.6.  pants. Cīņa pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu  
1. Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču (“MII”)  un to nogādes līdzekļu izplatīšana gan 
valstīm, gan nevalstiskiem veidojumiem ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai 
stabilitātei  un drošībai. Tādēļ Puses vienojas sadarboties un sniegt savu  ieguldījumu cīņā pret masu 
iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, pilnībā ievērojot un valstu līmenī īstenojot 
 
401 
 saistības, kuras tās uzņēmušās starptautiskos atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumos un 
nolīgumos, kā arī citas starpta utiskas saistības šajā jautājumā.  
2. Puses arī vienojas sadarboties cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu 
izplatīšanu un sniegt savu ieguldījumu šādā veidā:  
(a) veicot pasākumus, lai parakstītu vai ratificētu visus citus attiecīgos starpt autiskos dokumentus, 
vai lai tiem pievienotos un tos pilnībā īstenotu; un  
(b) ieviešot efektīvas valstu eksporta kontroles sistēmas, kontrolējot gan ar MII saistītu preču 
eksportu, gan tranzītu, tostarp kontroli pār divējāda lietojuma tehnoloģiju galīgo izmant ošanu 
saistībā ar MII, un nosakot efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem.  
3. Puses vienojas izveidot regulāru dialogu par minētajiem jautājumiem.  
COMPROV.7.  pants. Kājnieku ieroči un vieglie ieroči, un citi parastie ieroči   
1. Puses atzīst,  ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču (“VIKI”) un to munīcijas nelikumīga ražošana, 
pārvadāšana un aprite, šo ieroču un munīcijas pārmērīga uzkrāšana, to slikta pārvaldība, neatbilstīgi 
nodrošinātas noliktavas un to nekontrolēta izplatīšana joprojām nopietn i apdraud mieru un 
starptautisko drošību.  
2. Puses vienojas ievērot un pilnā apjomā pildīt savas attiecīgās saistības attiecībā uz 
pienākumu apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču (“VIKI”), tostarp to munīcijas, nelegālu 
tirdzniecību atbilstoši spēkā eso šajiem starptautiskajiem nolīgumiem un ANO Drošības padomes 
rezolūcijām, kā arī savas attiecīgās saistības saskaņā ar citiem starptautiskiem dokumentiem, kas 
piemērojami šajā jomā, piemēram, ANO Rīcības programmu lai novērstu, apkarotu un izskaustu 
kājniek u ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visās tās izpausmēs.  
3. Puses atzīst, ka iekšzemes kontroles sistēmas ir svarīgas, jo tās nodrošina parasto ieroču 
nodošanu saskaņā ar esošajiem starptautiskajiem standartiem. Puses atzīst, ka šādu kontroli  ir 
svarīgi atbildīgi piemērot, lai veicinātu mieru, drošību un stabilitāti starptautiskā un reģionālā 
mērogā, kā arī lai mazinātu cilvēku ciešanas un novērstu parasto ieroču novirzīšanu.  
4. Puses šajā sakarā apņemas pilnībā īstenot Ieroču tirdzniecības lī gumu un savstarpēji 
sadarboties saistībā ar šo līgumu, tostarp veicinot tā vispārēju atzīšanu un pilnīgu īstenošanu visās 
ANO dalībvalstīs.  
5. Puses tādēļ apņemas sadarboties to centienos starptautiskās tirdzniecības ar parastajiem 
ieročiem regulēšanā vai šā regulējuma uzlabošanā, kā arī novērst, apkarot un izskaust ieroču 
nelikumīgu tirdzniecību.  
6. Puses vienojas izveidot regulāru dialogu par minētajiem jautājumiem.  
COMPROV.8.  pants. Vissmagākie noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību   
1. Puses atkā rtoti apstiprina, ka vissmagākie noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību 
kopumā, nedrīkst palikt nesodīti un ka ir jānodrošina efektīva kriminālvajāšana, veicot pasākumus 
gan valstu līmenī, gan pastiprinot starptautisko sadarbību, tostarp iesaistot St arptautisko 
Krimināltiesu. Puses apņemas pilnībā atbalstīt Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtu un 
saistītu dokumentu universālumu un integritāti.  
2. Puses vienojas izveidot regulāru dialogu par minētajiem jautājumiem.  
 
402 
 COMPROV.9.  pants. Terorisma ap karošana  
1. Puses sadarbojas divpusējā, reģionālā un starptautiskā līmenī, lai novērstu un apkarotu 
teroraktus visos to veidos un izpausmēs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp 
starptautiskajiem pretterorisma nolīgumiem, attiecīgā gadījumā, starpt autiskajām humanitārajām 
tiesībām un starptautiskajām cilvēktiesībām, kā arī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 
principiem.  
2. Puses sekmē sadarbību terorisma apkarošanas jomā, tostarp vardarbīga ekstrēmisma un 
terorisma finansēšanas novēršanā un apkarošanā, lai veicinātu savas kopējās drošības intereses, 
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo terorisma apkarošanas stratēģiju un attiecīgās 
Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijas, neskarot tiesībaizsardz ības un tiesu 
iestāžu sadarbību krimināllietās un apmaiņu ar izlūkdatiem.  
3. Puses vienojas izveidot regulāru dialogu par šiem jautājumiem. Šā dialoga mērķis, inter alia , 
ir veicināt un atvieglot:  
(a) apmaiņu ar terorisma draudu novērtējumiem;  
(b) apmaiņu ar par augpraksi un zinātību terorisma apkarošanas jomā;  
(c) operatīvo sadarbību un informācijas apmaiņu un  
(d) informācijas apmaiņu par sadarbību daudzpusējās organizācijās.  
COMPROV.10.  pants. Persondatu aizsardzība  
1. Puses apstiprina savu apņemšanos nodrošināt augs tu persondatu aizsardzības līmeni. Tās 
cenšas sadarboties, lai veicinātu augstus starptautiskos standartus.  
2. Puses atzīst, ka indivīdiem ir tiesības uz persondatu un privātuma aizsardzību un ka augsti 
standarti šajā ziņā veicina uzticēšanos digitālajai ekonomikai un tirdzniecības attīstībai un ir galvenais 
efektīvas tiesībaizsardzības sadarbības veicinātājs. Šajā nolūkā Puses apņemas atbilstīgi saviem 
attiecīgajiem normatīvajiem aktiem ievērot saistības, ko tās saistībā ar minētajām tiesībām 
uzņēmušās ša jā nolīgumā.  
3. Puses sadarbojas divpusējā un daudzpusējā līmenī, vienlaikus ievērojot savus attiecīgos 
normatīvos aktus. Šāda sadarbība vajadzības gadījumā var ietvert dialogu, zinātības apmaiņu un 
sadarbību izpildes jomā attiecībā uz persondatu aizsardzī bu.  
4. Ja šis nolīgums vai jebkurš papildinošais nolīgums paredz persondatu nosūtīšanu, tad šāda 
nosūtīšana notiek saskaņā ar nosūtītājas Puses noteikumiem par persondatu starptautisku 
nosūtīšanu. Lielākai noteiktībai – šis punkts neskar nekādu konkrētu š ā nolīguma noteikumu 
piemērošanu attiecībā uz persondatu nosūtīšanu, jo īpaši DIGIT.7.  pantu [Personas datu un privātās 
dzīves aizsardzība] un LAWGEN.4. pantu [Personas datu aizsardzība], ne arī sestās daļas [Strīdu 
izšķiršana] I sadaļu. Vajadzības gadījum ā katra Puse, ievērojot savus noteikumus par persondatu 
starptautisku nosūtīšanu, pieliek visas pūles, lai izveidotu aizsardzības pasākumus, kas vajadzīgi 
persondatu nosūtīšanai, ņemot vērā Partnerības padomes ieteikumus saskaņā ar INST.1. panta 
[Partnerīb as padome] 4. punkta h) apakšpunktu.  
 
403 
 COMPROV.11.  pants. Globāla sadarbība jautājumos, kas skar kopīgas ekonomiskās, vides un sociālās 
intereses  
1. Puses atzīst globālās sadarbības nozīmi kopīgu ekonomisko, vides un sociālo interešu 
jautājumu risināšanā. Ja  tas ir to abpusējās interesēs, tās veicina daudzpusējus risinājumus kopīgām 
problēmām.  
2. Saglabājot savu lēmumu pieņemšanas autonomiju un neskarot citus noteikumus šajā 
nolīgumā vai jebkādos papildinošos nolīgumos, Puses cenšas sadarboties pašreizējos un  nākotnes 
globālos jautājumos, kur tām ir kopējas intereses, piemēram, par mieru un drošību, klimata 
pārmaiņām, ilgtspējīgu attīstību, pārrobežu piesārņojumu, vides aizsardzību, digitalizāciju, 
sabiedrības veselību un patērētāju aizsardzību, nodokļiem, fin anšu stabilitāti un brīvu un godīgu 
tirdzniecību un investīcijām. Šajā nolūkā tās cenšas uzturēt pastāvīgu un efektīvu dialogu un saskaņot 
savu nostāju daudzpusējās organizācijās un forumos, kuros tās piedalās, piemēram, Apvienoto Nāciju 
Organizācijā, sept iņu valstu grupā (G -7) un divdesmit valstu grupā (G -20), Ekonomiskās sadarbības 
un attīstības organizācijā, Starptautiskajā Valūtas fondā, Pasaules Bankā un Pasaules Tirdzniecības 
organizācijā.  
COMPROV.12.  pants. Būtiski elementi   
COMPROV.4. panta [Demokrā tija, tiesiskums un cilvēktiesības] 1. punktā, COMPROV.5. panta [Cīņa 
pret klimata pārmaiņām] 1. punktā un COMPROV.6. panta [Cīņa pret masu iznīcināšanas ieroču 
izplatīšanu] 1. punktā , ir būtiski elementi partnerībā, kura izveidota ar šo nolīgumu un jebkur u 
papildinošo nolīgumu.  
III SADAĻA. SAISTĪBU  UN AIZSARDZĪBAS PAS ĀKUMU IZPILDE  
INST.35.  pants. Tādu saistību izpilde, kas raksturotas kā būtiski elementi  
1. Ja kāda no Pusēm uzskata, ka otra Puse nopietni un būtiski nav izpildījusi saistības, kas 
COMPROV.12. pantā [Būtiski elementi]  aprakstītas kā būtiski elementi, tā var nolemt pilnībā vai 
daļēji izbeigt vai apturēt šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma darbību.  
2. Pirms tam Puse, kas atsaucas uz minētā panta piemērošanu, pieprasa Partnerīb as padomei 
nekavējoties tikties, lai rastu savlaicīgu un savstarpēji pieņemamu risinājumu. Ja 30 dienu laikā no 
dienas, kad Partnerības padomei ir iesniegts pieprasījums, netiek rasts savstarpēji pieņemams 
risinājums, Puse var veikt 1. punktā minētos pasāk umus.  
3. Šā panta 1. punktā minētos pasākumus veic, pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības, un tie ir 
samērīgi. Prioritāti piešķir tādiem pasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma un jebkura 
papildinošā nolīguma darbību.  
4. Puses uzskata, ka, lai situ āciju varētu uzskatīt par nopietnu un būtisku COMPROV.12. pantā 
[Būtiski elementi] par būtiskiem elementiem nosaukto saistību neizpildi, tās smagumam un būtībai 
būtu jābūt ārkārtas, proti, situācijai jābūt tādai, ka tiek apdraudēts miers un drošība vai ir 
starptautiskas sekas. Lielākai noteiktībai – darbību vai bezdarbību, kas būtiski kaitē Parīzes nolīguma 
priekšmetam un mērķim, vienmēr uzskata par nopietnu un būtisku pārkāpumu šā panta nozīmē.  
INST.36.  pants. Aizsardzības pasākumi  
1.            Ja rodas n opietnas ekonomiskas vai ar sabiedrību vai vidi saistītas grūtības konkrētā nozarē 
vai reģionā, ietverot grūtības saistībā ar zveju un no zvejas atkarīgajām sabiedrībām, kas var 
 
404 
 turpināties, attiecīgā Puse var vienpusēji veikt atbilstīgus aizsardzības pasā kumus.  Šādu aizsardzības 
pasākumu apjoms un ilgums nedrīkst pārsniegt līmeni, kas ir obligāti nepieciešams stāvokļa 
labošanai. Priekšroka ir tādiem pasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību.  
2.            Attiecīgā Puse bez kavēšanās informē Par tnerības padomi par īstenotajiem pasākumiem un 
sniedz visu attiecīgo informāciju. Puses nekavējoties sāk apspriešanos Partnerības padomē, lai rastu 
savstarpēji pieņemamu risinājumu.  
3.            Attiecīgā Puse nedrīkst veikt aizsardzības pasākumus, kamēr nav pagājis viens mēnesis pēc 
2. punktā minētā paziņojuma, ja vien apspriešanās procedūra saskaņā ar 2. punktu nav abpusēji 
izbeigta pirms norādītā laikposma beigām. Ja ārkārtas apstākļi, kas liek rīkoties tūlīt, neļauj pirms tam 
veikt nekādu izskatīšanu, attiecīgā Puse var nekavējoties piemērot aizsardzības pasākumus, kas ir 
absolūti nepieciešami stāvokļa labošanai.  
Attiecīgā Puse bez kavēšanās informē Partnerības padomi par īstenotajiem pasākumiem un sniedz 
visu attiecīgo informāciju.  
4.            Ja kādas Puses veiktais aizsardzības pasākums rada nelīdzsvarotību starp tiesībām un 
pienākumiem saskaņā ar šo nolīgumu, tad otra Puse var veikt samērīgus līdzsvara atjaunošanas 
pasākumus, kas ir obligāti nepieciešami, lai novērstu nelīdzsvar otību. Priekšroka ir tādiem 
pasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Šādiem līdzsvara atjaunošanas pasākumiem 
mutatis mutandis  piemēro 2. –4. punktu.  
5.            Katra Puse var bez iepriekšējas apspriešanās saskaņā ar INST.13. pantu [Apsprieša nās], 
uzsākt INST.14. pantā [Šķīrējtiesas procedūra] minēto šķīrējtiesas procedūru, lai apstrīdētu 
pasākumu, ko veikusi otra Puse, piemērojot šā panta 1. līdz 5. punktu.  
6.            Šā panta 1. punktā minētos aizsardzības pasākumus un 5. punktā minētos l īdzsvara 
atjaunošanas pasākumus var veikt arī saistībā ar papildinošo nolīgumu, ja vien tajā nav paredzēts 
citādi.  
  
 
405 
 SEPTĪTĀ DAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
FINPROV.1.  pants. Teritoriālā darbības joma  
1. Šo nolīgumu piemēro:  
(a) teritorijām, kurās piemēro Līgumu par  Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības 
darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar minētajos 
līgumos paredzētajiem nosacījumiem un  
(b) Apvienotās Karalistes teritorijai.  
2.  Šo nolīgumu piemēro arī Gērnsijas Teritori ālajai Vienībai, Džērsijas Teritoriālajai Vienībai vai 
Menas Salai, ciktāl tas noteikts šā nolīguma otrās daļas piektajā tematā [Zvejniecība] un sestā temata 
[Citi noteikumi] OTH.9. pantā [Ģeogrāfiskā piemērošana].  
3.  Šo nolīgumu nepiemēro Gibraltāram, un  tas nerada nekādas sekas minētajā teritorijā.  
4. Šo nolīgumu nepiemēro šādām aizjūras teritorijām, kurām ir īpašas attiecības ar Apvienoto 
Karalisti: Angilja, Bermudu salas, Britu teritorija Antarktikā, Britu Indijas Okeāna Teritorija Britu 
Virdžīnu salas , Kaimanu salas, Folklenda salas, Montserrata, Pitkērnas, Hendersona, Dučas un Oeno 
salas, Svētās Helēnas sala, Debesbraukšanas sala un Tristana da Kuņas sala, Dienviddžordžija un 
Dienvidsendviču salas un Tērksas un Kaikosas salas.  
FINPROV.2.  pants. Saistī ba ar citiem nolīgumiem  
Šo nolīgumu un jebkuru papildinošo nolīgumu piemēro, neskarot nevienu agrāku divpusēju nolīgumu 
starp Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no otras 
puses. Puses atkārtoti apstiprina s avu pienākumu īstenot jebkuru šādu nolīgumu.  
FINPROV.3.  pants. Pārskatīšana  
Puses kopīgi pārskata šā nolīguma un papildinošo nolīgumu īstenošanu un visus ar to saistītos 
jautājumus piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un pēc tam reizi piecos gados.  
FINPROV.6.  pants. Klasificēta informācija un sensitīva neklasificēta inform ācija  
Neko šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā neinterpretē kā prasību Pusei darīt pieejamu 
klasificētu informāciju.  
Klasificētu informāciju vai materiālus, ko Puses sniedz vai ar ko Puses apmainās saskaņā ar šo 
nolīgumu vai jebkuru papildinošu  nolīgumu, apstrādā un aizsargā saskaņā ar Nolīgumu par drošības 
procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai un visiem saskaņā ar to noslēgtajiem 
īstenošanas pasākumiem.  
Puses vienojas par apstrādes instrukcijām, lai nodrošinātu sensitīv as neklasificētas informācijas, ar 
kuru tās savstarpēji apmainās, aizsardzību.   
FINPROV.7.  pants. Šā nolīguma neatņemamas daļas  
1. Šā nolīguma protokoli, pielikumi, papildinājumi un zemsvītras piezīmes ir šā nolīguma 
neatņemamas daļas.  
 
406 
 2. Visi šā nolīguma  pielikumi, tostarp to papildinājumi, ir neatņemama sastāvdaļa iedaļai, 
nodaļai, sadaļai, tematam vai protokolam, kurā ir atsauce uz minēto pielikumu vai uz kuru atsaucas 
minētajā pielikumā. Lielākai noteiktībai:  
 
(a) Pielikums INST -X [PARTNERĪBAS PADOMES UN K OMITEJU REGLAMENTS] ir pirmās daļas III 
sadaļas [Noteikumi par iestādēm] neatņemama sastāvdaļa;  
(b) pielikumi ORIG -1 [IEVADPIEZĪMES PAR KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMAJIEM 
IZCELSMES NOTEIKUMIEM], ORIG -2 [KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIE IZCELSMES 
NOTEIKUMI ], ORIG -2A [IZCELSMES KVOTAS UN ALTERNATĪVAS KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM 
PIEMĒROJAMIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM ORIG -2 PIELIKUMĀ, ORIG -2B [KONKRĒTIEM 
RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMI PĀREJAS NOTEIKUMI ELEKTRISKAJIEM AKUMULATORIEM UN 
ELEKTRIFICĒTIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM], ORIG -3 [PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA], ORIG -4 
[PAZIŅOJUMA PAR IZCELSMI TEKSTS], ORIG -5 [KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ANDORAS FIRSTISTI] 
un ORIG -6 [KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR SANMARĪNO REPUBLIKU] ir otrās daļas pirmā temata 
I sadaļas otrās nodaļas [Izcelsmes noteikumi] neatņe mama sastāvdaļa;  
(c) SPS-1. pielikums [SPS.19. PANTA d) PUNKTĀ MINĒTIE KRITĒRIJI] ir otrās daļas pirmā temata 
I sadaļas trešās nodaļas [Sanitārie un fitosanitārie pasākumi] neatņemama sastāvdaļa;  
(d) TBT-XX. pielikums [TBT.9. PANTA 4. PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀR AI INFORMĀCIJAS 
APMAIŅAI SAISTĪBĀ AR NEPĀRTIKAS PREČU DROŠUMU UN SAISTĪTIEM PREVENTĪVIEM, 
IEROBEŽOJOŠIEM UN KOREKTĪVIEM PASĀKUMIEM], TBT -ZZ. pielikums [TBT.9. PANTA 5. PUNKTĀ 
MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORMĀCIJAS APMAIŅAI PAR PASĀKUMIEM, KAS VEIKTI 
ATTIECĪ BĀ UZ NEATBILSTĪGIEM NEPĀRTIKAS PRODUKTIEM, IZŅEMOT TOS, UZ KURIEM ATTIECAS 
TBT.9. PANTA 4. PUNKTS], TBT -1. pielikums [MEHĀNISKIE TRANSPORTLĪDZEKĻI UN APRĪKOJUMS 
UN TO DETAĻAS], TBT -2. pielikums [ZĀLES], TBT -3. pielikums [ĶIMIKĀLIJAS], TBT -4. pielikums 
[BIOLOĢISKIE PRODUKTI] un TBT -5. pielikums [VĪNA TIRDZNIECĪBA] ir otrās daļas pirmā temata 
I sadaļas ceturtās nodaļas [Tehniski šķēršļi tirdzniecībai] neatņemama sastāvdaļa;  
(e) CUSTMS -1. pielikums [ATZĪTIE UZŅĒMĒJI] ir otrās daļas pirmā temata I  sadaļas piektās nodaļas 
[Muitas un tirdzniecības atvieglošana] neatņemama sastāvdaļa;  
(f) SERVIN -1. pielikums [SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI], SERVIN -2. pielikums [NĀKOTNES PASĀKUMI], 
SERVIN -3. pielikums [VIESDARBINIEKI UZŅĒMDARBĪBAS VEIKŠANAS NOLŪKOS, UZŅĒMUMA 
IETVAROS PĀRCELTI DARB INIEKI UN ĪSTERMIŅA VIESDARBINIEKI], SERVIN -4. pielikums 
[LĪGUMPAKALPOJUMU SNIEDZĒJI UN NEATKARĪGIE SPECIĀLISTI], SERVIN -5. pielikums [ FIZISKU 
PERSONU PĀRVIETOŠANĀS] un SERVIN -6. pielikums [ VADLĪNIJAS PAR PROFESIONĀLO 
KVALIFIKĀCIJU ATZĪŠANAS KĀRTĪBU] ir otrās daļas pirmā temata II  sadaļas [Pakalpojumi un 
investīcijas] neatņemama sastāvdaļa;  
(g) PPROC -1. pielikums [PUBLISKAIS IEPIRKUMS] ir otrās daļas pirmā temata VI  sadaļas [Publiskais 
iepirkums] neatņemama sastāvdaļa;  
(h) ENER -1. pielikums [ENERGOPRODUKTU, OGĻŪD EŅRAŽU UN IZEJVIELU SARAKSTI], ENER -
2. pielikuma [SUBSĪDIJAS ENERĢĒTIKAS UN VIDES JOMĀ], ENER -3. pielikuma [TREŠO PERSONU 
PIEKĻUVES NEPIEMĒROŠANA UN ĪPAŠUMTIESĪBU NODALĪŠANA INFRASTRUKTŪRAI] un ENER -
4. pielikums [ELEKTROENERĢIJAS STARPSAVIENOTĀJU JAUDAS PI EŠĶIRŠANA NĀKAMĀS DIENAS 
TIRGUS LAIKPOSMĀ] ir otrās daļas pirmā temata VIII  sadaļas [Enerģija] neatņemama sastāvdaļa;  
 
407 
 (i) ENER -2. pielikums [SUBSĪDIJAS ENERĢĒTIKAS UN VIDES JOMĀ] ir otrās daļas pirmā temata 
XI sadaļas [VIENLĪDZĪGI APSTĀKĻI ATVĒRTAI UN GODĪGAI KONKURENCEI UN ILGTSPĒJĪGAI 
ATTĪSTĪBAI] neatņemama sastāvdaļa;  
(j) AVSAF -1 pielikums [SERTIFIKĀCIJA LIDOJUMDERĪGUMA UN VIDES JOMĀ] un jebkurš pielikums, 
kas pieņemts saskaņā ar AVSAF.12.  pantu [Sadaļas pielikumu pieņemšana un grozīšana], ir otrās 
daļas otrā te mata otrās sadaļas [Aviācijas drošums] neatņemama sastāvdaļa;  
(k) ROAD -1. pielikums [KRAVU AUTOPĀRVADĀJUMI] ir otrās daļas trešā temata I  sadaļas [Kravu 
autopārvadājumi] neatņemama sastāvdaļa;  
(l) ROAD -2. pielikums [REGULĀRO UN SPECIĀLO REGULĀRO STARPTAUTISKO PĀRV ADĀJUMU 
ATĻAUJAS PARAUGS ], ROAD -3. pielikums [REGULĀRO UN SPECIĀLO REGULĀRO STARPTAUTISKO 
PĀRVADĀJUMU ATĻAUJAS PIETEIKUMA PARAUGS] un ROAD -4. pielikums [NEREGULĀRO 
PĀRVADĀJUMU BRAUCIENA VEIDLAPAS PARAUGS] ir otrās daļas trešā temata II  sadaļas 
[Pasažieru autopārvadājumi] neatņemama sastāvdaļa;  
(m) [FISH.1, FISH.2, FISH.3  pielikums un  FISH.4.  pielikums [PROTOKOLS PAR PIEKĻUVI ŪDEŅIEM]  ir 
otrās daļas piektā temata [Zvejniecības] neatņemama sastāvdaļa];   
(n) LAW -1. pielikums [APMAIŅA AR DNS, PIRKSTU NOSPIEDUMU UN TRA NSPORTLĪDZEKĻU 
REĢISTRĀCIJAS DATIEM] ir trešās daļas II  sadaļas [Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un 
transportlīdzekļu reģistrācijas datiem] neatņemama sastāvdaļa;  
(o) LAW -2. pielikums [PASAŽIERU DATU REĢISTRA DATI] ir trešās daļas III  sadaļas [Pasažieru dat u 
reģistra datu pārsūtīšana un apstrāde] neatņemama sastāvdaļa;  
(p) LAW -3. pielikums [EIROPOLA KOMPETENCĒ ESOŠO NOZIEGUMU VEIDI] ir trešās daļas V  sadaļas 
[Sadarbība ar Eiropolu] neatņemama sastāvdaļa;  
(q) LAW -4. pielikums [ EUROJUST  KOMPETENCĒ ESOŠO SMAGO NOZIEGUM U VEIDI] ir trešās daļas 
VI sadaļas [Sadarbība ar Eurojust ] neatņemama sastāvdaļa;  
(r) LAW -5. pielikums [APCIETINĀŠANAS ORDERIS] ir trešās daļas VII  sadaļas [Nodošana] 
neatņemama sastāvdaļa;  
(s) LAW -6. pielikums [APMAIŅA AR INFORMĀCIJU, KAS IZGŪTA NO SODĀMĪBAS REĢ ISTRA – 
TEHNISKĀS UN PROCESUĀLĀS SPECIFIKĀCIJAS] ir trešās daļas IX  sadaļas [Apmaiņa ar informāciju 
no sodāmības reģistra] neatņemama sastāvdaļa;  
(t) LAW -7. pielikums [TERORISMA DEFINĪCIJA] ir trešās daļas III sadaļas [Pasažieru datu reģistra datu 
pārsūtīšana un apstrāde], VII  sadaļas [Nodošana] un XI  sadaļas [Iesaldēšana un konfiskācija] 
neatņemama sastāvdaļa;  
(u) LAW -8. pielikums [IESALDĒŠANA UN KONFISKĀCIJA] ir trešās daļas XI  sadaļas [Iesaldēšana un 
konfiskācija] neatņemama sastāvdaļa;  
(v) UNPRO -1. pielikums [ FINA NŠU NOSACĪJUMU ĪSTENOŠANA [UNPRO.2.1.11.  pants.]] ir piektās 
daļas [Dalības Savienības programmās, pareiza finanšu pārvaldība un finanšu noteikumi] pirmās 
nodaļas 2.  iedaļas [Dalības Savienības programmās un darbībās finansēšanas noteikumi] 
neatņemama sast āvdaļa;  
(w) INST -X. pielikums [STRĪDU IZŠĶIRŠANAS REGLAMENTS] un INST -X. pielikums [ŠĶĪRĒJTIESNEŠU 
RĪCĪBAS KODEKSS] ir sestās daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] neatņemama sastāvdaļa;  
 
408 
 (x) PROTOKOLA PAR ADMINISTRATĪVO SADARBĪBU UN KRĀPŠANAS APKAROŠANU PIEVIENOTĀS 
VĒRTĪBAS NODOKĻA JOMĀ UN PAR SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU PRASĪJUMU PIEDZIŅĀ SAISTĪBĀ AR 
NODOKĻIEM UN NODEVĀM PIELIKUMS ir Protokola par administratīvo sadarbību un krāpšanas 
apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību prasījumu pied ziņā 
saistībā ar nodokļiem un nodevām neatņemama sastāvdaļa;  
(y) SSC-1. pielikums [DAŽI NAUDAS PABALSTI, KURIEM NEPIEMĒRO ŠO PROTOKOLU], SSC -
2. pielikums [IEROBEŽOJUMI ATTIECĪBĀ UZ TIESĪBĀM SAŅEMT PABALSTUS NATŪRĀ PAR 
PĀRROBEŽU DARBA ŅĒMĒJA ĢIMENES LOCEKĻIEM],  SSC-3. pielikums [LIELĀKAS TIESĪBAS 
PENSIONĀRIEM, KAS ATGRIEŽAS KOMPETENTAJĀ VALSTĪ], SSC -4. pielikums [GADĪJUMI, KAD 
PROPORCIONĀLO APRĒĶINU NEIZMANTO VAI TAS NAV PIEMĒROJAMS], SSC -5. pielikums 
[PABALSTI UN NOLĪGUMI, KAS ĻAUJ PIEMĒROT SSC.49. pantu [Viena  veida pabalstu 
pārklāšanās]], SSC -6. pielikums [ĪPAŠI DALĪBVALSTU UN APVIENOTĀS KARALISTES TIESĪBU AKTU 
PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI], SSC -7. pielikums [ĪSTENOŠANAS DAĻA] un SSC -8. pielikums 
[PĀREJAS NOTEIKUMI SSC.11. PANTA [Norīkotie darba ņēmēji] PIEMĒROŠANAI ] un to 
papildinājumi ir Protokola par sociālā nodrošinājuma kooridināciju neatņemama sastāvdaļa.  
FINPROV.8.  pants. Nolīguma izbeigšana  
Katra Puse var izbeigt šo nolīgumu, nosūtot rakstisku paziņojumu pa diplomātiskajiem kanāliem. Šis 
Nolīgums un jebkurš p apildinošais nolīgums zaudē spēku divpadsmitā mēneša pirmajā dienā pēc 
paziņojuma nosūtīšanas dienas.  
FINPROV.9.  pants. Autentiskie teksti  
Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, 
nīderlandiešu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, 
slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā. Līdz 2021.  gada 30.  aprīlim visas nolīguma 
valodu versijas ir pakļautas galīgai juridiskai pārskatīšanai. Neatkarīgi  no iepriekšējā teikuma 
nolīguma angļu valodas versijas galīgās juridiskās pārskatīšanas procesu pabeidz vēlākais līdz 
FINPROV.11. panta [Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana] 1. punktā minētajai dienai, ja 
minētā diena ir pirms 2021. gada 30. aprīļa . 
Valodu versijas, kas izriet no iepriekš minētā galīgās juridiskās pārskatīšanas procesa, ab initio  aizstāj 
parakstītās nolīguma versijas, un tās nosaka kā autentiskas un galīgas, Pusēm apmainoties ar 
diplomātiskām notām.  
FINPROV.10.  pants. Turpmāka piev ienošanās Savienībai  
1.  Savienība paziņo Apvienotajai Karalistei par jebkuru jaunu pieteikumu par trešās valsts 
pievienošanos Savienībai.    
2.  Risinot sarunas starp Savienību un trešo valsti par tās pievienošanos Savienībai86, Savienība 
cenšas:  
a) pēc Apv ienotās Karalistes pieprasījuma un, ciktāl iespējams, sniegt informāciju par jebkuru 
jautājumu, uz ko attiecas šis nolīgums un jebkurš papildinošais nolīgums, un  
                                                            
86 Lielākai noteiktībai – 2. līdz 9. punktu piemēro attiecībā uz sarunām starp Savienību un trešo valsti par 
pievienošanos Savienībai, kas notiek pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, neatkarīgi no tā, ka pievienošanās 
pieprasījums notika pirms šā nolīguma stāšanās spēkā.  
 
409 
 b) ņemt vērā jebkādas Apvienotās Karalistes paustās bažas.  
3.  Partnerības padome izskata jebk ādu ietekmi, ko uz šo nolīgumu un jebkuru papildinošo 
nolīgumu rada trešās valsts pievienošanās Savienībai, pietiekami savlaicīgi pirms šādas pievienošanās 
dienas.  
4.  Ciktāl tas nepieciešams, Apvienotā Karaliste un Savienība pirms nolīguma par trešās vals ts 
pievienošanos Savienībai stāšanās spēkā:  
a) groza šo nolīgumu vai jebkuru papildinošo nolīgumu,  
b) ar Partnerības padomes lēmumu ievieš jebkurus citus vajadzīgos pielāgojumus vai pārejas 
pasākumus attiecībā uz šo nolīgumu vai jebkuru papildinošo nolīgum u, 
c) Partnerības padomē pieņem lēmumu par to, vai:  
i) piemērot VSTV.1. pantu [Vīzas īsiem apmeklējumiem] minētās trešās valsts 
valstspiederīgajiem vai  
ii) noteikt pārejas pasākumus attiecībā uz VSTV.1. pantu [Vīzas īsiem apmeklējumiem] 
saistībā ar minēto trešo valsti un tās valstspiederīgajiem, tiklīdz tā pievienosies Savienībai.  
5.  Ja, stājoties spēkā nolīgumam par attiecīgās trešās valsts pievienošanos Savienībai, nav 
pieņemts lēmums saskaņā ar 4. punkta c) apakšpunkta i) vai ii) punktu, VSTV.1. pantu [ Vīzas īsiem 
apmeklējumiem] nepiemēro minētās trešās valsts valstspiederīgajiem.   
6.  Ja Partnerības padome nosaka pārejas pasākumus, kā minēts 4. punkta c) apakšpunkta ii) 
punktā, tā norāda to ilgumu. Partnerības padome var pagarināt minēto pārejas pasāku mu ilgumu.  
7.  Pirms beidzas 4. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minētie pārejas pasākumi, Partnerības 
padome pieņem lēmumu par to, vai piemērot VSTV.1. pantu [Vīzas īsiem apmeklējumiem] minētās 
trešās valsts valstspiederīgajiem no pārejas pasākumu termiņa beigām. Ja šād s lēmums nav 
pieņemts, VSTV.1. pantu [Vīzas īsiem apmeklējumiem] nepiemēro attiecībā uz minētās trešās valsts 
valstspiederīgajiem no pārejas pasākumu termiņa beigām.  
8.  Šā panta 4. punkta c) apakšpunkts un 5. līdz 7. punkts neskar Savienības prerogatīvas , kas 
izriet no tās iekšējiem tiesību aktiem.  
9.      Lielākai noteiktībai – neskarot 4. punkta c) apakšpunktu un 5. līdz 7. punktu, šo nolīgumu 
piemēro attiecībā uz jauno Savienības dalībvalsti no dienas, kad minētā jaunā dalībvalsts pievienojas 
Savienība i.  
FINPROV.10A.  pants. Pagaidu noteikumi personas datu nosūtīšanai uz Apvienoto Karalisti  
1. Noteiktā laikposmā personas datu nosūtīšanu no Savienības uz Apvienoto Karalisti neuzskata 
par pārsūtīšanu trešai valstij saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar  noteikumu, ka Apvienotās 
Karalistes datu aizsardzības tiesību akti 2020.  gada 31.  decembrī, kādi tie ir saglabāti un iestrādāti 
Apvienotās Karalistes tiesībās ar 2018. gada Eiropas Savienības (izstāšanās) aktu un grozīti ar 2019. 
gada Datu aizsardzības, p rivātuma un elektronisko sakaru (grozījumi utt.) (izstāšanās no ES) 
 
410 
 noteikumiem87 (“piemērojamais datu aizsardzības režīms”), ir piemērojami un Apvienotā Karaliste 
neizmanto savas izraudzītās pilnvaras bez Savienības piekrišanas Partnerības padomes ietvaros . 
2. Ievērojot 3. līdz 11. punktu, 1.  punktu piemēro arī personas datu nosūtīšanai no Islandes, 
Lihtenšteinas Firstistes un Norvēģijas Karalistes uz Apvienoto Karalisti saskaņā ar Savienības tiesībām 
noteiktajā laikposmā, ko minētajās valstīs piemēro ar Lī gumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas 
noslēgts Porto 1992. gada 2. maijā, kamēr vien 1. punktu piemēro personas datu nosūtīšanai no 
Savienības uz Apvienoto Karalisti, ar noteikumu, ka minētās valstis rakstiski paziņo abām Pusēm par 
savu nepārprotamu piekri šanu šā noteikuma piemērošanai.  
3. Šajā pantā “izraudzītās pilnvaras” ir pilnvaras:  
(a) pieņemt noteikumus saskaņā ar Apvienotās Karalistes 2018. gada Datu aizsardzības likuma 17.A, 
17.C un 74.A pantu;  
(b) izdot jaunu dokumentu, kuros noteiktas standarta datu aiz sardzības klauzulas saskaņā ar 
Apvienotās Karalistes 2018. gada Datu aizsardzības likuma 119.A pantu;  
(c) apstiprināt jaunu rīcības kodeksa projektu saskaņā ar Apvienotās Karalistes VDAR 40.  panta 
5. punktu, izņemot rīcības kodeksu, uz kuru nevar paļauties, l ai nodrošinātu atbilstošus 
aizsardzības pasākumus personas datu nosūtīšanai uz trešo valsti saskaņā ar Apvienotās 
Karalistes VDAR 46. panta 2. punkta e)  apakšpunktu;  
(d) apstiprināt jaunus sertifikācijas mehānismus saskaņā ar Apvienotās Karalistes VDAR 42. pan ta 5. 
punktu, izņemot sertifikācijas mehānismus, kurus nevar izmantot, lai nodrošinātu atbilstošus 
aizsardzības pasākumus personas datu nosūtīšanai uz trešo valsti saskaņā ar Apvienotās 
Karalistes VDAR 46. panta 2. punkta f) apakšpunktu;  
(e) apstiprināt jaunus  saistošus uzņēmuma noteikumus saskaņā ar Apvienotās Karalistes VDAR 47. 
pantu;  
(f) apstiprināt jaunas līguma klauzulas, kas minētas Apvienotās Karalistes VDAR 46.  panta 3. punkta 
a) apakšpunktā; vai  
(g) atļaut jaunus administratīvus pasākumus, kas minēti Apvienot ās Karalistes VDAR 46. panta 3. 
punkta b) apakšpunktā.  
4. “Noteiktais laikposms” sākas šā nolīguma spēkā stāšanās dienā un, ievērojot 5.  punktu, 
beidzas:  
(a) dienā, kad Eiropas Komisija pieņem lēmumus par aizsardzības līmeņa pietiekamību attiecībā uz 
Apvienoto  Karalisti saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/680 36. panta 3. punktu un Regulas (ES) 
2016/679 45. panta 3. punktu, vai  
(b) dienā, kad pagājuši četri mēneši pēc noteiktā laikposma sākuma, šo termiņu pagarina vēl par 
diviem mēnešiem, ja vien kāda no Pusēm neiebils t; 
atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks.  
5. Ievērojot 6. un 7. punktu, ja noteiktajā laikposmā Apvienotā Karaliste groza piemērojamo 
datu aizsardzības režīmu vai īsteno izraudzītās pilnvaras bez Savienības piekrišanas Partnerības 
padomē, noteiktais laikpo sms beidzas dienā, kad pilnvaras tiek īstenotas vai grozījums stājas spēkā.  
                                                            
87Grozīti ar 2020. gada Noteikumiem par datu aizsardzību, privātumu un elektroniskajiem sakariem (grozījumi 
utt.) (izstāšanās no ES).  
 
411 
 6. Atsauces uz 1. un 5. punktā minēto izraudzīto pilnvaru īstenošanu neietver šādu pilnvaru 
īstenošanu, kuru sekas ir tikai saskaņošana ar attiecīgajiem Savienības datu aizsardzība s tiesību 
aktiem.  
7. Jebko, kas citādi būtu uzskatāms par piemērojamā datu aizsardzības režīma grozījumu, un 
kas ir:  
(a) izdarīts ar Savienības piekrišanu Partnerības padomē, vai  
(b) tikai saskaņošana ar attiecīgajiem Savienības datu aizsardzības tiesību aktiem,  
neuzskata par piemērojamā datu aizsardzības režīma grozījumu 5.  punkta vajadzībām un uzskata par 
daļu no piemērojamā datu aizsardzības režīma 1.  punkta vajadzībām.  
8. Piemērojot 1., 5. un 7. punktu, “Savienības piekrišana Partnerības padomē” ir:  
(a) partnerības  padomes lēmumu, kā aprakstīts 11. punktā, vai  
(b) pieņēmums par piekrišanu, kā aprakstīts 10.  punktā.  
9.   Ja Apvienotā Karaliste paziņo Savienībai, ka tā ierosina īstenot izraudzītās pilnvaras vai 
ierosina grozīt piemērojamo datu aizsardzības režīmu, jebkur a no Pusēm piecu darba dienu laikā var 
pieprasīt Partnerības padomes sanāksmi, kurai jānotiek divu nedēļu laikā pēc šāda pieprasījuma.  
10. Ja šāda sanāksme netiek pieprasīta, uzskata, ka Savienība noteiktajā laikposmā ir devusi 
piekrišanu šādai īstenošanai  vai grozīšanai.  
11.  Ja šādu sanāksmi pieprasa, minētajā sanāksmē Partnerības padome izskata ierosināto 
īstenošanu vai grozījumu un var pieņemt lēmumu, norādot, ka tā piekrīt īstenošanai vai grozījumam 
noteiktajā laikposmā.  
12. Apvienotā Karaliste, ciktāl  tas ir pamatoti iespējams, paziņo Savienībai, ja tā noteiktajā 
laikposmā noslēdz jaunu instrumentu, uz kura pamata var nosūtīt personas datus trešai valstij 
saskaņā ar Apvienotās Karalistes VDAR 46. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai Apvienotās Karalistes  
2018. gada Datu aizsardzības likuma 75. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Pēc Apvienotās Karalistes 
paziņojuma saskaņā ar šo punktu Savienība var pieprasīt Partnerības padomes sanāksmes 
sasaukšanu, lai apspriestu attiecīgo instrumentu.  
13. Sestās daļas [Strīdu izšķiršana] I  sadaļu nepiemēro strīdiem par šā panta interpretāciju un 
piemērošanu.  
 
FINPROV.11.  pants. Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana  
1.  Šis nolīgums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko mēnesim, kurā abas Puses viena 
otrai ir paziņojušas, ka tās ir izpildījušas savas attiecīgās iekšējās prasības un procedūras, kas 
vajadzīgas, lai paustu savu piekrišanu uzņemties saistības.  
 
2. Puses vienojas provizoriski piemērot šo nolīgumu no 2021.  gada 1.  janvāra ar noteikumu, ka 
pirms mi nētā datuma tās viena otrai ir paziņojušas, ka tās ir izpildījušas savas attiecīgās iekšējās 
prasības un procedūras, kas vajadzīgas provizoriskai piemērošanai. Provizoriska piemērošana beidzas 
vienā no šādiem datumiem, atkarībā no tā, kas notiek agrāk:  
 
 
412 
 (a) 2021. gada 28.  februārī vai citā datumā saskaņā ar Partnerības padomes lēmumu, vai  
(b) 1. punktā minētajā dienā.  
3.  No šā nolīguma provizoriskas piemērošanas dienas Puses šajā nolīgumā atsauces uz “šā 
nolīguma spēkā stāšanās dienu” vai “šā nolīguma spēkā stāša nos” saprot kā atsauces uz dienu, no 
kuras šo nolīgumu piemēro provizoriski.  
 
  
 
 Съставено  в Брюксел  и Лондон  на тридесети  декември  две хиляди  и двадесета  година . 
 
Hecho en Bruselas y Londres, el treinta de diciembre de dos mil veinte. 
 
V Bruselu a v Londýn ě dne třicátého  prosince dva tisíce dvacet. 
 Udfærdiget i Bruxelles og London, den tredivte  december to tusind og tyve. 
 Geschehen zu Brüssel und London am dreißigsten Dezember zweitausendzwanzig.  Kahe tuhande kahekümnenda aasta detsembrikuu kolmeküm nendal päeval Brüsselis ja Londonis. 
 Έγινε  στις Βρυξέλλες  και στο Λονδίνο , στις τριάντα  Δεκεμβρίου  δύο χιλιάδες  είκοσι . 
 Done at Brussels and London on the thirtieth day of  December in the year two thousand and twenty. 
 Fait à Bruxelles et à Londres, le  trente décembre deux mille vingt. 
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil agus i Londain, an tríochadú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle fiche. 
 Sastavljeno u Bruxellesu i Londonu tridesetog prosinca godine dvije tisu će dvadesete.  
 Fatto a Bruxelles e Londra, addì trenta dicembre duemilaventi. 
 Briselē un London ā, divi tūkstoši divdesmit ā gada  trīsdesmitaj ā decembrī.
 
 
Priimta du tūkstančiai dvidešimt ų metų gruodžio  trisdešimt ą dieną Briuselyje ir Londone. 
 Kelt Brüsszelben és Londonban, a kétezer-huszadik év  december havának harmincadik napján. 
 Magħmul fi Brussell u Londra, fit- tletin jum ta’  Diċembru  fis-sena elfejn u g ħoxrin.  
 Gedaan te Brussel en Londen, dertig dece mber tweeduizend twintig. 
 Sporządzono w Brukseli i Londynie dnia trzydziestego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego.  
 Feito em Bruxelas e em Londres, em trinta de dezembro de dois mil e vinte. 
 Întocmit la Bruxelles și la Londra  la treizeci decembrie două mii douăzeci. 
 V Bruseli a Londýne tridsiateho decembra dvetisícdvadsa ť. 
 V Bruslju in Londonu, tridesetega decembra dva tisoč dvajset.  
 Tehty Brysselissä ja Lontoossa kolmantenakymmenent enä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentä. 
 
Som skedde i Bryssel och i London den trettionde december år tjugohundratjugo. 
 
   
 
.l]UPN;d7ablJ	l
 PWlH.l$O@QOleWPU;.l
-.lhWPU^GPeleO@@l
PWl;OleWPU5A^G;l$OAPOl
fWl:A;leWPU/A^7>;l%O@POl
eWPPU.l@@:elOAK;Il
X`3l#(lTV8LY3,l i\9Z[
l
PWl_>;leWPU;.Ol%O@POl
 PeWl%O@POl ;gWPU<;OO;l
">.Wl7;.OOl .OlPO_.@^lPWU.A=>l
-.leWPU^GelgODFlel
 ;WlH&OBPO;l;eWPU;.l
BWPU.^l!.hA;OC6. ^lh0W:0l
eWPUP^l!4FeO=P^lh.W:el
kleWU.Bl &OAlW<^k<WRHl
?.HH%OEPOAl jWPU;.l
)PPWl:;leWPU;^;l%OB;l
*l@K@;O@el 'OAAleWPU;E^GB;El
 ;H.l$OB1PlgWPU;B.l
 ;O_Wgl%O@eO;.le WPU;.O2l
-.lgWU^GelcMAel
-.lhWPU^GPleOAEPl
eWPPU.Ol eOAPOAOlUgPH;^_.l
SWleWPU;A^G.lgO@PO;Ol
l

+,c^Y7DS+i\^o!++"+7vw7cZj]
^fU+^Wx[C5+5 xf^c7+57U+ [7f>B+rWC3+
*+}g^cpQ8pc^U747[pr}B cg^+r^W^}^x7[7f>CC
^g7rxf^cnCpQ7r^W7[7g>C:nVU7ppQ+2
yg5C7xg^c-Cp3A7r^W>7W7C[p3A+=
xl^^c++r^WC7[7g>C+GHA7[5xp7[CW7U
hE.kF~zdbX.M; ^s~_LF. K^t<~udqE.
^grA7xf^c7+[ r^WC3[7g> ^WWx[Cr
 ^xgU+^WWx[+xr87xg^c87[[757U8[7g>C7+r^WCex7
#A+f37+[[+[ A^WAcA^2+CU ^mc+C>A6^ AxC[[7+WA5+WA+3A
*+xf^cpQx+N75[C3x++r^WpTx7[7g>CN{
7gU+^Wx[Cr/7xm^c7+57UU7[7g>C++r^WC3+
Cg^c+pr^W7[7g?CN+p^cC7[+p}0g60
xg^c^p+r^WC[9p7[7f> IO^p27[5gJP^p}+f5x
xgc+Cr^W7[7f>C+Q``pp8>f8p8gaU
Cp7WCU^Wx[C r/g^c7+r+U[7g@CN+r^WCR+
'^^f57xf^c7p7 7W77[p3A+c}^^g r^^W7[7f>C7
(CWC7[Cx xg^c7NpQC7N(pcU[^r [7g>CCr^W^7N
7U+^Wx[C5+57xg^c7C+ 5+[7g>C+rWC3+
 7[rfx^Wx[Cr+r7+xg^c7+[1 +[7f>C7C r^WC37
*+xgcpQ7pc^U^47[pr}^cf7+rW^}|7[7g>Cx
*+}f^cpQ^pQxc[^pr++r^WpQ^7[7g>CN^
xf^^c+[ +r^WC7[7f>C+N-fN7pr`[c x^U7pr+
`fxg^c7CpQ+ +r^W7[7g>C>7W7[pQ+c7[

S¸^
^©ªJ¸<Y'J$E¸%^:7<JS16*¸ ¸(^$^«S¸:qS©ª ¸
F¸^¸G^i¸Mi]¸]^¸ /S¸%^¥SS¸ ^¸4S]S¸ ]^¸B¥^¸
RS¸Hy^_¸~T®¤¥®j¸P^~_¸%i¥Ti^¸S¸H^®^jf¸3¤~S¸
-¸)^¥¸-^^]^¸=e^ie^¸H¥Zi¥Si^¸e¸B]iS]¸
-s¸]S¤¸P^^iie¥^¸=ie^i[f¸/&Zi¥Si^¸¬]¸B]iS]¸
H¬¬Zi¥SiS¸yS¸FfySii¸ Df^]~­ieiiei¸i^¸
U¸	£¸2¯°¶¦¯¸%U\r `¨E¸ L;¸Aw²V!¸%x	¯kU¸ >U§¸¸%`§U¸3"U¯lU¸
.¸¥f^¸Ni¥^]¸?ie]¸c¸ /^S¥¸%i¥Si¸S]¸C ¥f^¡¸4^S]¸
F¬¸^¸G³S¬^Mi¸]^¸/S]^%^¥Se^¸^¥¸]3S]^¸]­¸B]¸
KfS¸[^S¸Gj[f¥¸¥Si¥ f^¸S¸%^S¥Si^¸ Am^¸Se¬¤¸ Kf¬Si¤[^S¥¸+i^S¸
RS¸M{^]i^¬¸ ?S|^®i¬¸ P^i~^¸%i¥Siy^¸i¸Hy^®^^¸ 3¤~^¸
F^¸in¸G^e¸Mi¥¸]i¸/S¸%^¥SeS¸^¸ 3S]S¸]^¸B]¸
@i^Zi¥Wi{S¤¸¬¸Ri^^8oizS¤¸®i^¥W¤¸=SSi¤¥^¤¸®W]W¸
9¬e¥ia¤¸ )i]´i¤i¤¸%i¥Su|¤¸i¸Ii S¬a¤¸iiy¤¸=SS³¤¥a¤¸® S]­¸
BSe³%i¥SiS¸_¤¸+¤µS~p¤µTe¸ ,e³^¤st¥¸=iT³¤TeS¸ _¤µ_¸
/gSG^{¬¸ Ni¥¸¥S0S¸%i¥¥SyS¸­¸ 5S]S¸¥S¸-­¸
P¸f^¥¸ P^^ie]¸ ?i iy~¸®S¸ /¥%i¥¥Sib¸^¸ B]4^S]¸
Q¸ii^i­¸R{^][µ^e¸ =^¤¥±S¸Qi^~i^y¸%³¥Sii¸i¸3S]ii¸ F[^y¸
F^¸G^i¸ Oi]¸]S¸ /X%^¥SfS¸^¸]S¸4S]S¸]¸B¥^¸
F^¥­¸G^eS¥­¸ Mi¥¸S¸ASii¸%i¥Sii¸·i¸3S]^i¸]^¸ B]¸
RS¸Hy^_¸ ~ T®¤¥®¸ P^~^y¸%i¥Ti^¸S¸H^®^¢_f¸d¤~S¸
RS¸R]¬´^¸~ Sy^¤¥® ¸P^i~S¸%i¥Sv}S¸i¸ H^®^S¸3¤~S¸
4¤%i¥SiS¸yS¸Fhi¤4Si¸ ³f]i¤¥³^^¸~­ieS¤~­S¸ ¬^¤¥S¸
-¸-^S]^¸~­eSi~^¥¸H¥Zi¥Si^¸ [f¸B]iS]¸
¸
 
417 
 PIELIKUMI  
INST.PIELIKUMS.  PARTNERĪBAS PADOMES UN KOMITEJU REGLAMENTS  
1. pants  
Priekšsēdētājs  
1. Savienība un Apvienotā Karaliste viena otrai paziņo savu attiecīgo iecelto līdzpriekšsēdētāju 
vārdu, uzvārdu, amatu un kontaktinformāciju. Tiek uzskatīts, ka līdzpriekšsēdētājam ir atļauja 
pārstāvēt attiecīgi Savienību vai Apvienoto Karalisti līdz dienai, kad attiecīgajai otrai Pusei ir paziņots 
par jaunu līdzpriekšsēdētāju.  
2. Šajā reglamentā paredzētos līdzpriekšsēdētāju lēmumus pieņem, savstarpēji vienojoties.  
3.  Līdzpriekšsēdētāju uz konkrētu sanāksmi var aizstāt pilnvarota persona. Līdzpriekšsēdētāj s 
vai tā pilnvarotā persona iespējami drīz informē otru līdzpriekšsēdētāju un Partnerības padomes 
sekretariātu par pilnvarojumu. Šajā reglamentā ikvienu atsauci uz līdzpriekšsēdētājiem saprot kā 
atsauci arī uz pilnvarotajām personām.  
2. pants  
Sekretariāts  
Partnerības padomes sekretariāta (“sekretariāts”) sastāvā ir Savienības amatpersona un Apvienotās 
Karalistes valdības amatpersona. Sekretariāts veic uzdevumus, kas tam uzticēti ar šo reglamentu.  
Savienība un Apvienotā Karaliste paziņo viena otrai tās amatpersonas vārdu, amatu un 
kontaktinformāciju, kura ir Partnerības padomes sekretariāta loceklis attiecīgi no Savienības un 
Apvienotās Karalistes. Tiek uzskatīts, ka šī amatpersona turpina darboties kā sekretariāta loceklis no 
Savienības vai Apvienotās K aralistes līdz dienai, kad vai nu Savienība, vai Apvienotā Karaliste ir 
paziņojusi par jaunu locekli.  
3. pants  
Sanāksmes  
1. Sekretariāts sasauc katru Partnerības padomes sanāksmi dienā un laikā, par kuru vienojušies 
līdzpriekšsēdētāji. Ja Savienība vai Apv ienotā Karaliste ar sekretariāta starpniecību ir nosūtījusi 
pieprasījumu sasaukt sanāksmi, Partnerības padome cenšas sanākt 30  dienu laikā no šāda 
pieprasījuma vai šajā nolīgumā paredzētajos gadījumos  — agrāk.  
2. Partnerības padome rīko sanāksmes pārmaiņu s Briselē un Londonā, ja vien līdzpriekšsēdētāji 
nelemj citādi.  
3. Atkāpjoties no 2. punkta , līdzpriekšsēdētāji var vienoties, ka Partnerības padomes sanāksme 
notiek videokonferences vai telefonkonferences veidā.  
4. pants  
Dalība sanāksmēs  
 
418 
 1. Samērīgu laik posmu pirms katras sanāksmes Savienība un Apvienotā Karaliste ar sekretariāta 
starpniecību informē viena otru par savu attiecīgo delegāciju paredzēto sastāvu  un norāda katra 
delegācijas locekļa vārdu, uzvārdu un amatu.  
2. Attiecīgā gadījumā līdzpriekšsēdēt āji, savstarpēji vienojoties, var uzaicināt ekspertus (t.  i., 
nevalstiskā sektora amatpersonas) piedalīties Partnerības padomes sanāksmēs, lai sniegtu 
informāciju par konkrētu jautājumu, un tikai tajās sanāksmes daļās, kurās apspriež šādus konkrētus 
jautāj umus.  
5. pants  
Dokumenti  
Rakstiskos dokumentus, kas ir Partnerības padomes apspriežu pamatā, sekretariāts numurē un 
izplata Savienībā un Apvienotajā Karalistē.  
6. pants  
Sarakste  
1. Savienība un Apvienotā Karaliste Partnerības padomei adresēto saraksti nosūta ar 
sekretariāta starpniecību. Šādu saraksti var nosūtīt jebkādā rakstiskās saziņas veidā, arī pa 
elektronisko pastu.  
2.  Sekretariāts nodrošina, ka Partnerības padomei adresētā sarakste tiek nogādāta 
līdzpriekšsēdētājiem un vajadzības gadījumā tiek izplatīta saskaņā ar 5. pantu .  
3. Visu saraksti no līdzpriekšsēdētājiem vai tieši tiem adresētu saraksti pārsūta sekretariātam 
un vajadzības gadījumā izplata saskaņā ar 5.  pantu.  
7. pants  
Sanāksmju darba kārtība  
1.  Sekretariāts sagatavo katras sanāksmes  provizoriskas darba kārtības projektu.  To kopā ar 
attiecīgajiem dokumentiem nosūta līdzpriekšsēdētājiem ne vēlāk kā 10  dienas pirms sanāksmes 
dienas.  
2.  Pagaidu darba kārtībā iekļauj jautājumus, ko pieprasījusi Savienība vai Apvienotā Karaliste. 
Jebkuru  šādu pieprasījumu kopā ar jebkuru attiecīgu dokumentu iesniedz sekretariātam ne vēlāk kā 
15 dienas pirms sanāksmes sākuma.  
3.  Ne vēlāk kā 5  dienas pirms sanāksmes dienas līdzpriekšsēdētāji lemj par sanāksmes 
provizorisko darba kārtību.  
4.  Partnerības padome katras sanāksmes sākumā pieņem darba kārtību. Pēc Savienības vai 
Apvienotās Karalistes pieprasījuma jautājumu, kas nav iekļauts provizoriskajā darba kārtībā, var 
iekļaut darba kārtībā vienprātīgi.  
 
419 
 5.    Līdzpriekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, var saīsināt vai pagarināt 1. –3. punktā norādītos 
termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības konkrētajā gadījumā.  
8. pants  
Protokols  
1.  Ja vien līdzpriekšsēdētāji nenolemj citādi, 15  dienu laikā pēc katras sanāksmes beigām 
amatpersona, kas pilda sanāksmes rīkotājas Puses sekretariāta locekļa pienākumus, sagatavo katras 
sanāksmes protokola projektu. Protokola projektu nosūta otras Puses sek retariāta loceklim piezīmju 
sniegšanai. Tas var iesniegt piezīmes 7  dienu laikā no protokola projekta saņemšanas dienas.  
2.  Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības jautājumu, attiecīgā 
gadījumā norādot:  
(a) Partnerības padomei iesnieg tos dokumentus;  
(b) ikvienu paziņojumu, ko viens no līdzpriekšsēdētājiem pieprasījis iekļaut protokolā un  
(c) pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un 
pieņemtos secinājumus par konkrētiem jautājumiem.  
3.  Protokola pielikumā iekļauj dalībnieku sarakstu, kurā katrai delegācijai norāda visu to 
personu vārdu, uzvārdu un amatu, kas piedalījušās sanāksmē.  
4.  Sekretariāts pielāgo protokola projektu, pamatojoties uz saņemtajām piezīmēm, un 
pārskatīto protokola p rojektu līdzpriekšsēdētāji apstiprina 28  dienu laikā no sanāksmes dienas vai 
līdz jebkurai citai dienai, par kuru vienojušies līdzpriekšsēdētāji. Pēc protokola apstiprināšanas 
sekretariāta locekļi ar parakstu autentificē divus protokola eksemplārus. Savien ība un Apvienotā 
Karaliste katra saņem vienu no šiem autentiskajiem eksemplāriem. Līdzpriekšsēdētāji var vienoties, 
ka šī prasība tiek izpildīta arī ar elektronisku eksemplāru parakstīšanu un apmaiņu ar tiem.  
9. pants  
Lēmumi un ieteikumi  
1.  Sanāksmju sta rplaikā Partnerības padome var pieņemt lēmumus vai ieteikumus, izmantojot 
rakstisku procedūru. Līdzpriekšsēdētājs lēmuma vai ieteikuma projekta tekstu Partnerības padomes 
darba valodā rakstveidā iesniedz otram līdzpriekšsēdētājam. Otrai Pusei ir viens mēne sis vai garāks 
termiņš, ko norādījusi ierosinātāja Puse, lai paustu piekrišanu lēmuma vai ieteikuma projektam. Ja 
otra Puse piekrišanu nepauž, tad ierosināto lēmumu vai ieteikumu apspriež un var pieņemt 
nākamajā Partnerības padomes sanāksmē. Lēmumu vai iet eikumu projektus uzskata par 
pieņemtiem, tiklīdz otra Puse ir paudusi piekrišanu, un tos iekļauj Partnerības padomes nākamās 
sanāksmes protokolā, ievērojot 8.  pantu.  
2.  Ja Partnerības padome pieņem lēmumus vai ieteikumus, šādu aktu nosaukumā attiecīgi 
iekļauj vārdu “lēmums” vai “ieteikums”. Sekretariāts reģistrē ikvienu lēmumu vai ieteikumu ar sērijas 
numuru un atsauci uz tā pieņemšanas datumu.  
3.  Partnerības padomes pieņemtajos lēmumos norāda to spēkā stāšanās datumu.   
4.  Partnerības padomes pieņemtos  lēmumus un ieteikumus sastāda divos eksemplāros 
autentiskajās valodās un paraksta līdzpriekšsēdētāji, un tūlīt pēc parakstīšanas sekretariāts tos 
 
420 
 nosūta Savienībai un Apvienotajai Karalistei. Līdzpriekšsēdētāji var vienoties, ka paraksta prasība tiek 
izpildīta ar elektronisku eksemplāru parakstīšanu un apmaiņu ar tiem.  
10. pants  
Pārredzamība  
1. Līdzpriekšsēdētāji var vienoties, ka Partnerības padomes sanāksmes ir atklātas.  
2. Katra Puse var lemt par Partnerības padomes lēmumu un ieteikumu publicēšanu sav ā 
attiecīgajā oficiālajā izdevumā tiešsaistē.  
3. Ja Savienība vai Apvienotā Karaliste iesniedz Partnerības padomei informāciju, kas ir 
konfidenciāla vai aizsargājama no izpaušanas saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem, otra Puse uzskata 
saņemto informāciju p ar konfidenciālu.  
4. Pirms Partnerības padomes sanāksmes publisko provizorisku sanāksmes darba kārtību. 
Sanāksmju protokolus publisko pēc to apstiprināšanas saskaņā ar 8. pantu .  
5. Šā panta 2.–4. punktā  minētos dokumentus publicē saskaņā ar piemērojamajie m abu Pušu 
datu aizsardzības noteikumiem.  
11. pants  
Valodas  
1.  Partnerības padomes oficiālās valodas ir Savienības un Apvienotās Karalistes oficiālās 
valodas.  
2.  Partnerības padomes darba valoda ir angļu valoda. Ja vien līdzpriekšsēdētāji nelemj citādi, 
Partnerības padome parasti savās apspriedēs izmanto dokumentus, kas sagatavoti angļu valodā.  
3. Partnerības padome pieņem lēmumus par nolīguma grozīšanu vai interpretāciju nolīguma 
autentisko tekstu valodās. Visus pārējos Partnerības padomes lēmumu s, ieskaitot tos, ar kuriem 
groza pašreizējo reglamentu, pieņem 2. punktā  minētajā darba valodā.  
12. pants  
Izdevumi  
1.  Savienība un Apvienotā Karaliste katra sedz visus izdevumus, kas tām radušies saistībā ar 
dalību Partnerības padomes sanāksmēs.  
2.  Ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu saistītos izdevumus sedz sanāksmes 
rīkotāja puse.  
3.  Izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu sanāksmēs uz Partnerības padomes darba 
valodu un no tās, sedz Puse, kura šādu mutisko tulkošanu pieprasījusi.  
3. Katra Puse ir atbildīga par lēmumu un citu dokumentu tulkošanu savā/savās oficiālajā( -ās) 
valodā( -ās), ja tas nepieciešams, ievērojot 11. pantu , un tā sedz izdevumus, kas saistīti ar šādiem 
tulkojumiem.    
 
421 
 13. pants  
Komitejas  
1.  Neskarot šā panta 2. punktu , 1.–12. pantu  mutatis mutandis  piemēro komitejām.  
2.  Komitejas informē Partnerības padomi par saviem sanāksmju grafikiem un darba kārtību 
pietiekamu laiku pirms sanāksmēm un paziņo Partnerības padomei katras savas sanāksmes 
rezultātus un secināj umus.  
 
 
 
  
 
422 
 ORIG -1. PIELIKUMS. IEVADPIEZĪMES PAR KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMAJIEM IZCELSMES 
NOTEIKUMIEM  
1. piezīme  
Vispārīgi principi  
1. Šajā pielikumā izklāstīti vispārīgie noteikumi par ORIG -2. pielikuma [Konkrētiem ražojumiem 
piemērojamie izcelsmes noteikumi] piemērojamajām prasībām, kā paredzēts ORIG 3.  panta 
[Vispārīgas prasības] 1. punkta c) apakšpunktā.  
2. Šajā pielikumā un ORIG -2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes 
noteikumi] paredzētās prasības, kam ir jāizpildās, lai ražojumam būtu noteikta izcelsme saskaņā ar šā 
nolīguma ORIG.3. panta [Vispārīgas prasības] 1.  punkta c)  apakšpunktu, ir maiņa uz citu tarifa 
klasifikāciju, ražošanas process, nenoteiktas izcelsmes materi ālu maksimālā vērtība vai svars vai 
jebkura cita prasība, kas norādīta šajā pielikumā un ORIG -2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem 
piemērojamie izcelsmes noteikumi].  
3. Atsauce uz svaru konkrētiem ražojumiem piemērojamajos izcelsmes noteikumos nozīmē 
neto svar u, t. i., materiāla vai ražojuma svaru bez iepakojuma svara.  
4. Šā pielikuma un ORIG -2. pielikuma [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes 
noteikumi] pamatā ir Harmonizētā sistēma ar grozījumiem, kas izdarīti 2017.  gada 1.  janvārī.  
2. piezīme  
Konkrētiem ražojumiem piemērojamu izcelsmes noteikumu saraksta uzbūve  
1. Piezīmes par sadaļām vai nodaļām, ja tādas ir, ir lasāmas kopā ar konkrētajiem ražojumiem 
piemērojamajiem izcelsmes noteikumiem attiecīgajā sadaļā, nodaļā, pozīcijā vai apakšpozīcijā.  
2. Katru konkrē tiem ražojumiem piemērojamo izcelsmes noteikumu, kas norādīts ORIG -
2. pielikuma [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] 2.  slejā, piemēro 
attiecīgajam ražojumam ORIG -2. pielikuma [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes 
noteikumi] 1.  slejā.  
3. Ja uz ražojumu attiecas alternatīvi konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes 
noteikumi, ražojumam ir noteiktas Puses izcelsme, ja tas atbilst vienai no alternatīvām.  
4. Ja uz ražojumu attiecas konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi,  kas 
ietver vairākas prasības, ražojumam ir noteiktas Puses izcelsme tikai tad, ja tas atbilst visām 
prasībām.  
5. Šā pielikuma un ORIG -2. pielikuma [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes 
noteikumi] nolūkos piemēro šādas definīcijas:  
(a) “sadaļa” ir Harmoni zētās sistēmas sadaļa;  
(b) “nodaļa” ir pirmie divi cipari Harmonizētās sistēmas tarifa klasifikācijas numurā;  
(c) “pozīcija” ir pirmie četri cipari Harmonizētās sistēmas tarifa klasifikācijas numurā; un  
(d) “apakšpozīcija” ir pirmie seši cipari Harmonizētās sistēmas tarifa klasifikācijas numurā.  
 
423 
 2. Konkrētiem ražojumiem piemērojamo izcelsmes noteikumu nolūkos piemēro šādus 
saīsinājumus:  
“CC” ir ražošana no jebkurā nodaļā, izņemot paša ražojuma nodaļu, klasificētiem nenoteiktas 
izcelsmes materiāliem; tas nozīmē, ka jebkur am nenoteiktas izcelsmes materiālam, ko izmanto 
ražojuma ražošanā, ir jābūt klasificētam kādā citā nodaļā (2 ciparu līmenī Harmonizētajā sistēmā), 
kas nav paša ražojuma nodaļa (proti, cita nodaļa);  
“CTH” ir ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražoju ma pozīciju, klasificētiem nenoteiktas 
izcelsmes materiāliem; tas nozīmē, ka jebkuram nenoteiktas izcelsmes materiālam, ko izmanto 
ražojuma ražošanā, ir jābūt klasificētam kādā citā pozīcijā (4 ciparu līmenī Harmonizētajā sistēmā), 
kas nav paša ražojuma po zīcija (proti, cita pozīcija);  
“CTSH ” ir ražošana no jebkurā apakšpozīcijā, izņemot paša ražojuma apakšpozīciju, klasificētiem 
nenoteiktas izcelsmes materiāliem; tas nozīmē, ka jebkuram nenoteiktas izcelsmes materiālam, ko 
izmanto ražojuma ražošanā, ir jāb ūt klasificētam apakšpozīcijā (6 ciparu līmenī harmonizētajā 
sistēmā), kas nav paša ražojuma apakšpozīcija (proti, cita apakšpozīcija).  
3. piezīme  
Konkrētiem ražojumiem piemērojamu izcelsmes noteikumu piemērošana  
1. Šā nolīguma ORIG.3 panta [Vispārīgas prasīb as] 2. punktu par ražojumiem, kas ieguvuši 
noteiktas izcelsmes statusu un ko izmanto citu ražojumu ražošanā, piemēro neatkarīgi no tā, vai 
minētais statuss ir iegūts tajā pašā Puses rūpnīcā, kurā šie ražojumi tiek izmantoti.  
2. Ja konkrētam ražojumam piemēroj amā izcelsmes noteikumā izslēgts konkrēts nenoteiktas 
izcelsmes materiāls vai ja tur paredzēts, ka konkrēta nenoteiktas izcelsmes materiāla vērtība vai 
svars nedrīkst pārsniegt konkrētu robežvērtību, tad minētie nosacījumi neattiecas uz nenoteiktas 
izcelsm es materiāliem, kas Harmonizētajā sistēmā klasificēti citur.  
3. 1. piemērs. Ja noteikums par buldozeriem (HS apakšpozīcija 8429.11) paredz : “CTH, izņemot 
no nenoteiktas izcelsmes materiāliem, pozīcijā 84.31 “daļas, kas piemērotas tikai pozīcijā 84.25 līdz 
84.30 minētajām mašīnām””, tad tādu nenoteiktas izcelsmes materiālu izmantošana, kas klasificēti 
citur nekā 84.29 un 84.31, piemēram, skrūves (HS pozīcija 73.18), izolēti vadi un elektrības vadītāji 
(HS pozīcija 85.44) un dažāda elektronika (HS 85. nodaļa), n av ierobežota.  
2. piemērs. Ja noteikumā attiecībā uz pozīciju 35.05 (dekstrīni un citādas modificētas cietes; līmes uz 
cietes bāzes utt.) ir prasīts “ CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 11.08”, tad 
tādu nenoteiktas izcelsmes materiā lu izmantošana, kas klasificēti citur, nevis 11.08 (cietes, inulīns), 
piemēram, 10. nodaļas materiālu (labība), izmantošana nav ierobežota.  
4. Ja konkrētiem ražojumiem piemērojamajos izcelsmes noteikumos paredzēts, ka ražojums 
ražojams no konkrēta materiāla, tas neliedz izmantot citus materiālus, kuri nevar atbilst šai prasībai 
savu īpašību dēļ.  
4. piezīme  
Nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālās vērtības aprēķināšana  
Konkrētiem ražojumiem piemērojamo izcelsmes noteikumu nolūkos piemēro šādas definīcijas:  
 
424 
 (a) “muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar Nolīguma par GATT 1994 VII  panta 
īstenošanu;  
(b) “EXW” “ cena” jeb “ražotāja cena” ir  
(i) ražojuma cena, kas samaksāta vai maksājama ražotājam, kura uzņēmumā ir veikta 
ražojuma pēdējā apstrāde vai pārstrāde, ar nosa cījumu, ka šajā cenā ir ietverta visu 
izmantoto materiālu vērtība un visas citas ar ražojuma ražošanu saistītās izmaksas, 
atskaitot visus iekšējos nodokļus, ko atmaksā vai var atmaksāt tad, ja iegūto ražojumu 
eksportē, vai  
(ii) ja nav samaksātas vai maksājamas cenas vai ja faktiski samaksātā cena neatspoguļo 
visas ar ražojuma ražošanu saistītās izmaksas, kas faktiski ir radušās ražojuma 
ražošanas procesā – visu izmantoto materiālu vērtība un visas citas izmaksas, kuras 
radušās, ražojot ražojumu eksportētājā Pusē , un tas:  
(A) ietver pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī peļņu, kuru 
var pamatoti attiecināt uz ražojumu un  
(B) neietver pārvadājuma, apdrošināšanas izmaksas, kā arī visas citas izmaksas, 
kas ir radušās, ražojumu pārvadājot, un visus eksport ētājas Puses iekšējos 
nodokļus, kurus atmaksā vai var atmaksāt, kad iegūto ražojumu eksportē.  
(iii) Šā punkta i) apakšpunkta vajadzībām, ja pēdējā ražošanas darbība ir deleģēta citam 
ražotājam, tad termins “ražotājs” i) apakšpunktā attiecas uz to personu, kura 
nodarbina apakšuzņēmēju.  
(c) “MaxNOM ” ir nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība, kas izteikta procentos un ko 
aprēķina pēc šādas formulas:  
        VNM  
MaxNOM  (%) =   × 100  
        EXW    
 
(d) “VNM” ir ražojuma ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība, kas ir to 
muitas vērtība importēšanas laikā, ieskaitot pārvadājuma izmaksas, attiecīgā gadījumā 
apdrošināšanas, iepakojuma un visas pārējās izmaksas, kas radušās, pārvadājot materiālus uz 
ievešanas ostu Pusē, kurā atrodas ražojuma ražotā js, ja nenoteiktas izcelsmes materiālu 
vērtība nav zināma un to nevar noskaidrot, tad izmanto pirmo noskaidrojamo cenu, kas par 
nenoteiktas izcelsmes materiāliem samaksāta Savienībā vai Apvienotajā Karalistē, ražojuma 
ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsm es materiālu vērtību var aprēķināt, pamatojoties uz 
vidējās svērtās vērtības formulu vai citu inventāra vērtības noteikšanas metodi saskaņā ar 
grāmatvedības principiem, kas ir vispārpieņemti Pusē.  
5. piezīme  
To procesu definīcijas, kas minēti ORIG -2. pielikuma [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie 
izcelsmes noteikumi] V līdz VII iedaļā  
 
425 
 Konkrētiem ražojumiem piemērojamo izcelsmes noteikumu nolūkos piemēro šādas definīcijas:  
(a) “biotehnoloģiska pārstrāde” ir:  
(i) bioloģiska vai biotehnoloģiska kultivēšana  (arī šūnu kultūra), mikroorganismu 
(baktēriju, vīrusu (ieskaitot fāgus) utt.) vai cilvēku, dzīvnieku vai augu šūnu hibridizācija 
vai ģenētiska modifikācija un  
(ii) šūnu vai starpšūnu struktūru (piemēram, izolētu gēnu, gēnu fragmentu un plazmīdu) 
iegūšana, izol ācija vai attīrīšana, vai fermentācija;  
(b) “daļiņu izmēra maiņa” ir ražojuma daļiņu izmēra tīša un kontrolēta maiņa, kas nav tikai 
saberšana vai saspiešana, kuras rezultātā tiek iegūts ražojums ar noteiktu daļiņu izmēru, 
noteiktu daļiņu izmēru sadalījumu vai noteiktu virsmas laukumu, kas ir raksturīgi iegūtajam 
ražojumam, un ar fizikālajām vai ķīmiskajām īpašībām, kuras atšķiras no izejmateriālu 
fizikālajām vai ķīmiskajām īpašībām;  
(c) “ķīmiska reakcija” ir process (ieskaitot bioķīmisku pārstrādi), kura rezultātā  rodas molekula ar 
jaunu struktūru, saraujot saites starp molekulām un veidojot jaunas saites starp molekulām vai 
mainot atomu telpisko izvietojumu molekulā, izņemot turpmāk minēto, kas nav uzskatāms par 
ķīmisku reakciju šīs definīcijas nolūkos:  
(i) šķīdināšan a ūdenī vai citos šķīdinātājos;  
(ii) šķīdinātāju, tostarp ūdens, izdalīšanu; vai  
(iii) kristalizācijas ūdens pievienošana vai atdalīšana;  
(d) “destilācija” ir:  
(i) destilācija pie atmosfēras spiediena: atdalīšanas process, kurā destilācijas kolonnā 
naftas eļļas tiek pārveido tas frakcijās atbilstīgi viršanas temperatūrai un tvaiks tad tiek 
kondensēts dažādās šķidrās frakcijās; produkti, kas ražoti naftas destilācijā, var ietvert 
sašķidrinātu naftas gāzi, jēlbenzīnu, benzīnu, petroleju, dīzeļdegvielu vai krāšņu 
kurināmo, vieglā s gāzeļļas un smēreļļas un  
(ii) vakuumdestilācija: destilācija pie spiediena, kas ir mazāks par atmosfēras spiedienu, 
bet ne tik zems, ka tas būtu klasificējams kā molekulārā destilācija; vakuumdestilāciju 
izmanto, lai destilētu materiālus ar augstu viršanas te mperatūru un termojutīgus 
materiālus, piemēram, naftas eļļu smagos destilātus, lai ražotu vieglās līdz smagās 
vakuuma gāzeļļas un nosēdumus;  
(e) “izomēru atdalīšana” ir izomēru izolēšana vai atdalīšana no izomēru maisījuma;  
(f) “maisīšana un sajaukšana” ir apzināt a un samērīgi kontrolēta materiālu maisīšana vai 
sajaukšana (ieskaitot dispersiju), izņemot atšķaidītāju pievienošanu, tikai ar mērķi panākt 
atbilstību iepriekš noteiktām specifikācijām, kā rezultātā tiek saražots ražojums, kura fizikālās 
vai ķīmiskās īpaš ības ir raksturīgas ražojumam vai tā lietojumam un atšķiras no izejmateriālu 
fizikālajām vai ķīmiskajām īpašībām;  
(g) “standarta materiālu ražošana” (tas attiecas arī uz standarta šķīdumiem) ir tāda preparāta 
ražošana, kurš ir piemērots analītiskām, kalibrēšan as vai atsauces vajadzībām, ar precīzu 
tīrības pakāpi vai proporcijām, ko sertificējis ražotājs, un  
 
426 
 (h) “attīrīšana” ir process, kura rezultātā tiek likvidēti vismaz 80 % no esošo piemaisījumu satura 
vai samazināti vai likvidēti piemaisījumi, tādējādi iegūstot  preci, kas piemērota vienam vai 
vairākiem šādiem lietojumiem:  
(i) farmaceitiskas, medicīniskas, kosmētiskas, veterināras vai pārtikas kvalitātes vielas;  
(ii) ķīmiskie produkti un reaģenti lietojumiem analīzē, diagnostikā vai laboratorijā;  
(iii) mikroelektronikā izmantoj ami elementi un komponenti;  
(iv) specializētie lietojumi optikā;  
(v) biotehnisks lietojums (piemēram, šūnu kultūrā, ģenētiskajā tehnoloģijā vai par 
katalizatoru);  
(vi) nesēji, ko izmanto separācijas procesā vai  
(vii) lietojumi, kam nepieciešama kodolkvalitāte.  
6. piezīme  
ORIG -2. pielikuma XI  iedaļā [Konkrētiem produktiem piemērojamie 
izcelsmes noteikumi ] izmantoto terminu definīcijas  
Konkrētiem ražojumiem piemērojamo izcelsmes noteikumu nolūkos piemēro šādas definīcijas:  
(a) “ķīmiskās štāpeļšķiedras” ir sintētisku vai mākslīg u pavedienu grīste, štāpeļšķiedras vai atlikas, 
kas minētas pozīcijā 55.01 –55.07;  
(b) “dabiskās šķiedras” attiecas uz šķiedrām, kas nav mākslīgās vai sintētiskās šķiedras un ko 
izmanto tikai pirmsvērpšanas posmos, ietverot atlikas, un, ja vien nav norādīts cit ādi, attiecas 
arī uz šķiedrām, kas ir kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas, bet nav vērptas; “dabiskās 
šķiedras” attiecas uz astriem pozīcijā 05.11, zīdu pozīcijā 50.02 un 50.03, vilnas šķiedrām un 
smalkiem vai rupjiem dzīvnieku matiem pozīcijā 51.01 –51.05, kokvilnas šķiedrām pozīcijā 
52.01 –52.03, kā arī citām augu šķiedrām pozīcijā 53.01 –53.05;  
(c) “apdrukāšana” ir metode, ar kuru tekstilizstrādājuma substrātam tiek pastāvīgi piešķirta 
objektīvi novērtējama funkcija, piemēram, krāsa, modelis vai tehniskais  sniegums, izmantojot 
sietspiedes, gludspieduma, digitālus vai pārneses paņēmienus un  
(d) “apdrukāšana (kā atsevišķa darbība)” ir metode, ar kuru tekstilizstrādājuma substrātam tiek 
pastāvīgi piešķirta objektīvi novērtējama funkcija, piemēram, krāsa, modelis v ai tehniskais 
sniegums, izmantojot sietspiedes, gludspieduma, digitālus vai pārneses paņēmienus 
apvienojumā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšana, 
balināšana, merserizācija, termofiksēšana, uzkāršana, kalandrēšana, apstr āde pret saraušanos, 
galapstrāde, dekatēšana, piesūcināšana, lāpīšana un apcirpšana, apgriešana, apsvilināšana, 
žāvēšana un platumošana, velšana, apstrāde ar tvaiku un saraušanās un mitrā dekatēšana), ja 
visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtī ba nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW  
cenas.  
7. piezīme  
 
427 
 Pielaides, kas piemērojamas ražojumiem, kuri sastāv no diviem vai 
vairākiem tekstila pamatmateriāliem  
1. Šīs piezīmes nolūkos tekstila pamatmateriāli ir šādi:  
(a) zīds;  
(b) vilna;  
(c) rupji dzīvnieku mati;  
(d) smalki dzīvnieku mati;  
(e) astri;  
(f) kokvilna;  
(g) materiāli papīra izgatavošanai un papīrs;  
(h) lini;  
(i) kaņepāji;  
(j) džuta un citas tekstila lūksnas šķiedras;  
(k) sizals un citas agavju ģints augu tekstilšķiedras;  
(l) kokosšķiedra, abaka, rāmija un citas augu tekstilšķiedras;  
(m) sintētiskie ķīmiskie pavedieni;  
(n) mākslīgie ķīmiskie pavedieni;  
(o) strāvvadoši pavedieni; uth  
(p) sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polipropilēna;  
(q) sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliestera;  
(r) sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliamīda;  
(s) sintēti skās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliakrilnitrila;  
(t) sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliimīda;  
(u) sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no politetrafluoretilēna;  
(v) sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poli(fenilēnsulfīda);  
(w) sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķ iedras no poli(vinilhlorīda);  
(x) citas sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras;  
(y) mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras no viskozes;  
 
428 
 (z) citas mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras;  
(aa) dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, pozamentēta vai ne ,  
(bb) dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliestera segmentiem, pozamentēta vai ne;  
(cc) pozīcijas 56.05 ražojumi (metalizēti pavedieni), kuri ietver ne vairāk kā 5 mm platu lenti, kas 
pamatā sastāv no alumīnija folijas vai plastmasas plēves, neat karīgi no tā, vai tā ir ar alumīnija 
pulvera pārklājumu vai bez tā, un kas ir iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu adhezīvu starp 
divām plastmasas plēves kārtām;  
(dd) citi pozīcijas 56.05 ražojumi;  
(ee) stikla šķiedras un  
(ff) metāla šķiedras.  
2. Ja ORIG -2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] ir atsauce 
uz šo piezīmi, prasības, kas izklāstītas tā 2. slejā, nepiemēro kā pielaidi nenoteiktas izcelsmes tekstila 
pamatmateriāliem, kuri izmantoti ražojuma ražošanā, ja:  
(a) ražojum s satur divus vai vairākus tekstila pamatmateriālus un  
(b) nenoteiktas izcelsmes tekstila pamatmateriālu kopējais svars nepārsniedz 10  % no visu 
izmantoto tekstila pamatmateriālu kopējā svara.  
Piemērs. Vilnas audumam pozīcijā 51.12, kas satur vilnas dziju pozīcijā 51.07, sintētisko 
štāpeļšķiedru dziju pozīcijā 55.09 un materiālus, kas nav tekstila pamatmateriāli, var 
izmantot nenoteiktas izcelsmes vilnas dziju, kura neatbilst ORIG -2. pielikumā 
[Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] noteikt ajai prasībai, vai 
nenoteiktas izcelsmes sintētisku dziju, kas neatbilst ORIG -2. pielikumā [Konkrētiem 
ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] noteiktajai prasībai, vai abu minēto 
kombināciju, ja to kopējais svars nepārsniedz 10  % no visu tekstila pam atmateriālu 
svara.  
3. Neatkarīgi no 7. piezīmes 2. punkta b) apakšpunkta ražojumiem, kuru sastāvā ir “dzija, kas 
izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, pozamentēta vai ne”, maksimālā 
pielaide ir 20 %. Tomēr citu nenoteiktas izcelsmes te kstila pamatmateriālu procentuālā daļa 
nepārsniedz 10  %. 
4. Neatkarīgi no 7. piezīmes 2. punkta b) apakšpunkta ražojumiem, kuru sastāvā ir “ne vairāk kā 
5 mm plata lente, kas pamatā sastāv no alumīnija folijas vai plastmasas plēves, neatkarīgi no tā, vai 
tā ir ar alumīnija pulvera pārklājumu vai bez tā, un kas ir iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu 
adhezīvu starp divām plastmasas plēves kārtām”, maksimālā pielaide ir 30 %. Tomēr citu nenoteiktas 
izcelsmes tekstila pamatmateriālu procentuālā daļa nepārsnie dz 10  %. 
8. piezīme  
Citas pielaides, kas piemērojamas konkrētiem tekstilizstrādājumiem  
1. Ja ORIG -2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] ir atsauce 
uz šo piezīmi, var izmantot nenoteiktas izcelsmes tekstilmateriālus (izņemot ode res un starpoderes), 
kas neatbilst minētā pielikuma 2. slejas noteikumiem attiecībā uz gataviem tekstilizstrādājumiem, ja 
 
429 
 tie ir klasificēti citā pozīcijā nekā ražojums un ja to vērtība nepārsniedz 8  % no ražojuma EXW  cenas.
  
2. Nenoteiktas izcelsmes materiāl us, kas nav klasificēti 50. līdz 63. nodaļā, var bez 
ierobežojumiem izmantot 50. –63. nodaļā klasificētu tekstilizstrādājumu ražošanā neatkarīgi no tā, 
vai tajos ir vai nav tekstilmateriāli.  
Piemērs. Ja ORIG -2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] 
noteiktā prasība paredz, ka konkrētam tekstilizstrādājumam (piemēram, biksēm) 
jāizmanto dzija, tas neliedz izmantot nenoteiktas izcelsmes metāla izstrādājumus 
(piemēram, pogas), jo metāla izstrādājumi nav klasificēti 50. –63. nodaļā. Šo  pašu 
iemeslu dēļ nav liegts izmantot nenoteiktas izcelsmes rāvējslēdzējus, kaut arī 
rāvējslēdzējos parasti ietilpst tekstilmateriāli.  
3. Ja ORIG -2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] noteiktā 
prasība nosaka nenoteiktas izcelsm es materiālu maksimālo vērtību, nenoteiktas izcelsmes materiālu 
vērtības aprēķināšanā ņem vērā to nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību, kuri nav klasificēti 50. –
63. nodaļā.  
9. piezīme  
Lauksaimniecības produkti  
Lauksaimniecības produktus, kas klasificēti  Harmonizētās sistēmas II sadaļā un pozīcijā 24.01 un kas 
audzēti vai novākti kādas Puses teritorijā, uzskata par tādiem, kuru izcelsme ir minētās Puses 
teritorijā, pat ja tie audzēti no sēklām, sīpoliem, potcelmiem, spraudeņiem, potzariem, dzinumiem, 
pump uriem vai citām augu dzīvām daļām, kas importētas no trešās valsts.  
  
 
430 
 ORIG -2. PIELIKUMS. KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI  
1. sleja  
Harmoniz ētās 
sistēmas 
klasifikācija (2017), 
iekļaujot konkrētu 
aprakstu  2. sleja  
Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi   
I SADAĻA  DZĪVI DZĪVNIEKI; DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI  
1. nodaļa  Dzīvi dzīvnieki  
01.01 -01.06  Visi 1. nodaļas dzīvnieki ir pilnībā iegūti.  
2. nodaļa  Gaļa un ēdami gaļas subprodukti  
02.01 -02.10  Ražošana, kurā visi izmantotie 1. un 2. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā 
iegūti.  
3. nodaļa  Zivis un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki  
03.01 -03.08  Ražošana, kurā visi izmantotie 3. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.  
4. nodaļa  Piena pārstrādes produkti; putnu olas; dabiskais medus; dzīvnieku izcelsmes 
pārtikas produkti, kas citur nav minēti un iekļauti  
04.01 -04.10  Ražošana, kurā:  
- visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un  
- pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais 
svars nepārsniedz 20  % no ražojuma svara.  
5. nodaļa  Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti un iekļauti  
05.01 -05.11  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
II SADAĻA  AUGU VALSTS PRODUKTI  
6. nodaļa  Veģetējoši koki un citi augi; sīpoli, saknes un tamlīdzīgas augu daļas; griezti 
ziedi un dekoratīvi zaļumi  
06.01 -06.04  Ražošana, kurā visi izmantotie 6. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.  
7. nodaļa  Ēdami dārzeņi un atsevišķas saknes un bumbuļi  
07.01 -07.14  Ražošana, kurā visi izmantotie 7. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.  
8. nodaļa  Ēdami augļi un rieksti; citrusaugļu un meloņu mizas  
 
431 
 08.01 -08.14  Ražošana, kurā:  
- visi izmantotie 8. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un  
- pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais 
svars nepārsniedz 20  % no ražojuma svara.  
9. nodaļa  Kafija, tēja, mate un garšvielas  
09.01 -09.10  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
10. nodaļa  Graudaugu produkti  
10.01 -10.08  Ražošana, kurā visi izmantotie 10. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnī bā iegūti.  
11. nodaļa  Miltrūpniecības produkti; iesals; cietes; inulīns; kviešu lipeklis  
11.01 -11.09  Ražošana, kurā visi izmantotie 10. un 11. nodaļā, pozīcijā 07.01, 07.14, 23.02 un 
23.03 un apakšpozīcijā 0710.10 klasificētie materiāli, ir pilnībā iegūti.  
12. nodaļa  Eļļas augu sēklas un eļļas augu augļi; dažādi graudi, sēklas un augļi; augi 
rūpnieciskām vajadzībām un ārstniecības augi; salmi un rupjā barība  
12.01 -12.14  CTH 
13. nodaļa  Šellaka; sveķi un citas augu sulas un ekstrakti  
13.01 -13.02  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem, kurā pozīcijā 
17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars 
nepārsniedz 20  % no ražojuma svara.  
14. nodaļa  Augu materiāli pīšanai; augu valsts produkti, kas citu r nav minēti un iekļauti  
14.01 -14.04  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
III SADAĻA  DZĪVNIEKU UN AUGU TAUKI UN EĻĻAS UN TO ŠĶELŠANĀS PRODUKTI; GATAVI 
PĀRTIKAS TAUKI; DZĪVNIEKU VAI AUGU VASKI  
15. nodaļa  Dzīvnieku un augu tauki un eļļas un to šķelšanās produkti; gatavi pārtikas tauki; 
dzīvnieku vai augu vaski  
15.01 -15.04  CTH 
15.05 -15.06  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
15.07 -15.08  CTSH  
15.09 -15.10  Ražošana, kurā visi izmantotie augu izce lsmes materiāli ir pilnībā iegūti.  
15.11 -15.15  CTSH  
15.16 -15.17  CTH 
 
432 
 15.18 -15.19  CTSH  
15.20  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
15.21 -15.22  CTSH  
IV SADAĻA  PĀRTIKAS RŪPNIECĪBAS RAŽOJUMI; DZĒRIENI, ALKOHOLISKI ŠĶIDRUMI UN 
ETIĶIS; TABAKA UN TABAKAS RŪPNIECISKI AIZSTĀJĒJI  
16. nodaļa  Gaļas, zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku 
izstrādājumi  
1601.00 -1604.18  Ražošana, kurā visi izmantotie 1., 2., 3. un 16. nodaļā klasificētie materiāli ir 
pilnībā iegūti88. 
1604.19  CC 
1604.20   
- izstrādājumi no 
surimi:  CC 
- citādi:  Ražošana, kurā visi izmantotie 3. un 16. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā 
iegūti89. 
1604.31 -1605.69  Ražošana, kurā visi izmantotie 3. un 16. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā 
iegūti.  
17. nodaļa  Cukurs un cukura konditorejas izstrādājumi  
17.01  CTH 
17.02  CTH, ja izmantoto pozīcijā 11.01 –11.08, 17.01 un 17.03 klasificēto nenoteiktas 
izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20  % no ražojuma svara.  
17.03  CTH 
                                                            
88 Sagatavotas vai konservēt as tunzivis, svītrainās tunzivis un pelamīdas ( Sarda spp. ), nesadalītas vai 
gabalos (izņemot maltas zivis), kas klasificētas apakšpozīcijā 1604,14, var kvalificēties noteiktajai 
izcelsmei saskaņā ar alternatīvajiem mazāk stingrajiem konkrētajiem ražojumiem  piemērojamajiem 
noteikumiem gada kvotu ietvaros, kā norādīts ORIG -2A. pielikumā[Izcelsmes kvotas konkrētiem 
ražojumiem piemērojamiem izcelsmes noteikumiem ORIG -2. pielikumā] . 
89 Sagatavotas vai konservētas tunzivis, svītrainās tunzivis vai citas Euthynnus  ģints zivis (izņemot 
veselas vai gabalos), kas klasificētas apakšpozīcijā 1604.20, var kvalificēties noteiktajai izcelsmei 
saskaņā ar alternatīvajiem konkrētajiem ražojumiem piemērojamajiem noteikumiem gada kvotu 
ietvaros, kā norādīts ORIG -2A. pielikumā[Iz celsmes kvotas konkrētiem ražojumiem piemērojamiem izcelsmes 
noteikumiem ORIG -2. pielikumā] . 
 
433 
 17.04   
- baltā šokolāde:  CTH, ja: 
a) visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti; un  
b) i) izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
kopējais svars nepārsniedz 40  % no ražojuma svara vai  
ii) izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
kopējā vērtība nepārsniedz 30  % no ražojuma ražotāja cenas.  
- citādi:  CTH, ja: 
- visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un  
- izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02  klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
kopējais svars nepārsniedz 40  % no ražojuma svara.  
18. nodaļa  Kakao un kakao izstrādājumi  
18.01 -18.05  CTH 
1806.10  CTH, ja: 
- visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un  
- izmantoto p ozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
kopējais svars nepārsniedz 40  % no ražojuma svara.  
1806.20 -1806.90  CTH, ja: 
a) visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti; un  
 
b) i) izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
kopējais svars nepārsniedz 40  % no ražojuma svara vai  
ii) izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
kopējā vērtība nepārsniedz 30  % no ražojuma ražotāja cenas.  
19. nodaļ a Labības, miltu, cietes vai piena izstrādājumi; miltu konditorejas izstrādājumi  
19.01 -19.05  CTH, ja: 
- visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti  
- izmantoto 2., 3. un 16. nodaļā klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
kopējai s svars nepārsniedz 20  % no ražojuma svara;  
- izmantoto pozīcijā 10.06 un 11.08 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
 
434 
 kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara un  
- izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu  
kopējais svars nepārsniedz 40  % no ražojuma svara.  
20. nodaļa  Dārzeņu, augļu, riekstu vai citu augu daļu izstrādājumi  
20.01  CTH 
20.02 -20.03  Ražošana, kurā visi izmantotie 7. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.  
20.04 -20.09  CTH, ja izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes 
materiālu kopējais svars nepārsniedz 40  % no ražojuma svara.  
21. nodaļa  Dažādi pārtikas produkti  
21.01 -21.02  CTH, ja: 
- visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un  
- izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
kopējais svars nepārsniedz 20  % no ražojuma svara.  
2103.10  
2103.20  
2103.90  CTH tomēr var izmantot neno teiktas izcelsmes sinepju pulveri vai gatavas 
sinepes.  
2103.30  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
21.04 -21.06  CTH, ja: 
- visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un  
- izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
kopējais svars nepārsniedz 20  % no ražojuma svara.  
22. nodaļa  Dzērieni, alkoholiski šķidrumi un etiķis  
22.01 -22.06  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 22.07 un 22.08, ja:  
- visi izmantotie apakšpozīcijā 0806.10, 2009.61, 2009.69 klasificētie materiāli ir 
pilnībā iegūti;  
- visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un  
- izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
kopējais sv ars nepārsniedz 20  % no ražojuma svara.  
22.07  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 22.08, ja visi 
izmantotie 10. nodaļā un apakšpozīcijā 0806.10, 2009.61 un 2009.69 klasificētie 
 
435 
 materiāli ir pilnībā iegūti.  
22.08 -22.09  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 22.07 un 22.08, ja 
visi izmantotie apakšpozīcijā 0806.10, 2009.61 un 2009.69 klasificētie materiāli ir 
pilnībā iegūti.  
23. nodaļa  Pārtikas rūpniecības atliekas un atkritumi; gatava lopbarība  
23.01  CTH 
2302.10 -2303.10  CTH, ja izmantoto 10. nodaļā klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais 
svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara.  
2303.20 -2308.00  CTH 
23.09  CTH, ja: 
- visi izmantotie 2. un 4. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti;  
- izmantoto poz īcijā 10 .01 –10.04, 10.07 –10.08, 11.  nodaļā un pozīcijā 23.02. un 
23.03 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20  % 
no ražojuma svara un  
- izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
kopējai s svars nepārsniedz 20  % no ražojuma svara.  
24. nodaļa  Tabaka un tabakas rūpnieciski aizstājēji  
24.01  Ražošana, kurā visi 24.01. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.  
2402.10  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ja pozīcijā 
24.01 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 30  % 
no izmantotajiem 24. nodaļas materiāliem.  
2402.20  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem, izņemot paša 
izstrādājuma pozīciju un apakšpozīcijas 2403.19 smēķējamo tabaku, ja vismaz 
10 % pēc svara no visiem izmantotajiem pozīcijas 24.01 materiāliem ir pilnībā 
iegūti.  
2402.90  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ja pozīcijā 
24.01 klasificēto nenoteiktas iz celsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 30  % 
no izmantotajiem 24. nodaļas materiāliem.  
24.03  CTH, kurā vismaz 10 svara % no visiem izmantotajiem pozīcijas 24.01 materiāliem 
ir pilnībā iegūti.  
V IEDAĻA  MINERĀLPRODUKTI  
Piezīme par sadaļu: horizontālās  pārstrādes noteikumu definīcijas šai sadaļai 
skatīt ORIG -1. pielikuma 5. piezīmē.  
25. nodaļa  Sāls; sērs; zemes un akmens; apmešanas materiāli, kaļķi un cements  
 
436 
 25.01 -25.30  CTH 
vai 
MaxNOM  70 % (EXW ). 
26. nodaļa  Rūdas, sārņi un pelni  
26.01 -26.21  CTH 
27. nodaļa  Minerālais kurināmais, minerāleļļas un to pārtvaices produkti; bitumenvielas; 
minerālvaski  
27.01 -27.09  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
27.10  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes biodīzeļa apakšpozīcijā 3824.9 9 un 
3826.00,  
vai 
notikusi destilācija vai ķīmiska reakcija, ja pozīcijā 27.10 un apakšpozīcijās 
3824.99 un 3826.00 klasificētais biodīzelis (ieskaitot hidrogenētu augu eļļu) ir 
iegūts ar esterificēšanu, pāresterificēšanu vai hidroattīrīšanu.  
27.11 -27.15  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
VI SADAĻA  ĶĪMISKĀS RŪPNIECĪBAS UN TĀS SASKARNOZARU RAŽOJUMI  
Piezīme par sadaļu: horizontālās pārstrādes noteikumu definīcijas šai sadaļai 
skatīt ORIG -1. pielikuma 5. piezīmē.  
28. nodaļa  Neorganiskās ķīmijas produkti; dārgmetālu, retzemju metālu, radioaktīvo 
elementu vai izotopu organiskie vai neorganiskie savienojumi  
28.01 -28.53  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu iz mēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
29. nodaļa  Organiskie ķīmiskie savienojumi  
2901.10 -2905.42  CTSH , 
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu i zmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
 
437 
 MaxNOM  50 % (EXW ). 
2905.43 -2905.44  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 17.02 un 
apakšpozīcijā 3824.60.  
2905.45  CTSH , tomēr var izmantot paša ražojuma apakšpozīcijā klasificētus nenoteiktas 
izcelsmes materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20  % no ražojuma ražotāja 
cenas,  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
2905.49 -2942  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņ u izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
30. nodaļa  Zāles  
30.01 -30.06  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
31. nodaļa  Mēslošanas līdzekļi  
31.01 -31.04  CTH, tomēr var izmanto t arī vienā pozīcijā ar ražojumu klasificētus nenoteiktas 
izcelsmes materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma EXW  
cenas,  
vai 
MaxNOM  40 % (EXW ). 
31.05   
- nātrija nitrāts  
- kalcija ciānamīds  
- kālija sulfāts  
- magnija un kālija CTH, tomēr var izmantot arī vienā pozīcijā ar ražojumu klasificētus nenoteiktas 
izcelsmes materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma EXW  
cenas,  
vai 
MaxNOM  40 % (EXW ). 
 
438 
 sulfāts  
- citādi  
 CTH, tomēr var izmantot arī vienā pozīcijā ar ražojumu kla sificētus nenoteiktas 
izcelsmes materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma EXW  
cenas, un visu ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība 
nepārsniedz 50  % no ražojuma EXW  cenas,  
vai 
MaxNOM  40 % (EXW ). 
32. nodaļa  Miecviel u vai krāsu ekstrakti; tanīni un to atvasinājumi; pigmenti un citas 
krāsvielas; krāsas un lakas; špakteļtepes, tepes un citas mastikas; tintes  
32.01 -32.15  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
33. nodaļa  Ēteriskās eļļas un rezinoīdi; parfimērijas, kosmētikas un ķermeņa kopšanas 
līdzekļi  
33.01  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
3302.10  CTH, tomēr var izmantot arī apakšpozīcijā 3302.10 klasificētus nenoteiktas 
izcelsmes materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma EXW  
cenas  
3302.90  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļ iņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
33.03  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
33.04 -33.07  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
 
439 
 ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
34. nodaļa  Ziepes, organiskās virsmaktīvās vielas, mazgāšanas līdze kļi, eļļošanas līdzekļi, 
mākslīgie vaski, gatavi vaski, spodrināšanas vai tīrīšanas līdzekļi, sveces un 
tamlīdzīgi izstrādājumi, veidošanas pastas, zobtehnikas vaski un izstrādājumi 
zobārstniecībai uz ģipša bāzes  
34.01 -34.07  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
35. nodaļa  Olbaltumvielas; modificētas cietes; līmes; fermenti  
35.01-35.04  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem 4. nodaļā.  
35.05  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 11.08.  
35.06 -35.07  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
36. nodaļa  Sprāgstvielas; pirotehnikas izstrādājumi; sērkociņi; pi rofori sakausējumi; daži 
degmaisījumi  
36.01 -36.06  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
37. nodaļa  Foto un kino preces  
37.01 -37.07  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
 
440 
 ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
38. nodaļa  Jaukti ķīmiski produkti  
38.01 -38.08  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
3809.10  CTH, izņemot no  nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 11.08 un 35.05.  
3809.91 -3822.00  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
38.23  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
3824.10 -3824.50  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai bi otehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
3824.60  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem apakšpozīcijā 2905.43 un 
2905.44.  
3824.71 -3825.90  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
38.26  Ražošana, kurā biodīzelis tiek iegūts ar pāresterificēšanu, e sterificēšanu vai 
 
441 
 hidroattīrīšanu.  
VII SADAĻA  PLASTMASAS UN TO IZSTRĀDĀJUMI; KAUČUKS UN TĀ IZSTRĀDĀJUMI  
Piezīme par sadaļu: horizontālās pārstrādes noteikumu definīcijas šai sadaļai 
skatīt ORIG -1. pielikuma 5. piezīmē.  
39. nodaļa  Plastmasas un to izstrādājumi  
39.01 -39.15  CTSH ,  
notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu 
ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
39.16 -39.19  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW). 
39.20  CTSH   
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
39.21 -39.22  CTH  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
3923.10 -3923.50  CTSH   
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
3923.90 -3925.90  CTH  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
39.26  CTSH   
vai 
 
442 
 MaxNOM  50 % (EXW ). 
40. nodaļa  Kaučuks un tā izstrādājumi  
40.01 - 40.11  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
4012.11 -4012.19  
 CTSH  
vai 
lietotu riepu atjaunošana.  
4012.20 -4017.00  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
VIII SADAĻA  JĒLĀDAS, ĀDA, KAŽOKĀDAS UN TO IZSTRĀDĀJUMI; ZIRGLIETAS UN IEJŪGS; 
CEĻOJUMA PIEDERUMI, SOMAS UN TAMLĪDZĪGAS PRECES; IZSTRĀDĀJUMI NO 
DZĪVNIEKU ZARNĀM (IZŅEMOT ZĪDVĒRPĒJA PAVEDIENU)  
41. nodaļa  Jēlādas (izņemot kažokādas) un āda  
41.01 -4104.19  CTH 
4104.41 -4104.49  CTSH , izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem apakšpozīcijā 4104.41 -
4104.49.  
4105.10  CTH 
4105.30  CTSH  
4106.21  CTH 
4106.22  CTSH  
4106.31  CTH 
4106.32 -4106.40  CTSH  
4106.91  CTH 
4106.92  CTSH  
41.07 -41.13  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem apakšpozīcijā 4104.41, 
4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 un 4106.92. Tomēr var izmantot 
apakšpozīcijās 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 vai 4106.92 
 
443 
 klasificētos nenoteiktas izcelsmes materiālus, ja  tie ir atkārtoti miecēti.  
4114.10  CTH 
4114.20  CTH, izņemot no apakšpozīcijā 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 
4106.92 un 4107 klasificētiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem. Tomēr 
apakšpozīcijā 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4 106.92 un pozīcijā 
41.07 klasificētos nenoteiktas izcelsmes materiālus var izmantot, ja tie ir atkārtoti 
miecēti.  
41.15  CTH 
42. nodaļa  Ādas izstrādājumi; zirglietas un iejūgs; ceļojuma piederumi, somas un 
tamlīdzīgas preces; izstrādājumi no dzīvnieku zar nām (izņemot zīdvērpēja 
pavedienu)  
42.01 -42.06  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
43. nodaļa  Kažokādas un mākslīgās kažokādas; to izstrādājumi  
4301.10 -4302.20  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
4302.30  CTSH  
43.03 -43.04  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
IX SADAĻA  KOKS UN KOKA IZSTRĀDĀJUMI; KOKOGLE; KORĶIS UN KORĶA IZSTRĀDĀJUMI; 
IZSTRĀDĀJUMI NO SALMIEM, ESPARTO VAI CITIEM PINAMIEM MATERIĀLIEM; 
PĪTI TRAUKI UN PINUMI  
44. nodaļa  Koks un koka izstrādājumi; kokogle  
44.01 -44.21  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
45. nodaļa  Korķis un k orķa izstrādājumi  
 
444 
 45.01 -45.04  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
46. nodaļa  Izstrādājumi no salmiem, esparto vai citiem pinamiem materiāliem; pīti trauki 
un pinumi  
46.01 -46.02  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
X SADAĻA  PAPĪRA MASA NO KOKSNES VAI CITA CELULOZES ŠĶIEDRMATERIĀLA; 
PĀRSTRĀDĀTS (ATKRITUMU UN MAKULATŪRAS) PAPĪRS VAI KARTONS; PAPĪRS 
UN KARTONS UN TO IZSTRĀDĀJUMI  
47. nodaļa  Papīra masa no koksnes vai cita celulozes šķiedrmateriāla; pārstrādāts 
(atkritumu un makulatūras) papīrs vai kartons  
47.01 -47.07  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
48. nodaļa  Papīrs un kartons; papīra masas, papīra vai kartona izstrādājumi  
48.01 -48.23  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
49. nodaļa  Iespiestas grāmatas, laikraksti, attēli un citi poligrāfijas  
rūpniecības izstrādājumi; rokraksti, mašīnraksti un plāni  
49.01 -49.11  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
XI SADAĻA  TEKSTILS UN TEKSTILIZSTRĀDĀJUMI  
Piezīme par sadaļu: izmantoto terminu definīcijas attiecībā uz pielaidēm, kas 
piemērojamas konkrētiem ražojumiem, kuri izgatavoti no tekstilmateriāliem,  
skatīt ORIG -1. pielikuma 6., 7. un 8. piezīmē.  
 
445 
 50. nodaļa  Zīds 
50.01 -50.02  CTH 
 
50.03  
  
- kārsti vai 
ķemmēti:  Zīda atgāju kāršana vai ķemmēšana.  
 
- citādi:  CTH 
 
50.04 -50.05  Dabisko šķiedru vērpšana,  
ķīmisko vienlaidu pavedienu ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,  
ķīmisko vienlaidu pavedienu ekstrūzija apvienojumā ar šķeterēšanu  
vai 
šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.  
50.06  
  
- zīda dzija un dzija 
no zīda atlikām  
 Dabisko šķiedru vē rpšana,  
ķīmisko vienlaidu pavedienu ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,  
ķīmisko vienlaidu pavedienu ekstrūzija apvienojumā ar šķeterēšanu  
vai 
šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.  
- zīdvērpēja 
pavediens  
 CTH 
 
50.07  
 Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,  
ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,  
šķeterēšana vai jebkāda mehāniska darbība apvienojumā ar aušanu,  
 
446 
 aušana apvienojumā ar krāsošanu,  
dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar apdrukāšanu  
vai 
apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).  
51. nodaļa  Vilna, smalkie vai rupjie dzīvnieku mati; zirgu astru dzija un austs audums  
51.01 -51.05  CTH 
 
51.06 -51.10  Dabisko šķiedru vērpšana,  
ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,  
vai 
šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.  
51.11 -51.13  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,  
ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apv ienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar krāsošanu,  
dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar apdrukāšanu  
vai 
apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).  
52. nodaļa  Kokvilna  
52.01 -52.03  CTH 
 
52.04 -52.07  
 Dabisko šķiedru vērpšana,  
ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,  
vai 
šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.  
52.08 -52.12  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,  
 
447 
 ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,  
šķeterēšana vai jebkāda mehāniska darbība apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar krāsošanu vai pārklāšanu vai laminēšanu,  
dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar apdrukāšanu  
vai 
apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).  
53. nodaļa  Citādas augu tekstilšķiedras; papīra pavedieni un audumi no papīra 
pavedieniem  
53.01 -53.05  CTH 
 
53.06 -53.08  Dabisko šķiedru vērpšana,  
ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,  
vai 
šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.  
53.09 -53.11  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,  
ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar krāsošanu vai pārklāšanu vai laminēšanu,  
dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvie nojumā ar apdrukāšanu  
vai 
apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).  
54. nodaļa  Ķīmiskie pavedieni; dekoratīvās lentes un tamlīdzīgi ķīmiskie tekstilmateriāli  
54.01 -54.06  Dabisko šķiedru vērpšana,  
ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,  
vai 
šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.  
 
448 
 54.07 -54.08  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,  
ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,  
dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar  krāsošanu vai pārklāšanu vai laminēšanu,  
šķeterēšana vai jebkāda mehāniska darbība apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar apdrukāšanu  
vai 
apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).  
55. nodaļa  Ķīmiskās štāpeļšķiedras  
55.01 -55.07  Ķīmisko šķiedru ekstrūzija.  
 
55.08 -55.11  Dabisko šķiedru vērpšana,  
ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,  
vai 
šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.  
55.12 -55.16  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,  
ķīmisko paved ienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,  
šķeterēšana vai jebkāda mehāniska darbība apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar krāsošanu vai pārklāšanu vai laminēšanu,  
dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar apdrukāšanu  
vai 
apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).  
56. nodaļa  Vate, tūba un filcs un neaustie materiāli; speciāla dzija; auklas, tauvas, virves un 
troses un izstrādājumi no tiem  
56.01  Dabisko šķiedru vērpšana,  
ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,  
 
449 
 flokd ruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,  
vai 
pārklāšana, flokdruka, laminēšana vai metalizēšana apvienojumā ar vismaz divām 
sagatavošanas vai galapstrādes operācijām (piemēram, kalandrēšanu, 
apstrādāšanu pret saraušanos, termofiksēšanu, gala apstrādi ), ja izmantoto 
nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW  
cenas.  
56.02  
  
- adatota tūba un 
filcs:  Ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar auduma formēšanu, tomēr:  
- nenoteiktas izcelsmes polipropilēna pavedienus pozīcijā 54.02,  
- nenoteiktas izcelsmes polipropilēna šķiedras pozīcijā 55.03 vai 55.06 vai  
nenoteiktas izcelsmes polipropilēna pavedienu grīsti pozīcijā 55.01,  
kam viena pavediena vai šķiedras lineārais blīvums nav lielāks par 9 deciteksiem, 
var izmantot, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW  cenas,  
vai 
tikai neausta auduma veidošana no filca, kas gatavots no dabiskajām šķiedrām.  
- citādi:  Ķīmisk o šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar auduma formēšanu,  
vai 
tikai neausta auduma veidošana no citāda filca, kas gatavots no dabiskajām 
šķiedrām.  
5603.11 -5603.14  Ražošana no  
- virzīti vai nejauši orientētas šķiedras, vai  
- dabiskas vai ķīmiskas izcelsmes vi elām vai polimēriem,  
abos gadījumos pēc tam iestrādājot neaustā drānā.  
5603.91 -5603.94  Ražošana no  
- virzīti vai nejauši orientētām štāpeļšķiedrām vai  
- dabiskas vai ķīmiskas izcelsmes kapātiem diegiem,  
abos gadījumos pēc tam iestrādājot neaustā drānā.  
 
450 
 5604.10  Ražošana no gumijas pavedieniem vai kordiem, kas nav pārklāti ar 
tekstilmateriāliem.  
 
5604.90  Dabisko šķiedru vērpšana,  
ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,  
vai 
šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.  
 
56.05  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana,  
ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,  
vai 
šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.  
56.06  ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,  
šķeterēšana apvienojumā ar pozamentēšanu,  
Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana,  
vai 
flokdruka apvienojumā ar krāsošanu.  
56.07 -56.09  Dabisko šķiedru vērpšana,  
vai 
ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu.  
57. nodaļa  Paklāji un citādas tekstilmateriālu grīdsegas  
Piezīme par nodaļu:  šīs nodaļas ražojumiem par pamatni var izmantot 
nenoteiktas izcelsmes džutas audumu.  
 
57.01 -57.05  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu vai ar 
stepēšanu,  
ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu vai ar stepēš anu,  
ražošana no kokosšķiedras, sizala vai džutas dzijas vai klasiskas savērptas viskozes 
 
451 
 dzijas,  
stepēšana apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,  
ķīmisko pavedienu dzijas stepēšana un aušana apvienojumā ar pārklāšanu vai ar 
laminēšanu,  
flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,  
vai 
sintētisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar paņēmieniem, kas nav saistīti ar 
aušanu, tostarp adatošanu.  
58. nodaļa  Speciāli audumi; audumi ar šūtām plūksnām; mežģīnes; gobelēni; apdares 
materiāli; izšuvumi  
58.01 -58.04  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu vai ar 
stepēšanu,  
ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu vai ar stepēšanu,  
aušana apvienojumā ar krāsošanu vai flokdruku, vai pārklāšanu, vai laminēšanu, 
vai m etalizēšanu,  
stepēšana apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,  
flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,  
dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar apdrukāšanu  
vai 
apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).  
58.05  CTH 
 
58.06 -58.09  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu vai ar 
stepēšanu,  
ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu vai ar stepēšanu,  
aušana apvienojumā ar krāsošanu vai flokdruku, vai pārklāšanu, vai laminēšanu, 
vai metalizēšanu,  
stepēšana apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,  
flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,  
 
452 
 dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar apdrukāšanu  
vai 
apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).  
58.10  Izšūšana, kur ā izmantoto jebkuras pozīcijas, izņemot paša ražojuma pozīciju, 
nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW  
cenas.  
 
58.11  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu vai ar 
stepēšanu,  
ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu vai ar stepēšanu,  
aušana apvienojumā ar krāsošanu vai flokdruku, vai pārklāšanu, vai laminēšanu, 
vai metalizēšanu,  
stepēšana apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,  
flokdruka apvienojumā ar krā sošanu vai apdrukāšanu,  
dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar apdrukāšanu  
vai 
apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).  
59. nodaļa  Impregnēti, piesūcināti, apvilkti, pārklāti vai laminēti tekstilmateriāli; 
rūpniecībā izmantojami teksti lizstrādājumi  
59.01  Aušana apvienojumā ar krāsošanu vai flokdruku, vai pārklāšanu, vai laminēšanu, 
vai metalizēšanu  
vai 
flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu.  
59.02  
  
- kas satur ne 
vairāk par 90 % no 
svara 
tekstilmateriālu:  Aušana.  
 
453 
 - citādi:  
 Ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar aušanu.  
 
59.03  Aušana, adīšana, vai tamborēšana apvienojumā ar impregnēšanu vai pārklāšanu, 
vai apklāšanu, vai laminēšanu, vai metalizēšanu,  
aušana apvienojumā ar apdrukāšanu vai  
apdrukāšana (kā atsevišķ a darbība).  
59.04  Kalandrēšana apvienojumā ar krāsošanu, pārklāšanu, laminēšanu vai 
metalizēšanu. Par pamatni var izmantot nenoteiktas izcelsmes džutas audumu  
vai 
aušana apvienojumā ar krāsošanu vai pārklāšanu, vai laminēšanu, vai 
metalizēšanu. Par pamatn i var izmantot nenoteiktas izcelsmes džutas audumu.  
59.05  
  
- impregnētas, ar 
gumiju, plastmasu 
vai citiem 
materiāliem 
pārklātas vai 
laminētas:  
 Aušana, adīšana vai neausta auduma veidošana apvienojumā ar impregnēšanu 
vai pārklāšanu, vai apklāšanu, vai laminēšanu, vai metalizēšanu.  
- citādi:  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,  
ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,  
Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar apdrukāšanu  
vai  
apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).  
59.06  
  
- adītas vai 
tamborētas drānas:  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar adīšanu vai ar 
tamborēšanu,  
ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar adīšanu vai ar tamborēšanu,  
 
454 
 adīšana vai tamborēšana apvienojumā ar gumijošanu vai  
gumijošana apvienojumā ar vismaz divām sagatavošanas vai galapstrādes 
operācijām (piemēram, kalandrēšanu, apstrādāšanu pre t saraušanos, 
termofiksēšanu, gala apstrādi), ja izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW  cenas.  
- citādi audumi no 
sintētisko 
pavedienu dzijas, 
kā sastāvā pēc 
svara ir vairāk nekā 
90 % 
tekstilmateriāla:  
 Ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar aušanu.  
- citādi:  Aušana, adīšana vai ar aušanu nesaistīts process apvienojumā ar krāsošanu vai 
pārklāšanu, vai gumijošanu,  
dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu, adīšanu vai ar aušanu nesaistītu procesu  
vai 
gumijošana  apvienojumā ar vismaz divām sagatavošanas vai galapstrādes 
operācijām (piemēram, kalandrēšanu, apstrādāšanu pret saraušanos, 
termofiksēšanu, gala apstrādi), ja izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu 
vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW  cenas.  
59.0 7 Aušana, adīšana vai neausta auduma veidošana apvienojumā ar krāsošanu vai 
apdrukāšanu, vai pārklāšanu, vai impregnēšanu, vai apklāšanu,  
flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,  
vai 
apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).  
59.08  
  
- gāzes lukturu 
kvēltīkliņi, 
impregnēti:  
 Ražošana no cauruļveida trikotāžas gāzes degļiem.  
 
- citādi:  CTH 
 
 
455 
 59.09 -59.11  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,  
ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,  
aušana apvienojumā ar kr āsošanu vai pārklāšanu vai laminēšanu,  
vai 
pārklāšana, flokdruka, laminēšana vai metalizēšana apvienojumā ar vismaz divām 
sagatavošanas vai galapstrādes operācijām (piemēram, kalandrēšanu, 
apstrādāšanu pret saraušanos, termofiksēšanu, gala apstrādi), ja izmantoto 
nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW 
cenas.  
 
60. nodaļa  Adītas vai tamborētas drānas  
60.01 -60.06  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar adīšanu vai ar 
tamborēšanu,  
ķīmisko pavedienu dzija s ekstrūzija apvienojumā ar adīšanu vai ar tamborēšanu,  
adīšana vai tamborēšana apvienojumā ar krāsošanu vai flokdruku, vai pārklāšanu, 
vai laminēšanu, vai apdrukāšanu,  
flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,  
dzijas krāsošana apvienojumā ar adīšanu vai tamborēšanu vai  
šķeterēšana vai teksturēšana apvienojumā ar adīšanu vai tamborēšanu, ja 
izmantotās nenoteiktas izcelsmes nešķeterētas un neteksturētas dzijas vērtība 
nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW  cenas.  
61. nodaļa  Adīti vai tamborēti apģērb i un apģērba piederumi  
61.01 -61.17  
  
- šūti vai citādi 
savienoti no diviem 
vai vairākiem 
adītiem vai 
tamborētiem 
auduma gabaliem, 
kas ir piegriezti vai 
uzreiz izgatavoti 
pēc formas:  
 Adīšana vai tamborēšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu.  
 
 
456 
 - citādi:  Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar adīšanu vai ar 
tamborēšanu,  
ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar adīšanu vai ar tamborēšanu, 
vai 
adīšana un apdare vienā operācijā.  
62. nodaļa  Apģērba gabali  un apģērba piederumi, kas nav adīti vai tamborēti  
62.01  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.02  
  
- izšūti:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes 
auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW  cenas.  
- citādi:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.03  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.04 
  
- izšūti:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes 
auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW  cenas.  
 
457 
 - citādi:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.05  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.06  
  
- izšūti:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes 
auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW  cenas.  
- citādi:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.07 -62.08  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.09  
  
- izšūti:  
 Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes 
auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW  cenas.  
- citādi:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
 
458 
  vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, p irms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.10  
  
- ugunsizturīgs 
aprīkojums no 
auduma ar 
aluminizēta 
poliestera folijas 
pārklājumu:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
pārklāšana vai laminēšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu, 
ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes nepārklāta vai nelaminēta auduma vērtība 
nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW  cenas.  
- citādi:  
 
 
 
 Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot audum a piegriešanu,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.11  
  
- izšūti sieviešu vai 
meiteņu apģērbi:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes 
auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW  cenas.  
- citādi:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.12  
  
- adīti vai 
tamborēti, iegūti, 
sašujot kopā vai 
citādi sastiprinot Adīšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu  
vai 
 
459 
 divus vai vairākus 
adīta vai tamborēta 
auduma gabalus, 
kas ir vai nu 
piegriezti pēc 
formas vai 
izgatavoti tieši pēc 
formas:  
 apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
- citādi:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma pieg riešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.13 -62.14  
  
- izšūti:  
 Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes 
auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW  cenas,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
- citādi:  
 Aušana apv ienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.15  
 Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
 
62.16  
  
 
460 
 - ugunsizturīgs 
aprīkojums no 
auduma ar 
aluminizēta 
poliestera folijas 
pārklājumu:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
pārklāšana vai laminēšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu, 
ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes nepārklāta vai nelaminēta auduma vērtība 
nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas.  
- citādi:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
 vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
62.17  
  
- izšūti:  
 Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes 
auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsnie dz 40 % no ražojuma EXW  cenas,  
vai 
apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa 
darbība).  
- ugunsizturīgs 
aprīkojums no 
auduma ar 
aluminizēta 
poliestera folijas 
pārklājumu:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,  
vai 
pārklāšana vai laminēšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu, 
ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes nepārklāta vai nelaminēta auduma vērtība 
nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas.  
 
- piegrieztas 
starplikas apkaklēm 
un aprocēm:  CTH, ja visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz 40 % 
no ražojuma EXW  cenas.  
 
- citādi:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu.  
 
63. nodaļa  Citādi gatavie tekstilizstrādājumi; komplekti; valkāts apģē rbs un lietoti 
tekstilizstrādājumi; lupatas  
63.01 -63.04   
 
461 
  
- no filca, neaustām 
drānām:  
 Neausta auduma veidošana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma 
piegriešanu.  
 
- citādi:  
-- izšūti:  
  
Aušana vai adīšana, vai tamborēšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma 
piegriešanu,  
vai 
ražošana no auduma bez izšuvumiem (izņemot adītu vai tamborētu), ja izmantotā 
nenoteiktas izcelsmes auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no 
ražojuma EXW  cenas.  
- citādi:  
 Aušana, adīšana, vai tamborēšana apvieno jumā ar apdari, ieskaitot auduma 
piegriešanu.  
 
63.05  Ķīmisko šķiedru ekstrūzija vai dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana 
apvienojumā ar aušanu vai adīšanu un apdari, ieskaitot auduma piegriešanu.  
 
63.06  
  
- no neaustām 
drānām;  Neausta auduma veidošana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma 
piegriešanu.  
 
- citādi:  Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu.  
 
63.07  MaxNOM  40 % (EXW ). 
 
63.08  Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja 
tas neb ūtu ietverts komplektā, tomēr nenoteiktas izcelsmes ražojumus var 
iekļaut, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15  % no komplekta EXW  cenas.  
 
63.09 -63.10  CTH 
 
462 
  
XII SADAĻA  APAVI, GALVASSEGAS, LIETUSSARGI, SAULESSARGI, SPIEĶI, SPIEĶSĒDEKĻI, 
PĀTAGAS, PLETNES UN TO DAĻAS; APSTRĀDĀTAS SPALVAS UN IZSTRĀDĀJUMI 
NO TĀM; MĀKSLĪGIE ZIEDI; IZSTRĀDĀJUMI NO CILVĒKU MATIEM  
64. nodaļa  Apavi, getras un tamlīdzīgi izstrādājumi; šādu izstrādājumu daļas  
64.01 -64.05  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiālie m, izņemot 
nenoteiktas izcelsmes apavus, kas piestiprināti pie iekšējām pazolēm vai citām 
zoles sastāvdaļām pozīcijā 64.06.  
64.06  CTH 
65. nodaļa  Galvassegas un to daļas  
65.01 -65.07  CTH 
66. nodaļa  Lietussargi, saulessargi, spieķi, spieķsēdekļi, pātagas,  pletnes un to daļas  
66.01 -66.03  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
67. nodaļa  Apstrādātas spalvas un dūnas un izstrādājumi no spalvām vai dūnām; mākslīgie 
ziedi; izstrādājumi no cilvēku matiem  
67.01 -67.04  CTH 
XIII SADAĻA  AKMENS, ĢIPŠA, CEMENTA, AZBESTA, VIZLAS UN TAMLĪDZĪGU MATERIĀLU 
IZSTRĀDĀJUMI; KERAMIKAS IZSTRĀDĀJUMI; STIKLS UN STIKLA IZSTRĀDĀJUMI  
68. nodaļa  Akmens, ģipša, cementa, azbesta, vizlas un tamlīdzīgu materiālu izstrādājumi  
68.01 -68.15  CTH 
vai 
MaxNOM  70 % (EXW ). 
69. nodaļa  Keramikas izstrā dājumi  
69.01 -69.14  CTH 
70. nodaļa  Stikls un stikla izstrādājumi  
70.01 -70.09  CTH 
vai 
 
463 
 MaxNOM  50 % (EXW ). 
70.10  CTH 
70.11  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
70.13  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 70.10.  
70.14 -70.20  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
XIV SADAĻA  Dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar 
dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija; monētas  
71. nodaļa  Dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar 
dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija; monētas  
71.01 -71.05  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
71.06   
- neapstrādāti:  CTH, izņemot no pozīcijā 71.06, 71.08 un 71.10 klasificētiem nenoteiktas 
izcelsmes mat eriāliem;  
elektrolītiska, termiska vai ķīmiska pozīcijā 71.06, 71.08 un 71.10 klasificēto 
nenoteiktas izcelsmes dārgmetālu atdalīšana;  
vai  
pozīcijas 71.06, 71.08 un 71.10 nenoteiktas izcelsmes dārgmetālu sakausēšana 
vai leģēšana savstarpēji vai ar parastajiem metāliem vai attīrīšana.  
- daļēji apstrādāti 
vai pulverveidā:  Ražošana no nenoteiktas izcelsmes neapstrādātiem dārgmetāliem.  
71.07  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
71.08   
- neapstrādāti:  CTH, izņemot no pozīcijā 71.06, 71.08 un 71.10 klasificētiem nenoteiktas 
izcelsmes materiāliem;  
elektrolītiska, termiska vai ķīmiska pozīcijā 71.06, 71.08 un 71.10 klasificēto 
nenoteiktas izcelsmes dārgmetālu atdalīšana;  
 
464 
 vai  
pozīcijas 71.06, 71.08 un 71.10 nenoteiktas izcelsmes dārgmetālu sakausēšana 
vai leģēšana savstarpēji vai ar parastajiem metāliem vai attīrīšana.  
- daļēji apstrādāti 
vai pulverveidā:  Ražošana no nenoteiktas izcelsmes neapstrādātiem dārgmetāliem.  
71.09  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
71.10   
- neapstrādāti:  CTH, izņemot no pozīcijā 71.06, 71.08 un 71.10 klasificētiem nenoteiktas 
izcelsmes materiāliem;  
elektrolītiska, termiska vai ķīmiska pozīcijā 71.06, 71.08 un 71.10 klasificēto 
nenoteiktas izcelsm es dārgmetālu atdalīšana;  
vai  
pozīcijas 71.06, 71.08 un 71.10 nenoteiktas izcelsmes dārgmetālu sakausēšana 
vai leģēšana savstarpēji vai ar parastajiem metāliem vai attīrīšana.  
- daļēji apstrādāti 
vai pulverveidā:  Ražošana no nenoteiktas izcelsmes neapstr ādātiem dārgmetāliem.  
71.11  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
71.12 -71.18  CTH 
XV SADAĻA  PARASTIE METĀLI UN PARASTO METĀLU IZSTRĀDĀJUMI  
72. nodaļa  Dzelzs un tērauds  
72.01 -72.06  CTH 
 
72.07  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72 .06. 
 
72.08 -72.17  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.08 –72.17.  
 
72.18  CTH 
 
72.19 -72.23  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.19 –72.23.  
 
465 
  
72.24  CTH 
 
72.25 -72.29  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.25 –72.29.  
 
73. nodaļa  Dzelzs vai tērauda izstrādājumi  
7301.10  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.08 –72.17.  
7301.20  CTH 
73.02  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.08 –72.17.  
73.03  CTH 
73.04 -73.06  CC, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.13 –72.17, 72.21 –
72.23 un 72.25 –72.29.  
73.07   
- 
savienotājelementi 
caurulēm no 
nerūsējošā 
tērauda:  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes sagatavēm, tomēr var izmantot 
nenoteiktas izcelsmes sagataves, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma 
EXW  cenas.  
- citādi:  CTH 
73.08  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem apakšpozīcijā 7301.20.  
7309.00 -7315.19  CTH 
7315.20  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
7315.81 -7326.90  CTH 
74. nodaļa  Varš un tā izstrādājumi  
74.01 -74.02  CTH 
74.03  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
74.04 -74.07  CTH 
 
466 
 74.08  CTH un MaxNOM  50 % (EXW ). 
74.09 -74.19  CTH 
75. nodaļa  Niķelis un tā izstrādājumi  
75.01  CTH 
75.02  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
75.03 -75.08  CTH 
76. nodaļa  Alumīnijs un tā izstrādājumi  
76.01  CTH un MaxNOM  50 % (EXW ). 
vai  
Termiska vai elektrolītiska apstrāde neleģēta alumīnija vai alumīnija 
atgriezumiem un lūžņiem.  
76.02  CTH 
76.03 -76.16  CTH un MaxNOM  50 % (EXW )90. 
78. nodaļa  Svins un tā izstrādājumi  
7801.10  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
7801.91 -7806.00  CTH 
79. nodaļa  Cinks un tā izstrādājumi  
79.01 -79.07  CTH 
80. nodaļa  Alva un tās izstrādājumi  
80.01 -80.07  CTH 
81. nodaļa  Pārējie parastie metāli; metālkeramika; to izstrādājumi  
81.01 -81.13  Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.  
82. nodaļa  Parasto metālu instrumenti, darbarīki, griešanas rīki, karotes un dakšiņas; to 
daļas no parastajiem metāliem  
8201.10 -8205.70  CTH 
                                                            
90 Atsevišķi alumīnija ražojumi var kvalificēties noteiktajai izcelsmei saskaņā ar alternatīvajiem konkrētajiem 
ražojumiem piemērojamajiem noteikumiem gada kvotu ie tvaros, kā norādīts ORIG -2A. pielikumā[Izcelsmes 
kvotas konkrētiem ražojumiem piemērojamiem izcelsmes noteikumiem ORIG -2. pielikumā] . 
 
467 
 vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
8205.90  CTH, tomēr komplektā var iekļaut pozīcijā 82.05 klasificēt us nenoteiktas 
izcelsmes instrumentus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta EXW  
cenas.  
82.06  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 82.02 –82.05. tomēr 
komplektā var iekļaut pozīcijā 82.02 –82.05 klasificētus nenoteiktas iz celsmes 
instrumentus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15  % no komplekta EXW  cenas.  
82.07 -82.15  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
83. nodaļa  Dažādi parasto metālu izstrādājumi  
83.01 -83.11  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
XVI SADAĻA  MEHĀNISMI UN MEHĀNISKAS IERĪCES; ELEKTROIEKĀRTAS; TO DAĻAS; SKAŅU 
IERAKSTĪŠANAS UN ATSKAŅOŠANAS APARATŪRA, TELEVĪZIJAS ATTĒLA UN 
SKAŅAS IERAKSTĪŠANAS UN REPRODUCĒŠANAS APARATŪRA UN ŠĀDU 
IZSTRĀDĀJUMU DAĻAS UN PIEDERUMI  
84. nodaļa  Kodolreaktori, katli, mehānismi un mehāniskas ierī ces; to daļas  
84.01 -84.06  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
84.07 -84.08  MaxNOM  50 % (EXW ).  
84.09 -84.12  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
8413.11 -8415.10  CTSH   
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
 
468 
 8415.20  CTH  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
8415.81 -8415.90  CTSH   
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
84.16 -84.20  CTH  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
84.21  CTSH   
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
84.22 -84.24  CTH  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
84.25 -84.30  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 84.31;  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
84.31 -84.43  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
84.44 -84.47  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 84.48;  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
84.48 -84.55  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
 
469 
 84.56 -84.65  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 84.66;  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
84.66 -84.68  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
84.70 -84.72  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 84.73;  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
84.73 -84.78  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
8479.10 -8479.40  CTSH   
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
8479.50  CTH  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
8479.60 -8479.82  CTSH   
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
8479.89  CTH  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
8479.90  CTSH   
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
 
470 
 84.80  CTH  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
84.81  CTSH   
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
84.82 -84.87  CTH 
 vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
85. nodaļa  Elektroierīces un elektroiekārtas un to detaļas; skaņu ierakstīšanas un 
atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un 
reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi  
85.01 -85.02  CTH, izņemot no nenoteikta s izcelsmes materiāliem pozīcijā 85.03;  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
85.03 -85.06  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
85.07   
- Akumulatori, 
kuros ir viens vai 
vairāki baterijas 
elementi vai 
bateriju moduļi, un 
shēma to 
savstarpējai 
savienošanai,  
bieži dēvēti par 
“bateriju CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes aktīvajiem katodmateriāliem,  
vai 
MaxNOM  30 % (EXW )91. 
                                                            
91 Laikposmā no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz 2026. gada 31. decembrim piemēro alternatīvus konkrētiem 
ražojumiem piemērojamos izcelsmes noteikumus, kā norādīts ORIG -2B pielikumā [Konkrētiem ražojumiem 
piemērojamie pārejas noteikumi elektriskajiem akumulatoriem un elektrificētiem transportlīdzekļiem].  
 
471 
 komplektiem”, ko 
izmanto kā primāro 
elektroenerģijas 
avotu pozīcijā 
87.02, 87.03 un 
87.04 minēto 
transportlīdzekļu 
piedziņai  
- baterijas  
elementi, baterijas 
moduļi un to daļas, 
kas paredzēti 
iebūvēšanai 
elektriskajā 
akumulatorā, ko 
izmanto kā primāro 
elektroenerģijas 
avotu pozīcijā 
87.02, 87.03 un 
87.04 minēto 
transportlīdzekļu 
piedziņai  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes aktīvajiem kat odmateriāliem,  
vai 
MaxNOM  35 % (EXW )92 
- citādi:  CTH  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
85.08 -85.18  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
85.19 -85.21  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 85.22;  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
85.22 -85.23  CTH 
vai 
                                                            
92 Laikposmā no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz 2026. gada 31. decem brim piemēro alternatīvus konkrētiem 
ražojumiem piemērojamos izcelsmes noteikumus, kā norādīts ORIG -2B pielikumā [Konkrētiem ražojumiem 
piemērojamie pārejas noteikumi elektriskajiem akumulatoriem un elektrificētiem transportlīdzekļiem].  
 
472 
 MaxNOM  50 % (EXW ).  
85.25 -85.27  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 85.29,  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
85.28 -85.34  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
85.35 -85.37  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 85.38,  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
8538.10 -8541.90  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
8542.31 -8542.39  CTH 
notiek nenoteiktas izcelsmes materiālu difūzija  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
8542.90 -8543.90  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
85.44 -85.48  MaxNOM  50 % (EXW ). 
XVII SADAĻA  SATIKSMES LĪDZEKĻI UN TO APRĪKOJUMS  
86. nodaļa  Dzelzceļa vai tramvaju lokomotīves, ritošais sastāvs un to daļas; dzelzceļa vai 
tramvaju ceļa aprīkojums un tā daļas; visu veidu mehāniskās (ieskaitot 
elektromehāniskās) satiksmes signalizācijas iekārtas  
86.01 -86.09  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 86.07,  
vai 
 
473 
 MaxNOM  50 % (EXW ). 
87. nodaļa  Transportlīdzekļi, izņemot dzelzceļa vai tramvaju ritošo sastāvu, un to daļas un 
piederumi  
87.01  MaxNOM  45 % (EXW ). 
87.02 -87.04   
- transportlīdzekļi, 
kuru piedziņa ir gan 
atgriezeniskās 
virzes kustības 
iekšdedzes 
virzuļmotors, gan 
elektriskais motors 
un kurus var 
uzlādēt, pieslēdzot 
pie ārēja 
elektroenerģijas 
avota (“uzlādējams 
hibrīds”);  
 - citādi 
transportlīdzekļi, 
kuru dzinējs ir 
vienīgi elektriskais 
motors  MaxNOM  45 % (EXW ) un pozīcijā 85.07 minētajiem bateriju komplektiem, ko 
izmanto kā galveno elektroenerģijas avotu transportlīdzekļa piedziņai, jābūt 
noteiktas izcelsmes93. 
- citādi:  MaxNOM  45 % (EXW )94. 
87.05 -87.07  MaxNOM  45 % (EXW ). 
87.08 -87.11  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
87.12  MaxNOM  45 % (EXW ). 
                                                            
93 Laikposmā no šā n olīguma stāšanās spēkā līdz 2026. gada 31. decembrim piemēro alternatīvus konkrētiem 
ražojumiem piemērojamos izcelsmes noteikumus, kā norādīts ORIG -2B pielikumā [Konkrētiem ražojumiem 
piemērojamie pārejas noteikumi elektriskajiem akumulatoriem un elektrifi cētiem transportlīdzekļiem].  
94 Hibrīda transportlīdzekļiem, kuru dzinējs ir gan iekšdedzes motors, gan elektromotors, izņemot tos, ko var 
uzlādēt, pieslēdzot tos ārējam elektroenerģijas avotam, uz laiku no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz 2026. gada 
31. dec embrim piemēro alternatīvus konkrētiem ražojumiem paredzētus izcelsmes noteikumus, kā noteikts 
ORIG -2B pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie pārejas noteikumi elektriskajiem akumulatoriem un 
elektrificētiem transportlīdzekļiem].  
 
474 
 87.13 -87.16  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
88. nodaļa  Gaisa kuģi, kosmosa kuģi un to daļas  
88.01 -88.05  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
89. nodaļa  Kuģi, laivas un citi peldlīdzekļi  
89.01 -89.08  CC 
vai 
MaxNOM  40 % (EXW ). 
XVIII SADAĻA  OPTISKĀS IERĪCES UN APARATŪRA, FOTO UN KINO IERĪCES UN APARATŪRA, 
MĒRIERĪCES UN KONTROLIERĪCES UN APARATŪRA, PRECĪZIJAS INSTRUMENTI 
UN IEKĀRTAS, MEDICĪNAS UN ĶIRURĢISKI INSTRUMENTI UN APARATŪRA; 
PULKSTEŅI; MŪZIKAS INSTRUMENTI; TO DAĻAS UN PIEDERUMI  
90. nodaļa  Optiskās ierīces un aparatūra, foto un kino ierīces un aparatūra, mērierīces un 
kontrolierīces un aparatūra, precīzijas instrumenti un iekārtas, medicīnas un 
ķirurģiski instrumenti un aparatūra; to daļas un piederumi  
9001.10 -9001.40  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
9001.50  CTH 
lēcas sagataves virsmas apstrāde, iegūstot pabeigtu oftalmoloģisku lēcu, ko 
paredzēts ielikt brillēs, ar optisko koriģējošo jaudu;  
lēcas pārklāšana attiecīgā apstrādē, lai uzlabotu redzamību un nodrošinātu 
valkātāja aizsardzību;  
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
9001.90 -9033.00  CTH 
vai 
 
475 
 MaxNOM  50 % (EXW ).  
91. nodaļa  Pulksteņi un to daļas  
91.01 -91.14  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
92. nodaļa  Mūzikas instrumenti; to daļas un piederumi  
92.01 -92.09  MaxNOM  50 % (EXW ). 
XIX SADAĻA  IEROČI UN MUNĪCIJA; TO DAĻAS UN PIEDERUMI  
93. nodaļa  Ieroči un munīcija; to daļas un piederumi  
93.01 -93.07  MaxNOM  50 % (EXW ). 
XX SADAĻA  DAŽĀDI IZSTRĀDĀJUMI  
94. nodaļa  Mēbeles; gultas piederumi, matrači, matraču pamati, polsterējumi un tamlīdzīgi 
pildīti mājas aprīkojuma izstrādājumi; lampas un apgaismes piederumi, kas 
citur nav minēti un iekļauti; izgaismotas izkārtnes, tablo un tamlīdzīgi 
izstrādājumi; saliekamā s būvkonstrukcijas  
94.01 -94.06  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
95. nodaļa  Rotaļlietas, spēles un sporta piederumi; to daļas un piederumi  
95.03 -95.08  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
96. nodaļa  Dažādi izstrādājumi  
96.01 -96.04  CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
96.05  Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja 
tas nebūtu ietverts komplektā, ja var iekļaut nenoteiktas izcelsmes izstrādājumus, 
ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15  % no komplekta EXW  cenas.  
 
476 
 96.06 -9608.40  
 CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
9608.50  Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja 
tas nebūtu ietverts komplektā, ja var iekļaut nenoteiktas izcelsmes izstrādājumus, 
ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15  % no komplekta EXW  cenas.  
9608.60 -96.20  
 CTH 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ).  
XXI SADAĻA  MĀKSLAS DARBI, KOLEKCIJU PRIEKŠMETI UN SENLIETAS  
97. nodaļa  Mākslas darbi, kolekciju priekšmeti un senlietas  
97.01 -97.06  CTH 
  
 
477 
 ORIG -2A. PIELIKUMS. IZCELSMES KVOTAS UN ALTERNATĪVAS KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM 
PIEMĒROJAMIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM ORIG -2 PIELIKUMĀ [KONKRĒTIEM PRODUKTIEM 
PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI]  
 
Kopīgie noteikumi  
 
1. Attiecīgie izcelsmes noteikumi tabulās uzskaitītajiem ražojumiem ir alternatīvas ORIG -
2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem p iemērojamie izcelsmes noteikumi] izklāstītajiem 
noteikumiem piemērojamās gada kvotas robežās.  
 
2. Paziņojumā par izcelsmi, kas sagatavots saskaņā ar šo pielikumu , iekļauj šādu paziņojumu: 
“Izcelsmes kvotas. Noteiktas izcelsmes ražojums saskaņā ar ORIG -2A. pielikumu”.  
 
3. Savienībā visus šajā pielikumā  minētos daudzumus pārvalda Eiropas Komisija, kas veic visas 
administratīvās darbības, kuras tā uzskata par vajadzīgām to efektīvai pārvaldībai, ievērojot 
piemērojamos Savienības tiesību aktus.  
 
4. Apvienotajā Karalistē visus šajā pielikumā  minētos daudzumus pārvalda muitas dienests, kas 
veic visas administratīvās darbības, kuras tas uzskata par vajadzīgām to efektīvai pārvaldībai, 
ievērojot piemērojamos Apvienotās Karalistes tiesību aktus.  
 
5. Importēt āja Puse pārvalda izcelsmes kvotas, ievērojot rindas kārtības principu, un aprēķina 
to ražojumu daudzumu, kas ievesti atbilstoši šīm izcelsmes kvotām, pamatojoties uz minētās Puses 
importu.  
 
1. iedaļa. Gada kvotu sadalījums konservētām tunzivīm  
 
Harmonizēt ās 
sistēmas 
klasifikācija 
(2017)  Ražojuma apraksts  Alternatīvais 
konkrētiem 
ražojumiem 
piemērojamais 
noteikums  Gada kvotas 
eksportam no 
Savienības uz 
Apvienoto 
Karalisti  
(neto svars)  Gada kvotas 
eksportam no 
Apvienotās 
Karalistes uz 
Savienību  
(neto svars)  
1604.14  sagatavotas vai konservētas 
tunzivis, svītrainās tunzivis 
un pelamīdas ( Sarda spp. ), 
veselas vai gabalos (izņemot 
maltas)  CC 3 000 tonnas  
 3 000 tonnas  
1604.20  citi gatavi izstrādājumi no zivīm vai zivju konservi  
 No tunzivīm, svītrainajām 
tunzivīm vai citām Euthynnus  
ģints zivīm (izņemot veselas 
vai gabalos)  CC 4 000 tonnas  4 000 tonnas  
no citām zivīm  - - - 
 
 
 
 
 
478 
  
2. iedaļa. Gada kvotu sadalījums alumīnija ražojumiem95 
1. tabula. No 2021. gada 1. janvāra līdz 2023.  gada 31. decembrim piemērojamās kvotas  
Harmonizētās 
sistēmas 
klasifikācija 
(2017)  Ražojuma apraksts  Alternatīvais 
konkrētiem 
ražojumiem 
piemērojamais 
noteikums  Gada kvotas 
eksportam no 
Savienības uz 
Apvienoto 
Karalisti  
(neto svars)  Gada kvotas 
eksportam no 
Apvienotās 
Karalistes uz 
Savienību  
(neto svars)  
76.03, 76.04, 
76.06, 76.08 -
76.16  alumīnija ražojumi un 
izstrādājumi no alumīnija 
(izņemot alumīnija stiepli 
un alumīnija foliju)  CTH 
95 000 tonnas  95 000 tonnas  76.05  alumīnija stieples  CTH, izņemot no 
nenoteiktas 
izcelsmes 
materiāliem 
pozīcijā 76.04.  
76.07  alumīnija folija  CTH, izņemot no 
nenoteiktas 
izcelsmes 
materiāliem 
pozīcijā 76.06.  
 
2. tabula. No 2024. gada 1. janvāra līdz 2026. gada 31. decembrim piemērojamās kvotas  
Harmonizētās 
sistēmas 
klasifikācija 
(2017)  Ražojuma apraksts  Alternatīvais 
konkrētiem 
ražojumiem 
piemērojamais 
noteikums  Gada kvotas 
eksportam no 
Savienības uz 
Apvienoto 
Karalisti  
(neto svars)  Gada kvotas 
eksportam no 
Apvienotās 
Karalistes uz 
Savienību  
(neto svars)  
76.03, 76.04, 
76.06, 76.08 -
76.16  alumīnija ražojumi un 
izstrādājumi no alumīnija 
(izņemot alumīnija stiepli 
un alumīnija foliju)  CTH 
72 000 tonnas  72 000 tonnas  76.05  alumīnija stieples  CTH, izņemot no 
nenoteiktas 
izcelsmes 
materiāliem 
pozīcijā 76.04.  
                                                            
95 Daudzumi, kas nor ādīti katrā tabulā 2. iedaļā , ir visi pieejamie kvotas daudzumi (attiecīgi eksportam no 
Savienības uz Apvienoto Karalisti un eksportam no Apvienotās Karalistes uz Savienību) attiecībā uz visiem 
minētajā tabulā uzskaitītajiem ražojumiem.   
 
479 
 76.07  alumīnija folija  CTH, izņemot no 
nenoteiktas 
izcelsmes 
materiāliem 
pozīcijā 76.06.  
 
3. tabula. No 2027. gada 1. janvāra turpmāk piemērojamās kvotas  
Harmonizētās 
sistēmas 
klasifikācija 
(2017)  Ražojuma apraksts  Alternatīvais 
konkrētiem 
ražojumiem 
piemērojamais 
noteikums  Gada kvotas 
eksportam no 
Savienības uz 
Apvienoto 
Karalisti  
(neto svars)  Gada kvotas 
eksportam no 
Apvienotās 
Karalistes uz 
Savienību  
(neto svars)  
76.04  alumīnija stieņi un profili  CTH 
57 500  tonnas  57 500  tonnas  76.06  alumīnija plātnes, 
loksnes un sloksnes, kas 
ir biezākas par 0,2  mm CTH 
76.07  alumīnija folija  CTH, izņemot no 
nenoteiktas 
izcelsmes 
materiāliem 
pozīcijā 76.06.  
Kvotu pārskatīšana 2. iedaļas 3. tabulas alumīnija ražojumiem  
1. Ne agrāk kā 5 gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un ne agrāk kā 5 gadus pēc šajā punktā 
minētās pārskatīšanas pabeigšanas Tirdzniecības partnerības komiteja pēc jebkuras Puses 
pieprasījuma un ar Tirdzniecības specializētās komitejas muitas sadarbības un izcelsmes 
noteikumu jomā palīdzību p ārskata 2. iedaļas 3. tabulā iekļautās alumīnija kvotas.   
2.     Šā panta 1. punktā minēto pārskatīšanu veic, pamatojoties uz pieejamo informāciju par tirgus 
apstākļiem abās Pusēs un informāciju par to attiecīgo ražojumu importu un eksportu.   
3.     Pamatojoties uz rezultātiem, kas iegūti pārskatīšanā, kura veikta saskaņā ar 1. punktu, 
Partnerības padome var pieņemt lēmumu palielināt vai saglabāt 2. iedaļas 3. tabulā iekļauto 
alumīnija kvotu apjomu, mainīt darbības jomu vai sadalīt vai mainīt sadalīju mu starp 
ražojumiem.  
 
 
  
 
480 
 ORIG -2B. PIELIKUMS. KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMI PĀREJAS NOTEIKUMI 
ELEKTRISKAJIEM AKUMULATORIEM UN ELEKTRIFICĒTIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM  
1. iedaļa – Konkrētiem ražojumiem piemērojamie pagaidu noteikumi, ko piemēro no šā nolīgum a 
spēkā stāšanās dienas līdz 2023. gada 31. decembrim.  
 
1. Ražojumiem, kas uzskaitīti turpmāk 1.  slejā, no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz 2023. gada 
31. decembrim piemēro 2.  slejā uzskaitītos konkrētiem ražojumiem piemērojamos noteikumus.  
 
1. sleja  
Harmon izētās sistēmas 
klasifikācija (2017), 
iekļaujot konkrētu 
aprakstu  2. sleja  
Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi no šā 
nolīguma spēkā stāšanās dienas līdz 2023. gada 31. decembrim  
85.07   
- akumulatori, kuros ir 
viens vai vairāki baterijas 
elementi vai baterijas 
moduļi un shēma, kas 
savstarpēji savieno 
baterijas elementus, bieži 
dēvēti par “bateriju 
komplektiem”, ko 
izmanto kā primāro 
elektroenerģijas avotu 
pozīcijā 87.02, 87.03 un 
87.04 minēto 
transportlīdzekļu 
piedziņai  CTSH  
Bate riju komplektu mezgls no nenoteiktas izcelsmes baterijas elementiem 
vai baterijas moduļiem;  
vai 
MaxNOM  70 % (EXW ). 
- baterijas elementi, 
baterijas moduļi un to 
daļas, kas paredzēti 
iebūvēšanai elektriskajā 
akumulatorā, ko izmanto 
kā primāro 
elektroenerģi jas avotu 
pozīcijā 87.02, 87.03 un 
87.04 minēto 
transportlīdzekļu 
piedziņai  CTH  
vai 
MaxNOM  70 % (EXW ). 
87.02 -87.04   
- transportlīdzekļi, kuru 
piedziņa ir gan iekšdedzes 
motors, gan elektriskais 
motors un kurus nevar MaxNOM  60 % (EXW ). 
 
481 
 uzlādēt, pieslēdzot pie 
ārēja elektroenerģijas 
avota (“hibrīds”);  
- transportlīdzekļi, kuru 
piedziņa ir gan 
atgriezeniskās virzes 
kustības iekšdedzes 
virzuļmotors, gan 
elektriskais motors un 
kurus var uzlādēt, 
pieslēdzot pie ārēja 
elektroenerģijas avota 
(“uzlādējams hibrīds”);  
 - citādi transportlīdzekļi, 
kuru dzinējs ir vienīgi 
elektriskais motors  
 
2. iedaļa – Konkrētiem ražojumiem piemērojamie pagaidu noteikumi, kurus piemēro no 2024. 
gada 1. janvāra līdz 2026. gada 31. decembrim.  
 
1. Ražojumiem, kas uzskai tīti turpmāk 1.  slejā, no 2024. gada 1. janvāra līdz 2026. gada 31. 
decembrim piemēro 2.  slejā uzskaitītos konkrētiem ražojumiem piemērojamos noteikumus.  
 
1. sleja  
Harmonizētās sistēmas 
klasifikācija (2017), 
iekļaujot konkrētu 
aprakstu  2. sleja  
Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi no 2024. 
gada 1. janvāra līdz 2026. gada 31. decembrim  
85.07   
- akumulatori, kuros ir 
viens vai vairāki baterijas 
elementi vai baterijas 
moduļi un shēma, kas 
savstarpēji savieno 
baterijas elementus, bieži 
dēvēt i par “bateriju 
komplektiem”, ko 
izmanto kā primāro 
elektroenerģijas avotu 
pozīcijā 87.02, 87.03 un 
87.04 minēto 
transportlīdzekļu 
piedziņai  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes aktīvajiem katodmateriāliem,  
vai 
MaxNOM  40 % (EXW ). 
 
482 
 - baterijas elementi, 
baterijas moduļi un to 
daļas, kas paredzēti 
iebūvēšanai elektriskajā 
akumulatorā, ko izmanto 
kā primāro 
elektroenerģijas avotu 
pozīcijā 87.02, 87.03 un 
87.04 minēto 
transportlīdzekļu 
piedziņai  CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes aktīvajiem katodmateriāli em, 
vai 
MaxNOM  50 % (EXW ). 
87.02 -87.04   
- transportlīdzekļi, kuru 
piedziņa ir gan iekšdedzes 
motors, gan elektriskais 
motors un kurus nevar 
uzlādēt, pieslēdzot pie 
ārēja elektroenerģijas 
avota (“hibrīds”);  
- transportlīdzekļi, kuru 
piedziņa ir gan 
atgriezeniskās virzes 
kustības iekšdedzes 
virzuļmotors, gan 
elektriskais motors un 
kurus var uzlādēt, 
pieslēdzot pie ārēja 
elektroenerģijas avota 
(“uzlādējams hibrīds”);  
 - citādi transportlīdzekļi, 
kuru dzinējs ir vienīgi 
elektriskais motors  MaxNOM  55 % (EXW ). 
 
3. iedaļa – Konkrētiem ražojumiem piemērojamo noteikumu pārskatīšana 8507.  pozīcijai   
1. Ne agrāk kā 4 gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Tirdzniecības partnerības komiteja pēc 
jebkuras Puses pieprasījuma un ar Tirdzniecības specializētās komitej as muitas sadarbības un 
izcelsmes noteikumu jomā palīdzību pārskata ORIG -2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem 
piemērojamie izcelsmes noteikumi] ietvertos konkrētiem ražojumiem piemērojamos noteikumus 
attiecībā uz 8507.  pozīciju, kas piemērojami no 2027. gad a 1. janvāra.  
2. Šā panta 1. punktā minēto pārskatīšanu veic, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Pušu 
tirgiem, piemēram, par pietiekamu un piemērotu noteiktas izcelsmes materiālu pieejamību, 
piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru un citu būtisku infor māciju.  
 
483 
 3. Pamatojoties uz pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar 1.  punktu, rezultātiem, Partnerības padome 
var pieņemt lēmumu grozīt konkrētiem ražojumiem piemērojamos noteikumus pozīcijai 8507 no 
2027.  gada 1.  janvāra, kas ietverti ORIG -2 pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie 
izcelsmes noteikumi] .  
 
  
 
484 
 ORIG -3. PIELIKUMS. PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA  
1. Piegādātāja deklarācijas saturs atbilst šajā pielikumā noteiktajam.  
2. Izņemot 3. punktā minētos gadījumus, piegādātājs katram ražojumu sūtījumam 1.  papildinājuma 
noteiktajā veidā sagatavo piegādātāja deklarāciju un pievieno faktūrrēķinam vai jebkuram citam 
dokumentam, kurā attiecīgie produkti ir pietiekami sīki aprakstīti, lai tos varētu iden tificēt.  
3. Ja piegādātājs konkrētam klientam regulāri piegādā ražojumus, attiecībā uz kuriem paredzams, 
ka kādā Pusē veiktā ražošana kādu laiku paliks nemainīga, minētais piegādātājs var sniegt vienu 
piegādātāja deklarāciju, kas aptver vairākkārtīgus šo ražo jumu sūtījumus (“ilgtermiņa 
piegādātāja deklarācija”). Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija parasti ir derīga ne ilgāk kā divus 
gadus no deklarācijas sagatavošanas dienas. Tās Puses muitas dienesti, kurā deklarāciju 
sagatavo, var paredzēt nosacījumus, saskaņ ā ar kuriem var izmantot ilgākus termiņus. Ilgtermiņa 
piegādātāja deklarāciju piegādātājs sagatavo 2. papildinājumā norādītajā veidā, un tajā 
pietiekami sīki apraksta attiecīgos ražojumus, lai tos varētu identificēt. Piegādātājs nekavējoties 
informē klient u, ja ilgtermiņa piegādātāja deklarācija vairs neattiecas uz piegādātajiem 
produktiem.  
4. Piegādātājs, kurš sagatavo deklarāciju, ir gatavs jebkurā laikā pēc tās Puses muitas dienestu 
pieprasījuma, kurā deklarāciju sagatavo, iesniegt visus attiecīgos dokument us, kas pierāda, ka 
deklarācijā sniegtā informācija ir pareiza.  
 
 
  
 
485 
 1. papildinājums  
PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA  
Piegādātāja deklarāciju, kuras teksts ir norādīts turpmāk, jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras 
piezīmēm. Taču zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.  
 
PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA  
Es, apakšā parakstījies pievienotajā dokumentā norādīto ražojumu piegādātājs, apliecinu, ka:  
1. Šo ražojumu ražošanā [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu] ir izmantoti šādi materiāli, kuru 
izcelsme nav [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu ]: 
Piegādāto ražojumu 
apraksts(1) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materiālu 
apraksts  Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materiālu HS 
pozīcija(2) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materiālu 
vērtība(2)(3) 
    
    
    
Kopējā vērtība   
2. Visu pārējo materiālu, kas [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu] izmantoti šo ražojumu ražošanā, 
izcelsme ir [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu].  
 
Es apņemos iesniegt visus citus pieprasītos pavaddokumentus. 
...............................................................................................(Vieta un datums)  
..................................................................(parakstītāja v ārds, uzvārds un ieņemamais amats, 
uzņēmuma nosaukums un adrese) ....................................................................(paraksts)(6) 
__________________  
 
 
 
 
  
 
486 
 2. papildinājums  
ILGTERMIŅA PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA  
Ilgtermiņa piegādātāja deklarāci ja, kuras teksts ir norādīts turpmāk, jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras 
piezīmēm. Taču zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.  
 
ILGTERMIŅA PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA  
Es, apakšā parakstījies pievienotajā dokumentā norādīto ražojumu, ko regulāri piegādā 
.......... .................... (4)piegādātājs, apliecinu, ka:  
1. Šo ražojumu ražošanā [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu] ir izmantoti šādi materiāli, kuru 
izcelsme nav [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu]:  
Piegādāto ražojumu 
apraksts(1) Izmantoto nenoteiktas 
izcelsme s materiālu 
apraksts  Izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materiālu HS 
pozīcija(2) Izmantoto 
nenoteiktas 
izcelsmes 
materiālu 
vērtība(2)(3) 
    
    
    
Kopējā vērtība   
2. Visu pārējo materiālu, kas [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu] izmantoti šo ražojumu ražošanā, 
izcelsme ir Pusē [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu].  
 
Šī deklarācija ir derīga visiem turpmākajiem šo ražojumu sūtījumiem, kas nosūtīti  
no......................................................................................................... ....... 
uz........................................................................................................................... ...................................
....................................................... (5)  
Es apņemos 
................ ............................................................................................................................. .... (4) 
nekavējoties informēt, ja šī deklarācija vairs nebūs derīga.  
 
............................................................ ...................................(Vieta un datums)  
..................................................................(parakstītāja vārds, uzvārds un ieņemamais amats, 
uzņēmuma nosaukums un adrese) 
........................................................ ...................................................................(paraksts)(6)  
 
 
Zemsvītras piezīmes  
 
487 
 (1) Ja faktūrrēķins vai cits dokuments, kam pievienota deklarācija, attiecas uz dažādiem ražojumiem 
vai ražojumiem, kuros nenoteiktas izcelsmes materiāli  nav iekļauti tādā pašā apjomā, piegādātājam 
tie ir skaidri jānošķir.  
(2) Pieprasītā informācija nav jāsniedz, ja vien tā nav nepieciešama.  
Piemērs.  
Viens no 62. nodaļas noteikumiem attiecībā uz apģērbu paredz “Aušanu apvienojumā ar 
apdari, ieskaitot audu ma piegriešanu”. Ja šādu apģērbu ražotājs kādā Pusē izmanto no otras 
Puses importētu audumu, kas tur iegūts, aužot nenoteiktas izcelsmes dziju, ir pietiekami, ja 
piegādātājs šajā Pusē savā deklarācijā apraksta nenoteiktas izcelsmes materiālu, kas 
izmantots  kā dzija, nenorādot HS pozīciju un šādas dzijas vērtību.  
HS pozīcijas 7217 dzelzs stiepļu ražotājam, kas tās ražojis no nenoteiktas izcelsmes dzelzs 
stieņiem, otrajā slejā jānorāda “dzelzs stieņi”. Ja minēto stiepli paredzēts izmantot tādas 
mašīnas ražoša nā, kurai noteikums paredz ierobežojumu attiecībā uz visiem izmantotajiem 
nenoteiktas izcelsmes materiāliem līdz noteiktai procentuālai vērtībai, trešajā slejā jānorāda 
nenoteiktas izcelsmes stieņu vērtība.  
(3) “Izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vē rtība” ir ražojuma ražošanā izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes materiālu vērtība, kas ir to muitas vērtība importēšanas laikā, ieskaitot pārvadājuma 
izmaksas, attiecīgā gadījumā apdrošināšanas, iepakojuma un visas pārējās izmaksas, kas radušās, 
pārvadājot mat eriālus uz ievešanas ostu Pusē, kurā atrodas ražojuma ražotājs, ja nenoteiktas 
izcelsmes materiālu vērtība nav zināma un to nevar noskaidrot, tad izmanto pirmo noskaidrojamo 
cenu, kas par nenoteiktas izcelsmes materiāliem samaksāta Savienībā vai Apvienotaj ā Karalistē,  
(4) Klienta vārds, uzvārds (nosaukums) un adrese  
(5) Pievienot datumu  
(6) Vajadzības gadījumā šajā laukā var būt elektroniskais paraksts, skenēts attēls vai cits parakstītāja 
ar roku rakstīta paraksta vizuāls attēlojums, nevis parakstu oriģinā li.  
 
 
  
 
488 
 ORIG -4. PIELIKUMS. PAZIŅOJUMA PAR IZCELSMI TEKSTS  
Šā nolīguma ORIG.19.  pantā [Paziņojums par izcelsmi] minēto paziņojumu par izcelsmi sagatavo, 
izmantoj ot turpmāk norādīto tekstu vienā no turpmāk norādītajām valodām un saskaņā ar 
eksportētājas Puses normatīvajiem aktiem. Ja paziņojumu par izcelsmi raksta ar roku, lieto tinti un 
raksta drukātiem burtiem. Paziņojumu par izcelsmi sagatavo saskaņā ar attiecīg ajām zemsvītras 
piezīmēm. Zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.  
Teksts bulgāru valodā  
Teksts horvātu valodā  
Teksts čehu valodā  
Teksts dāņu valodā  
Teksts nīderlandiešu valodā  
Teksts angļu valodā  
Teksts igauņu valodā  
Teksts somu valodā  
Teksts franču valodā  
Teksts vācu valodā  
Teksts grieķu valodā  
Teksts ungāru valodā  
Teksts itāļu valodā  
Teksts latviešu valodā  
Teksts lietuviešu valodā  
Teksts maltiešu valodā  
Teksts poļu valodā  
Teksts portugāļu valodā  
Teksts rumāņu valodā  
Teksts sl ovāku valodā  
Teksts slovēņu valodā  
Teksts spāņu valodā  
Teksts zviedru valodā  
 
(Laikposms: no___________ līdz __________ (1))  
To ražojumu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (eksportētāja atsauce Nr. ... (2)), deklarē, ka, 
izņemot tur, kur ir cit ādi skaidri noteikts, šiem ražojumiem ir preferenciāla izcelsme ... (3) .  
…………………………………………………………….............................................(4) 
(Vieta un datums)  
…………………………………………………………….............................................  
(Eksportētāja vārds, u zvārds/nosaukums)  
 
1Ja paziņojums par izcelsmi tiek aizpildīts vairākiem sūtījumiem ar identiskiem noteiktas izcelsmes 
ražojumiem šā nolīguma ORIG.19. panta [Paziņojums par izcelsmi] 4.  punkta b) apakšpunkta nozīmē, 
tad norāda laikposmu, uz kuru paziņojums  par izcelsmi attiecināms. Šis laikposms nepārsniedz 12 
 
489 
 mēnešus. Visam ražojuma importam jānotiek norādītajā laikposmā. Ja laikposms nav piemērojams, 
šo lauku var atstāt neaizpildītu.  
2 Norāda atsauces numuru, pēc kura identificē eksportētāju. Savienības eksportētājam tas ir numurs, 
kas piešķirts saskaņā ar Savienības normatīvajiem aktiem. Apvienotās Karalistes eksportētājam tas ir 
numurs, kas piešķirts saskaņā ar Apvienotajā Karalistē piemērojamajiem normatīvajiem aktiem. Ja 
eksportētājam numurs nav piešķ irts, šo lauku var atstāt neaizpildītu.  
3 Norāda ražojuma izcelsmi: Apvienotā Karaliste] vai Savienība.  
4 Vietu un datumu var izlaist, ja informācija jau ir sniegta pašā dokumentā.  
 
  
 
490 
  ORIG -5. PIELIKUMS. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ANDORAS FIRSTISTI  
1. Andoras Firstistes izcelsmes ražojumus, ko klasificē Harmonizētās sistēmas 25. –97. nodaļā, 
Apvienotā Karaliste atzīst par Savienības izcelsmes ražojumiem šā nolīguma nozīmē.  
 
2. Šīs deklarācijas 1. punktu piemēro tikai tad, ja atbilstīgi muitas savienībai, kas izveid ota ar Padomes 
1990. gada 26. novembra Lēmumu 90/680/EEK par Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas 
Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti noslēgšanu, Andoras Firstiste ražojumiem, kuru izcelsme ir 
Apvienotajā Karalistē, piemēro tādu pašu preferenc iālu tarifa režīmu, kādu Savienība piemēro 
šādiem ražojumiem.  
 
3. Šā nolīguma otrās nodaļas I sadaļas pirmā temata [Tirdzniecība] otro daļu mutatis mutandis  piemēro, 
lai noteiktu noteiktas izcelsmes statusu ražojumiem, kas minēti šīs kopīgās deklarācijas 1. p unktā.  
 
 
  
 
491 
 ORIG -6. PIELIKUMS. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR SANMARĪNO REPUBLIKU  
1. Sanmarīno Republikas izcelsmes ražojumus Apvienotā Karaliste atzīst par Savienības 
izcelsmes ražojumiem šā nolīguma nozīmē.  
 
2. Šīs deklarācijas 1. punktu piemēro tikai tad, ja saskaņā a r Nolīgumu par sadarbību un muitas 
savienību starp Eiropas Kopienu un Sanmarīno Republiku, kas parakstīts Briselē 1991. gada 
16. decembrī, Sanmarīno Republika piemēro Apvienotās Karalistes izcelsmes ražojumiem 
tādu pašu preferenciālu tarifa režīmu, kādu ši em ražojumiem piemēro Savienība.  
 
3. Šā nolīguma otrās nodaļas I sadaļas pirmā temata [Tirdzniecība] otro daļu mutatis mutandis  
piemēro, lai noteiktu noteiktas izcelsmes statusu ražojumiem, kas minēti šīs kopīgās 
deklarācijas 1. punktā.  
 
 
 
  
 
492 
 SPS-1. PIELIKUMS.  SPS.19.  PANTA d)  PUNKTĀ MINĒTIE KRITĒRIJI  
SPS.19. panta d) punktā minētie kritēriji ir šādi:  
 
a) informācija, ko eksportētāja Puse darījusi pieejamu, lai iegūtu atļauju importēt konkrētu 
ražojumu importētājā pusē saskaņā ar šā nolīguma SPS.7.  panta [Importa nosacījumi un 
procedūras] 3. punktu;  
 
b) importētājas puses veikto auditu un verifikāciju rezultāti saskaņā ar SPS.11.  pantu [Revīzijas 
un verifikācijas];  
 
c) to neatbilstību biežums un smagums, ko importētāja puse konstatējusi attiecībā uz 
eksportētājas puses ražojumiem;  
 
d) eksportējošo uzņēmumu agrākie dati par atbilstību importētājas puses prasībām un  
 
e) pieejamie zinātniskie novērtējumi un cita attiecīga inform ācija par risku, kas saistīts ar preču 
kategorijām.  
  
 
493 
 MEHĀNISKIE TRANSPORTLĪDZEKĻI UN APRĪKOJUMS UN TO DETAĻAS  
1. pants. Definīcijas  
 
1. Šajā pielikumā:  
 
a) “WP.29 ” ir Transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanas pasaules forums Apvienoto 
Nāciju Organizācijas  Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) ietvaros,  
 
b) “1958. gada nolīgums” ir Nolīgums par harmonizētu Apvienoto Nāciju Organizācijas 
tehnisko noteikumu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un 
detaļām, ko var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar 
šiem Apvienoto Nāciju Organizācijas noteikumiem piešķirto apstiprinājumu 
savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, kas noslēgts Ženēvā 1958. gada 20. martā, ko 
pārvalda WP.29 , un visi turpmākie tā grozījumi un izmaiņas;  
 
c) "1998. gada nolīgums" ir Nolīgums par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu 
riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot 
riteņu transportlīdzekļos, kas noslēgts Ženēvā 1998. gada 25.  jūnijā, ko pārvalda 
WP.29 , un vis i tā turpmākie grozījumi un izmaiņas;  
 
d) “ANO noteikumi” ir noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar 1958.  gada nolīgumu;  
 
e) “GTR” ir vispārēji tehniskie noteikumi, kas izstrādāti un iekļauti vispārējā reģistrā 
saskaņā ar 1998. gada nolīgumu;  
 
f) “HS 2017” ir  Harmonizētās sistēmas nomenklatūras 2017. gada izdevums, ko izdevusi 
Pasaules Muitas organizācija;  
 
g) “tipa apstiprinājums” ir procedūra,ar ko apstiprinātājiestāde apliecina, ka 
transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tips atbilst 
attiecīgiem administratīviem noteikumiem un tehniskām prasībām;  
 
h) “tipa apstiprinājuma sertifikāts” ir dokuments, ar ko apstiprinātājestāde oficiāli 
apliecina, ka ir apstiprināts transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas 
tehni skas vienības tips.  
 
2. Šajā pielikumā minētajiem terminiem ir tāda pati nozīme kā 1958. gada nolīgumā vai TBT 
nolīguma 1. pielikumā.  
 
2. pants. Piemērošanas joma attiecībā uz ražojumu  
 
Šis pielikums attiecas uz tirdzniecību starp Pusēm ar visu kategoriju  mehāniskajiem 
transportlīdzekļiem, to aprīkojumu un detaļām, kā noteikts 1.1. punktā ANO/EEK Konsolidētajā 
rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3)96 , uz ko cita starpā attiecas HS 2017 40., 84., 85., 
87. un 94. nodaļa (turpmāk “aptvertie ražojumi”).  
 
3. pants. Mērķi  
                                                            
96 ECE/TRANS/WP.29/ 78/Rev.6, 2017.  gada 11.  jūlijs  
 
494 
  
Attiecībā uz aptvertajiem ražojumiem šā pielikuma mērķi ir:  
 
a) izslēgt un novērst jebkādus nevajadzīgus tehniskus šķēršļus divpusējai tirdzniecībai;  
 
b) veicināt uz starptautiskajiem standartiem balstītu noteikumu saderību un 
konverģenci;  
 
c) veicināt apstiprinājumu atzīšanu, pamatojoties uz apstiprināšanas shēmām, ko 
piemēro saskaņā ar WP.29  pārvaldītajiem nolīgumiem;  
 
d) pastiprināt ko nkurences tirgus apstākļus, pamatojoties uz atklātības, diskriminācijas 
aizlieguma un pārredzamības principiem;  
 
e) veicināt augstu cilvēku veselības, drošības un vides aizsardzības līmeni; un  
 
f) uzturēt sadarbību savstarpēji interesējošos jautājumos, la i veicinātu turpmāku 
savstarpēji izdevīgu tirdzniecības attīstību.  
 
4. pants. Attiecīgie starptautiskie standarti  
 
Puses atzīst, ka WP.29  ir attiecīgā starptautiskā standartizācijas struktūra un ka ANO noteikumi un 
GTR saskaņā ar 1958. gada nolīgumu un 19 98. gada nolīgumu ir attiecīgie starptautiskie standarti 
ražojumiem, uz kuriem attiecas šis pielikums.  
 
5. pants.  Regulējuma konverģence, pamatojoties uz attiecīgiem starptautiskiem standartiem  
 
1. Puses atturas ieviest vai uzturēt spēkā jebkādus iekšzemes te hniskos noteikumus, 
marķējumu vai atbilstības novērtēšanas procedūras, kas atšķiras no ANO noteikumiem vai GTR 
jomās, uz kurām attiecas šādi noteikumi vai GTR, arī gadījumos, kad attiecīgie ANO noteikumi vai 
GTR vēl nav pabeigti, bet drīz tiks pabeigti, ja  vien nav pamatotu iemeslu, kāpēc konkrēts ANO 
noteikums vai GTR ir neefektīvs vai nepiemērots līdzeklis leģitīmo mērķu sasniegšanai, piemēram, 
ceļu satiksmes drošības vai vides, vai cilvēku veselības aizsardzības jomā.  
 
2. Puse, kas ievieš atšķirīgus iekšzemes tehniskos noteikumus, marķējumu vai atbilstības 
novērtēšanas procedūru, kā minēts 1. punktā , pēc otras puses pieprasījuma identificē tās iekšzemes 
tehnisko noteikumu, marķējuma vai atbilstības novērtēšanas procedūras daļas, kas būtiski atšķiras 
no attiecīgajiem ANO noteikumiem vai GTR, un pamato atšķirības.  
 
3. Katra Puse sistemātiski apsver iespēju piemērot ANO noteikumus, kas pieņemti pēc šā 
nolīguma stāšanās spēkā, un informē viena otru par visām izmaiņām attiecībā uz minēto ANO 
noteikumu īstenošanu savā iekšzemes tiesību sistēmā, ievērojot protokolu, kas izveidots saskaņā ar 
1958. gada nolīgumu, un saskaņā ar 8. un 9. pantu.  
 
4. Ciktāl Puse ir ieviesusi vai uztur spēkā iekšzemes tehniskos noteikumus, marķējumus vai 
atbils tības novērtēšanas procedūras, kas atšķiras no ANO noteikumiem vai GTR, kā atļauts 1. punktā , 
minētā Puse regulāri, vēlams, ne retāk kā reizi piecos gados, pārskata šos iekšzemes tehniskos 
noteikumus, marķējumus vai atbilstības novērtēšanas procedūras, la i palielinātu to konverģenci ar 
attiecīgajiem ANO noteikumiem vai GTR. Pārskatot savus iekšzemes tehniskos noteikumus, 
marķējumus un atbilstības novērtēšanas procedūras, katra Puse apsver, vai atšķirības joprojām ir 
 
495 
 pamatotas. Par minētās pārskatīšanas rez ultātiem, tostarp visu izmantoto zinātnisko un tehnisko 
informāciju, pēc pieprasījuma informē otru Pusi.  
 
5. Puses atturas ieviest vai uzturēt spēkā iekšzemes tehniskos noteikumus, marķējumu vai 
atbilstības novērtēšanas procedūras, kas liedz, kavē vai traucē importēt un laist ekspluatācijā to 
iekšzemes tirgū ražojumus, kuriem tipa apstiprinājumi piešķirti saskaņā ar ANO noteikumiem, jomās, 
uz kurām attiecas šie ANO noteikumi, ja vien šādi iekšzemes tehniskie noteikumi, marķējums vai 
atbilstības novērtēšanas pr ocedūras nav skaidri paredzētas šajos ANO noteikumos.  
 
6. pants.  Tipa apstiprināšana un tirgus uzraudzība  
 
1 Katra Puse savā tirgū atzīst ražojumus, uz kuriem attiecas derīgs ANO tipa apstiprinājuma 
sertifikāts, kā tādus, kas atbilst tās iekšzemes tehniska jiem noteikumiem, marķējumam un atbilstības 
novērtēšanas procedūrām, neprasot veikt papildu testus vai marķēšanu, lai pārbaudītu vai 
apliecinātu atbilstību prasībām, uz kurām attiecas attiecīgais ANO tipa apstiprinājuma sertifikāts. 
Transportlīdzekļa apsti prinājuma gadījumā ANO universālo starptautisko transportlīdzekļa kopējo 
tipa apstiprinājumu ( U-IWVTA ) uzskata par derīgu attiecībā uz U-IWVTA  aptvertajām prasībām. 
Puses izdotos ANO tipa apstiprinājuma sertifikātus var uzskatīt par derīgiem tikai tad, ja minētā puse 
ir pievienojusies attiecīgajiem ANO noteikumiem.  
 
2 Katrai Pusei ir jāatzīst tikai derīgi ANO tipa apstiprinājuma sertifikāti, kas izdoti saskaņā ar to 
ANO noteikumu jaunāko redakciju, kuriem tā ir pievienojusies.  
 
3. Šā panta 1.  punkta nolūkā par pietiekamu pierādījumu derīga ANO tipa apstiprinājuma 
esamībai uzskata:  
 
a) visam transportlīdzeklim – derīgu ANO atbilstības deklarāciju, kas apliecina atbilstību 
U-IWVTA ; 
 
b) aprīkojumam un detaļām – derīgu ANO tipa apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas  
piestiprināta ražojumam; vai  
 
c) aprīkojumam un detaļām, kurām nevar piestiprināt ANO tipa apstiprinājuma 
marķējuma zīmi, – derīgu ANO tipa apstiprinājuma sertifikātu.  
 
4. Lai veiktu tirgus uzraudzību, Puses kompetentās iestādes var pārbaudīt, vai attiec īgie 
ražojumi atbilst:  
a) visiem puses iekšzemes tehniskajiem noteikumiem; vai  
 
b) ANO noteikumiem, atbilstību kuriem saskaņā ar šo pantu apliecina derīga ANO 
atbilstības deklarācija, kas apliecina visa transportlīdzekļa atbilstību U-IWVTA , vai 
derīga ANO tipa apstiprinājuma marķējuma zīme, kas piestiprināta ražojumam, vai 
derīgs ANO tipa apstiprinājuma sertifikāts aprīkojumam un detaļām.  
 
Šādas pārbaudes veic, ņemot paraugus pēc nejaušības principa tirgū un attiecīgi saskaņā ar šā punkta 
a) vai b) apakšpun ktā minētajiem tehniskajiem noteikumiem.  
  
5.  Puses cenšas sadarboties tirgus uzraudzības jomā, lai atbalstītu transportlīdzekļu, sistēmu, 
sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību neatbilstību identificēšanu un novēršanu.  
 
 
496 
 6.  Puse var veikt atbilstīgus pasākumus attiecībā uz transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām 
vai atsevišķām tehniskām vienībām, kas nopietni apdraud cilvēku veselību vai drošību vai citus 
sabiedrības interešu aizsardzības aspektus, vai kas kā citādi neatbi lst piemērojamajām prasībām. Šādi 
pasākumi var ietvert aizliegumu vai ierobežojumu darīt pieejamus tirgū, reģistrēt vai nodot 
ekspluatācijā attiecīgos transportlīdzekļus, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības vai 
izņemt tos no tirgus, vai  atsaukt tos. Puse, kas pieņem vai uztur spēkā šādus pasākumus, 
nekavējoties informē otru Pusi par šādiem pasākumiem un pēc otras Puses pieprasījuma norāda šo 
pasākumu pieņemšanas iemeslus.  
 
7. pants.  Ražojumi ar jaunām tehnoloģijām vai jaunām īpašībām  
 
1. Neviena puse neliedz vai neierobežo piekļuvi tās tirgum attiecībā uz ražojumu, kas ir ietverts 
šajā pielikumā un kuru ir apstiprinājusi eksportētāja Puse, pamatojoties uz to, ka ražojumā ir jauna 
tehnoloģija vai jauna īpašība, ko importētāja puse vēl nav  reglamentējusi, ja vien tā nevar pierādīt, 
ka tai ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka minētā jaunā tehnoloģija vai īpašība rada apdraudējumu cilvēku 
veselībai, drošībai vai videi.  
 
2. Ja puse nolemj liegt piekļuvi tirgum vai pieprasa atsaukt no tirgus otras puses ražojumu, kas 
ir ietverts šajā pielikumā, pamatojot savu lēmumu ar to, ka ražojumā ir jauna tehnoloģija vai jauna 
īpašība, kas rada apdraudējumu cilvēku veselībai, drošībai vai  videi, tad tā nekavējoties paziņo par šo 
lēmumu otrai Pusei un attiecīgajam uzņēmējam vai attiecīgajiem uzņēmējiem. Paziņojumā ietver 
attiecīgo zinātnisko un tehnisko informāciju, kas ņemta vērā, pieņemot lēmumu.  
 
8. pants.  Sadarbība  
 
1.  Lai vēl vairāk atvieglotu tirdzniecību ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, to detaļām un 
aprīkojumu un novērstu problēmas saistībā ar piekļuvi tirgum, vienlaikus nodrošinot cilvēku veselību, 
drošību un vides aizsardzību, Puses cenšas sadarboties un vajadzības gadījumā apmainīties ar 
informāciju.  
 
2.  Sadarbības jomas saskaņā ar šo pantu var jo īpaši ietvert:  
  
a)  tehnisko noteikumu vai attiecīgo standartu izstrādi un pilnveidi;  
 
b)  apmaiņu iespēju robežās ar pētniecības rezultātiem un informāciju, kas saistīti ar 
jaunu transportlīdzekļa drošuma noteikumu vai attiecīgo standartu izstrādi, 
progresīvu emisiju samazināšanu un jaunām transportlīdzekļu tehnoloģijām;  
 
c)  apmaiņu ar pieejamo informāciju par neatbilstību tehniskajiem noteikumiem un 
tādu defektu noteikšanu, kas saistīti ar drošumu vai emisijām. un  
 
d)  tehnisko prasību plašākas starptautiskas saskaņošanas veicināšanu, izmantojot 
daudzpusējus forumus, piemēram, 1958. gada nolīgumu un 1998. gada nolīgumu, arī 
sadarbojoties tādu iniciatīvu plānošanā, kas atbalst a minēto saskaņošanu;   
 
 
9. pants.  Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupa  
 
1. Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupa palīdz Tirdzniecības specializētajai 
komitejai par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai uzraudzīt un pārskatīt šā pielikuma īstenošanu un 
nodrošināt tā pareizu darbību.  
 
497 
  
2. Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupas funkcijas ir šādas:  
 
 a) pēc kādas Puses pieprasījuma apspriest jebkuru jautājumu, kas rodas saistībā ar šo 
pielikumu;  
  
b) veicināt sadarbī bu un informācijas apmaiņu saskaņā ar 8. pantu;  
 
c) saskaņā ar šā nolīguma TBT.10.  pantu [Tehniskas diskusijas] risināt tehniskas 
diskusijas par jautājumiem, kas ietilpst šā pielikuma darbības jomā; un  
 
d) uzturēt to kontaktpunktu sarakstu, kuri ir atbildīgi par jautājumiem, kas izriet no šā 
pielikuma.  
 
 
 
TBT-4. PIELIKUMS. BIOLOĢISKIE PRODUKTI  
1. pants. Mērķis un darbības joma  
 
1.  Šā pielikuma mērķis ir noteikt noteikumus un procedūras, ar ko, Pusēm savstarpēji atzīst ot 
attiecīgo tiesību aktu līdzvērtību, veicina bioloģisko produktu tirdzniecību saskaņā ar 
nediskriminēšanas un savstarpīguma principiem.    
 
2.  Šo pielikumu piemēro A un B  papildinājumā uzskaitītajiem bioloģiskajiem produktiem, kas 
atbilst C vai D  papild inājumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem. Partnerības padome ir pilnvarota 
grozīt A, B, C un D  papildinājumu.  
 
2. pants. Definīcijas  
 
Šajā pielikumā:  
 
“kompetentā iestāde” ir oficiāla aģentūra, kam ir jurisdikcija attiecībā uz C vai D papildinājumā 
uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem un kas ir atbildīga par šā pielikuma īstenošanu;  
 
“kontroles iestāde” ir iestāde, kurai kompetentā iestāde ir pilnībā vai daļēji uzticējusi savas pilnvaras 
veikt inspekcijas un sertifikācijas bioloģiskās ražošanas jomā s askaņā ar C vai D papildinājumā 
uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem;     
 
“kontroles institūcija” ir subjekts, kuru kompetentā iestāde ir atzinusi par tādu, kas veic inspekcijas 
un sertifikācijas bioloģiskās ražošanas jomā saskaņā ar C vai D papildinājumā uzskaitītajiem 
normatīvajiem aktiem; un    
 
“līdzvērtība” ir dažādu normatīvo aktu un prasību, kā arī inspekcijas un sertifikācijas sistēmu spēja 
sasniegt tos pašus mērķus.  
 
3. pants. Līdzvērtības atzīšana  
 
 
498 
 1.  Attiecībā uz A papildinājumā uzskaitītajiem produktiem Savienība C papildinājumā 
uzskaitītos Apvienotās Karalistes normatīvos aktus atzīst par līdzvērtīgiem D papildinājumā 
uzskaitītajiem Savienības normatīvajiem aktiem.  
 
2.  Attiecībā uz B papildinājumā uzskaitītajiem produktiem Apvienotā Karalist e D papildinājumā 
uzskaitītos Savienības normatīvos aktus atzīst par līdzvērtīgiem C papildinājumā uzskaitītajiem 
Apvienotās Karalistes normatīvajiem aktiem.    
 
3. Ņemot vērā to, ka 2022.  gada 1.  janvārī sāk piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu ( ES) 2018/848 (2018.  gada 30.  maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu 
marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr.  834/2007, katra Puse līdz 2023.  gada 
31. decembrim atkārtoti novērtē 1. un 2.  punktā minēto līdzvērtības atzīšanu. Ja minētā s atkārtotās 
novērtēšanas rezultātā kāda Puse līdzvērtību neapstiprina, līdzvērtības atzīšana tiek apturēta.  
 
4. Neskarot 3. punktu, gadījumā, ja C vai D papildinājumā uzskaitītie normatīvie akti tiek grozīti, 
atsaukti vai aizstāti, jaunos noteikumus uzska ta par līdzvērtīgiem otras Puses noteikumiem, ja vien 
kāda Puse neiebilst saskaņā ar 5. un 6.  punktā izklāstīto procedūru.   
 
5. Ja pēc tam, kad no otras Puses ir saņemta papildu informācija, ko tā pieprasījusi, kāda Puse 
uzskata, ka otras Puses normatīvie  akti vai administratīvās procedūras vai prakse vairs neatbilst 
līdzvērtībai noteiktajām prasībām, minētā Puse iesniedz otrai Pusei pamatotu pieprasījumu grozīt 
attiecīgos normatīvos aktus vai administratīvās procedūras vai praksi un atvēl otrai Pusei līdz vērtības 
nodrošināšanas vajadzībām pietiekamu laiku, kas nav īsāks par trim mēnešiem.    
 
6. Ja pēc 5.  punktā minētā laika beigām Puse joprojām uzskata, ka līdzvērtībai noteiktās 
prasības nav izpildītas, tā var pieņemt lēmumu vienpusēji apturēt attiecīgo C  vai D  papildinājumā 
uzskaitīto normatīvo aktu līdzvērtības atzīšanu attiecībā uz attiecīgajiem bioloģiskajiem produktiem, 
kas uzskaitīti A vai B  papildinājumā.     
 
7. Lēmumu vienpusēji apturēt C vai D  papildinājumā uzskaitīto normatīvo aktu līdzvērtības 
atzīšanu attiecībā uz attiecīgajiem bioloģiskajiem produktiem, kas uzskaitīti A vai B  papildinājumā, 
var pieņemt arī pēc trīs mēnešu ilgā paziņošanas perioda beigām gadī jumā, ja Puse nav sniegusi 
saskaņā ar 6.  pantu prasīto informāciju vai nepiekrīt saskaņā ar 7.  pantu veiktai 
profesionālizvērtēšanai.    
 
8. Ja līdzvērtības atzīšana ir apturēta saskaņā ar šo pantu, pēc kādas Puses pieprasījuma Puses 
apspriež šo jautājumu Bioloģisku produktu darba grupā un dara visu iespējamo, lai apsvērtu 
iespējamos pasākumus, kas dotu iespēju līdzvērtības atzīšanu atjaunot.  
 
9. Attiecībā uz produktiem, kas A vai B papildinājumā nav uzskaitīti, līdzvērtību pēc kādas Puses 
pieprasījuma apspriež Bioloģisko produktu darba grupa.  
 
4. pants. Imports un laišana tirgū  
 
1. Savienība akceptē A papildinājumā uzskaitīto produktu importu  savā teritorijā un minēto 
produktu kā bioloģisku produktu laišanu tirgū, ja minētie produkti atbilst C papildinājumā 
uzskaitītajiem Apvienotās Karalistes normatīvajiem aktiem un tiem ir pievienots inspekcijas 
sertifikāts, ko izdevusi 3.  punktā minētā kont roles institūcija, kuru atzinusi Apvienotā Karaliste un 
kura norādīta Savienībai.   
 
 
499 
 2. Apvienotā Karaliste akceptē B papildinājumā uzskaitīto produktu importu savā teritorijā un 
minēto produktu kā bioloģisku produktu laišanu tirgū, ja minētie produkti atb ilst D papildinājumā 
uzskaitītajiem Savienības normatīvajiem aktiem un tiem ir pievienots inspekcijas sertifikāts, ko 
izdevusi 3.  punktā minētā kontroles institūcija, kuru atzinusi Savienība un kura norādīta Apvienotajai 
Karalistei.    
 
3. Katra Puse atzīs t kontroles iestādes vai kontroles institūcijas, ko otra Puse norādījusi kā 
atbildīgas par attiecīgo kontroļu veikšanu attiecībā uz bioloģiskajiem produktiem, uz kuriem attiecas 
3. pantā minētā līdzvērtības atzīšana, un par šā panta 1. un 2.  punktā minētā inspekcijas sertifikāta 
izdošanu šādu produktu importēšanai un laišanai tirgū otras Puses teritorijā.    
 
4. Importētāja Puse sadarbībā ar otru Pusi piešķir kodu katrai attiecīgajai kontroles iestādei un 
kontroles institūcijai, ko norādījusi otra Puse.  
 
 
 
5. pants. Marķēšana  
 
1. Produkti, ko importē kādas Puses teritorijā saskaņā ar šo pielikumu, atbilst marķēšanas 
prasībām, kuras noteiktas C un D papildinājumā uzskaitītajos importētājas Puses normatīvajos aktos.  
Minētajiem produktiem var būt Savienības b ioloģiskās ražošanas logotips, jebkāds Apvienotās 
Karalistes bioloģiskās ražošanas logotips vai abi logotipi, kas noteikti attiecīgajos normatīvajos aktos, 
ja vien minētie produkti atbilst attiecīgā logotipa vai abu logotipu marķēšanas prasībām.    
 
2. Puses apņemas nepieļaut tādu terminu ļaunprātīgu izmantošanu, kas norāda uz bioloģisko 
ražošanu saistībā ar bioloģiskiem produktiem, uz kuriem attiecas līdzvērtības atzīšana saskaņā ar šo 
pielikumu.  
 
3. Puses apņemas Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu  un visus Apvienotās Karalistes 
bioloģiskās ražošanas logotipus, kas noteikti attiecīgajos normatīvajos aktos, aizsargāt pret jebkādu 
ļaunprātīgu izmantošanu vai atdarināšanu. Puses nodrošina, ka Savienības bioloģiskās ražošanas 
logotipu un Apvienotās Kara listes bioloģiskās ražošanas logotipu izmanto tikai tādu bioloģisko 
produktu marķējumā, reklāmā vai tirdzniecības dokumentos, kuri atbilst C un D papildinājumā 
uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem.  
 
6. pants. Informācijas apmaiņa  
 
1. Puses apmainās ar visu šā pielikuma īstenošanas un piemērošanas sakarā relevanto 
informāciju. Konkrēti, otrajā gadā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā līdz 31.  martam un katru nākamo 
gadu līdz 31.  martam katra Puse nosūta otrai Pusei:  
 
 a) ziņojumu, kurā ietv erta informācija par to bioloģisko produktu veidiem un 
daudzumiem, kas eksportēti saskaņā ar šo pielikumu, un kurš aptver laiku no 
iepriekšējā gada janvāra līdz decembrim;  
 
 b)   ziņojumu, kurš aptver laiku no iepriekšējā gada janvāra līdz decembrim, par 
uzraudzības un pārraudzības darbībām, ko veikušas tās kompetentās iestādes, par 
iegūtajiem rezultātiem un veiktajiem korektīvajiem pasākumiem; un  
 
 c)  sīkas ziņas par konstatētajām neatbilstībām, attiecīgi, C vai D papildinājumā 
uzskaitītajiem normatīvaj iem aktiem vai šo aktu pārkāpumiem.   
 
500 
  
2.  Katra Puse nekavējoties informē otru Pusi par:  
 
 a)   visiem atjauninājumiem tās kompetento iestāžu, kontroles iestāžu un kontroles 
institūciju sarakstā, tai skaitā attiecīgās kontaktinformācijas (jo īpaši adrese s un 
interneta adreses) atjauninājumiem;  
 
 b)   jebkādām izmaiņām vai atcelšanu, ko tā plāno veikt attiecībā uz C  papildinājumā vai D 
papildinājumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem, visiem jaunu normatīvo aktu 
priekšlikumiem vai jebkādām attiecīgām ier osinātām izmaiņām administratīvajās 
procedūrās un praksē saistībā ar bioloģiskajiem produktiem, uz kuriem attiecas šis 
pielikums; un  
 
 c)   visām izmaiņām vai atcelšanu, ko tā pieņēmusi attiecībā uz C  papildinājumā vai D 
papildinājumā uzskaitītajiem norma tīvajiem aktiem, jauniem tiesību aktiem vai 
attiecīgām izmaiņām administratīvajās procedūrās un praksē saistībā ar bioloģiskajiem 
produktiem, uz kuriem attiecas šis pielikums.  
 
 
 
7. pants. Profesionālizvērtēšana  
 
1. Pēc vismaz sešu mēnešu iepriekšēja pazi ņojuma katra Puse atļauj otras Puses amatpersonām 
vai ekspertiem tās teritorijā veikt profesionālizvērtēšanu, kurā pārliecinās, vai attiecīgās kontroles 
iestādes un kontroles institūcijas veic šā pielikuma īstenošanai vajadzīgās kontroles.    
 
2. Ciktāl to  atļauj piemērojamie tiesību akti, katra Puse sadarbojas ar otru Pusi un palīdz tai 
veikt 1.  punktā minēto profesionālizvērtēšanu, kas var ietvert attiecīgo kontroles iestāžu un 
kontroles institūciju biroju, ražotņu un sertificētu operatoru apmeklējumus.     
 
8. pants. Bioloģisko produktu darba grupa  
 
1. Bioloģisko produktu darba grupa palīdz Tirdzniecības specializētajai komitejai par 
tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai uzraudzīt un pārskatīt šā pielikuma īstenošanu un nodrošināt tā 
pareizu darbību.  
 
2. Bioloģisko produktu darba grupai ir šādas funkcijas:  
 
 a)  pēc kādas Puses lūguma apspriest jebkuru jautājumu, kas rodas saistībā ar šo 
pielikumu, arī jebkādu iespējamu vajadzību izdarīt grozījumus šajā pielikumā vai tā 
papildinājumos;  
 
 b)  veicināt sad arbību attiecībā uz normatīvajiem aktiem, standartiem un procedūrām, 
kas saistītas ar bioloģiskajiem produktiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, arī 
diskusijas par jebkādiem tehniskiem vai regulatīviem jautājumiem, kas saistīti ar 
noteikumiem un kontrole s sistēmām; un  
 
 c) saskaņā ar šā nolīguma TBT.10.  pantu [Tehniskas diskusijas] risināt tehniskas diskusijas 
par jautājumiem, kas ietilpst šā pielikuma darbības jomā.  
 
  
 
501 
  
  
 
502 
 A PAPILDINĀJUMS  
APVIENOTĀS KARALISTES BIOLOĢISKIE PRODUKTI, ATTIECĪBĀ UZ KURIEM SAV IENĪBA ATZĪST 
LĪDZVĒRTĪBU  
Apraksts  Piezīmes  
Nepārstrādāti augu izcelsmes produkti    
Dzīvi dzīvnieki vai nepārstrādāti dzīvnieku 
izcelsmes produkti  Ietver medu  
Akvakultūras produkti un jūras aļģes    
Pārstrādāti lauksaimniecības produkti 
izmantošanai pārtikā    
Pārstrādāti lauksaimniecības produkti 
izmantošanai barībā   
Sēklas un pavairošanas materiāls    
 
Šajā papildinājumā uzskaitītie bioloģiskie produkti ir nepārstrādāti lauksaimniecības vai akvak ultūras 
produkti, kas ražoti Apvienotajā Karalistē, vai izmantošanai pārtikā vai barībā paredzēti pārstrādāti 
lauksaimniecības produkti, kas Apvienotajā Karalistē pārstrādāti ar sastāvdaļām, kuras audzētas 
Apvienotajā Karalistē vai importētas Apvienotajā K aralistē saskaņā ar Apvienotās Karalistes 
normatīvajiem aktiem.  
 
  
 
503 
 B PAPILDINĀJUMS  
SAVIENĪBAS BIOLOĢISKIE PRODUKTI, ATTIECĪBĀ UZ KURIEM APVIENOTĀ KARALISTE ATZĪST 
LĪDZVĒRTĪBU  
Apraksts  Piezīmes  
Nepārstrādāti augu izcelsmes produkti    
Dzīvi dzīvnieki vai  nepārstrādāti dzīvnieku 
izcelsmes produkti  Ietver medu  
Akvakultūras produkti un jūras aļģes    
Pārstrādāti lauksaimniecības produkti 
izmantošanai pārtikā    
Pārstrādāti lauksaimniecības produkti 
izmantošanai barībā   
Sēklas un pavairošanas materiāls    
 
Šajā papildinājumā uzskaitītie bioloģiskie produkti ir nepārstrādāti lauksaimniecības vai akvakultūras 
produkti, kas ražoti Savienībā, vai izmantošanai pārtikā vai barībā paredzēti pārstrādāti 
lauksaimniecības produkti, kas Savienībā pārstrādāti ar sastāvdaļām, kuras audzētas Savienībā vai 
importētas Savienībā saskaņā ar Savienības normatīvajiem aktiem.  
  
 
504 
 C PAPILDINĀJUMS  
APVIENOTAJĀ KARALISTĒ PIEMĒROJAMIE NORMATĪVIE AKTI PAR BIOLOĢISKIEM PRODUKTIEM97 
Apvienotajā Karalistē ir piemērojami šādi normatīvi e akti:  
1. Saglabātā REGULA (EK) Nr. 834/2007  
2. Saglabātā REGULA (EK) Nr. 889/2008  
3. Saglabātā REGULA (EK) Nr. 1235/2008  
4. Bioloģisko produktu regulas (2009)  
 
  
                                                            
97  Šajā sarakstā atsauces uz saglabātajiem Savienības tiesību aktiem uzskata par atsaucēm uz šādiem tiesību 
aktiem, ko Apvienotā Karaliste grozījusi, lai tie būtu piemērojami Apvienotajai Karalistei.  
 
505 
 D PAPILDINĀJUMS  
SAVIENĪBĀ PIEMĒROJAMIE NORMATĪVIE AKTI PAR BIOLOĢISKIEM PRODUKTIEM   
Savienībā ir piemērojami šādi normatīvie akti:  
1. Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko 
produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu98 
2. Komisijas Regula (EK) Nr. 889/2008 (2008. gada 5. septembris), ar ko paredz sīki izstrādātus 
bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) 
Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu99 
3. Komisijas Regula (EK) Nr. 1235/2008 (2008. gada 8.  decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus 
īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu 
importēšanas kārtību no trešām valstīm100 
  
                                                            
98  OV L 189, 20.7.2007.,  1. lpp.  
99  OV L  250, 18.9.2008., 1. lpp.  
100  OV L  334, 12.12.2008., 25. lpp.  
 
506 
 TBT-5. PIELIKUMS. VĪNA TIRDZNIECĪBA  
1. pants. Darbības joma un definīcijas  
 
1. Šis pielikums attiecas uz vīnu, kas ietilpst harmonizētās sistēmas 22.04.  pozīcijā.  
 
2. Šajā pielikumā “vīns, kas ražots” ir svaigas vīnogas, vīnogu misa un rūgstoša vīnogu misa, no 
kuras izgatavots vīns vai kura pievienota vīnam eksportētājas Puses teritorijā.  
 
2. pants. Produktu definīcijas, vīndarības metodes un procesi  
 
1. Par šā pielikuma nolūkā relevantiem starptautiskiem standartiem uzskata vīndarības 
metodes, ko ieteikusi un publicējusi Starptautiskā vīnkopības un vīna organizācija ( OIV). 
 
2. Katra Puse atļauj importēt un  pārdot patēriņam vīnu, kas ražots otrā Pusē, ja attiecīgais vīns 
ir ražots saskaņā ar:   
(a) produktu definīcijām, kas katrā Pusē atļautas saskaņā ar A papildinājumā minētajiem 
normatīvajiem aktiem;  
(b) vīndarības metodēm, kas katrā Pusē noteiktas saskaņā ar A p apildinājumā minētajiem 
normatīvajiem aktiem un atbilst attiecīgajiem OIV standartiem; un  
(c)  katrā Pusē noteiktajām vīndarības metodēm un ierobežojumiem, kas attiecīgajiem OIV 
standartiem neatbilst un ir uzskaitīti B papildinājumā.  
 
3. Partnerības padome ir pilnvarota grozīt 2.  punktā minētos papildinājumus.  
 
3. pants. Sertifikācijas prasības, kas piemērojamas importam Pušu attiecīgajās teritorijās  
 
1. Vīnam, kas ražots vienā Pusē un tiek laists tirgū otrā Pusē, dokumentācija un sertifikāc ija, ko 
drīkst prasīt ikviena Puse, ir tikai C papildinājumā noteiktais sertifikāts, kura autentiskums 
apstiprināts saskaņā ar eksportētājas Puses normatīvajiem aktiem.  
 
2. Sertifikāts, kas prasīts saskaņā ar 1.  punktu, var būt elektroniska dokumenta veidā.  Katra 
Puse pēc tās otras Puses kompetento iestāžu pieprasījuma, kurā preces paredzēts laist brīvā 
apgrozībā, nodrošina piekļuvi elektroniskajam dokumentam vai datiem, kas vajadzīgi tā izveidošanai. 
Ja piekļuve attiecīgajām elektroniskajām sistēmām nav piee jama, vajadzīgos datus var pieprasīt arī 
papīra formā.   
  
3. Partnerības padome ir pilnvarota grozīt C  papildinājumu.  
 
4. References metodes, ar kurām nosaka vīna analītisko sastāvu kontroles darbību kontekstā, ir 
analīzes metodes, ko par references metodēm atzi nusi un publicējusi OIV. 
 
  
 
507 
 4. pants. Informācija par pārtikas produktu un partiju kodi   
 
1. Ja vien šajā pantā nav noteikts citādi, saskaņā ar šo nolīgumu importētā un tirgotā vīna 
marķēšanu veic, ievērojot importētājas Puses teritorijā piemērojamos normatīvos aktus.  
 
2.  Puse nepieprasa, lai uz vīna trauka, etiķetes vai iepakojuma būtu norādīti šādi datumi vai to 
ekvivalenti:  
(a) iepakošanas datums,  
(b) pudeļu pildīšanas datums,  
(c) ražošanas vai izgatavošanas datums,  
(d) derīguma termiņš, “izlietot līdz” datums, “izli etot vai patērēt līdz” datums, “derīgs 
līdz” datums,  
(e) minimālais derīguma termiņš, “ieteicams līdz” datums, “vislabākā kvalitāte līdz” 
datums, vai  
(f) pārdošanas termiņš.  
 
Atkāpjoties no pirmās daļas e)  apakšpunkta, Puse var pieprasīt norādīt minimālo derīguma termiņu 
produktiem, kuriem ātrbojīgu sastāvdaļu pievienošanas dēļ minimālais derīguma termiņš varētu būt 
īsāks, nekā parasti sagaida patērētājs.  
 
3. Katra Puse nodrošina, ka uz iepakoto produktu etiķetes saskaņā ar tās Puses tiesību aktiem, 
kura iepakoto prod uktu eksportē, ir norādīts kods, kas ļauj identificēt partiju, pie kuras produkts 
pieder. Partijas kods ir viegli saskatāms, skaidri salasāms un neizdzēšams. Puse neatļauj tirgot 
iepakotus produktus, kas neatbilst šajā punktā izklāstītajām prasībām.  
 
4. Katra Puse atļauj obligāto informāciju, tostarp tulkojumus vai norādi par standarta dzērienu 
vai spirta vienību skaitu, pēc vajadzības norādīt uz papildu etiķetes, kas piestiprināta vīna traukam. 
Papildu etiķetes vīna traukam drīkst piestiprināt pēc import ēšanas, bet pirms produkta laišanas tirgū 
Puses teritorijā, ar noteikumu, ka obligātā informācija ir attēlota pilnīgi un pareizi.  
 
5. Importētāja Puse nepieprasa uz etiķetes norādīt alergēnus, kas izmantoti vīna ražošanā, bet 
nav galaproduktā.  
 
5. pants. Pār ejas pasākumi  
 
Vīnu, kas šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ir ražots, aprakstīts un marķēts saskaņā ar Puses 
normatīvajiem aktiem, taču šim pielikumam neatbilstošā veidā, arī turpmāk drīkst marķēt un laist 
tirgū:  
a) vairumtirgotāji vai ražotāji  – divus gadu s pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, un  
b) mazumtirgotāji  – līdz beigušies krājumi.  
 
6. pants. Informācijas apmaiņa  
 
Puses sadarbojas un ar informāciju par visiem jautājumiem, kas ir šā pielikuma īstenošanai relevanti, 
apmainās Tirdzniecības specializētajā ko mitejā par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai.  
 
7. pants. Pārskatīšana  
 
508 
  
Ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Puses apsver tālākus pasākumus, kā veicināt 
vīna tirdzniecību starp Pusēm.  
 
 
509 
 A PAPILDINĀJUMS. PUŠU NORMATĪVIE AKTI  
 
Apvienotās Karalistes normatīvie akti101 
 
Normatīvie akti, kas minēti 2.  panta 2.  punktā un attiecas uz:  
 
a) produktu definīcijām:  
(i) saglabātā Regula (ES) Nr.  1308/2013, jo īpaši ražošanas noteikumi vīna nozarē, 
saskaņā ar minētās regulas 75., 81. un 91. pantu, II pielikuma IV daļu un VII 
pielikuma II daļu un tās īstenošanas noteikumiem, ieskaitot turpmākus grozījumus,  
(ii) saglabātā Komisijas Deleģētā regula (ES)  2019/33 un jo īpaši minētās regulas 47., 
52.–54. pants un III, V un VI pielikums, ieskaitot turpmākus gro zījumus,  
(iii) saglabātā Regula (ES) Nr.  1169/2011 un tās īstenošanas noteikumi, ieskaitot 
turpmākus grozījumus;  
b) vīndarības metodēm un ierobežojumiem:  
(i) saglabātā Regula (ES) Nr.  1308/2013, jo īpaši vīndarības metodes un ierobežojumi 
saskaņā ar minētās regulas 80 . un 83. pantu un VIII pielikumu un tās īstenošanas 
noteikumiem, ieskaitot turpmākus grozījumus,  
(ii) saglabātā Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/934, ieskaitot turpmākus grozījumus.  
 
Savienības normatīvie akti  
 
 Normatīvie akti, kas minēti 2.  panta 2.  punktā  un attiecas uz:  
 
a) produktu definīcijām:  
(i) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr.  1308/2013102, jo īpaši ražošanas 
noteikumi vīna nozarē, saskaņā ar minētās regulas 75., 81. un 91. pantu, II pielikuma 
IV daļu un VII pielikuma II daļu un tās īstenošanas noteikumiem, ieskaitot turpmākus 
grozījumus,  
(ii) Komisijas Deleģētā regula (ES)  2019/33103 un jo īpaši minētās regulas 47., 52. –54. 
pants un III, V un VI pielikums, ieskaitot turpmākus grozījumus,  
(iii) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr.  1169/2011104, ieskaitot turpmākus 
grozījumus.  
                                                            
101  Šajā sarakstā atsauces uz saglabātajiem Savienības tiesību aktiem uzskata par atsaucēm uz šādiem tiesību 
aktiem, ko Apvienotā Karaliste grozījusi, lai tie būtu piemērojami Apvi enotajai Karalistei.  
102  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr.  1308/2013 (2013.  gada 17.  decembris), ar ko izveido 
lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 
234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un  (EK) Nr. 1234/2007 (OV  L 347, 20.12.2013., 671.  lpp.).  
103  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/33 (2018. gada 17. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, ģeogrāfiskās izcelsme s norāžu 
un tradicionālo apzīmējumu aizsardzības pieteikumiem vīna nozarē, iebildumu procedūru, lietošanas 
ierobežojumiem, produkta specifikācijas grozījumiem, aizsardzības anulēšanu, marķēšanu un noformēšanu 
(OV L  9, 11.1.2019., 2. lpp.).  
104  Eiropas Parla menta un Padomes Regula (ES) Nr. 1169/2011 (2011. gada 25. oktobris) par pārtikas produktu 
informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 
 
510 
  
a) vīndarības metodēm un ierobežojumiem:  
(i) Regula (ES) Nr. 1308/2013, jo īpaši vīndarības metodes un ierobežojumi saskaņā ar 
minētās regulas 80. un 83. pantu un VIII pielikumu un tās īstenošanas noteikumiem, 
ieskaitot turpmākus  grozījumus,  
(ii) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/934105, ieskaitot turpmākus grozījumus.  
  
                                                                                                                                                                                         
1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87 /250/EEK, Padomes Direktīvas 
90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, 
Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (OV L  304, 
22.11.2011., 18. lpp.).  
105  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/934 (2019. gada 12. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogu audzēšanas apgabaliem, kuros spirta koncentrāciju 
var paaugstināt, atļautajām vīndarības metodēm u n ierobežojumiem, kas piemērojami vīnkopības produktu 
ražošanai un konservācijai, minimālo spirta procentuālo daudzumu attiecībā uz blakusproduktiem un to 
realizēšanu, un OIV punktu publicēšanu (OV L  149, 7.6.2019., 1. lpp.).  
 
511 
 B PAPILDINĀJUMS. PAPILDU VĪNDARĪBAS METODES UN IEROBEŽOJUMI, KO KOPĪGI AKCEPTĒJUŠAS 
PUSES  
(1)  Koncentrētu vīnogu misu, rektificētu koncentrētu vīnogu misu un saharozi  bagātināšanai un 
saldināšanai drīkst izmantot saskaņā ar īpašiem un ierobežotiem nosacījumiem, kas izklāstīti 
Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļā un saglabātās Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII 
pielikuma I daļā, izņemot šo produktu izmantošanu rekonstituētā formā vīnos, uz kuriem 
attiecas šis nolīgums.  
 
(2)  Ūdens pievienošana vīndarīšanā nav atļauta, izņemot gadījumus, kad tas vajadzīgs konkrētu 
tehnisku iemeslu dēļ.  
 
(3)  Svaigas vīna nogulsnes drīkst izmantot saskaņā ar īpašiem un ierobežotie m nosacījumiem, kas 
izklāstīti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 11.2. punktā 
un saglabātās Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 11.2. 
punktā.  
 
  
 
512 
  
C PAPILDINĀJUMS. PAŠSERTIFIKĀTA PARAUGS VĪNAM, KO NO [EIROPAS SAVIENĪBAS/APVIENOTĀS 
KARALISTES] IMPORTĒ [APVIENOTAJĀ KARALISTĒ/EIROPAS SAVIENĪBĀ] (1)  
 
1. Eksportētājs (vārds/nosaukums un adrese)  
 2. Sērijas numurs (2)  
 
 
 
 
3. Importētājs (vārds/nosaukums un adrese)  
 4. Kompetentā iestāde  nosūtīšanas vietā [Eiropas 
Savienībā/Apvienotajā Karalistē] (3)  
 
5. Muitas zīmogs (tikai [Eiropas Savienības/Apvienotās Karalistes] oficiālām vajadzībām)  
 
 
 
6. Transportlīdzeklis un informācija par 
transportēšanu (4)  
 
 7. Izkraušanas vieta (ja atšķiras no 3.  ailē 
norādītās)  
8. Importētā produkta apraksts (5)  9. Daudzums l/hl/kg  
 
 
10. Trauku skaits (6)  
 
 
11. Sertifikāts  
 
“Iepriekš aprakstītais produkts ir paredzēts tiešai lietošanai pārtikā un atbilst definīcijām un vīndarības 
metodēm, kas atļautas TBT-5. pielikumā “Vīna tirdzniecība” Tirdzniecības un sadarbības nolīgumam 
starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un 
Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses. To ir ražojis ražotājs, kuru inspic ē un pārrauga šāda 
kompetentā iestāde (7):  
 
 
 
Nosūtītājs, kas apliecina iepriekš minēto informāciju (8)  
 
 
Nosūtītāja identifikācija (9)  
 
 
Vieta, datums un nosūtītāja paraksts  
 
  
 
 
513 
 (1) Saskaņā ar 3. panta 1. punktu TBT -5. pielikumā “Vīna tirdzniecība” Tirdzniecības un sadarbības 
nolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un 
Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses.  
(2) Norādīt sūtījuma izsekojamības numuru, t.  i., sērijas numuru, kas identi ficē sūtījumu 
eksportētāja uzskaitē.  
(3) Norādīt par šajā sertifikātā minētās informācijas verificēšanu atbildīgās kompetentās iestādes 
pilnu nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju vienā no Eiropas Savienības dalībvalstīm vai 
Apvienotajā Karalistē, no kuras sūtījums tiek eksportēts.  
(4) Norādīt transportu, kas izmantots piegādei līdz ievešanas punktam Eiropas Savienībā vai 
Apvienotajā Karalistē; norādīt transporta veidu (kuģis, gaisa kuģis utt.), norādīt transportlīdzekļa 
nosaukumu (kuģa vārds, lidojuma numurs ut t.). 
(5) Norādīt šādu informāciju:  
 tirdzniecības nosaukums, kas norādīts uz etiķetes,  
 ražotāja nosaukums,  
 vīnkopības reģions,  
 ražotājvalsts nosaukums (viena no Eiropas Savienības dalībvalstīm vai Apvienotā Karaliste),  
 attiecīgā gadījumā  – ĢIN,  
 kopējā spirta ti lpumkoncentrācija,  
 produkta krāsa (norāda tikai “sarkans”, “sārts”, “rozā” vai “balts”),  
 kombinētās nomenklatūras kods (KN kods).  
(6) Trauks ir vīna tvertne, kuras tilpums ir mazāks par 60  litriem. Trauku skaits var būt pudeļu skaits.  
(7) Norādīt attiecīgās kompet entās iestādes pilnu nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju vienā 
no Eiropas Savienības dalībvalstīm vai Apvienotajā Karalistē.  
(8) Norādīt nosūtītāja pilnu vārdu/nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju.  
(9) Norādīt:  
 attiecībā uz Eiropas Savienību  – akcīzes datu apmaiņas sistēmas ( SEED ) akcīzes identifikācijas 
numuru vai PVN identifikācijas numuru, ja nosūtītājam nav SEED  numura, vai atsauci uz 
numuru sarakstā vai reģistrā, kas paredzēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2018/273106 8. 
panta 3. punktā;  
 attiecībā uz Apvienoto Karalisti  – akcīzes datu apmaiņas sistēmas ( SEED ) akcīzes 
identifikācijas numuru vai PVN identifikācijas numuru, ja nosūtītājam nav SEED  numura, vai 
atsauci uz WSB  numuru.   
                                                            
106  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/273 (2017. gada 11. decembris), ar kuru Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogulāju stādīšanas atļauju sistēmu, vīna dārzu 
reģistru, pavaddokumentiem un sertifikāciju, preču ievešanas un izvešanas reģ istru, obligātajām 
deklarācijām, paziņojumiem un paziņotās informācijas publicēšanu, bet Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (ES) Nr. 1306/2013 – attiecībā uz pārbaudēm un sodiem, kā arī groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 
555/2008, (EK) Nr. 606/2009 un (EK) Nr. 607/2009 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 436/2009 un 
Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/560 (OV L  58, 28.2.2018., 1. lpp.).  
 
514 
 TBT-XX PIELIKUMS – TBT.9.  PANTA 4.  PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORM ĀCIJAS 
APMAIŅAI SAISTĪBĀ AR NEPĀRTIKAS PREČU DROŠUMU UN SAISTĪTIEM PREVENTĪVIEM, 
IEROBEŽOJOŠIEM UN KOREKTĪVIEM PASĀKUMIEM  
 
[Šis pielikums nosaka kārtību regulārai informācijas apmaiņai starp Savienības Ātrās brīdināšanas 
sistēmu nepārtikas preču jomā ( RAPE X) vai tās pēcteci un Apvienotās Karalistes tirgus uzraudzības un 
produktu drošības datubāzi, kas izveidota saskaņā ar 2005. gada vispārējiem produktu drošības 
noteikumiem, vai tās pēcteci.  
Saskaņā ar TBT.9.  panta 8.  punktu kārtība nosaka tās informācijas veidu, ar ko jāapmainās, 
informācijas apmaiņas kārtību un konfidencialitātes un persondatu aizsardzības noteikumu 
piemērošanu.]  
  
 
515 
 TBT-ZZ PIELIKUMS – TBT.9. PANTA 5. PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORMĀCIJAS 
APMAIŅAI PAR PASĀKUMIEM, KAS VEIKTI ATTIECĪBĀ UZ NEATBILSTĪGIEM NEPĀRTIKAS 
PRODUKTIEM, IZŅEMOT TOS, UZ KURIEM ATTIECAS TBT.9. PANTA 4. PUNKTS  
 
[Šis pielikums nosaka kārtību regulārai informācijas apmaiņai, arī informācijas apmaiņai ar 
elektronisko saziņas līdzekļu palīdzību, par pasākumiem, kas veikti  saistībā ar neatbilstīgiem 
nepārtikas produktiem, izņemot tos, uz kuriem attiecas TBT.9. panta 4.  punkts.   
Saskaņā ar TBT.9.  panta 8.  punktu kārtība nosaka tās informācijas veidu, ar ko jāapmainās, 
informācijas apmaiņas kārtību un konfidencialitātes un p ersondatu aizsardzības noteikumu 
piemērošanu.]   
 
516 
 CUSTMS -1. PIELIKUMS. ATZĪTIE UZŅĒMĒJI  
1. pants. Atzīto uzņēmēju kritēriji un tiem piemērojamais režīms  
1. Šā nolīguma CUSTMS.9. pantā [Atzītie uzņēmēji]  norādītos kritērijus atzītā uzņēmēja (“ AEO ”) 
statusa ie gūšanai nosaka Pušu normatīvie akti vai procedūras. Norādītajos kritērijos, ko publicē, 
ietilpst:  
a) nav nopietnu vai atkārtotu tiesību aktu muitas jomā un nodokļu noteikumu pārkāpumu, tostarp 
nav smagu noziedzīgu nodarījumu, kas saistīti ar pieteikuma ies niedzēja saimniecisko darbību;  
b) pieteikuma iesniedzējs ir demonstrējis augsta līmeņa kontroli pār savām darbībām un preču 
plūsmu, izmantojot komerciālās un, attiecīgos gadījumos, pārvadājum u uzskaites pārvaldības 
sistēmu, kas ļauj veikt pienācīgu muitas  kontroli;  
c) finansiāla maksātspēja, ko uzskata par pierādītu tad, ja pieteikuma iesniedzējam ir labs finansiālais 
stāvoklis, kas ir pietiekams, lai pildītu saistības, ņemot vērā attiecīgā darījumdarbības veida specifiku; 
un 
d) pienācīgi drošības un drošu ma standarti, ko uzskata par izpildītiem, ja pieteikuma iesniedzējs ir 
demonstrējis, ka veic pienācīgus pasākumus, ar kuriem nodrošina drošību un drošumu 
starptautiskajā piegādes ķēdē, tostarp tādās jomās kā fiziska integritāte un piekļuves kontrole, 
loģis tikas procesi un darbības ar specifisku preču veidiem, personāls un darījumdarbības partneru 
apzināšana.  
2. Noteiktie kritēriji, lai kvalificētos par atzīto uzņēmēju ( AEO ), nav izstrādāti vai piemēroti tā, lai 
pieļautu vai radītu patvaļīgu vai neattaisnoja mu diskrimināciju starp uzņēmējiem vienādos apstākļos. 
Šie kritēriji ļauj mazajiem un vidējiem uzņēmumiem kvalificēties par atzītajiem uzņēmējiem ( AEO ). 
3. Tirdzniecības partnerības programma, kas minēta šā nolīguma CUSTMS.9. pantā [Atzītie 
uzņēmēji] , pare dz šādu režīmu:  
 a) otras Puses piešķirtais atzītā uzņēmēja ( AEO ) statuss labvēlīgi tiek ņemts vērā riska novērtējumā, 
lai samazinātu pārbaužu skaitu vai kontroles apmēru, un citos ar drošību un drošumu saistītos 
pasākumos;  
b) prioritāte ir to sūtījumu pār baudei, uz kuriem attiecas atzītā uzņēmēja ( AEO ) iesniegtās izvešanas 
vai ievešanas kopsavilkuma deklarācijas, ja muitas dienests nolemj veikt pārbaudi;  
 c) atzītā uzņēmēja ( AEO ) statuss, ko atzinusi otra Puse, tiek ņemts vērā ar mērķi izturēties pret atzī to 
uzņēmēju ( AEO ) kā pret drošību un drošumu garantējošu partneri, novērtējot prasības pieteikuma 
iesniedzējiem kā darījumdarbības partneriem saskaņā ar savu programmu un  
d) censties izveidot kopīgu darbības nepārtrauktības mehānismu, lai reaģētu uz traucē jumiem 
tirdzniecības plūsmās, ko izraisa paaugstināti drošības brīdinājumu līmeņi, robežu slēgšana un/vai 
dabas katastrofas, bīstamas ārkārtas situācijas vai citi būtiski negadījumi, kad Pušu muitas dienesti 
varētu pēc iespējas atvieglot un paātrināt ar at zītajiem uzņēmējiem ( AEO ) saistīto prioritāro kravu 
plūsmu.  
 
517 
 2. pants. Savstarpēja atzīšana un atbildība par īstenošanu  
1. Atzītā uzņēmēja ( AEO ) statusu saskaņā ar Savienības un Apvienotās Karalistes tirdzniecības 
partnerības programmām atzīst par saderīgu , un atzītā uzņēmēja ( AEO ) statusa, kas piešķirts saskaņā 
ar katru programmu, turētājiem piemēro režīmu saskaņā ar 4. pantu . 
2. Atbilstošās tirdzniecības partnerības programmas ir:  
a) Eiropas Savienības atzītais uzņēmējs (drošība un drošums) (SMK 38. panta  2. punkta b) 
apakšpunkts); un  
a) Apvienotās Karalistes Atzīto uzņēmēju programma (drošums un drošība) (SMK 38. panta 2. punkta 
b) apakšpunkts, kas saglabāts Apvienotās Karalistes tiesību aktos).  
3. Par šā pielikuma noteikumu īstenošanu ir atbildīgi muitas dienesti, kas definēti OTH.1. panta 
[Definīcijas] b)  apakšpunktā , (turpmāk “muitas dienesti”).  
3. pants. Saderība  
1. Puses sadarbojas, lai uzturētu katrai tirdzniecības partnerības programmai pie mērojamo standartu 
saderību attiecībā uz šādiem jautājumiem:  
a) pieteikumu iesniegšanas process atzītā uzņēmēja ( AEO ) statusa piešķiršanai uzņēmējiem;  
b) atzītā uzņēmēja ( AEO ) statusa pieteikumu novērtēšana;  
c) atzītā uzņēmēja ( AEO ) statusa piešķiršana un  
d) atzītā uzņēmēja ( AEO ) statusa pārvaldīšana, pārraudzīšana, apturēšana un atkārtota novērtēšana, 
atsaukšana.  
Puses nodrošina, ka to muitas dienesti pārrauga atzīto uzņēmēju ( AEO ) atbilstību attiecīgajiem 
nosacījumiem un kritērijiem.  
2. Puses sagatavo kop īgu darba programmu, kurā noteikts minimālais tirdzniecības partnerības 
programmu dalībnieku kopīgo apstiprinājumu skaits un kura jāpabeidz vēlākais līdz 2021. gada 
beigām.  
3. Puses nodrošina, ka to tirdzniecības partnerības programmas darbojas saskaņā ar attiecīgajiem 
Pasaules Muitas organizācijas SAFE  sistēmas standartiem.  
4. pants. Statusa turētājiem piemērojamais režīms  
1. Katra Puse nodrošina režīmu, kas ir salīdzināms ar to režīmu, ko piemēro atzītajam uzņēmējam 
(AEO ) saskaņā ar otras Puses tirdzniecī bas partnerības programmu. Šis režīms jo īpaši ietver 1. panta 
3. punktā  minētos noteikumus.  
2. Katra Puse saskaņā ar šo nolīgumu var apturēt 1. panta 3. punktā  minētā režīma piemērošanu 
atzītajam uzņēmējam ( AEO ), kuram statuss piešķirts saskaņā ar otras P uses tirdzniecības partnerības 
programmu, ja minētais atzītais uzņēmējs ( AEO ) vairs neatbilst juridiskajām prasībām. Par šādu 
apturēšanu nekavējoties paziņo otram muitas dienestam, attiecīgā gadījumā norādot arī visu papildu 
informāciju par apturēšanas pam atojumu.  
 
518 
 3. Ja kāda Puse konstatē pārkāpumu, ko izdarījis atzītais uzņēmējs ( AEO ), kuram atļauju piešķīris otrs 
muitas dienests, tā nekavējoties informē otru Pusi, lai ļautu tai pieņemt apzinātu lēmumu par 
attiecīgā uzņēmēja dalības atsaukšanu vai pārtrauk šanu.  
5. pants. Informācijas apmaiņa un saziņa  
1. Īstenojot šo nolīgumu, Puses cenšas pilnvērtīgi sazināties savā starpā. Tās apmainās ar informāciju 
un veicina saziņu par to tirdzniecības partnerības programmām, jo īpaši:  
a) savlaicīgi sniedzot atjauninā tu informāciju par to tirdzniecības partnerības programmu darbību un 
attīstību;  
b) iesaistoties savstarpēji izdevīgā informācijas apmaiņā par piegādes ķēdes drošību;  
c) norīkojot kontaktpunktus par to attiecīgajām tirdzniecības partnerības programmām un sn iedzot 
otrai Pusei šo kontaktpunktu kontaktinformāciju; un  
d) nodrošinot pilnvērtīgu saziņu starp Eiropas Komisijas Nodokļu politikas un muitas savienības 
ģenerāldirektorātu un Viņas majestātes Ieņēmumu un muitas dienestu ( Her Majesty's Revenue and 
Customs ), lai savās attiecīgajās tirdzniecības partnerības programmās uzlabotu riska pārvaldības 
praksi, kas skar atzīto uzņēmēju ( AEO ) piegādes ķēdes drošību.  
2. Informācijas un ar to saistīto datu apmaiņu veic sistemātiski, elektroniskā veidā.  
3. Dati par AEO , ar kuriem jāapmainās, cita starpā ir:  
a) vārds/uzvārds/nosaukums;  
b) adrese;  
c) dalības statuss;  
d) apstiprinājuma vai atļaujas piešķiršanas datums;  
e) apturēšanas vai atsaukšanas gadījumi;  
f) unikālais atļaujas vai identifikācijas numurs (tādā formā, kuru  kopīgi nosaka muitas dienesti); un  
g) cita informācija, kuru kopīgi nosaka muitas dienesti un kurai vajadzības gadījumā piemēro 
nepieciešamos aizsardzības pasākumus.  
Datu apmaiņa sākas ar šā nolīguma stāšanos spēkā.  
4. Puses pieliek visas pūles, lai sešu mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā panāktu 
vienošanos par 3.  punktā minēto datu pilnībā automatizētu apmaiņu, un jebkurā gadījumā īsteno 
šādu vienošanos ne vēlāk kā viena gada laikā pēc šā nolīguma stāšanās s pēkā.  
 6. pants. Datu apstrāde  
Uz jebkuru informācijas apmaiņu starp Pusēm saskaņā ar šo pielikumu mutatis mutandis  attiecas 
konfidencialitāte un informācijas aizsardzība, kas noteikta Protokola par savstarpējo administratīvo 
palīdzību muitas lietās 12. p antā [Informācijas apmaiņa un konfidencialitāte] . 
 
519 
  
7. pants. Apspriešanās un pārskatīšana  
Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā regulāri pārskata 
šā pielikuma noteikumu īstenošanu. Minētajā pārskatīšanā iekļauj:  
a) katras Puses piešķirtā atzītā uzņēmēja ( AEO ) statusa kopīgu apstiprināšanu, lai noteiktu 
priekšrocības un trūkumus šā nolīguma īstenošanā;  
b) viedokļu apmaiņu par datiem, ar kuriem jāapmainās, un uzņēmējiem piemērojamo režīmu.  
8. pants. Apturēšana un pā rtraukšana  
1. Puse var veikt 2. punktā izklāstīto procedūru, ja piepildās jebkurš šādiem apstākļiem:  
a) pirms vai trīs mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā otra Puse ir veikusi būtiskas 
izmaiņas šā pielikuma 2. panta 2. punktā  minētajās tiesību normās, ka s tika novērtētas, 
lai noteiktu, ka tirdzniecības partnerības programmas ir saderīgas, un tādējādi atbilstība, 
kas nepieciešama atzīšanai saskaņā ar 2. panta 1. punktu , vairs nepastāv;  
b) šā pielikuma 2. panta [Informācijas apmaiņa un saziņa] 5. punkta  notei kumi nedarbojas.  
2. Ja rodas kāds no 1. punkta a) vai b) punktā minētajiem apstākļiem, Puse var apturēt 2. panta 
[Savstarpēja atzīšana un atbildība par īstenošanu] 1. punktā  paredzēto atzīšanu pēc 60 dienām 
no sava nodoma paziņošanas otrai Pusei.  
3. Ja Puse sas kaņā ar šā panta 2. punktu paziņo par savu nodomu apturēt 2. panta [Savstarpēja 
atzīšana un atbildība par īstenošanu] 1. punktā  paredzēto atzīšanu, otra Puse var pieprasīt 
apspriešanos Tirdzniecības specializētajā komitejā muitas sadarbības un izcelsmes no teikumu 
jomā. Šī apspriešanās notiks 60 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.  
4. Puse var veikt 5. punktā izklāstīto procedūru, ja piepildās jebkurš šādiem apstākļiem:  
a) otra Puse maina savu AEO  programmu vai šīs programmas īstenošanu tā, ka saderība, 
kas nepieciešama atzīšanai saskaņā ar  2. panta [Savstarpēja atzīšana un atbildība par 
īstenošanu] 1. punktu , vairs nepastāv;  
b) kopīgā apstiprināšana, kas paredzēta 3. panta [Saderība] 2. punktā , neapliecina Pušu 
attiecīgo AEO  programmu saderību.  
5. Ja piepildās jeb kurš no 4. punkta a) un b) punktā minētajiem apstākļiem, Puse var pieprasīt 
apspriešanos ar otru Pusi Tirdzniecības specializētajā komitejā muitas sadarbības un izcelsmes 
noteikumu jomā. Šī apspriešanās notiks 60 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Ja  pēc 90 
dienām kopš pieprasījuma Puse joprojām uzskata, ka saderība, kas nepieciešama atzīšanai 
saskaņā ar  2. panta [Savstarpēja atzīšana un atbildība par īstenošanu] 1. punktu , vairs nepastāv, 
tā var paziņot otrai Pusei par savu nodomu apturēt programmas atzīšanu. Apturēšana stājas 
spēkā pēc 30 dienām no paziņošanas dienas.  
 
  
 
520 
 SERVIN -1. PIELIKUMS.  SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI  
Ievadpiezīmes  
1.  Apvienotās Karalistes un Savienības sarakstos saskaņā ar SERVIN. 2.7.  pantu [Neatbilstoši 
pasākumi – investīciju liberalizācija], SERVIN.3.6.  pantu [Neatbilstoši pasākumi – pakalpojumu 
pārrobežu tirdzniecība] un SERVIN. 5.50.  pantu [Neatbilstoši pasākumi – juridiskie pakalpojumi]  ir 
izklāstītas Apvienotās Karali stes un Savienības atrunas attiecībā uz spēkā esošiem pasākumiem, kas 
neatbilst pienākumiem, kuri noteikti ar:  
(a) SERVIN.2.2.  pantu [Piekļuve tirgum – investīciju liberalizācija] vai SERVIN.3.2.  pantu 
[Piekļuve tirgum – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] ; 
(b) SERVIN. 3.3.  pantu [Klātbūtne uz vietas – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība];  
(c) SERVIN.2.3.  pantu [Valsts režīms – investīciju liberalizācija] vai SERVIN.3.4.  pantu [Valsts 
režīms – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] ; 
(d) SERVIN.2.4.  pantu [Lielākās labvēlības r ežīms – investīciju liberalizācija] vai 
SERVIN.3.5.  pantu [Lielākās labvēlības režīms — pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] ; 
(e) SERVIN. 2.5.  pantu [Augstākā vadība un direktoru padomes];  
(f) SERVIN. 2.6.  pantu [Veiktspējas prasības]  un 
(g) SERVIN.5.49.  pantu [Pienāku mi– juridiskie pakalpojumi].  
2. Puses atrunas neskar Pušu tiesības un pienākumus, ko paredz GATS . 
3. Katrā atrunā ir šādas daļas:  
(a) “Nozare”  — vispārējā nozare, uz kuru attiecas atruna;  
(b) “Apakšnozare”  — konkrētā nozare, uz kuru attiecas atruna;  
(c) “Nozares klasi fikācija”  — attiecīgā gadījumā norādīta darbība, uz kuru attiecas atruna 
saskaņā ar CPC, ISIC 3.1. red., vai kā citādi skaidri izklāstīts minētajā atrunā;  
(d) “Atrunas veids”  — precizēti 1. punktā  minētie pienākumi, uz kuriem attiecas atruna;  
(e) “Valdības līmeni s” — norādīts valdības līmenis, kurā tiek atstāts spēkā pasākums, uz 
kuru attiecas atruna;  
(f) “Pasākumi”  — norādīti tiesību akti vai citi pasākumi, kuri attiecīgā gadījumā ietverti daļā 
“Apraksts” un attiecībā uz kuriem ir noteikta atruna. Daļā “Pasākumi” min ētais 
“pasākums”  
(i) nozīmē pasākumu, kas grozīts, turpināts vai atjaunots, sākot no dienas, kad 
stājies spēkā šis nolīgums,  
(ii) ietver visus pakārtotos pasākumus, kas pieņemti vai atstāti spēkā atbilstoši 
pasākumā noteiktajām pilnvarām un saskanīgi ar pasākumu, kā arī  
(iii) attiecībā uz Eiropas Savienības sarakstu ietver visus tiesību aktus vai citus 
pasākumus, ar kuriem dalībvalsts līmenī tiek īstenota direktīva; un  
 
521 
 (g) “Apraksts”  — izklāstīti tāda esoša pasākuma neatbilstošie aspekti, uz kuru attiecas 
atruna.  
4.  Lielākai noteiktībai – ja Puse pieņem jaunu pasākumu valdības līmenī, kas atšķiras no tā, uz 
kuru sākotnēji atruna attiecās, un ar šo jauno pasākumu teritorijā, uz kuru tas attiecas, tiek aizstāts 
sākotnējā pasākuma neatbilstošais aspekts, kas minēts daļā “pasākumi”, jauno pasākumu uzskata 
par sākotnējā pasākuma “grozījumu” SERVIN.2.7.  panta [Neatbilstoši pasākumi – investīciju 
liberalizācija] 1. punkta c)  apakšpunkta nozīmē,  SERVIN. 3.6.  panta [Neatbilstoši pasākumi – 
pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] 1.  punkta c) apakšpunkta nozīmē, 4.5.  panta [Neatbilstoši 
pasākumi – fizisku personu pagaidu ieceļošana un uzturēšanās darījumdarbības nolūkā] c)  punkta 
nozīmē un SERVIN.5.50.  panta [Neatbilstoši pasākumi – juridiskie pakalpojumi] nozīmē.   
5.  Interpretējot atrunu, ņem vērā visas tās daļas. Atrunu interpretē, ņemot vērā attiecīgos 
pienākumus nodaļās vai iedaļās, uz kurām attiecas atruna. Daļa “Pasākumi” prevalē pār visām citām 
daļām.  
6.  Apvienotās Karalistes un Savienības saistību sarakstos  
(a) “ISIC 3.1. red.” apzīmē Starptautisko standartizēto visu saimnieciskās darbības veidu 
klasifikāciju, kā izklāstīts Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas biroja statistikas 
dokumentu M sērijā Nr.  4, ISIC 3.1. red., 2002.;  
(b) “CPC” ir Centrālā preču klasifikācija (Apvienot o Nāciju Organizācijas Statistikas biroja 
Starptautisko Ekonomikas un sociālo lietu komitejas statistikas dokumentu M sērija, Nr. 
77, Ņujorka, 1991. gads);  
7.  Apvienotās Karalistes un Savienības sarakstos atruna saistībā ar prasību par vietēju klātbūtni 
Savienības vai Apvienotās Karalistes teritorijā attiecas uz SERVIN 3.3.  pantu [Klātbūtne uz vietas] , 
nevis uz SERVIN 3.2.  pantu [Piekļuve tirgum] vai SERVIN 3.4.  pantu [Valsts režīms] . Turklāt šāda 
prasība nav uzskatāma par atrunu attiecībā uz SERVIN 2.3.  pantu [Valsts režīms].   
8.  Atruna, kas pieņemta Savienības līmenī, attiecas uz Savienības pasākumu, uz dalībvalsts 
pasākumu centrālajā līmenī vai uz dalībvalsts valdības pasākumu, ja vien dalībvalsts nav izslēgta no 
atrunas darbības jomas. Atruna, ko pieņ ēmusi dalībvalsts, attiecas uz minētās dalībvalsts centrālā, 
reģionālā vai vietējā līmeņa valdības iestādes pasākumu. Attiecībā uz Beļģijā piemērojamām atrunām 
centrālais valdības līmenis ietver gan federālo valdību, gan reģionu un komūnu valdības, jo katr ai no 
tām ir līdzvērtīgas likumdošanas pilnvaras. Attiecībā uz Savienības un tās dalībvalstu atrunām 
Olandes salas Somijā ir reģionālais valdības līmenis. Apvienotās Karalistes līmenī pieņemta atruna 
attiecas uz centrālās valdības, reģionālās valdības vai vietējās valdības pasākumu.   
9.  Turpmāk sniegtajā atrunu sarakstā nav iekļauti pasākumi, kas saistīti ar kvalifikācijas 
prasībām un procedūrām, tehniskajiem standartiem un licencēšanas prasībām un procedūrām, ja tie 
attiecībā uz piekļuvi tirgum vai valsts  režīmu neveido ierobežojumu SERVIN.2.2.  panta [Piekļuve 
tirgum – investīciju liberalizācija], SERVIN.2.3.  panta [Valsts režīms – investīciju liberalizācija], 
SERVIN.3.2.  panta [ Piekļuve tirgum – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība], SERVIN.3.3.  panta 
[Klātbūtne uz vietas – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība], SERVIN 3.4.  panta [Valsts režīms - 
pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] vai SERVIN 5.49.  panta [Pienākumi - juridiskie pasākumi]  
nozīmē.  Minētie pasākumi var ietvert galvenokārt nepieciešamību saņe mt licenci, izpildīt universālā 
pakalpojuma pienākumus, saņemt atzītu kvalifikāciju regulētās nozarēs, nokārtot konkrētus 
pārbaudījumus, ieskaitot valodas prasmju pārbaudi, izpildīt dalības prasību konkrētā profesijā, 
piemēram, piederība pie profesionālās organizācijas, vajadzību pēc vietējā pārstāvja pakalpojuma 
sniegšanai vai vietējās adreses vai jebkuras citas nediskriminējošas prasības, ka konkrētas darbības 
 
522 
 nedrīkst veikt aizsargājamās zonās vai teritorijās.  Lai gan šādi pasākumi sarakstā nav iekļauti,  tie ir 
piemērojami arī turpmāk.  
10.  Lielākai noteiktībai  — attiecībā uz Savienību pienākums piešķirt valsts režīmu nenozīmē 
prasību attiecināt uz Apvienotās Karalistes fiziskajām vai juridiskajām personām režīmu, kas šādām 
personām piešķirts dalībvalstī saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību vai jebkādu 
pasākumu, kas pieņemts saskaņā ar minēto Līgumu, ieskaitot to īstenošanu dalībvalstī:  
(i) fiziskām personām vai citas dalībvalsts rezidentiem vai  
(ii) juridiskajām personām, kuras ir izveidotas vai orga nizētas saskaņā ar citas dalībvalsts 
tiesību aktiem vai Savienības tiesībām un kuru juridiskā adrese, galvenā vadība vai 
galvenā darījumdarbības vieta atrodas Savienībā.  
11.  Režīms, ko piešķir juridiskām personām, kuras izveidojuši vienas Puses investori  saskaņā ar 
otras Puses tiesībām (tostarp Savienības gadījumā – saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem) un kuru 
juridiskā adrese, galvenā vadība vai galvenā darījumdarbības vieta atrodas minētajā otrā Pusē, 
atbilstīgi Otrās daļas [Tirdzniecība, transports u n zvejniecība] Pirmā temata [Tirdzniecība] II sadaļas 
[Pakalpojumi un investīcijas] 2.  nodaļai [Investīciju liberalizācija]  neskar nosacījumus vai pienākumus, 
kas var būt bijuši noteikti šādai juridiskai personai, kad tā tika izveidota minētajā otrajā Pusē , un kas 
arī turpmāk ir piemērojami.  
12.  Saraksti attiecas tikai uz Apvienotās Karalistes un Savienības teritorijām saskaņā ar 
FINPROV.1.  pantu [Teritoriālā piemērošana]  /OTH.9.2.  pantu [Ģeogrāfiskais tvērums] , un tie skar 
tikai Savienības un tās dalībva lstu tirdzniecības attiecības ar Apvienoto Karalisti. Tie neskar 
dalībvalstu tiesības un pienākumus, kas izriet no Savienības tiesību aktiem.  
13.  Lielākai noteiktībai  — nediskriminējoši pasākumi nav attiecībā uz piekļuvi tirgum noteikts 
ierobežojums [SER VIN. 2.2.  panta [Piekļuve tirgum – investīciju liberalizācija], SERVIN.3.2.  panta 
[Piekļuve tirgum – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] vai SERVIN.5.49.  panta [Pienākumi – 
juridiskie pakalpojumi]  nozīmē nevienam šādam pasākumam,  
(a) kam nepieciešama infrastr uktūras īpašumtiesību atdalīšana no to preču vai pakalpojumu 
īpašumtiesībām, kurus sniedz, izmantojot minēto infrastruktūru, lai nodrošinātu godīgu 
konkurenci, piemēram, enerģētikas, transporta un telesakaru jomā;  
(b) kas ierobežo īpašumtiesību koncentrāciju, lai nodrošinātu godīgu konkurenci;  
(c) ar ko vēlas saglabāt un aizsargāt dabas resursus un vidi, tostarp ierobežojot piešķirto 
koncesiju pieejamību, skaitu un jomu un nosakot moratoriju vai aizliegumu;  
(d) ar ko ierobežo piešķirto atļauju skaitu, pamatojoties uz  tehniskiem vai fiziskiem 
ierobežojumiem, piemēram, telesakaru spektriem un frekvencēm, vai  
(e) kas prasa, lai konkrēta uzņēmuma kapitāldaļu īpašnieku, īpašnieku, partneru vai 
direktoru procentuālā daļa būtu kvalificēta vai darbotos konkrētā profesijā, piemēr am, 
jurista vai grāmatveža profesijā.  
14.  Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem: atšķirībā no ārvalstu meitasuzņēmumiem, filiālēm, ko 
tieši dalībvalstī izveidojusi ārpussavienības finanšu iestāde, ar dažiem konkrētiem izņēmumiem 
nepiemēro Savienības mērogā saskaņotos piesardzības pasākumus, tā ļaujot šādiem 
meitasuzņēmumiem gūt labumu, izmantojot atvieglojumus jaunu uzņēmumu veidošanā un 
 
523 
 pakalpojumu pārrobežu sniegšanā visā Savienībā. Tādējādi šādas filiāles saņem atļauju darboties 
dalībvalsts teritorijā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro attiecīgās dalībvalsts pašmāju 
finanšu iestādēm, un tām var noteikt par pienākumu izpildīt vairākas konkrētas prudenciālas 
prasības, piemēram, banku un vērtspapīru gadījumā – atsevišķu kapitalizāciju un citas maksā tspējas 
prasības, un prasību iesniegt un publicēt pārskatus vai – apdrošināšanas gadījumā – īpašas garantiju 
un noguldījumu prasības, atsevišķu kapitalizāciju un prasību, lai attiecīgajā dalībvalstī atrastos aktīvi, 
kas veido tehniskās rezerves un vismaz v ienu trešdaļu no maksātspējas rezerves.  
 
Turpmāk atrunu sarakstā ir izmantoti šādi saīsinājumi:  
 
UK: Apvienotā Karaliste  
EU: Eiropas Savienība, ieskaitot visas tās dalībvalstis   
AT: Austrija  
BE: Beļģija   
BG: Bulgārija  
CY: Kipra  
CZ: Čehijas Republika  
DE: Vācija  
DK: Dānija  
EE: Igaunija  
EL: Grieķija  
ES: Spānija  
FI: Somija  
FR: Francija  
HR: Horvātija  
HU: Ungārija  IE: Īrija  
IT: Itālija  
LT: Lietuva  
LU: Luksemburga  
LV: Latvija  
MT: Malta  
NL: Nīderlande  
PL: Polija  
PT: Portugāle  
RO: Rumānija  
SE: Zviedrija  
SI: Slovēnija  
SK: Slovākija  
 
 
  
 
524 
 Savienības saraksts  
1. atruna. Visas nozares  
2. atruna. Profesionālie pakalpojumi (visas profesijas, izņemot ar veselību saistītās)  
3. atruna. Profesionālie pakalpojumi (ar veselību saistītie pakalpojumi un zāļu mazumtirdzniecība)  
4. atruna. Pētniecības un izstrādes pakalpojumi  
5. atruna. Nekustamā īpašuma pakalpojumi  
6. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi  
7. atruna. Sakaru pakalpojumi  
8. atruna. Būvniecības pakalpojumi  
9. atruna. Izplatīšanas pakalpojumi  
10. atruna. Izglītības pakalpojumi  
11. atruna. Vidiskie pakalpojumi  
12. atruna. Finanšu pakalpojumi  
13. atruna. Veselības pakalpojumi un sociālie pakalpojumi  
14. atruna. Tūrisma pakalpojumi un ar ceļojumiem saistīti pakalpoju mi 
15. atruna. Atpūtas, kultūras un sporta pakalpojumi  
16. atruna. Transporta pakalpojumi un transporta palīgpakalpojumi  
17. atruna. Ar enerģiju saistītas darbības  
18. atruna. Lauksaimniecība, zvejniecība un ražošana  
 
  
 
525 
 1. atruna. Visas nozares  
Nozare:  Visas nozares  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Veiktspējas prasības  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Ar juridiskajiem pakalpojumiem saistīti pienākumi  
 
Nodaļa/sadaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība un 
juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
a) Uzņēmuma veids  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums – 
pienākumi  
EU: režīms, kas saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību piešķirts juridiskām personām, 
kuras izveidotas saskaņā ar Savienības vai d alībvalsts tiesību aktiem un kuru juridiskā adrese, galvenā 
vadība vai galvenā darījumdarbības vieta atrodas Savienībā, ieskaitot tās, kuras Savienībā izveidojuši 
Apvienotās Karalistes investori, netiek piešķirts ne juridiskām personām, kas veic uzņēmējdar bību 
ārpus Savienības, ne šādu juridisko personu filiālēm vai pārstāvniecībām, tostarp Apvienotās 
Karalistes juridisko personu filiālēm vai pārstāvniecībām.  
Mazāk labvēlīgu režīmu var piešķirt juridiskām personām, kuras izveidotas saskaņā ar Savienības vai  
dalībvalsts tiesību aktiem un kurām Savienībā ir tikai juridiskā adrese, ja vien nevar pierādīt, ka tām ir 
faktiska un pastāvīga saikne ar kādas dalībvalsts ekonomiku.  
Pasākumi  
EU: Līgums par Eiropas Savienības darbību  
Attiecībā uz investīciju liberaliz āciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes  
Šī atruna attiecas tikai uz veselības, sociālajiem vai izglītības pakalpojumiem.   
EU (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): jebkura dalībvalsts, pārdodot vai izmantojot savas 
kapitāla daļas vai aktīvus esošā valsts uzņēmumā vai esošā valdības struktūrā, kas sniedz veselības, 
sociālos vai izglītības pakalpojumus (CPC  93, 92), var not eikt aizliegumus vai ierobežojumus attiecībā 
uz šādu daļu vai aktīvu turēšanu īpašumā un/vai šādu daļu un aktīvu īpašnieku spēju kontrolēt 
jebkādu rezultātā izveidoto uzņēmumu, ja investori ir Apvienotās Karalistes uzņēmēji vai to 
uzņēmumi. Attiecībā uz šā du pārdošanu vai cita veida izmantošanu jebkura dalībvalsts var pieņemt 
vai paturēt spēkā pasākumus, kas attiecas uz augstākās vadības vai direktoru padomju locekļu 
valstspiederību, kā arī pasākumus, kas ierobežo pakalpojumu sniedzēju skaitu.  
 
526 
 Šajā atrunā:   
(i) ikvienu pasākumu, kuru atstāj spēkā vai pieņem pēc šā nolīguma spēkā stāšanās 
dienas un kurā minētās pārdošanas vai cita veida izmantošanas brīdī ir noteikts 
aizliegums vai ierobežojumi attiecībā uz pašu kapitāla daļu vai aktīvu turēšanu īpašumā 
vai note iktas prasības attiecībā uz valstspiederību, vai noteikti ierobežojumi attiecībā uz 
šajā atrunā aprakstīto pakalpojumu sniedzēju skaitu, uzskata par esošu pasākumu, un  
(ii) “valsts uzņēmums” ir uzņēmums, kas pieder jebkurai dalībvalstij vai ko tā kontrolē ar 
līdzdalības starpniecību, un ietver uzņēmumu, kas izveidots pēc šā nolīguma spēkā 
stāšanās dienas nolūkā vienīgi pārdot vai izmantot kapitāla daļas vai aktīvus valsts 
uzņēmumā vai valdības struktūrā.  
Pasākumi  
EU: izklāstīti daļā “Apraksts” iepriekš.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums – 
pienākumi  
AT: lai varētu vadīt filiāli, korporācijām, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas korporācijas, jāieceļ 
vismaz viena persona, kas atbild par tās pārst āvību un kas ir Austrijas rezidents.  
To vadītāju (rīkotājdirektoru, fizisku personu) domicilam, kuras atbild par Austrijas Tirdzniecības 
likuma ( Gewerbeordnung)  ievērošanu, jābūt Austrijā.  
BG: ārvalstu juridiskas personas, ja vien tās nav izveidotas atbi lstoši Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) 
dalībvalsts tiesību aktiem, var īstenot darījumdarbību un darboties, ja tās izveidotas Bulgārijas 
Republikā kā Komercreģistrā reģistrēts uzņēmums. Filiāļu izveidei jāsaņem atļauja.  
Ārvalstu uzņēmumu pārstāvniecības ir  jāreģistrē Bulgārijas Tirdzniecības un rūpniecības kamerā, un 
tās nedrīkst iesaistīties saimnieciskā darbībā, bet ir tikai tiesīgas reklamēt savu īpašnieku un 
darboties kā pārstāvji vai aģenti.  
EE: ja vismaz puse no sabiedrības ar ierobežotu atbildību, a kciju sabiedrības vai filiāles valdes 
locekļiem nav Igaunijā, citā EEZ dalībvalstī vai Šveices Konfederācijā, sabiedrība ar ierobežotu 
atbildību, akciju sabiedrība vai ārvalstu sabiedrība ieceļ kontaktpunktu, kura adresi Igaunijā var 
izmantot, lai piegādāt u procesuālos dokumentus un nodomu deklarācijas, kas ir adresēti 
uzņēmumam (t. i., ārvalstu sabiedrības filiālei).   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve 
tirgum un juridisko pakalpojumu ties iskais regulējums – pienākumi  
FI: vismaz vienam no pilnsabiedrības biedriem vai vienam no komandītsabiedrības biedriem jābūt 
rezidentiem EEZ vai  — ja biedrs ir juridiska persona  —  ar domicilu (filiāles nav atļautas) EEZ. 
Reģistrācijas iestāde var noteikt izņēmumus.  
Lai veiktu tirdzniecību privāta uzņēmēja statusā, jābūt EEZ rezidentam.  
Ja ārvalstu organizācija no valsts ārpus EEZ plāno veikt darījumdarbību vai tirdzniecību, nodibinot 
filiāli Somijā, vajadzīga tirdzniecības atļauja.  
 
527 
 Vismaz vienam no direktoru padomes parastajiem locekļiem un vienam no padomes locekļu 
vietniekiem, kā arī rīkotājdirektoram dzīvesvietai ir jābūt EEZ. Reģistrācijas iestāde var piešķirt 
sabiedrībām atbrīvojumus.  
SE: ārvalstu sabiedrība, kas nav izveidojus i juridisku personu Zviedrijā vai darījumdarbību veic ar 
tirdzniecības pārstāvja starpniecību, savu komercdarbību veic ar tādas filiāles starpniecību, kas 
reģistrēta Zviedrijā un kam ir neatkarīga vadība un atsevišķa uzskaite. Filiāles rīkotājdirektoram un  
attiecīgā gadījumā tā vietniekam jābūt EEZ rezidentiem. Fiziska persona, kas nav EEZ rezidents un 
veic komercdarbību Zviedrijā, ieceļ un reģistrē pārstāvi, kas ir rezidents un atbild par darbību 
Zviedrijā. Par Zviedrijā veikto darbību veic atsevišķu uzska iti. Kompetentā iestāde individuālos 
gadījumos var piešķirt atbrīvojumu no prasībām par filiāli un rezidenta statusu. Uz būvniecības 
projektiem, kuru ilgums ir līdz vienam gadam un kurus īsteno sabiedrība, kas atrodas ārpus EEZ, vai 
fiziska persona, kuras dzīvesvieta ir ārpus EEZ, neattiecas prasība izveidot filiāli vai iecelt pastāvīgo 
pārstāvi.  
Sabiedrībās ar ierobežotu atbildību un saimnieciskas darbības kooperatīvos vismaz 50  procentiem no 
direktoru padomes locekļiem, vismaz 50  procentiem no to vietnie kiem, rīkotājdirektoram, 
rīkotājdirektora vietniekam un vismaz vienai no personām, kas pilnvarotas parakstīties sabiedrības 
vārdā, jābūt EEZ rezidentiem. Kompetentā iestāde var piešķirt atbrīvojumu no šīs prasības. Ja neviens 
no sabiedrības vai biedrības p ārstāvjiem nav Zviedrijas rezidents, padomei jāieceļ un jāreģistrē 
persona, kas ir Zviedrijas rezidents un kas ir pilnvarota saņemt dokumentus sabiedrības vai biedrības 
vārdā.  
Dibinot visu citu veidu juridiskās personas, piemēro atbilstošus nosacījumus.  
SK: ārvalstu fiziskai personai, kuru attiecīgajā reģistrā (komercreģistrā, uzņēmēju vai citā 
profesionālā reģistrā) reģistrē kā personu, kas pilnvarota rīkoties uzņēmēja vārdā, ir jāuzrāda 
uzturēšanās atļauja Slovākijā.  
Pasākumi  
AT: Aktiengesetz, BGBL. N r. 98/1965, § 254 (2);  
GmbH -Gesetz, RGBL. Nr.  58/1906, § 107 (2); Aktiengesetz, BGBL. Nr.  194/1994, § 39 (2).  
BG: Komerclikuma 17.a  pants un  
Investīciju veicināšanas likuma 24.  pants.  
EE: Äriseadustik (Tirdzniecības kodekss) § 631 (1., 2. un 4.  pants).   
FI: Laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (Likums par tiesībām veikt tirdzniecību) (122/1919), s. 1;  
Osuuskuntalaki (Kooperatīvu likums) 1488/2001;  
Osakeyhtiölaki (Likums par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību) (624/2006) un  
Laki luottolaitostoiminnasta (Likums par kredītiestādēm) (121/2007).  
SE: Lag om utländska filialer m.m (Ārvalstu filiāļu likums) (1992:160);  
Aktiebolagslagen (Sabiedrību likums) (2005:551);  
 
528 
 Saimnieciskās darbības kooperatīvu likums (2018:672) un Likums par Eiropas ekonomisko interešu 
grupām (1994:1927).  
SK: Likums  513/1991 (Komerckodekss, 21.  pants), Likums 455/1991 par tirdzniecības licencēšanu un  
Likums Nr.  404/2011 par ārvalstnieku uzturēšanos (22. un 32.  pants).  
Attiecībā uz investīciju liberalizā ciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības un juridisko 
pakalpojumu tiesiskais regulējums  – pienākumi  
BG: uzņēmumi, kas veic darījumdarbību, var nodarbināt trešo valstu valstspiederīgos tikai tādos 
amatos, uz kuriem neattiecas prasība pa r Bulgārijas valstspiederību. Kopējais to trešo valstu 
valstspiederīgo skaits, kurus nodarbina uzņēmums, kas veic darījumdarbību, iepriekšējo 12  mēnešu 
laikā nedrīkst pārsniegt 20  % (35  % maziem un vidējiem uzņēmumiem) no vidējā Bulgārijas 
valstspiederīgo,  citu dalībvalstu, EEZ līguma dalībvalstu vai Šveices Konfederācijas valstspiederīgo 
skaita, kas pieņemti darbā, pamatojoties uz darba līgumu. Turklāt darba devējam, pirms nodarbināt 
trešās valsts valstspiederīgo, ir jāpierāda  — veicot darba tirgus testu —, ka attiecīgajam amatam nav 
piemērota Bulgārijas, ES, EEZ vai Šveices darba ņēmēja.  
Augsti kvalificētiem, sezonas un norīkotiem darbiniekiem, kā arī uzņēmuma ietvaros pārceltiem 
darbiniekiem, pētniekiem un studentiem nav ierobežojumu attiecībā uz to trešo  valstu 
valstspiederīgo skaitu, kuri strādā vienā uzņēmumā. Lai šajās kategorijās nodarbinātu trešo valstu 
valstspiederīgos, darba tirgus tests nav jāveic.  
Pasākumi  
BG: Darbaspēka migrācijas un darbaspēka mobilitātes likums  
Attiecībā uz investīciju libe ralizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
PL: pārstāvniecība drīkst nodarboties vienīgi ar tās pārstāvētās ārvalstu mātes sabiedrības 
reklamēšanu. Visās nozarēs, izņemot juridiskos pakalpojumus, investori no valstīm ārpus Eiropas 
Savienības un to uzņēmumi var veikt uzņēmējdarbību tikai tad, ja tie no dibina komandītsabiedrību, 
akciju komandītsabiedrību, sabiedrību ar ierobežotu atbildību un akciju sabiedrību, savukārt vietējie 
investori un uzņēmumi var darboties arī nekomerciālu pilnsabiedrību formā (pilnsabiedrības un 
pilnsabiedrības ar neierobežotu a tbildību).  
Pasākumi  
PL: 2018.  gada 6.  marta Likums par noteikumiem attiecībā uz ārvalstu uzņēmēju un citu ārvalstu 
personu saimniecisko darbību Polijas teritorijā  
b) Nekustamā īpašuma iegāde  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms  
AT (attiecas uz valdības reģionālo līmeni): lai fiziskas personas un uzņēmumi no valstīm ārpus Eiropas 
Savienības varētu iegūt īpašumā, nopirkt un nomāt vai nomāt ar izpirkumu nekustamo īpašumu, ir 
nepieciešama kompetento reģionālo iestāžu ( Länder)  atļauja. At ļauju piešķir tikai tad, ja tiek 
uzskatīts, ka šāda iegūšana īpašumā ir publiskās (jo īpaši ekonomiskās, sociālās un kultūras) 
interesēs.  
 
529 
 CY: kipriešiem vai Kipras izcelsmes personām, kā arī dalībvalsts valstspiederīgajiem ir atļauts 
iegādāties jebkādu īp ašumu Kiprā bez ierobežojumiem. Ārvalstnieki nevar iegūt nekustamo īpašumu, 
ja nav saņemta Ministru padomes atļauja, izņemot mortis causa gadījumā. Ja īpašumā iegūtā 
nekustamā īpašuma platība pārsniedz to, kas nepieciešama mājas vai profesionālas darbības vietas 
uzcelšanai, vai citādi pārsniedz divas donas (2676  kvadrātmetri), atļauju ārvalstniekiem Ministru 
padome piešķir, piemērojot noteikumus, ierobežojumus, nosacījumus un kritērijus, kuri paredzēti 
Ministru padomes izstrādātajos un Parlamenta apstiprinā tajos noteikumos. Ārvalstnieks ir jebkura 
persona, kas nav Kipras valstspiederīgais, arī ārvalstu kontrolēta sabiedrība. Šis termins neietver 
Kipras izcelsmes ārvalstniekus vai Kipras valstspiederīgo laulātos, kuri nav kiprieši.  
CZ: piemēro īpašus noteiku mus attiecībā uz lauksaimniecības zemi valsts īpašumā. Valsts 
lauksaimniecības zemi īpašumā var iegūt vienīgi Čehijas valstspiederīgie, citas dalībvalsts 
valstspiederīgie, to valstu valstspiederīgie, kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, vai Šveices 
Konf ederācijas valstspiederīgie. Juridiskas personas var īpašumā iegūt valsts lauksaimniecības zemi 
tikai tad, ja tās ir lauksaimniecības uzņēmēji Čehijas Republikā vai personas ar līdzīgu statusu citā 
Eiropas Savienības dalībvalstī, tajās valstīs, kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, vai Šveices 
Konfederācijā.  
DK: fiziskām personām, kas nav Dānijas rezidenti un kas iepriekš nepārtrauktu piecu gadu laikposmu 
nav bijušas Dānijas rezidenti, saskaņā ar Dānijas Likumu par nekustamā īpašuma iegūšanu ir jāsaņem 
atļauja no Tieslietu ministrijas, lai varētu iegūt tiesības uz nekustamo īpašumu Dānijā. Tas attiecas arī 
uz juridiskām personām, kuras nav reģistrētas Dānijā. Fiziskām personām nekustamā īpašuma 
iegūšana tiek atļauta tad, ja pieteikuma iesniedzējs plāno izm antot nekustamo īpašumu par savu 
galveno dzīvesvietu.  
Juridiskām personām, kas nav reģistrētas Dānijā, nekustamā īpašuma iegūšana parasti tiek atļauta 
tad, ja tā ir priekšnosacījums pircēja darījumdarbībai. Atļauja ir nepieciešama arī tad, ja pieteikuma 
iesniedzējs nekustamo īpašumu plāno izmantot par otro mājokli. Šādu atļauju piešķir tikai tad, ja pēc 
vispārēja un konkrēta novērtējuma tiek atzīts, ka pieteikuma iesniedzējam ir sevišķi spēcīga saikne ar 
Dāniju.   
Atļauju saskaņā ar Likumu par nekustamā īp ašuma iegūšanu piešķir tikai konkrēta nekustamā 
īpašuma iegūšanai. Lauksaimniecības zemes iegūšanu, ko veic fiziskas vai juridiskas personas, 
reglamentē arī Dānijas Likums par lauku saimniecībām, kas paredz ierobežojumus visām personām 
— gan no Dānijas, ga n ārvalstīm —, kas iegūst lauksaimniecības īpašumu. Attiecīgi fiziskajām vai 
juridiskajām personām, kuras vēlas iegūt lauksaimniecības nekustamo īpašumu, jāatbilst minētā 
likuma prasībām. Tas parasti nozīmē, ka lauku saimniecībai piemēro ierobežotu dzīvesv ietas prasību. 
Dzīvesvietas prasība nav personiska. Juridiskām personām jābūt tāda veida, kādi uzskaitīti minētā 
likuma §20 un §21, un tām jābūt reģistrētām Savienībā (vai EEZ).  
EE: juridiskai personai no ESAO dalībvalsts ir tiesības iegādāties nekustamo ī pašumu, kurā ir  
i. mazāk nekā desmit hektāru lauksaimniecības zemes, meža zemes vai lauksaimniecības un meža 
zemes kopā, bez ierobežojumiem;  
ii. desmit vai vairāk hektāru lauksaimniecības zemes, ja juridiskā persona trīs gadus tieši pirms 
nekustamā īpašuma iegū šanas gada ir ražojusi Līguma par Eiropas Savienības darbību I  pielikumā 
uzskaitītos lauksaimniecības produktus, izņemot zivsaimniecības produktus un kokvilnu (turpmāk 
“lauksaimniecības produkti”);  
 
530 
 iii. desmit vai vairāk hektāru meža zemes, ja juridiskā persona trīs gadus tieši pirms nekustamā 
īpašuma iegūšanas gada ir iesaistīta meža apsaimniekošanā Meža likuma (turpmāk “meža 
apsaimniekošana”) nozīmē vai lauksaimniecības produktu ražošanā;  
iv. mazāk nekā de smit hektāru lauksaimniecības zemes un mazāk nekā desmit hektāru meža zemes, 
bet kopā desmit vai vairāk hektāru lauksaimniecības un meža zemes, ja juridiskā persona trīs 
gadus tieši pirms nekustamā īpašuma iegādes gada ir bijusi iesaistīta lauksaimniecības  produktu 
ražošanā vai meža apsaimniekošanā.  
Ja juridiskā persona neatbilst ii) –iv) punktā noteiktajām prasībām, juridiskā persona var iegūt 
nekustamo īpašumu, kurā kopumā ir desmit vai vairāk hektāru lauksaimniecības zemes, meža zemes 
vai lauksaimniecība s un meža zemes, tikai ar iegādājamā nekustamā īpašuma atrašanās vietas 
pašvaldības domes atļauju;  
ierobežojumi nekustamā īpašuma iegūšanai noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos attiecas uz personām, 
kas nav EEZ valstspiederīgie.  
EL: nekustamo īpašumu iegūt ī pašumā vai nomāt pierobežas reģionos ir aizliegts fiziskām vai 
juridiskām personām, kuru valstspiederība vai darbības bāze ir ārpus dalībvalstīm un Eiropas Brīvās 
tirdzniecības asociācijas. Šo aizliegumu var atcelt ar diskrecionāru lēmumu, ko pieņem attiec īgās 
decentralizētās pārvaldes komiteja (vai valsts aizsardzības ministrs, ja izmantojamie īpašumi pieder 
Privātā valsts īpašuma izmantošanas fondam). .  
HR: ārvalstu sabiedrībām ir atļauts iegūt īpašumā nekustamo īpašumu pakalpojumu sniegšanai tikai 
tad, ja tās veic uzņēmējdarbību un ir inkorporētas Horvātijā kā juridiskas personas. Lai iegūtu 
īpašumā nekustamo īpašumu, kas nepieciešams filiālēm pakalpojumu sniegšanai, jāsaņem Tieslietu 
ministrijas apstiprinājums. Ārvalstnieki nevar iegūt īpašumā lauksaimn iecības zemi.  
MT: personas, kuras nav dalībvalsts valstspiederīgie, nevar iegādāties nekustamo īpašumu 
komerciāliem mērķiem. Sabiedrībām, kurās 25  procenti (vai vairāk) daļu pieder valstu ārpus Eiropas 
Savienības valstspiederīgajiem, lai iegādātos nekusta mo īpašumu komerciāliem vai darījumdarbības 
mērķiem, jāsaņem kompetentās iestādes (finanšu ministra) atļauja. Kompetentā iestāde izlemj, vai 
ierosinātā iegūšana īpašumā rada neto ieguvumu Maltas tautsaimniecībai.  
PL: lai ārvalstnieki varētu tieši un netie ši iegūt nekustamo īpašumu, ir vajadzīga atļauja. Atļauju ar 
administratīvu lēmumu izdod par iekšlietām atbildīgais ministrs ar valsts aizsardzības ministra 
piekrišanu, bet lauksaimniecības nekustamā īpašuma gadījumā  — arī ar lauksaimniecības un lauku 
attīstības ministra piekrišanu.  
Pasākumi  
AT: Burgenländisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr.  25/2007;  
Kärntner Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr.  9/2004;  
NÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. 6800;  
OÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr.  88/1994;  
Salzburger Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr.  9/2002;  
Steiermärkisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr.  134/1993;  
 
531 
 Tiroler Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr.  61/1996; Voralberger Grundverkehrsgesetz, LGBL. 
Nr. 42/2004 un  
Wiener Ausländergrundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 11/1998.  
CY: Nekustamā īpašuma iegūšanas (ārvalstnieku) likums (109.  nodaļa), , ar grozījumiem.  
CZ: Likums Nr.  503/2012 Coll. par Valsts Zemes biroju , ar grozījumiem.  
DK: Dānijas Likums par nekustamā īpašuma iegūšanu (2014.  gada 21.  marta Konsolidē tais likums 
Nr. 265 par   
nekustamā īpašuma iegūšanu);  
Izpildrīkojums par iegūšanu īpašumā (1995.  gada 18.  septembra Izpildrīkojums Nr.  764) un Likums 
par lauku saimniecībām (2017.  gada 4.  janvāra Konsolidētais Likums Nr.  27). 
EE: Kinnisasja omandamise ki tsendamise seadus (Nekustamā īpašuma iegūšanas ierobežojumu 
likums), 2.  nodaļa § 4, 3.  nodaļa § 10, 2017.  
EL: Likums 1892/1990 tā pašreizējā redakcijā kopā ar, ciktāl tas attiecas uz pieteikumu, Valsts 
aizsardzības ministra un Pilsoņu aizsardzības ministr a lēmumu F.110/3/330340/S.120/7 -4-14.   
HR: Īpašumtiesību un citu ar īpašumu saistītu tiesību likums (OG 91/96, 68/98, 137/99, 22/00, 73/00, 
129/00, 114/01, 79/06, 141/06, 146/08, 38/09, 143/12, 152/14) 354 -358.b  pants; Lauksaimniecības 
zemes likums (OG 20 /18, 115/18, 98/19), 2.  pants. Vispārējais administratīvā procesa likums.  
MT: Nekustamā īpašuma (iegūšana īpašumā, ko veic nerezidenti) likums (Cap. 246). Līguma par 
pievienošanos Eiropas Savienībai Protokols Nr.  6 par otro mājokļu iegūšanu Maltā.  
PL: 192 0. gada 24.  marta Likums par nekustamā īpašuma iegūšanu, ko veic ārvalstnieki (Oficiālo 
publikāciju izdevums, 2016., 1061. poz., ar grozījumiem).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
HU: lai nerezidenti varētu iegādāties nekustamo īpašumu, ir jāsaņem atļauja no attiecīgās 
administratīvās iestādes īpašuma ģeogrāfiskajā atrašanās vietā.  
Pasākumi  
HU: Valdības Dekrēts Nr.  251/2014 (X. 2.) par ārvalstnieku veiktu  
nekustamā īpašuma iegūšanu , izņemot lauksaimniecības vai mežsaimniecības nolūkiem izmantotu 
zemi,  un 1993.  gada Likums LXXVIII (1/A  punkts).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms  
LV: Zemes iegūšana pilsētās Apvienotās  Karalistes valstspiederīgajiem ir atļauta, ja tas notiek ar 
Latvijā vai citās dalībvalstīs reģistrētu juridisko personu starpniecību, šādos gadījumos:  
(i) ja vairāk nekā 50 procenti šo statūtsabiedrību kapitāla pieder dalībvalstu valstspiederīgajiem, 
Latvija s valstij vai pašvaldībai atsevišķi vai kopā;  
 
532 
 (ii) vairāk nekā 50  procenti šo statūtsabiedrību kapitāla pieder tādas trešās valsts fiziskām 
personām un sabiedrībām, ar kuru Latvija ir noslēgusi divpusēju nolīgumu par investīciju 
veicināšanu un savstarpēju aizs ardzību, kurus Latvijas parlaments ir apstiprinājis līdz 
1996.  gada 31.  decembrim;  
(iii) vairāk nekā 50  procenti šo statūtsabiedrību kapitāla pieder tādas trešās valsts fiziskām 
personām un sabiedrībām, ar kuru Latvija ir noslēgusi divpusēju nolīgumu par invest īciju 
veicināšanu un savstarpēju aizsardzību pēc 1996.  gada 31.  decembra, ja šādos nolīgumos ir 
noteiktas Latvijas fizisko personu un sabiedrību tiesības attiecībā uz zemes iegūšanu attiecīgajā 
trešā valstī;  
(iv)  vairāk nekā 50  procenti šo statūtsabiedrību pa šu kapitāla kopīgi pieder i) –iii) punktā 
minētajām personām vai  
(v) sabiedrības ir publiskas akciju sabiedrības, kuru akcijas ir kotētas fondu biržā.  
Ja Apvienotā Karaliste ļauj Latvijas valstspiederīgajiem un uzņēmumiem iegādāties nekustamo 
īpašumu pilsētās  to teritorijā, tad Latvija ļauj Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem un 
uzņēmumiem iegādāties nekustamo īpašumu pilsētās Latvijā ar tiem pašiem nosacījumiem, kādus 
piemēro Latvijas valstspiederīgajiem.  
Pasākumi  
LV: Likums “Par zemes reformu Latvijas Republikas pilsētās”, 20. un 21.  pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms  
DE: uz nekustamā īpašuma iegūšanu var attiekties konkrēti nosacījumi par savstarpību.  
ES: lai veiktu ārvalstu ieguldījumus darbībās, kas tieši saistītas ar ieguldījumiem nekustamajā 
īpašumā tādu valstu diplomātiskajām misijām, kuras nav dalībvalstis, ir vajadzīga Spānijas Ministru 
padomes administratīva atļauja, izņemot, ja ir noslēgts savstarpēj s liberalizācijas līgums.  
RO: ārvalstnieki, bezvalstnieki un juridiskas personas (kas nav EEZ dalībvalstu valstspiederīgie un 
juridiskas personas) var iegūt īpašumtiesības uz zemi atbilstoši nosacījumiem, ko paredz starptautiski 
nolīgumi, un pamatojoties uz savstarpību. Ārvalstnieki, bezvalstnieki un juridiskas personas nevar 
iegūt īpašumtiesības uz zemi ar labvēlīgākiem nosacījumiem nekā tie, ko piemēro Eiropas Savienības 
fiziskām vai juridiskām personām.  
Pasākumi  
DE: Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (EGBGB; Civilkodeksa ievada likums).  
ES: Karaļa 1999.  gada 23.  aprīļa Dekrēts Nr.  664/1999 par ārvalstu investīcijām.  
RO: Likums 17/2014 par dažiem pasākumiem, kas reglamentē tādas lauksaimniecības zemes 
pārdošanu un pirkšanu, kura atrodas ārp us pilsētas, ar turpmākiem grozījumiem; un  
Likums Nr.  268/2001 par to sabiedrību privatizāciju, kuras apsaimnieko lauksaimniecībai paredzētu 
zemi, kas pieder valstij un ko apsaimnieko privāti, un par Valsts sektora aģentūras izveidi, ar 
turpmākiem grozīju miem.  
  
 
533 
 2. atruna. Profesionālie pakalpojumi (visas profesijas, izņemot ar veselību saistītās)  
Nozare – apakšnozare:  Profesionālie pakalpojumi  — juridiskie pakalpojumi, patentu aģenti, 
rūpnieciskā īpašuma aģenti, intelektuālā īpašuma advokāti, uzskaites 
un grāmatvedības pakalpojumi, revīzijas pakalpojumi, nodokļu 
konsultāciju pakalpojumi, arhitektūras un pilsētplānošanas 
pakalpojumi, inženiertehniskie pakalpojumi un integrētie 
inženiertehniskie pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 861, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, daļa no 879  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Klātbūtne uz vietas  
Ar juridiskajiem pakalpojumiem saistīti pienākumi  
 
Nodaļa/sadaļa:  Investīciju liberalizāc ija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība un 
juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
a)  Juridiskie pakalpojumi (daļa no CPC 861)107  
                                                            
107Šajā atrunā:  
a) “uzņēmējas jurisdikcijas tiesības”  ir konkrētās dalībvalsts tiesību akti un Eiropas Savienības tiesību 
akti; 
“piederības jurisdikcijas tiesības ” ir Apvienotās Karalistes tiesību akti;  
b) “starptautiskās tiesības “ ir starptautiskās publiskās tiesības, izņemot Eiropas Savienības tiesības, un 
tās ietver tiesības, kas noteiktas starptautiskos līgumos un konvencijās , kā arī starptautiskās paražu tiesības;  
c) “juridisko konsultāciju pakalpojumi”  ietver konsultāciju sniegšanu klientiem jautājumos, tostarp 
darījumos, attiecībās un strīdos, kas saistīti ar tiesību piemērošanu vai interpretāciju; dalību sarunās un citos 
darījumos ar trešām personām par šādiem jautājumiem kopā ar klientiem vai to vārdā; tiesību aktos pilnībā vai 
daļēji reglamentētu dokumentu sagatavošanu un jebkāda veida dokumentu pārbaudi tiesību aktos noteiktiem 
mērķiem un saskaņā ar tiesību aktos noteikt ajām prasībām;  
d) “tiesiskās pārstāvības pakalpojumi”  ietver tādu dokumentu sagatavošanu, kurus paredzēts iesniegt 
administratīvajām aģentūrām, tiesām vai citām noteiktā kārtībā izveidotām tiesām, un ierašanos 
administratīvās aģentūrās, tiesās vai citās  n oteiktā kārtībā izveidotās tiesās;  
e) “juridiskie arbitrāžas, samierināšanas un mediācijas pakalpojumi ” ir tādu dokumentu sagatavošana, 
kas iesniedzami šķīrējtiesnesim, samierinātājam vai mediatoram, sagatavošanās ar tiesību piemērošanu un 
interpretāciju s aistīta strīda izskatīšanai un ierašanās uz šāda strīda izskatīšanu. Tas neietver arbitrāžas, 
 
534 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums 
– pienākumi  
EU: katrā dalībvalstī piemēro konkrētas, nediskriminējošas prasības attiecībā uz juridisko formu.  
i)  Izraudzīti juridiskie pakalpojumi, kas sniegti atbilstoši profesionālajam nosaukumam 
piederības jurisdikcijā (daļa no CPC 861 – juridisko konsultāciju, arbitrāžas, samierināšanas un 
mediācijas pakalpojumi attiecībā uz piederības jurisdikciju un starptautis kajām tiesībām, ko 
reglamentē Otrās daļas [Tirdzniecība, transports un zvejniecība] Pirmā temata [Tirdzniecība] II 
sadaļas 5.  nodaļas [Tiesiskais regulējums] 7.  iedaļa [Juridiskie pakalpojumi]   
Lielākai noteiktībai – saskaņā ar ievadpiezīmēm, jo īpaši 9. punktu , prasības, kas jāizpilda, lai varētu 
reģistrēties advokātu kolēģijā, var ietvert prasību būt pabeigušam apmācību licencēta advokāta 
uzraudzībā vai prasību par to, ka iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par advokātu kolēģijas locekli, var tad, 
ja personai ir birojs vai pasta adrese attiecīgās advokātu kolēģijas jurisdikcijā. Dažas dalībvalstis var 
noteikt prasību, ka fiziskajām personām, kas ieņem noteiktus amatus advokātu 
birojā/sabiedrībā/uzņēmumā, vai kapitāldaļu turētājiem ir jābūt tiesībām praktizēt pi ederības 
jurisdikcijas tiesības.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – valsts režīms, piekļuve tirgum un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums – 
pienākumi  
AT:  
lai sniegtu ju ridiskus pakalpojumus saistībā ar piederības jurisdikcijas (Savienības un dalībvalstu) 
tiesībām, tostarp nodrošinātu pārstāvību tiesās, ir nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība un ir 
jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne). Tikai ad vokātiem ar EEZ vai Šveices 
valstspiederību ir atļauts sniegt juridiskos pakalpojumus, nodibinot komerciālu klātbūtni. Juridisko 
pakalpojumu sniegšanas prakse starptautisko publisko tiesību un piederības jurisdikcijas tiesību jomā 
ir atļauta tikai pāri rob ežām.  
Ārvalstu advokātu (kuriem jābūt pilnībā kvalificētiem piederības jurisdikcijā) līdzdalība jebkura 
advokātu biroja kapitālā un tā saimnieciskās darbības rezultāta daļās ir atļauta apmērā līdz 
25 procentiem; pārējā līdzdalība jāpatur pilnībā kvalificēt iem EEZ vai Šveices advokātiem, un tikai 
pēdējie minētie var īstenot izšķirošu ietekmi juridiskā biroja lēmumu pieņemšanā.  
BE: (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu) ārvalstu juristi var praktizēt kā juridiskie konsultanti. 
Advokāti, kas ir ārvalst u (ārpus Eiropas Savienības) advokātu kolēģiju locekļi un vēlas veikt 
uzņēmējdarbību Beļģijā, bet neatbilst nosacījumiem, lai tos varētu reģistrēt pilnībā kvalificētu 
advokātu oficiālajā sarakstā, Eiropas Savienības sarakstā vai advokātu stažieru sarakstā,  var pieprasīt 
reģistrāciju tā sauktajā “B sarakstā”. Šāds “B saraksts” ir tikai Briseles advokātu kolēģijā. B sarakstā 
iekļautam advokātam ir atļauts sniegt izraudzītus juridiskos pakalpojumus.  
                                                                                                                                                                                         
samierināšanas un starpniecības pakalpojumus strīdos, kas nav saistīti ar tiesību piemērošanu un interpretāciju 
un kas ir pakalpojumi, kuri saistīti ar vadības ko nsultācijām. Tas arī neietver šķīrējtiesneša, samierinātāja vai 
starpnieka pienākumu pildīšanu. Kā apakškategorija starptautiskās juridiskās arbitrāžas, samierināšanas vai 
starpniecības pakalpojumi attiecas uz tiem pašiem pakalpojumiem, ja strīdā ir iesais tītas puses no divām vai 
vairāk valstīm.  
 
535 
 BG: (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): lai sniegt u juridiskās mediācijas pakalpojumus, ir 
jāizpilda prasība par pastāvīgo dzīvesvietu. Mediators var būt tikai persona, kas ir reģistrēta tieslietu 
ministra vienotajā mediatoru reģistrā.  
Bulgārijā pilnīgu valsts režīmu sabiedrību uzņēmējdarbības veikšanas u n darbības, kā arī 
pakalpojumu sniegšanas jomā var piemērot tikai tādās valstīs uzņēmējdarbību veicošām sabiedrībām 
un tādu valstu pilsoņiem, ar kurām ir noslēgti vai tiks noslēgti divpusēji nolīgumi par savstarpēju 
tiesisko palīdzību.   
CY: nepieciešama EE Z vai Šveices valstspiederība, kā arī ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu 
(komerciāla klātbūtne). Kiprā tikai advokātu kolēģijā uzņemti advokāti var būt advokātu biroja 
partneri vai kapitāldaļu turētāji vai direktoru padomes locekļi.  
CZ: ārvalstu advokāt iem ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne).  
DE: ārvalstu advokātiem (kuriem nav EEZ un Šveices kvalifikācijas) var tikt noteikti ierobežojumi 
attiecībā uz kapitāldaļu turēšanu advokātu birojā, kas sniedz juridiskos pakalpojumus saistī bā ar 
piederības jurisdikcijas tiesībām.  
DK: neskarot iepriekš minēto Eiropas Savienības atrunu, advokātu biroja kapitāldaļas var piederēt 
tikai advokātiem, kas aktīvi praktizē jurisprudenci advokātu birojā, tā mātesuzņēmumā vai 
meitasuzņēmumā, citiem uzņ ēmuma darbiniekiem vai citam Dānijā reģistrētam advokātu birojam. 
Citiem biroja darbiniekiem kopā var piederēt tikai mazāk nekā 10  % kapitāldaļu un balsstiesību, un, 
lai viņi varētu kļūt par kapitāldaļu turētājiem, viņiem ir jānokārto eksāmens par tiesību praksē īpaši 
svarīgiem noteikumiem.  
Par valdes locekļiem būt var tikai advokāti, kas aktīvi praktizē jurisprudenci birojā, tā 
mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā, citi kapitāldaļu turētāji un darbinieku pārstāvji. Vairākumam 
valdes locekļu jābūt advokātiem, kas aktīvi praktizē jurisprudenci birojā, tā mātesuzņēmumā vai 
meitasuzņēmumā. Par advokātu biroja direktoru var būt tikai advokāti, kas aktīvi praktizē 
jurisprudenci birojā, tā mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā, un citi kapitāldaļu turētāji, kuri ir 
nokārt ojuši iepriekšminēto eksāmenu.  
ES: lai sniegtu izraudzītus juridiskos pakalpojumus, ir nepieciešams domicils.  
FR: lai varētu pastāvīgi praktizēt, dzīvesvietai vai uzņēmējdarbības vietai jābūt EEZ. Neskarot iepriekš 
minēto Eiropas Savienības atrunu attiecī bā uz visiem advokātiem, sabiedrībai jābūt kādā no šīm 
juridiskajām formām, kas, ievērojot nediskriminēšanas principu, atļautas saskaņā ar Francijas tiesību 
aktiem: SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en 
participation), SARL (société à responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), SA (société 
anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle d'exercice) un “association”,  ar konkrētiem 
nosacījumiem. Kapitāldaļu turētājiem, direktoriem un partneriem var piemērot īpašus 
ierobežojumus saistībā ar viņu profesionālo darbību.  
HR: advokātu biroju var izveidot tikai advokāts, kuram ir Horvātijas advokāta statuss (Apvienotās 
Karali stes uzņēmumi var izveidot filiāles, kuras nedrīkst nodarbināt Horvātijas advokātus).  
HU: ir vajadzīgs sadarbības līgums, kas noslēgts ar Ungārijas advokātu ( ügyvéd ) vai advokātu biroju 
(ügyvédi iroda ). Ārvalstu juridiskais padomnieks nevar būt Ungārijas advokātu biroja loceklis. 
Ārvalstu advokāts nav pilnvarots nevienā strīdā ne sagatavot dokumentus, kas jāiesniedz 
šķīrējtiesnesim, samierinātājam vai mediatoram, ne arī rīkoties kā klienta likumīgais pārstāvis šāda 
strīda izskatīšanā.  
 
536 
 PT (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): ārvalstnieki, kam ir diploms, ko izdevusi juridiskā 
fakultāte Portugālē, var reģistrēties Portugāles advokātu kolēģijā ( Ordem dos Advogados ) ar tādiem 
pašiem nosacījumiem kā Portugāles valstspiederīgie, ja to attiecīgā valsts P ortugāles 
valstspiederīgajiem piešķir ekvivalentu režīmu.   
Pārējie ārvalstnieki, kam ir grāds tiesību zinātnēs, kuru atzīst juridiskā fakultāte Portugālē, var 
reģistrēties par locekļiem advokātu kolēģijā, ja viņi iziet nepieciešamo apmācību un nokārto gala  
pārbaudījumu un uzņemšanas eksāmenu.   
Advokāti var sniegt juridiskās konsultācijas ar nosacījumu, ka viņu domicils (“domiciliação”) ir 
Portugālē, viņi nokārto uzņemšanas eksāmenu un ir reģistrēti advokātu kolēģijā.  
RO: ārvalstu advokāts nedrīkst izdarīt m utiskus vai rakstiskus secinājumus tiesās un citās tiesu 
iestādēs, izņemot starptautisku šķīrējtiesu.  
SE (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): neskarot iepriekš minēto Eiropas Savienības atrunu, 
Zviedrijas advokātu kolēģijas locekli drīkst nodarbi nāt tikai advokātu kolēģijas loceklis vai sabiedrība, 
kas veic advokātu kolēģijas locekļa darbību. Tomēr ārvalstu sabiedrība, kas veic advokāta darbību, 
var nodarbināt advokātu kolēģijas locekli, ja attiecīgās sabiedrības domicils ir Savienībā, EEZ vai 
Šveices Konfederācijā. Ja Zviedrijas Advokātu kolēģijas padome piešķir atbrīvojumu, arī advokātu 
birojs ārpus Eiropas Savienības var nodarbināt Zviedrijas Advokātu kolēģijas locekli.  
Advokātu kolēģijas locekļiem, kas praktizē sabiedrību vai personālsabiedrīb u formā, nevar būt cits 
mērķis kā vien advokāta prakse, un tie nevar veikt cita veida darbību. Ir atļauts sadarboties ar citiem 
advokātu uzņēmumiem, tomēr sadarbībai ar ārvalstu uzņēmumiem ir vajadzīga Zviedrijas Advokātu 
kolēģijas padomes atļauja. Tikai a dvokātu kolēģijas loceklim tieši vai netieši, ar sabiedrības 
starpniecību vai praktizējot advokāta profesijā drīkst piederēt kapitāldaļas sabiedrībā, un tikai 
advokātu kolēģijas loceklis var būt partneris. Tikai advokātu kolēģijas loceklis var būt sabiedrī bas vai 
personālbiedrības valdes loceklis, valdes locekļa vietnieks vai rīkotājdirektora vietnieks, pilnvarota 
paraksttiesīgā persona vai sekretārs.  
SI (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): ārvalstu advokāts, kas ir tiesīgs strādāt juridiskā 
prof esijā ārvalstīs, var sniegt juridiskos pakalpojumus vai strādāt juridiskā profesijā saskaņā ar 
noteikumiem, kuri izklāstīti Advokātu likuma 34.a  pantā, ja tiek ievērots faktiskas savstarpības 
nosacījums. Neskarot Eiropas Savienības atrunu par nediskriminēj ošām prasībām attiecībā uz 
juridisko formu, Slovēnijas Advokātu kolēģijas ieceltu advokātu komerciāla klātbūtne ir atļauta tikai 
šādās formās: viena dalībnieka sabiedrība, juridiskais birojs ar ierobežotu atbildību 
(personālsabiedrība) vai juridiskais biro js ar neierobežotu atbildību (personālsabiedrība). Juridiskā 
biroja darbības ietver tikai darbību tiesību jomā. Tikai advokāti var būt partneri juridiskā birojā.  
SK: attiecībā uz advokātiem, kas nav Eiropas Savienības advokāti, ir jāievēro faktiskas savsta rpības 
nosacījums.  
(ii) Citi juridiskie pakalpojumi (piederības jurisdikcijas tiesības, tostarp juridiskie konsultāciju, 
arbitrāžas, samierināšanas un mediācijas pakalpojumi un tiesiskās pārstāvības 
pakalpojumi).  
Lielākai noteiktībai  — saskaņā ar ievadpiezīmē m, jo īpaši 9. punktu , prasības, kas jāizpilda, lai varētu 
reģistrēties advokātu kolēģijā, var ietvert prasību būt ieguvušam grādu tiesību zinātnēs vai tā 
ekvivalentu piederības jurisdikcijā, būt pabeigušam apmācību licencēta advokāta uzraudzībā vai 
prasīb u par to, ka iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par advokātu kolēģijas locekli, var tad, ja personai ir 
birojs vai pasta adrese attiecīgās advokātu kolēģijas jurisdikcijā.  
 
537 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
EU: fizisku vai juridisku personu pārstāvību Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojā ( EUIPO ) 
var vei kt tikai praktizējošs jurists, kurš ir kvalificēts kādā no EEZ dalībvalstīm un kura darījumdarbības 
vieta ir Eiropas Ekonomikas zonā, ciktāl viņam minētajā dalībvalstī ir tiesības rīkoties kā pārstāvim 
preču zīmju lietās vai rūpnieciskā īpašuma lietās, un profesionālie pārstāvji, kuru vārdi ir iekļauti 
sarakstā, ko šajā nolūkā uztur EUIPO  (daļa no CPC  861).  
AT: lai sniegtu juridiskus pakalpojumus saistībā ar piederības jurisdikcijas (Savienības un dalībvalstu) 
tiesībām, tostarp nodrošinātu pārstāvību tiesās , ir nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība un ir 
jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne). Tikai advokātiem ar EEZ vai Šveices 
valstspiederību ir atļauts sniegt juridiskos pakalpojumus, nodibinot komerciālu klātbūtni. Juridisko 
pakal pojumu sniegšanas prakse starptautisko publisko tiesību un piederības jurisdikcijas tiesību jomā 
ir atļauta tikai pāri robežām.  
Ārvalstu advokātu (kuriem jābūt pilnībā kvalificētiem piederības jurisdikcijā) līdzdalība jebkura 
advokātu biroja kapitālā un tā  saimnieciskās darbības rezultāta daļās ir atļauta apmērā līdz 
25 procentiem; pārējā līdzdalība jāpatur pilnībā kvalificētiem EEZ vai Šveices advokātiem, un tikai 
pēdējie minētie var īstenot izšķirošu ietekmi juridiskā biroja lēmumu pieņemšanā.  
BE (arī at tiecībā uz lielākās labvēlības režīmu) : lai varētu kļūt par pilntiesīgu advokātu kolēģijas 
locekli, tostarp īstenot pārstāvību tiesās, ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu. Lai ārvalstu advokāts 
varētu kļūt par pilntiesīgu advokātu kolēģijas locekli, viņam , sākot no reģistrācijas pieteikuma 
iesniegšanas , valstī ir jābūt dzīvojušam vismaz sešus gadus (noteiktos apstākļos — trīs gadus). Jābūt 
izsniegtam Beļģijas ārlietu ministra sertifikātam, atbilstoši kuram valsts tiesību akti vai starptautiska 
konvencija pieļauj savstarpību (savstarpības nosacījums).  
Ārvalstu advokāti var praktizēt kā juridiskie konsultanti. Advokāti, kas ir ārvalstu (ārpus Eiropas 
Savienības) advokātu kolēģiju locekļi un vēlas veikt uzņēmējdarbību Beļģijā, bet neatbilst 
nosacījumiem, lai  tos varētu reģistrēt pilnībā kvalificētu advokātu oficiālajā sarakstā, Eiropas 
Savienības sarakstā vai advokātu stažieru sarakstā, var pieprasīt reģistrāciju tā sauktajā “B sarakstā”. 
Šāds “B saraksts” ir tikai Briseles advokātu kolēģijā. B  sarakstā iekļa utam advokātam ir atļauts sniegt 
konsultācijas. Lai varētu veikt pārstāvību Cour de Cassation , ir jābūt iekļautam konkrētā sarakstā.  
BG (attiecībā arī uz lielākās labvēlības režīmu): paredzēts tikai dalībvalsts, citas EEZ līguma 
līgumslēdzējas valsts vai Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem, kam piešķirta atļauja strādāt 
advokāta profesijā saskaņā ar jebkuras iepriekš minētās valsts tiesību aktiem. Ārvalstnieks (izņemot 
iepriekš minēto), kuram ir atļauts strādāt advokāta profesijā saskaņā ar savas va lsts tiesību aktiem, 
var iesniegt pārsūdzību Bulgārijas tiesu iestādēs kā savas valsts valstspiederīgā aizstāvis vai 
pilnvarotā persona, rīkojoties konkrētā lietā, kopā ar Bulgārijas advokātu  — ja tas ir paredzēts 
nolīgumā starp Bulgāriju un attiecīgo vals ti — vai pamatojoties uz savstarpības principu, šajā saistībā 
Augstākās advokātu kolēģijas padomes priekšsēdētājam iesniedzot iepriekšēju lūgumu. Valstis, 
attiecībā uz kurām pastāv savstarpības nosacījums, pēc Augstākās advokātu kolēģijas padomes 
priekšsēd ētāja pieprasījuma izraugās tieslietu ministrs. Lai sniegtu juridiskās mediācijas 
pakalpojumus, ārvalstniekam jābūt ilgtermiņa vai pastāvīgas uzturēšanās atļaujai Bulgārijā un jābūt 
reģistrētam tieslietu ministra Vienotajā mediatoru reģistrā.  
CY: nepiecieš ama EEZ vai Šveices valstspiederība, kā arī ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu 
(komerciāla klātbūtne). Kiprā tikai advokātu kolēģijā uzņemti advokāti var būt advokātu biroja 
partneri vai kapitāldaļu turētāji, vai direktoru padomes locekļi.  
 
538 
 CZ: ārvalstu a dvokātiem ir jābūt pilntiesīgiem Čehijas Advokātu kolēģijas locekļiem un ir jāizpilda 
prasība par uzturēšanos (komerciāla klātbūtne).  
DE: tikai advokātus ar EEZ vai Šveices kvalifikāciju var uzņemt advokātu kolēģijā, un tādējādi viņi 
kļūst tiesīgi sniegt j uridiskos pakalpojumus. Lai kļūtu par pilntiesīgu advokātu kolēģijas locekli, 
nepieciešama komerciāla klātbūtne. Kompetentā advokātu kolēģija var piešķirt 
atbrīvojumu.  Ārvalstu advokātiem (kuriem nav EEZ un Šveices kvalifikācijas) var tikt noteikti 
ierobež ojumi attiecībā uz kapitāldaļu turēšanu advokātu birojā, kas sniedz juridiskos pakalpojumus 
saistībā ar piederības jurisdikcijas tiesībām.  
DK: sniegt juridiskos pakalpojumus, izmantojot amata nosaukumu “advokat” (advokāts) vai līdzīgu 
nosaukumu, kā arī nod rošināt pārstāvību tiesās var tikai advokāti ar Dānijā izsniegtu licenci praktizēt. 
Eiropas Savienības, EEZ un Šveices advokāti var praktizēt, izmantojot savā izcelsmes valstī lietoto 
amata nosaukumu.  
Neskarot iepriekš minēto Eiropas Savienības atrunu par  nediskriminējošām prasībām attiecībā uz 
juridisko formu, juridiskā biroja kapitāldaļas var piederēt tikai advokātiem, kas aktīvi praktizē 
jurisprudenci birojā, tā mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā, citiem uzņēmuma darbiniekiem vai 
citam Dānijā reģistrētam advokātu birojam. Citiem biroja darbiniekiem kopā var piederēt tikai mazāk 
nekā 10  % kapitāldaļu un balsstiesību, un, lai viņi varētu kļūt par kapitāldaļu turētājiem, viņiem ir 
jānokārto eksāmens par tiesību praksē īpaši svarīgiem noteikumiem.  
Par valdes locekļiem būt var tikai advokāti, kas aktīvi praktizē jurisprudenci birojā, tā 
mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā, citi kapitāldaļu turētāji un darbinieku pārstāvji. Vairākumam 
valdes locekļu jābūt advokātiem, kas aktīvi praktizē jurisprudenci birojā, tā māt esuzņēmumā vai 
meitasuzņēmumā. Par advokātu biroja direktoru var būt tikai advokāti, kas aktīvi praktizē 
jurisprudenci birojā, tā mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā, un citi kapitāldaļu turētāji, kuri ir 
nokārtojuši iepriekšminēto eksāmenu.  
EE: ir jāizpilda  prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne).  
EL: nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība, un ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla 
klātbūtne).  
ES: nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība. Kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvo jumu no 
prasības par valstspiederību.  
FI: lai varētu uzmantot amata nosaukumu “advokāts” (somiski asianajaja , zviedriski advokat ), 
nepieciešama dzīvesvieta EEZ vai Šveicē un jābūt advokātu kolēģijas loceklim EEZ vai Šveicē. 
Juridiskos pakalpojumus var snie gt arī personas, kas nav advokātu kolēģijas locekļi.  
FR: neskarot Eiropas Savienības atrunu par nediskriminējošām prasībām attiecībā uz juridisko formu, 
lai varētu kļūt par pilntiesīgu advokātu kolēģijas locekli, kas ir priekšnosacījums juridisko 
pakalpoj umu sniegšanai, ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu vai uzņēmējdarbības vietu EEZ. Advokātu 
birojā uz kapitāldaļu turējumu un balsstiesībām var attiecināt kvantitatīvus ierobežojumus, kas 
saistīti ar partneru profesionālo darbību. Pārstāvībai Cour de Cass ation  un Conseil d'Etat  piemēro 
kvotas, un šādu pārstāvību var nodrošināt tikai Francijas un Eiropas Savienības valstspiederīgie.  
Visām advokātu sabiedrībām jābūt kādā no šīm juridiskajām formām, kas, ievērojot 
nediskriminēšanas principu, atļautas saskaņā  ar Francijas tiesību aktiem: SCP (société civile 
professionnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à 
responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société 
 
539 
 pluripro fessionnelle d'exercice) un “association”,  ar konkrētiem nosacījumiem. Lai varētu pastāvīgi 
praktizēt, dzīvesvietai vai uzņēmējdarbības vietai jābūt EEZ.  
HR: nepieciešama Eiropas Savienības valstspiederība.  
HU: nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība , un ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla 
klātbūtne).  
LT (attiecībā arī uz lielākās labvēlības režīmu): ir vajadzīga EEZ vai Šveices valstspiederība, un ir 
jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne).  
Ārvalstu advokāti savus paka lpojumus tiesā var sniegt vienīgi saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, 
tostarp konkrētiem noteikumiem par pārstāvības tiesā nodrošināšanu. Jābūt pilntiesīgam advokātu 
kolēģijas loceklim.  
LU (attiecībā arī uz lielākās labvēlības režīmu): nepieciešama EEZ  vai Šveices valstspiederība, un ir 
jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne). Profesionālās organizācijas padome, 
pamatojoties uz savstarpību, var vienoties par ārvalstnieka atbrīvošanu no prasības par 
valstspiederību.   
LV (arī attiecībā u z lielākās labvēlības režīmu): nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība. Ārvalstu 
advokāti savus pakalpojumus tiesā var sniegt vienīgi saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem par 
savstarpēju juridisko palīdzību.  
Attiecībā uz Eiropas Savienības vai ārvalstu advokātiem noteiktas īpašas prasības. Piemēram, 
piedalīšanās tiesas procesā krimināllietās ir atļauta tikai kopā ar Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas 
advokātu.  
MT: nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība, kā arī ir jāizpilda prasība par dzīvesvie tu 
(komerciāla klātbūtne).  
NL: tikai vietējā līmenī licencēti Nīderlandes reģistrā iekļauti advokāti var izmantot amata 
nosaukumu “advocate”. Tā vietā, lai izmantotu pilnu nosaukumu “advocate”, (nereģistrētiem) 
ārvalstu advokātiem, lai darbotos Nīderlandē,  ir pienākums norādīt savas piederības jurisdikcijas 
profesionālo organizāciju.  
PT (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla 
klātbūtne). Lai nodrošinātu pārstāvību tiesās, ir jābūt pilntiesīgam advokāt u kolēģijas loceklim. 
Ārvalstnieki, kam ir diploms, ko izdevusi juridiskā fakultāte Portugālē, var reģistrēties Portugāles 
advokātu kolēģijā ( Ordem dos Advogados ) ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Portugāles 
valstspiederīgie, ja to attiecīgā valsts piešķir Portugāles valstspiederīgajiem ekvivalentu režīmu.  
Pārējie ārvalstnieki, kam ir grāds tiesību zinātnēs, kuru atzīst juridiskā fakultāte Portugālē, var 
reģistrēties par locekļiem advokātu kolēģijā, ja viņi iziet nepieciešamo apmācību un nokārto gala 
pārbaudījumu un uzņemšanas eksāmenu. Portugālē praktizēt v ar tikai advokātu biroji, kuru 
kapitāldaļas pieder vienīgi Portugāles Advokātu kolēģijā uzņemtiem advokātiem.  
RO: ārvalstu advokāts nedrīkst izdarīt mutiskus vai rakstiskus secinājumus tiesās un citās tiesu 
iestādēs, izņemot starptautisku šķīrējtiesu.  
SE (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): lai varētu uzņemt advokātu kolēģijā un varētu 
izmantot amata nosaukumu “advokat”,  nepieciešama dzīvesvieta EEZ vai Šveicē. Zviedrijas Advokātu 
 
540 
 kolēģijas padome var piešķirt atbrīvojumus. Lai praktizētu Zviedr ijas tiesību jomā, uzņemšana 
advokātu kolēģijā nav priekšnosacījums.  
Zviedrijas advokātu kolēģijas locekli drīkst nodarbināt tikai advokātu kolēģijas loceklis vai sabiedrība, 
kas veic advokātu kolēģijas locekļa darbību. Tomēr ārvalstu sabiedrība, kas veic  advokāta darbību, 
var nodarbināt advokātu kolēģijas locekli, ja attiecīgās sabiedrības domicils ir EEZ vai Šveices 
Konfederācijā. Ja Zviedrijas Advokātu kolēģijas padome piešķir atbrīvojumu, arī advokātu birojs ārpus 
Eiropas Savienības var nodarbināt Zvie drijas Advokātu kolēģijas locekli.  
Advokātu kolēģijas locekļiem, kas praktizē sabiedrību vai personālsabiedrību formā, nevar būt cits 
mērķis kā vien advokāta prakse, un tie nevar veikt cita veida darbību. Ir atļauts sadarboties ar citiem 
advokātu uzņēmumi em, tomēr sadarbībai ar ārvalstu uzņēmumiem ir vajadzīga Zviedrijas Advokātu 
kolēģijas padomes atļauja. Tikai advokātu kolēģijas loceklim tieši vai netieši, ar sabiedrības 
starpniecību vai praktizējot advokāta profesijā drīkst piederēt kapitāldaļas sabiedr ībā, un tikai 
advokātu kolēģijas loceklis var būt partneris. Tikai advokātu kolēģijas loceklis var būt sabiedrības vai 
personālbiedrības valdes loceklis, valdes locekļa vietnieks vai rīkotājdirektora vietnieks, pilnvarota 
paraksttiesīgā persona vai sekretā rs.  
SI (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): klientu pārstāvēšana tiesā pret atlīdzību atļauta ar 
nosacījumu, ka ir nodrošināta komerciāla klātbūtne Slovēnijā. Ārvalstu advokāts, kas ir tiesīgs 
praktizēt piederības jurisdikcijas tiesību jomā, var sniegt  juridiskos pakalpojumus vai praktizēt 
jurisprudenci saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti Advokātu likuma 34.a  pantā, ja tiek ievērots 
faktiskas savstarpības nosacījums.  
Neskarot Eiropas Savienības atrunu par nediskriminējošām prasībām attiecībā uz jur idisko formu, 
Slovēnijas Advokātu kolēģijas ieceltu advokātu komerciāla klātbūtne ir atļauta tikai šādās formās: 
viena dalībnieka sabiedrība, juridiskais birojs ar ierobežotu atbildību (personālsabiedrība) vai 
juridiskais birojs ar neierobežotu atbildību ( personālsabiedrība). Juridiskā biroja darbības ietver tikai 
darbību tiesību jomā. Tikai advokāti var būt partneri juridiskā birojā.  
SK: (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): lai sniegtu juridiskus pakalpojumus saistībā ar 
piederības jurisdikcijas  tiesībām, tostarp nodrošinātu pārstāvību tiesās, ir nepieciešama EEZ 
valstspiederība, kā arī ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne). Attiecībā uz 
advokātiem, kas nav Eiropas Savienības advokāti, ir jāievēro faktiskas savstarpības nosa cījums.  
Pasākumi  
EU: EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES Regula (ES) 2017/1001 (2017.  gada 14.  jūnijs) par Eiropas 
Savienības preču zīmi, 120.  pants; PADOMES REGULA (EK) Nr.  6/2002 (2001.  gada 12.  decembris) par 
Kopienas dizainparaugiem, 78.  pants.  
AT: Rechtsa nwaltsordnung (Juristu likums) – RAO, RGBl. Nr.  96/1868, 1. un 21.c  pants.  
BE: Beļģijas Tiesas kodekss (428. –508.  pants); Karaļa 1970.  gada 24.  augusta Dekrēts.  
BG: Advokātu likums; Mediācijas likums un Notariāta un notāru darbības likums.  
CY: Advokātu likums (2.  nodaļa) , ar grozījumiem.  
CZ: Likums Nr.  85/1996 Coll., Juridisko profesiju likums.  
DE: § 59e, § 59f, § 206 Bundesrechtsanwaltsordnung (BRAO; Federālais likums par advokātiem);  
 
541 
 Gesetz über die Tätigkeit europäischer Rechtsanwälte in Deutschla nd (EuRAG) un § 10 
Rechtsdienstleistungsgesetz (RDG).  
DK: Retsplejeloven (Tiesvedības likums) 12. un 13.  nodaļa (2018.  gada 14.  novembra konsolidētais 
likums Nr.  1284).  
EE: Advokatuuriseadus (Advokātu kolēģijas likums); Tsiviilkohtumenetluse seadustik (C ivilprocesa 
kodekss) un halduskohtumenetluse seadus (Administratīvā procesa kodekss); kriminaalmenetluse 
seadustik (Kriminālprocesa kodekss) un väiäirteomenetluse seadustik (Pārkāpumu procedūras 
kodekss).  
EL: Jaunais Advokatūras kodekss Nr. 4194/2013.  
ES: Estatuto General de la Abogacía Española, aprobado por Real Decreto 658/2001, 13.1.ª  pants.  
FI: Laki asianajajista (Advokātu likums) (496/1958), ss. 1 un 3; un Oikeudenkäymiskaari (Nr. 4/1734) 
(Tiesas procesa kodekss).  
FR: Loi 71 -1130 du 31 décembre 19 71, Loi 90 - 1259 du 31 décembre 1990, décret 91 -1197 du 27 
novembre 1991, un Ordonnance du 10 septembre 1817 modifiée.  
HR: Juridisko profesiju likums (OG 9/94, 117/08, 75/09, 18/11).  
HU: 2017.  gada Likums LXXVIII par  advokātu profesionālajām darbībām.  
LT: Lietuvas Republikas 2004.  gada 18.  marta Advokatūras likums Nr.  IX-2066, kurā jaunākie 
grozījumi izdarīti ar likumu Nr.  XIII-571 2017.  gada 12.  decembrī.  
LU: Loi du 16 décembre 2011 modifiant la loi du 10 août 1991 sur la profession d'avocat.  
LV: Krim inālprocesa likums, 79.  pants, un Latvijas Republikas Advokatūras likums, 4.  sadaļa.  
MT: Organizācijas un civilprocesa kodekss (12.  nodaļa).  
NL: Advocatenwet (Likums par advokātiem).  
PT: Likums 145/2015, 9 set., alterada p/ Lei 23/2020, 6 jul. (art.º 194 substituído p/ art.º 201.º; e 
art.º 203.º substituído p/ art.º 213.º).   
Portugāles Advokatūras statūti (Estatuto da Ordem dos Advogados) un Dekrētlikums 229/2004, 5., 
7.–9. pants;  
Dekrētlikums 88/2003, 77. un 102.  pants;  
Solicitadores Valsts profesionālās asociācijas statūti (Estatuto da Câmara dos Solicitadores), kas 
grozīti ar Likumu 49/2004, mas alterada p/ Lei 154/2015, 14 set; ar Likumu 14/2006 un Dekrētlikumu 
Nr. 226/2008 alterado p/Lei 41/2013, 26 jun;  
Likums 78/2001, 31. un 4.  pants, Alterada p/Lei 54/2013, 31 jul ;  
Noteikumi par mediāciju ģimenes un darba lietās (Rīkojums 282/2010), alterada p/Portaria 
283/2018, 19 out;  
 
542 
 Likums 21/2007 par mediāciju krimināllietās, 12.  pants;  
Likums 22/2013, 26.  februāris, alterada p/Lei 17/2017, 16 m aio, alterada pelo Decreto -Lei 52/2019, 
17 abril.   
RO: Advokātu likums;  
Mediācijas likums un  
Notariāta un notāru darbības likums.  
SE: Rättegångsbalken (Zviedrijas Tiesas procesa kodekss) (1942:740) un Zviedrijas Advokātu kolēģijas 
Rīcības kodekss, kas p ieņemts 2008.  gada 29.  augustā.  
SI: Zakon o odvetništvu (Neuradno prečiščeno besedilo -ZOdv -NPB2 Državnega Zbora RS z dne 
21.5.2009 (Advokātu likums), neoficiāls konsolidēts teksts, ko sagatavojis Slovēnijas Parlaments, 
21.5.2009.).  
SK: Likums 586/2003 pa r Advokatūru, 2. un 12.  pants.  
Attiecībā uz ieguldījumu liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
PL: ārvalstu advokāti var nodibināt tikai reģistrētu pilnsabiedrību, komandītsabiedrību vai akciju 
komandītsabiedrību.  
Pasākumi  
PL: 2002.  gada 5.  jūlija Likums par ārvalstu advokātu tiesiskās palīdzības sniegšanu Polijas Republikā, 
19. pants.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību  – piekļuve tirgum  
IE un  IT: lai sniegtu juridiskus pakalpojumus saistībā ar piederības jurisdikcijas tiesībām, to starp 
nodrošinātu pārstāvību tiesās, ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciālu klātbūtni).  
Pasākumi  
IE: 1954. –2011.  gada Advokātu likumi.  
IT: Karaļa Dekrēts 1578/1933, 17.  pants, Likums par juridiskajām profesijām.  
b) Patentu aģenti, rūpnieciskā  īpašuma aģenti, intelektuālā īpašuma advokāti (daļa no CPC 879, 
861, 8613)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
BG un CY: lai sniegtu patentu aģentūras pakal pojumus, nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība. 
CY: dzīvesvietas prasība.  
DE: tikai patentu advokātus ar Vācijas kvalifikāciju var uzņemt advokātu kolēģijā, un tādējādi viņi 
kļūst tiesīgi sniegt patentu aģenta pakalpojumus Vācijā iekšzemes tiesību jomā. Ārvalstu patentu 
advokāti var piedāvāt juridiskos pakalpojumus ārvalstu tiesībās, ja pierāda, ka tiem ir speciālas 
 
543 
 zināšanas. Lai sniegtu juridiskos pakalpojumus Vācijā, ir jāreģistrējas. Ārvalstu patentu advokāti 
(izņemot advokātus ar EEZ un Šveices  kvalifikāciju) nevar izveidot sabiedrību kopā ar valsts patentu 
advokātiem.  
Ārvalstu patentu advokātu (izņemot EEZ un Šveices advokātus) komerciālā klātbūtne var būt vienīgi 
Patentanwalts -GmbH  vai Patentanwalt -AG formā, un viņi var iegūt vienīgi kapitāld aļu mazākumu.  
EE: lai sniegtu patentu aģentūras pakalpojumus, nepieciešama Igaunijas vai Eiropas Savienības 
valstspiederība, kā arī jāizpilda prasība par pastāvīgo dzīvesvietu.  
ES un PT: lai sniegtu rūpnieciskā īpašuma aģenta pakalpojumus, nepieciešama EEZ valstspiederība.  
 FR: lai varētu reģistrēties rūpnieciskā īpašuma aģentu pakalpojumu sarakstā, jāveic darbība EEZ vai 
jābūt EEZ rezidentam. Fiziskām personām ir jābūt EEZ valstspieder ībai. Lai pārstāvētu klientu 
Nacionālā intelektuālā īpašuma birojā, ir jāveic darbība EEZ. Pakalpojumus var sniegt tikai ar SCP 
(société civile professionnelle ), SEL (société d’exercice libéral ) vai citas juridiskās formas starpniecību, 
ievērojot konkrētus  nosacījumus. Neatkarīgi no juridiskās formas EEZ profesionāļiem jābūt vairāk 
nekā pusei kapitāldaļu un balsstiesību. Advokātu biroji var būt tiesīgi sniegt rūpnieciskā īpašuma 
aģentu pakalpojumus (sk. atrunu par juridiskajiem pakalpojumiem).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
FI un HU: lai sniegtu patentu aģentūras pakalpojumus, dzīvesvietai ir jābūt EEZ.  
SI: reģistrētu tiesību (patentu, preču zīmju, dizainparaugu aizsardzības) turētāja/pieteikuma 
iesniedzēja pastāvīgaja i dzīvesvietai jābūt Slovēnijā. Alternatīvs risinājums ir Slovēnijā reģistrēts 
patentu aģents vai preču zīmju un dizainparaugu aģents, kas galvenokārt nodrošinātu procesa 
pakalpojumus, sniegtu paziņojumus utt.  
Pasākumi  
BG: Rīkojums pārstāvjiem attiecībā u z intelektuālo īpašumu, 4.  pants.  
CY: Advokātu likums (2.  nodaļa) , ar grozījumiem.  
DE: Patentanwaltsordnung (PAO).  
EE: Patendivoliniku seadus (Patentu aģentu likums) § 2, § 14.  
ES: Ley 11/1986, de 20 de marzo, de Patentes de Invención y Modelos de utilidad, 155. –157.  pants.  
FI: Tavaramerkkilaki (Preču zīmju likums) (7/1964);  
Laki auktorisoiduista teollisoikeusasiamiehistä (Likums par pilnvarotiem rūpnieciskā īpašuma 
advokātiem (2 2/2014)) un  
Laki kasvinjalostajanoikeudesta (Augu selekcionāru tiesību likums) 1279/2009; un Mallioikeuslaki 
(Reģistrēto dizainparaugu likums) 221/1971.  
FR: Code de la propriété intellectuelle.  
HU: 1995.  gada Likums Nr.  XXXII par patentu advokātiem.  
 
544 
 PT: Dekrētlikums 15/95, kas grozīts ar Likumu 17/2010, ar Portaria 1200/2010, 5.  pantu, un ar 
Portaria 239/2013; un Likums 9/2009.  
SI: Zakon o industrijski lastnini (Rūpnieciskā īpašuma likums), Uradni list RS, št. 51/06 – uradno 
prečiščeno besedilo in 100/1 3 (Slovēnijas Republikas oficiālais vēstnesis, Nr.  51/06 – oficiāls 
konsolidētais teksts un 100/13).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts 
režīms, klātbūtne uz vietas  
IE: lai varētu nodibin āt sabiedrību, vismaz vienam no sabiedrības direktoriem, partneriem, 
vadītājiem vai darbiniekiem jābūt reģistrētam kā patentu vai intelektuālā īpašuma tiesību advokātam 
Īrijā. Pārrobežu rakstura dēļ nepieciešama EEZ valstspiederība un komerciāla klātbūtne,  galvenā 
darbības vieta EEZ dalībvalstī un kvalifikācija, kas atbilst EEZ dalībvalsts tiesību aktiem.  
Pasākumi  
IE: 1996.  gada Preču zīmju likuma 85. un 86.  iedaļa , ar grozījumiem;  
1996.  gada Preču zīmju noteikumu 51., 51.A un 51.B  noteikums, ar grozīju miem; 1992.  gada Patentu 
likuma 106. un 107.  iedaļa, ar grozījumiem un Patentu aģentu noteikumu reģistrs S.I. 580, 2015.  
c) Grāmatvedības un uzskaites pakalpojumi (CPC 8621, izņemot revīzijas pakalpojumus, 
86213, 86219, 86220)  
Attiecībā uz investīciju li beralizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
AT: ārvalstu grāmatvežiem, uzskaitvežiem, kas kvalificēti atbilstoši savas piederības valsts tiesību 
aktiem, kapitāldaļas un balsstiesības Austrijas uzņēmumā nedrīkst pārsniegt 25  procentus. 
Pakalpojumu sniedzējam ir vajadzīgs birojs vai profesionālās prakses vieta EEZ valstī (CPC 862).  
FR: ir jāizpilda prasība par uzņēmējdarbības veikšanu vai dzīvesvietu. Pakalpojumus var sniegt ar 
jebkādas formas sa biedrības starpniecību, izņemot SNC (Société en nom collectif ) un SCS (Société en 
commandite simple ). Īpaši nosacījumi attiecas uz SEL (sociétés d’exercice libéral ), AGC  (Association de 
gestion et comptabilité ) un SPE (Société pluri -professionnelle d’exerc ice) (CPC 86213, 86219, 86220).  
IT: iekļaušanai profesionālajā reģistrā, kas nepieciešama, lai varētu sniegt grāmatvedības un 
uzskaites pakalpojumus, ir vajadzīgs rezidenta statuss vai uzņēmuma domicils (CPC 86213, 86219, 
86220).  
PT (attiecībā arī uz lielākās labvēlības režīmu): lai varētu sniegt grāmatvedības pakalpojumus, ir 
jāreģistrējas Sertificēto grāmatvežu kameras ( Ordem dos Contabilistas Certificados ) profesionālajā 
reģistrā ar nosacījumu, ka attiecībā uz Portugāles valstspie derīgajiem tiek piemērots ekvivalents 
režīms.   
Pasākumi  
AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Valsts grāmatveža un revidenta profesijas likums, BGBl.  
I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4; un  
Bilanzbuchhaltungsgesetz (BibuG), BGBL. I Nr. 191/2013 , §§ 7, 11, 28.  
 
545 
 FR: 1945.  gada 19.  septembra rīkojums 45 -2138.  
IT: Likumdošanas dekrēts 139/2005 un Likums 248/2006.  
PT: Dekrētlikums Nr.  452/99, kas grozīts ar Likumu Nr.  139/2015, 7.  septembris.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgu m un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
CY: pakalpojumus var sniegt tikai fiziskas personas. Lai saņemtu atļauju, ir jāveic ekonomisko 
vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji: situācija apakšnozares nodarbinātības jomā. Fiziskām 
personām ir atļauts veidot profesionālās apvienības(pilnsabiedrības).  
Pasākumi  
CY: 2017.  gada Revidentu likums (Likums 53(I)/2017).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
SI: lai sniegtu grāmatvedības un uzskaites pakalpojumus, ne pieciešams veikt uzņēmējdarbību Eiropas 
Savienībā (CPC 86213, 86219, 86220).  
Pasākumi  
SI: Likums par pakalpojumiem iekšējā tirgū, Official Gazette RS No 21/10.  
d)  Revīzijas pakalpojumi (CPC – 86211, 86212, izņemot grāmatvedības un uzskaites 
pakalpojumu s)  
Attiecībā uz ieguldījumu liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu 
pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms  
EU: lai varētu sniegt obligātos revīzijas pakalpojumus, ir vajadzīgs dalībvalsts komp etento iestāžu 
apstiprinājums, kas var atzīt tāda revidenta kvalifikāciju līdzvērtīgumu, kurš ir Apvienotās Karalistes 
valstspiederīgais vai jebkuras trešās valsts valstspiederīgais, uz kuru attiecas savstarpības princips 
(CPC 8621).  
Pasākumi  
EU: Eiropas  Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013.  gada 26.  jūnijs) par noteiktu veidu 
uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, 
ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Pa domes Direktīvas 
78/660/EEK un 83/349/EEK. Direktīva 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto 
pārskatu obligātās revīzijas.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
BG: var piemērot nediskriminējošas prasības attiecībā uz ju ridisko formu.  
Pasākumi  
BG: Neatkarīgas finanšu revīzijas likums.  
 
546 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
AT: ārvalstu revidentiem, kas kvalificēti atbilstoši savas piederības valsts tiesību aktiem, kapitāldaļas 
un balsstiesības Austrijas uzņēmumā nedrīkst pārsniegt 25  procentus. Pakalpojumu sniedzējam ir 
vajadzīgs birojs vai profesionālās prakses vieta EEZ vals tī.  
Pasākumi  
AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Valsts grāmatveža un revidenta profesijas likums, BGBl.  
I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4.   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
klātbūtne uz vietas  
DK: lai varētu sniegt obligātos revīzijas pakalpojumus, revidentam jābūt apstiprinātam Dānijā. Lai 
saņemtu apstiprinājumu, ir vajadzīga d zīvesvieta EEZ dalībvalstī. Balsstiesības apstiprinātos revidentu 
un revīzijas uzņēmumos un revīzijas uzņēmumos, kas nav apstiprināti saskaņā ar regulu, ar kuru 
īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.  gada 17.  maija Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz 
gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, kas pamatojas uz Līguma 54.  panta 
3. punkta g)  apakšpunktu un attiecas uz obligātajām revīzijām, nedrīkst pārsniegt 10  % no 
balsstiesībām.  
FR (attiecībā arī uz lielākās labvēlības režīmu): attiecībā  uz obligāto revīziju ir jāizpilda 
uzņēmējdarbības veikšanas vai dzīvesvietas prasība. Apvienotās Karalistes valstspiederīgie var sniegt 
obligātos revīzijas pakalpojumus Francijā, ievērojot savstarpības principu. Pakalpojumus var sniegt ar 
jebkādas formas sabiedrības starpniecību, izņemot tās, kurās partneri tiek uzskatīti par tirgotājiem 
(“commerçants”), piemēram, SNC (Société en nom collectif ) un SCS (Société en commandite simple ). 
PL: lai sniegtu revīzijas pakalpojumus, nepieciešams veikt uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā.  
Piemēro prasības attiecībā uz juridisko formu.  
Pasākumi  
DK: Revisorloven (Dānijas Likums par apstiprinātiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem), 
2008.  gada 20.  novembra Likums Nr.  1287.  
FR: Code de commerce.  
PL: 2017.  gada 11.  maija  Likums par obligātajiem revidentiem, revīzijas uzņēmumiem un publisko 
uzraudzību — Likumu krājums, 2017, 1089.  poz.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts r ežīms  
CY: pakalpojumus var sniegt tikai fiziskas personas. Lai saņemtu atļauju, ir jāveic ekonomisko 
vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji: situācija apakšnozares nodarbinātības jomā. Fiziskām 
personām ir atļauts veidot profesionālās apvienības(pilnsabie drības).  
SK: tikai uzņēmumam, kurā vismaz 60 procenti līdzdalības kapitāla vai balsstiesību pieder Slovākijas 
vai citas dalībvalsts valstspiederīgajiem, var atļaut veikt revīzijas Slovākijas Republikā.  
 
547 
 Pasākumi  
CY: 2017.  gada Revidentu likums (Likums 53 (I)/2017).  
SK: Likums Nr.  423/2015 par obligāto revīziju.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
DE: revīzijas uzņēmumiem ( Wirtschaftsprüfungsges ellschaften ) var būt tikai tāda juridiskā forma, kas 
ir pieņemama EEZ. Pilnsabiedrības un komerciālas komandītsabiedrības var tikt atzītas par 
Wirtschaftsprüfungsgesellschaften  tikai tad, ja tās ir iekļautas komercreģistrā kā tirdzniecības 
partnerības, pam atojoties uz to fiduciārajām darbībām, WPO  27. pants. Tomēr revidenti no trešām 
valstīm, kas reģistrēti atbilstoši WPO  134.  pantam, drīkst veikt gada fiskālo pārskatu obligāto revīziju 
vai iesniegt konsolidētos finanšu pārskatus par sabiedrībām, kuru galvenā mītne atrodas ārpus 
Savienības un kuru pārvedamie vērtspapīri tiek piedāvāti tirdzniecībai regulētā tirgū.  
Pasākum i 
DE: Handelsgesetzbuch (HGB; Komerctiesību kodekss);  
Gesetz über eine Berufsordnung der Wirtschaftsprüfer (Wirtschaftsprüferordnung - WPO; Valsts 
grāmatveža likums).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdznie cība – valsts 
režīms  
ES: obligātajam revidentam jābūt dalībvalsts valstspiederīgajam. Šī atruna neattiecas uz tādu 
sabiedrību revidēšanu, kuras ir no valstīm ārpus Eiropas Savienības un kuras tiek kotētas Spānijas 
regulētajā tirgū.  
Pasākumi  
ES: Ley 22/20 15, de 20 de julio, de Auditoría de Cuentas (jaunais Revīzijas likums: Likums Nr.  22/2015 
par revīzijas pakalpojumiem).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
EE: piemēro prasības attiecībā uz juridisko formu. Balsu vair ākums, ko pārstāv revīzijas uzņēmuma 
akcijas, pieder zvērinātiem revidentiem EEZ dalībvalsts kompetentās iestādes uzraudzībā, kuri 
ieguvuši kvalifikāciju EEZ dalībvalstī, vai revīzijas uzņēmumiem. Vismaz trīs ceturtdaļas personu, kas 
pārstāv revīzijas uzņē mumu, pamatojoties uz tiesību aktiem, ir ieguvušas kvalifikāciju EEZ dalībvalstī.  
Pasākumi  
EE: Revidentu darbības likums (Audiitortegevuse seadus), § 76 -77. 
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu 
pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum  
SI: jābūt komerciālai klātbūtnei. Trešās valsts revīzijas struktūra var būt kapitāldaļu turētājs vai 
veidot līgumsa biedrību Slovēnijā ar nosacījumu, ka saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā trešās 
 
548 
 valsts revīzijas struktūra ir inkorporēta, Slovēnijas revīzijas uzņēmumi var būt kapitāldaļu turētājs vai 
veidot revīzijas struktūru kā līgumsabiedrību minētajā valstī ( savstarpības prasība).  
Pasākumi  
SI: Revīzijas likums (ZRev -2), Official Gazette RS No 65/2008 (ar jaunākajiem grozījumiem Nr.  84/18), 
un Uzņēmumu likums (ZGD -1), Official Gazette RS No 42/2006 (ar jaunākajiem grozījumiem Nr. 
22/19 – ZPosS).    
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
BE: jāveic uzņēmējdarbība Beļģijā, kur tiks veikta profesionālā darbība un kur tiks glabāti ar to 
saistītie akti, dokumenti un korespondence, un vismaz vienam uzņēmuma administratoram vai 
vadītāj am jābūt apstiprinātam revidentam.  
FI: vismaz vienam no revidentiem Somijas sabiedrībā ar ierobežotu atbildību un sabiedrībās, kam ir 
pienākums veikt revīziju, jābūt EEZ rezidentam. Revidentam jābūt valstī licencētam revidentam vai 
valstī licencētam revīz ijas uzņēmumam.  
HR: revīzijas pakalpojumus var sniegt tikai juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību Horvātijā, vai 
fiziskas personas, kuras ir Horvātijas rezidenti.  
IT: lai fiziskas personas varētu sniegt revīzijas pakalpojumus, tām ir jāizpilda pra sība par dzīvesvietu.  
LT: lai sniegtu revīzijas pakalpojumus, jāveic uzņēmējdarbība EEZ.  
SE: tikai Zviedrijā apstiprināti revidenti un Zviedrijā reģistrēti revīzijas uzņēmumi var sniegt obligātās 
revīzijas pakalpojumus. Dzīvesvietai jābūt EEZ. Nosaukumu “apstiprināts revidents” un “pilnvarots 
revidents” var izmantot vienīgi Zviedrijā apstiprināti vai pilnvaroti revidenti. Saimnieciskās darbības 
kooperatīvu un dažu citu uzņēmumu revidentiem, kuri nav sertificēti vai apstiprināti revidenti, jābūt 
EEZ rezide ntiem, ja vien valdība vai valdības iecelta iestāde konkrētā gadījumā nelemj citādi.  
Pasākumi  
BE: 1953.  gada 22.  jūlija Likums, ar ko izveido Uzņēmumu revidentu institūtu un organizē uzņēmumu 
revidenta profesijas publisko uzraudzību, saskaņots 2007.  gada  30. aprīlī.  
(Valsts grāmatveža profesijas likums).  
FI: Tilintarkastuslaki (Revīzijas likums) (459/2007); nozaru likumi, kuros ir prasība izmantot vietējā 
līmenī licencētus revidentus.  
HR: Revīzijas likums (OG 146/05, 139/08, 144/12), 3.  pants.  
IT: Likumdošanas dekrēts 58/1998, 155., 158. un 161.  pants;  
Republikas Prezidenta dekrēts  99/1998 un Likumdošanas dekrēts 39/2010, 2.  pants.  
LT: 1999.  gada 15.  jūnija Likums par revīziju Nr.  VIII-1227 (2008.  gada 3.  jūlija jaunā redakcija 
Nr. X1676).  
SE: Revisorslagen (Revidentu likums) (2001:883);  
 
549 
 Revisionslag (Revīzijas likums) (1999:1079);  
Aktiebolagslagen (Sabiedrību likums) (2005:551);  
Lag om ekonomiska föreningar (Saimnieciskas darbības kooperatīvu likums) (2018:672) un  
citi likumi, kas reglament ē prasības par apstiprinātu revidentu izmantošanu.  
e) Nodokļu konsultāciju pakalpojumi (CPC 863, neietver juridisko konsultāciju un juridiskās 
pārstāvības pakalpojumus nodokļu jautājumos, kas ietverti juridiskajos pakalpojumos)  
Attiecībā uz investīciju l iberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
AT: ārvalstu nodokļu konsultantiem, kas kvalificēti atbilstoši savas piederības valsts tiesību aktiem, 
kapitāldaļas un balsstiesības Austrijas uzņēmu mā nedrīkst pārsniegt 25  procentus. Pakalpojumu 
sniedzējam ir vajadzīgs birojs vai profesionālās prakses vieta EEZ valstī.  
Pasākumi  
AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Valsts grāmatveža un revidenta profesijas likums, BGBl.  
I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
klātbūtne uz vietas  
FR: ir jāizpilda prasība par uzņēmējdarbības veikšanu vai dzīvesvietu. Pakalpojumus var sn iegt ar 
jebkādas formas sabiedrības starpniecību, izņemot SNC (Société en nom collectif ) un SCS (Société en 
commandite simple ). Īpaši nosacījumi attiecas uz SEL (sociétés d’exercice libéral ), AGC  (Association de 
gestion et comptabilité ) un SPE (Société plu ri-professionnelle d’exercice ). 
Pasākumi  
FR: 1945.  gada 19.  septembra rīkojums 45 -2138.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts 
režīms  
BG: nodokļu konsultantiem ir jābūt dalībvalsts valstspiederīgajiem.  
Pasākumi  
BG: Grāmatvedības likums;  
Neatkarīgas finanšu revīzijas likums; Fizisko personu ienākuma nodokļa likums un Uzņēmumu 
ienākuma nodokļa likums.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāci ju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
 
550 
 CY: pakalpojumus var sniegt tikai fiziskas personas. Lai saņemtu atļauju, ir jāveic ekonomisko 
vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji: situācija apa kšnozares nodarbinātības jomā. Fiziskām 
personām ir atļauts veidot profesionālās apvienības (pilnsabiedrības).  
Pasākumi  
CY: 2017.  gada Revidentu likums (Likums 53(I)/2017).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
HU: nodok ļu konsultāciju pakalpojumu sniedzējam, ciktāl pakalpojumus sniedz fiziska persona, kura 
atrodas Ungārijas teritorijā, ir jābūt EEZ rezidentam.  
IT: jābūt rezidentam.  
Pasākumi  
HU: 2003.  gada Likums  XCII par nodokļu uzlikšanas noteikumiem un  
Finanšu mini strijas Dekrēts Nr.  26/2008 par nodokļu konsultāciju darbību licencēšanu un reģistrāciju.  
IT: Likumdošanas dekrēts 139/2005 un Likums 248/2006.  
f) Arhitektūras un pilsētplānošanas pakalpojumi, inženiertehniskie pakalpojumi un integrētie 
inženiertehniskie  pakalpojumi (CPC 8671, 8672, 8673, 8674)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
FR: lai sniegtu arhitektūras pakalpojumus, arhitekts var veikt uzņēmējdarbību Francijā, izmantojot 
tikai šādas juridiskās formas (pamatojoties uz nediskri minācijas principu): SA et SARL  (sociétés 
anonymes, à responsabilité limitée), EURL (Entreprise unipersonnelle à responsabilité limitée), SCP 
(en commandite par actions), SCOP (Société coopérative et participative), SELARL (société d'exercice 
libéral à res ponsabilité limitée), SELAFA (société d'exercice libéral à forme anonyme), SELAS (société 
d'exercice libéral)  vai S AS (Société par actions simplifiée),  vai kā privātpersona, vai kā partneris 
arhitektu birojā (CPC 8671).  
Pasākumi  
FR: Loi 90 -1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales; Décret 95 -129 du 
2 février 1995 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous forme de société en 
participation;  
 Décret 92 -619 du 6 juillet 1992 relatif à l'exercice en com mun de la profession d'architecte sous 
forme de société d'exercice libéral à responsabilité limitée SELARL, société d'exercice libéral à forme 
anonyme SELAFA, société d'exercice libéral en commandite par actions SELCA; un Loi 77 -2 du 3 
janvier 1977.  
Attie cībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BG: lai fiziskas personas varētu sniegt arhitektūras, pilsētplānošanas un inženiertehniskos 
pakalpojumus, ir vajadzī ga dzīvesvieta EEZ dalībvalstī vai Šveices Konfederācijā.  
 
551 
 Pasākumi  
BG: Teritorijas attīstības likums;  
Būvnieku kameras likums un  
Likums par Arhitektu un inženieru kamerām saistībā ar Projektu izstrādi.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts 
režīms  
HR: pilnvarotai fiziskai vai juridiskai personai Horvātijā jāapstiprina ārvalstu arhitekta, inženiera vai 
pilsētplānotāja izstrādāta dizainparaug a vai projekta atbilstība Horvātijas tiesību aktiem (CPC 8671, 
8672, 8673, 8674).   
Pasākumi  
HR: Likums par fizisko plānošanu un būvdarbiem (OG 118/18, 110/19);  
Fiziskās plānošanas likums (OG 153/13, 39/19).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piek ļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
CY: uz arhitektūras un pilsētplānošanas pakalpojumiem, inženiertehniskajiem un integrētajiem 
inženiertehniskajiem pakalpojumiem attiecas nosacījums par v alstspiederību un dzīvesvietu (CPC 
8671, 8672, 8673, 8674).  
Pasākumi  
CY: Likums Nr.  41/1962, ar grozījumiem; Likums Nr.  224/1990, ar grozījumiem, un Likums 
Nr. 29(I)2001, ar grozījumiem.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vie tas  
CZ: jābūt EEZ rezidentam.  
HU: prasība būt EEZ rezidentam tiek piemērota fiziskām personām, kas atrodas Ungārijas teritorijā 
un sniedz šādus pakalpojumus: arhitektūras pakalpojumi, inženiertehniskie pakalpojumi (attiecas 
tikai uz praktikantiem pēcdipl oma apmācībā), integrētie inženiertehniskie pakalpojumi un ainavu 
arhitektūras pakalpojumi (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).  
IT: lai tiktu iekļauts profesionālajā reģistrā, kas nepieciešams, lai varētu sniegt arhitektūras un 
inženiertehniskos pakalpojumus, jā būt Itālijas rezidentam vai profesionālajam 
domicilam  / uzņēmuma adresei jābūt Itālijā (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).  
SK: lai reģistrētos profesionālajā kamerā, kas nepieciešams, lai varētu sniegt arhitektūras un 
inženiertehniskos pakalpojumus, jābūt EEZ r ezidentam (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).  
Pasākumi  
CZ: Likums Nr.  360/1992 Coll. par to pilnvaroto arhitektu un pilnvaroto inženieru un tehniķu 
profesijas praksi, kuri strādā ēku būvniecības jomā.  
 
552 
 HU: 1996.  gada Likums LVIII par arhitektu un inženieru pro fesionālajām kamerām.  
IT: Karaļa Dekrēts Nr.  2537/1925, noteikumi par arhitekta un inženiera profesiju; Likums  
1395/1923. un  
Republikas Prezidenta dekrēts  (D.P.R.) 328/2001.  
SK: Likums 138/1992 par arhitektiem un inženieriem, 3., 15., 15.a, 17.a un 18. a pants.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BE: arhitektūras pakalpojumu sniegšana ietver kontroli pār darbu izpildi (CPC 8671, 8674). Ārvalstu 
arhitektiem, kas ir pilnvaroti savā piederības valstī un vēlas n eregulāri praktizēt savā profesijā Beļģijā, 
ir jāsaņem iepriekšēja atļauja no profesionālās organizācijas padomes tajā ģeogrāfiskajā teritorijā, 
kurā viņi plāno praktizēt.  
Pasākumi  
BE: 1939.  gada 20.  februāra Likums par arhitekta profesijas nosaukuma aizsardzību un  
1963.  gada 26.  jūnija likums, ar ko izveido Arhitektu profesionālo organizāciju;  
1983.  gada 16.  decembra Ētikas kodekss, ko izveidojusi valsts Arhitektu profesionālās organizācijas 
padome (apstiprināts ar 1985.  gada 18.  aprīļa A.R. 1.  pantu, 1985.  gada 8.  maija M.B.).  
  
 
553 
 3. atruna. Profesionālie pakalpojumi (ar veselību saistītie pakal pojumi un zāļu mazumtirdzniecība)  
Nozare – apakšnozare:  Profesionālie pakalpojumi – medicīnas (tostarp psihologu) un 
zobārstniecības pakalpojumi; vecmāšu, medmāsu, fizioterapeitu un 
medicīnas palīgpersonāla pakalpojumi; veterinārie pakalpojumi; zāļu, 
medic īnisko un ortopēdisko preču mazumtirdzniecība un citi 
farmaceitu sniegti pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 9312, 93191, 932, 63211  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Klātb ūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
a)  Medicīnas, zobārstniecības, vecmāšu, medmāsu, fizioterapeitu un medicīnas 
palīgpersonāla pakalpojumi  (CPC 852, 9312, 93191)  
Attiecībā uz ieguldījumu liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu 
pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms  
IT: lai sniegtu psihologa pakalpojumus, nepieciešama Eiropas Savienības valstspiederība, un ārvalstu 
speciālistiem var ļaut praktizēt, pamatojoties uz savstarpību (daļa no CPC 9312).  
Pasākumi  
IT: Likums 56/1989 par psihologa profesiju.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdznie cība – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
CY: uz medicīnas (tostarp psihologu), zobārstniecības, vecmāšu, medmāsu, fizioterapeitu un 
medicīnas palīgpersonāla pakalpojumiem attiecas nosacījums par Kipras valstspiederību un 
dzīvesvietu.  
Pasākumi  
CY: Likums par ārstu reģistrāciju (250.  nodaļa), ar grozījumiem;  
Likums par zobārstu reģistrāciju (249.  nodaļa), ar grozījumiem;  
Likums 75(I)/2013 – podologi;  
Likums  33(I)/2008 (ar grozījumiem)  – medicīniskās fizikas eksperti;  
Likums  34(I)/20 06 (ar grozījumiem)  – arodslimību ārsti;  
 
554 
 Likums  9(I)/1996 (ar grozījumiem)   zobu tehniķi;  
Likums 68(I)/1995 (ar grozījumiem)   psihologi;  
Likums 16(I)/1992 (ar grozījumiem)   acu ārsti;  
Likums  23(I)/2011 (ar grozījumiem)  – radiologi/radioterapeiti;  
Likums 31(I)/1996 (ar grozījumiem)  – dietologi/  uztura speciālisti;  
Likums  140/1989 (ar grozījumiem)  – fizioterapeiti un  
Likums  214/1988 (ar grozījumiem)  – medmāsas.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdznie cība – 
piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas  
DE (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): profesionālās darbības reģistrācijai var piemērot 
ģeogrāfiskus ierobežojumus, kas vienādi piemērojami gan valstspiederīgajiem, gan personām, kas 
nav valstspiederīgie.  
Ārstiem (tostarp psihologiem, psihoterapei tiem un zobārstiem) jāreģistrējas reģionālajās obligātās 
veselības apdrošināšanas ārstu vai zobārstu apvienībās ( kassenärztliche vai kassenzahnärztliche 
Vereinigungen ), ja viņi vēlas ārstēt pacientus, kurus apdrošina obligātās veselības apdrošināšanas 
fond i. Šādai reģistrācijai var piemērot kvantitatīvus ierobežojumus, pamatojoties uz ārstu reģionālo 
sadalījumu. Šis ierobežojums neattiecas uz zobārstiem. Reģistrācija ir vajadzīga tikai ārstiem, kuri 
piedalās publiskajā veselības aprūpes sistēmā. Var pastāvē t nediskriminējoši ierobežojumi attiecībā 
uz uzņēmējdarbības veikšanas juridisko formu šo pakalpojumu sniegšanai (§ 95 SGB V).  
Vecmāšu pakalpojumus drīkst sniegt tikai fiziskas personas. Attiecībā uz medicīnas un 
zobārstniecības pakalpojumiem piekļuve ir iespējama fiziskām personām, licencētiem medicīniskās 
aprūpes centriem un pilnvarotām iestādēm. Var tikt piemērotas uzņēmējdarbības veikšanas 
prasības.  
Attiecībā uz telemedicīnu IST (informācijas un sakaru tehnoloģiju) pakalpojumu sniedzēju skaits var 
būt ierobežots, lai garantētu sadarbspēju, saderību un nepieciešamo drošības standartu ievērošanu. 
Šo ierobežojumu piemēro, pamatojoties uz nediskriminācijas principu (CPC 9312, 93191).  
Pasākumi  
Bundesärzteordnung (BÄO; Federālie medicīnas noteikumi);  
Geset z über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);  
Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; Likums par 
psihoterapijas pakalpojumu sniegšanu);  
Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktik ergesetz);  
Gesetz über das Studium und den Beruf von Hebammen(HebG);  
Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);  
 
555 
 Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; Sociālais kodekss, Piektā grāmata) –  obligātā veselības 
apdrošināšana.  
Reģionālā līmenī  
Heilberufekammergesetz  des Landes Baden -Württemberg;  
Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der  
Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der  
Kinder - und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe -Kammergesetz - HKaG) in Bayern;  
Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);  
Heilberufsgesetz Brandenburg (HeilBerG);  
Bremisches Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahn ärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker 
(Heilberufsgesetz - HeilBerG);  
Heilberufsgesetz Mecklenburg -Vorpommern (Heilberufsgesetz M -V – HeilBerG);  
Heilberufsgesetz (HeilBG NRW);  
Heilberufsgesetz (HeilBG Rheinland -Pfalz);  
Gesetz über die öffentlich e Berufsvertretung, die Berufspflichten, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/ Ärztinnen, Zahnärzte/ Zahnärztinnen, psychologischen 
Psychotherapeuten/ Psychotherapeutinnen und Kinder - und 
Jugendlichenpsychotherapeuten/psychotherapeutin nen, Tierärzte/Tierärztinnen und 
Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches Heilberufekammergesetz - SHKG);  
Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, 
Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologis chen Psychotherapeuten und der Kinder und 
Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat (Sächsisches Heilberufekammergesetz – SächsHKaG) un 
Thüringer Heilberufegesetz.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pār robežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum un klātbūtne uz vietas  
 FR: ārvalstu investoriem ir pieejamas tikai juridiskās formas “société d'exercice liberal” ( SEL) un 
“société civile professionnelle”( SCP), savukārt Savienības investoriem ir pieejami arī citi j uridisko 
formu veidi. Lai sniegtu medicīnas, zobārstniecības un vecmāšu pakalpojumus, nepieciešama 
Francijas valstspiederība. Tomēr ārvalstniekiem ir iespējama piekļuve atbilstoši ikgadējām kvotām. 
Medicīnas, zobārstniecības un vecmāšu pakalpojumus un medm āsu pakalpojumus var sniegt ar SEL à 
forme anonyme, à responsabilité limitée par actions simplifiée ou en commandite par actions SCP, 
société coopérative  (tikai neatkarīgiem vispārējās un specializētās aprūpes ārstiem) vai société 
interprofessionnelle de s oins ambulatoires (SISA)  tikai attiecībā uz multidisciplināru veselības aprūpes 
tīklu ( MSP ). 
Pasākumi  
 
556 
 FR: Loi 90 -1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011 -940 
du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi n°2009 -879 dite HPST, Loi n°47 -1775 
portant statut de la coopération; un Code de la santé publique.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
AT: ārstu sadarbība sabiedrības veselības ambulatorajai aprūpei, tā sauktā kopprakse, var notikt tikai 
šādās juridiskajās formās: Offene Gesellschaft/OG  vai Gesellschaft mit beschränkter Haftung/GmbH . 
Šādā kopppraksē partneri var būt vienīgi ārsti. Tiem ir j āiegūst tiesības uz neatkarīgu ārstu praksi, ko 
reģistrē Austrijas Ārstu kamerā, un praksē aktīvi jādarbojas ārsta profesijā. Citas fiziskas vai juridiskas 
personas nevar būt partneri koppraksē un nevar piedalīties tās ienākumu vai peļņas sadalē (daļa no 
CPC 9312).  
Pasākumi  
AT: Ārstu likums, BGBl. I Nr.  169/1998, §§ 52a - 52c;  
Federālais likums, kas reglamentē augsta līmeņa saistīto veselības nozares darbinieku profesijas, 
BGBl. Nr. 460/1992; Federālais likums, kas reglamentē zemākā un augstākā līmeņa ār stnieciskos 
masierus, BGBl. Nr.  169/2002.  
b) Veterinārie pakalpojumi (CPC 932)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un 
pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, lie lākās labvēlības režīms  
AT: tikai EEZ dalībvalsts valstspiederīgie drīkst sniegt veterināros pakalpojumus. No valstspiederības 
prasības ir atbrīvoti tādu valstu valstspiederīgie, kuras nav EEZ dalībvalstis, ja ar attiecīgo valsti, kas 
nav EEZ dalībvalsts, ir noslēgts Savienības nol īgums, kurā paredzēts valsts režīms attiecībā uz 
investīcijām un pārrobežu tirdzniecību veterināro pakalpojumu jomā.  
ES: lai strādātu šajā profesijā, jābūt profesionālās apvienības biedram un nepieciešama Savienības 
valstspiederība, taču no šīs prasības v ar atbrīvot, ja noslēgts divpusējs nolīgums par profesiju. 
Veterināros pakalpojumus drīkst sniegt tikai fiziskas personas.  
FR: lai sniegtu veterināros pakalpojumus, nepieciešama EEZ valstspiederība, taču no valstspiederības 
prasības var atbrīvot, pamatojo ties uz savstarpību. Sabiedrībām, kas sniedz veterināros 
pakalpojumus, var būt šādas juridiskās formas: SCP (Société civile professionnelle ) un SEL (Société 
d'exercice liberal ).  
Ar zināmiem nosacījumiem var atļaut citas sabiedrības juridiskās formas, kas paredzētas Francijas 
tiesību aktos vai kādas citas EEZ dalībvalsts tiesību aktos, ja to juridiskā adrese, galvenā vadība vai 
galvenā darījumdarbības vieta ir šajā valstī.  
Pasākumi  
AT: Tierärztegesetz (Veterinārijas likums), BGBl. Nr.  16/1975, §3 (2) (3).  
ES: Real Decreto 126/2013, de 22 de febrero, por el que se aprueban los Estatutos Generales de la 
Organización Colegial Veterinaria Española;  62. un 64.  pants.  
FR: Code rural et de la pêche maritime.  
 
557 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve t irgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
CY: uz veterināro pakalpojumu sniegšanu attiecas nosacījums par valstspiederību un dzīvesvietu.  
EL: lai sniegtu veterināros pakalpojumus, nepieciešama EEZ vai  Šveices valstspiederība.  
HR: tikai juridiskas un fiziskas personas, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī veterināru darbību 
veikšanai, var sniegt pārrobežu veterināros pakalpojumus Horvātijas Republikā. Tikai Savienības 
valstspiederīgie var izveidot veter inārārsta praksi Horvātijas Republikā.  
HU: lai varētu sniegt veterināros pakalpojumus, jābūt Ungārijas Veterinārārstu kameras biedram, un, 
lai par tādu kļūtu, ir jābūt EEZ valstspiederīgajam. Lai saņemtu atļauju veikt uzņēmējdarbību, ir jāveic 
ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji: darba tirgus apstākļi nozarē.  
Pasākumi  
CY: Likums 169/1990 , ar grozījumiem.  
EL: Prezidenta dekrēts 38/2010, Ministrijas lēmums 165261/IA/2010 (Gov. Gazette 2157/B).  
HR: Veterinārijas likums (OG 83/13, 148/13, 11 5/18), 3.  panta 67.  punkts, 105. un 121.  pants.  
HU: 2012.  gada Likums CXXVII par Ungārijas Veterinārārstu kameru un veterināro pakalpojumu 
sniegšanas nosacījumiem.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
CZ: lai sniegtu vet erināros pakalpojumus, nepieciešama fiziska klātbūtne teritorijā.  
IT un PT: lai sniegtu veterināros pakalpojumus, ir jābūt rezidentam.  
PL: lai sniegtu veterināros pakalpojumus, nepieciešama fiziska klātbūtne teritorijā. Lai strādātu 
veterinārārsta profes ijā Polijas teritorijā, valstu ārpus Eiropas Savienības valstspiederīgajiem ir 
jānokārto poļu valodas eksāmens, ko rīko Polijas veterinārārstu kamera.  
SI: tikai juridiskas un fiziskas personas, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī veterināru darbību 
veikšanai, var sniegt pārrobežu veterināros pakalpojumus Slovēnijas Republikā.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobe žu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
SK: lai reģistrētos profesionālajā kamerā, kas nepieciešams, lai strādātu profesijā, nepieciešama 
dzīvesvieta EEZ. Veterināros pakalpojumus drīkst sniegt tikai fiziskas personas.  
Pasākumi  
CZ: Likums Nr.  166/1999 Coll. ( Veterinārijas likums), §58 -63, 39 un  
Likums Nr.  381/1991 Coll. (par Čehijas Republikas Veterinārārstu kameru), 4.  pants.  
IT: Likumdošanas dekrēts C.P.S. 233/1946, 7. -9. pants, un  
 
558 
 Republikas Prezidenta dekrēts (DPR) 221/1950, 7.  punkts.  
PL: 1990.  gada 2 1. decembra Likums par veterinārārsta profesiju un veterinārārstu kamerām.  
PT: Dekrētlikums 368/91 (Veterinārārstu profesionālās apvienības statūti)  alterado p/ Lei 125/2015, 
3 set.  
SI: Pravilnik o priznavanju poklicnih kvalifikacij veterinarjev (Noteiku mi par veterinārārstu 
profesionālo kvalifikāciju atzīšanu), Uradni list RS, št. (Official Gazette No)  71/2008, 7/2011, 59/2014, 
ietverti 21/2016 Likumā par pakalpojumiem iekšējā tirgū, Official Gazette RS No 21/2010.  
SK: Likums 442/2004 par privātajiem ve terinārārstiem un veterinārārstu kamerām, 2.  pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
DE (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): veterināros pakalpojumus drīkst sniegt t ikai fiziskas 
personas. Telemedicīnas pakalpojumus var sniegt tikai primārās ārstēšanas kontekstā ar iepriekšēju 
veterinārārsta fizisku klātbūtni.  
DK un NL: veterināros pakalpojumus drīkst sniegt tikai fiziskas personas.  
IE: veterināros pakalpojumus drīk st sniegt tikai fiziskas personas vai personālsabiedrības.  
LV: veterināros pakalpojumus drīkst sniegt tikai fiziskas personas.  
Pasākumi  
DE: Bundes -Tierärzteordnung (BTÄO; Veterinārārsta profesijas federālais kodekss).  
Reģionālā līmenī:  
likumi par federā lo zemju mediķu padomēm (Heilberufs - und 
Kammergesetze der Länder) un (pamatojoties uz tiem)  
Baden -Württemberg, Gesetz über das Berufsrecht und die Kammern der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte 
Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten sowie der Kinder - und 
Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe -Kammergesetz - HBKG);  
Bayern, Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der 
Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinde r- 
und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe -Kammergesetz - HKaG);  
Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);  
Brandenburg, Heilberufsgesetz (HeilBerG);  
Bremen, Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die 
Berufsgerich tsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker 
(Heilberufsgesetz - HeilBerG);  
Hamburg, Hamburgisches Kammergesetz für die Heilberufe (HmbKGH);  
 
559 
 Hessen, Gesetz über die Berufsvertretungen, die Berufsausübung, die Weiterbildung und  die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten 
und Kinder - und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufsgesetz);  
Mecklenburg -Vorpommern, Heilberufsgesetz (HeilBerG);  
Niedersachsen, Kammergesetz für die Heilberufe (HKG);  
Nordrhein -Westfalen, Heilberufsgesetz NRW (HeilBerg);  
Rheinland -Pfalz, Heilberufsgesetz (HeilBG);  
Saarland, Gesetz Nr. 1405 über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die 
Weiterbildung  und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/Ärztinnen, Zahnärzte/Zahnärztinnen, 
Tierärzte/Tierärztinnen und Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches 
Heilberufekammergesetz - SHKG);  
Sachsen, Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufs gerichtsbarkeit der Ärzte, 
Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder - und 
Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat Sachsen (Sächsisches Heilberufekammergesetz – 
SächsHKaG);  
Sachsen -Anhalt, Gesetz über die Kammern für Heilberufe Sachsen -Anhalt (KGHB -LSA);  
Schleswig -Holstein, Gesetz über die Kammern und die Berufsgerichtsbarkeit für die Heilberufe 
(Heilberufekammergesetz - HBKG);  
Thüringen, Thüringer Heilberufegesetz (ThürHeilBG) un  
Berufsordnungen der Kammer n (Veterinārārstu padomju profesionālās rīcības kodeksi).  
DK: Lovbekendtgørelse nr. 40 af lov om dyrlæger af 15. januar 2020 (2020.  gada 15.  janvāra 
konsolidētais likums Nr.  40 par veterinārārstiem).  
IE: 2005.  gada Veterinārās prakses likums.  
LV: Veterin ārmedicīnas likums.  
NL: WID op de uitoefening van de diergeneeskunde 1990 (WUD).  
c)  Zāļu, medicīnisko un ortopēdisko preču mazumtirdzniecība un citi farmaceitu sniegti 
pakalpojumi (CPC 63211)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, v alsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes  
AT: zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecība sabiedrībai drīkst notikt tikai aptiekās. Lai 
varētu vadīt aptieku, ir vajadzīga EEZ dalībvalsts vai Šveices Konfederācijas valstspiederība. Aptieku 
nom niekiem un par aptieku vadību atbildīgajām personām jābūt EEZ dalībvalsts vai Šveices 
Konfederācijas valstspiederīgajiem.  
Pasākumi  
 
560 
 AT: Apothekengesetz (Aptieku likums), RGBl. Nr. 5/1907 ar grozījumiem, §§ 3, 4, 12; 
Arzneimittelgesetz (Zāļu likums), BGBl.  Nr. 185/1983 , ar grozījumiem, §§ 57, 59, 59a; 
Medizinproduktegesetz (Medicīnas ierīču likums), BGBl. Nr. 657/1996 , ar grozījumiem, § 99.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
DE: aptieku drīkst vadīt tikai fiziskas p ersonas (farmaceiti). Citu valstu valstspiederīgie vai personas, 
kuras nav nokārtojušas Vācijas eksāmenu farmācijā, var saņemt tikai licenci tādas aptiekas 
pārņemšanai, kas jau pastāvējusi iepriekšējos trīs gadus. Kopējais aptieku skaits uz vienu personu i r 
ierobežots līdz vienai aptiekai un trim aptieku filiālēm.  
FR: EEZ valsts vai Šveices valstspiederības prasība, lai pārvaldītu aptieku.  
Ārvalstu farmaceitiem var atļaut veikt uzņēmējdarbību atbilstoši ikgadējām kvotām. Lai atvērtu 
aptieku, jāsaņem atļau ja, un komerciālai klātbūtnei, ieskaitot zāļu tālpārdošanu sabiedrībai 
informācijas sabiedrības pakalpojumu ietvaros, bez diskriminācijas jābūt tikai vienā no šādām 
juridiskajām formām, kas atļautas saskaņā ar valsts tiesību aktiem: société d’exercice libé ral (SEL) 
anonyme, par actions simplifiée, à responsabilité limitée unipersonnelle or pluripersonnelle, en 
commandite par actions, société en noms collectifs (SNC) or société à responsabilité limitée (SARL) 
unipersonnelle vai pluripersonnelle . 
Pasākumi  
DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; Vācijas Aptieku likums);  
Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);  
Gesetz über Medizinprodukte (MPG);  
Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV).  
FR: Code de la santé publique un  
Loi 90 -1258 du 31 décembre 1990 relative à l'exercice sous forme de société des professions 
libéralesand Loi 2015 -990 du 6 août 2015.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms  
EL: lai varētu vadīt aptieku, nepieciešama Eiropas Savienības va lstspiederība.  
HU: lai varētu vadīt aptieku, nepieciešama EEZ valstspiederība.  
LV: lai uzsāktu pastāvīgu praksi aptiekā, ārvalstu farmaceitam vai farmaceita asistentam, kurš 
izglītību ieguvis valstī, kas nav dalībvalsts vai EEZ dalībvalsts, vismaz viens gads jānostrādā aptiekā 
EEZ dalībvalstī farmaceita uzraudzībā.  
Pasākumi  
EL: Likums 5607/1932, kas grozīts ar Likumiem 1963/1991 un 3918/2011.  
HU: 2006.  gada Likums XCVIII par vispārīgiem noteikumiem attiecībā uz zāļu un medicīnas 
palīglīdzekļu uzticamu un ekonomiski pamatotu piegādi un zāļu izplatīšanu.  
 
561 
 LV: Farmācijas likums, 38.  pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
BG: aptieku vadītājiem jābūt kvalificētiem farmaceitiem, un viņi drīkst vadīt tikai vienu aptieku, kurā 
viņi paši strādā. Attiecībā uz aptieku skaitu, kas var piederēt vienai personai Bulgārijas Republikā, ir 
noteikta kvota (ne vairāk par 4  aptiekām).   
DK: tikai fiziskām personām, kam Dānijas Veselības un zāļu iestāde ir piešķīrusi farmaceita licenci, ir 
atļauts  sniegt zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecības pakalpojumus sabiedrībai.  
ES, HR, HU un PT: lai saņemtu atļauju veikt uzņēmējdarbību, ir jāveic ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
Galvenie kritēriji: iedzīvotāju skaits un blīvums teritorijā.  
IE: zāļu , izņemot bezrecepšu zāļu, tirdzniecība pa pastu ir aizliegta.  
MT: aptieku licenču izsniegšanai piemēro īpašus ierobežojumus. Nevienai personai nav vairāk par 
vienu licenci, kas izsniegta uz tās vārda jebkurā pilsētā vai ciematā (Aptieku licencēšanas note ikumu 
(LN279/07) 5.  noteikuma 1.  punkts), izņemot, ja nav saņemti citi pieteikumi par attiecīgo pilsētu vai 
ciematu (Aptieku licencēšanas noteikumu (LN279/07) 5.  noteikuma 2.  punkts).  
PT: komercsabiedrībās ar akciju kapitālu akcijas ir vārda akcijas. Vien a persona vienlaicīgi tieši vai 
netieši nav vairāk kā četru aptieku īpašnieks, vadītājs vai apsaimniekotājs.  
SI: aptieku tīkls Slovēnijā sastāv no publiskajām aptiekām, kas pieder pašvaldībām, un privātiem 
farmaceitiem ar koncesiju, kurā vairākuma kapitāl daļu īpašniekam jābūt profesionālam farmaceitam. 
Recepšu zāļu tirdzniecība pa pastu ir aizliegta.  
Pasākumi  
BG: Likums par cilvēkiem paredzētām zālēm, 222., 224. un 228.  pants.  
DK: Apotekerloven (Dānijas Aptieku likums) LBK nr. 801 12/06/2018.  
ES: Ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia  
(25. aprīļa Likums 16/1997, kas reglamentē aptieku pakalpojumus), 2. un 3.1.  pants, un  
Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto re fundido de la Ley de 
garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).  
HR: Veselības aprūpes likums (OG 100/18, 125/19).   
HU: 2006.  gada Likums XCVIII par vispārīgiem noteikumiem attiecībā uz zāļu un medicīnas 
palīglīdzek ļu uzticamu un ekonomiski pamatotu piegādi un zāļu izplatīšanu.  
IE: Irish Medicines Boards Acts 1995 un 2006 (1995.  gada Likums Nr. 29 un 2006. gada Likums Nr. 3); 
2003.  gada Noteikumi par zālēm (izrakstīšana un piegādes kontrole), ar grozījumiem (S.I. 54 0, 
2003.  gads); 2007.  gada Noteikumi par zālēm (kontrole attiecībā uz laišanu tirgū), ar grozījumiem 
(S.I. 540, 2007.  gads); 2007.  gada Aptieku likums (Nr.  20, 2007.  gads); Mazumtirdzniecības 
farmācijas uzņēmumu noteikumi, 2008.  gads, ar grozījumiem (S.I. Nr. 488, 2008.  gads).  
 
562 
 MT: Aptieku licenču noteikumi (LN279/07), kas izdoti atbilstoši Zāļu likumam (Cap. 458).  
PT: Dekrētlikums 307/2007, 9., 14. un 15.  pants, Alterado p/ Lei 26/2011, 16 jun., alterada:  
- p/ Acórdão TC 612/2011, 24/01/2012,  
- p/ Decreto -Lei 171/2012, 1 ago.,  
- p/ Lei 16/2013, 8 fev.,  
- p/ Decreto -Lei 128/2013, 5 set.,  
- p/ Decreto -Lei 109/2014, 10 jul.,  
- p/ Lei 51/2014, 25 ago.,  
- p/ Decreto -Lei 75/2016, 8 nov. un Rīkojums 1430/2007revogada p/Portaria 352/2012, 30 out.  
SI: Aptie ku pakalpojumu likums (Official Gazette of the RS No. 85/2016) un Zāļu likums (Official 
Gazette of the RS, No. 17/2014).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un 
pakalpojumu pārrobežu tirdznie cība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
IT: praktizēt šajā profesijā drīkst tikai reģistrā iekļautas fiziskās personas, kā arī juridiskas personas, 
kas nodibinātas kā personālsabiedrības, turklāt katram sabiedrības partnerim jābūt reģistrētam 
farmaceitam. L ai farmaceitu iekļautu profesionālajā reģistrā, attiecīgajai personai jābūt Eiropas 
Savienības dalībvalsts valstspiederīgajam vai rezidentam un jābūt praktizējošai šajā profesijā Itālijā. 
Ārvalstniekus, kuriem ir nepieciešamā kvalifikācija, reģistrā var ie kļaut, ja viņi ir tādas valsts 
valstspiederīgie, ar kuru Itālijai noslēgta īpaša vienošanās, kas ļauj praktizēt šajā profesijā, ievērojot 
savstarpības nosacījumu (Likumdošanas dekrēts CPS 233/1946, 7. -9. pants un D.P.R. 221/1950, 3. un 
7. pants). Atļaujas jaunām vai neizmantotām aptiekām piešķir publiskā konkursa procedūrā. Tikai 
Farmaceitu reģistrā (albo) iekļauti Eiropas Savienības dalībvalsts valstspiederīgie drīkst piedalīties 
publiskā konkursā.  
Lai saņemtu atļauju veikt uzņēmējdarbību, ir jāveic ekono misko vajadzību pārbaude. Galvenie 
kritēriji: iedzīvotāju skaits un blīvums teritorijā.  
Pasākumi  
IT: Likums 362/1991, 1., 4., 7. un 9.  pants;  
Likumdošanas dekrēts CPS 233/1946, 7. –9. pants; un  
Republikas Prezidenta dekrēts(D.P.R. 221/1950, 3. un 7.  pant s).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
CY: uz zāļu, medicīnisko un ortopēdisko preču mazumtirdzniecību un citiem farmaceitu sniegtajiem 
pakalpoju miem attiecas prasība par valstspiederību (CPC 63211).  
Pasākumi  
 
563 
 CY: Zāļu un inžu likums (254.  nodaļa), ar grozījumiem.   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
BG: zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecība sabiedrībai drīkst notikt tikai aptiekās. Zāļu, 
izņemot bezrecepšu zāļu, tirdzniecība pa pastu ir aizliegta.  
EE: zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecība sabiedrībai drīkst notikt tikai aptiekās. Zāļu  
tirdzniecība pa pastu, kā arī internetā pasūtītu zāļu piegāde pa pastu vai ar kurjerpastu ir aizliegta. 
Lai saņemtu atļauju veikt uzņēmējdarbību, ir jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie 
kritēriji: iedzīvotāju blīvums teritorijā.  
EL: tikai fizis kām personām, kas ir licencēti farmaceiti, un licencētu farmaceitu dibinātām 
sabiedrībām ir atļauts sniegt zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecības pakalpojumus 
sabiedrībai.  
ES: tikai fiziskām personām, kas ir licencēti farmaceiti, ir atļauts snie gt zāļu un īpašu medicīnas preču 
mazumtirdzniecības pakalpojumus sabiedrībai. Katrs farmaceits var saņemt tikai vienu licenci.  
LU: tikai fiziskām personām ir atļauts sniegt zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecības 
pakalpojumus sabiedrībai.  
NL: uz zāļu sūtīšanu pa pastu attiecas prasības.  
Pasākumi  
BG: Likums par cilvēkiem paredzētām zālēm, 219., 222., 228.  pants un 234.  panta 5.  punkts.  
EE: Ravimiseadus (Zāļu likums), RT I 2005, 2, 4; § 29 (2) un  § 41 (3); un Tervishoiuteenuse 
korraldamise seadu s (Veselības pakalpojumu organizēšanas likums, RT I 2001, 50, 284).  
EL: Likums 5607/1932, kas grozīts ar Likumiem 1963/1991 un 3918/2011.  
ES: Ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia  
(25. aprīļa Likums 16/1997, kas reglamentē aptieku pakalpojumus), 2. un 3.1.  pants, un  
Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de 
garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitario s (Ley 29/2006).  
LU: Loi du 4 juillet 1973 concernant le régime de la pharmacie (a043.  pielikums);  
Règlement grand -ducal du 27 mai 1997 relatif à l'octroi des concessions de pharmacie 
(a041.  pielikums) un  
Règlement grand -ducal du 11 février 2002 modifia nt le règlement grand -ducal du 27 mai 1997 relatif 
à l'octroi des concessions de pharmacie (a017.  pielikums).  
NL: Geneesmiddelenwet, 67.  pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
klātbūtne uz vi etas  
 
564 
 BG: farmaceitiem ir jāizpilda prasība par pastāvīgo dzīvesvietu.  
Pasākumi  
BG: Likums par cilvēkiem paredzētām zālēm, 146., 161., 195., 222. un 228.  pants.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
DE un SK: lai saņemtu farmaceita licenci vai atvērtu aptieku nolūkā veikt zāļu un konkrētu medicīnas 
preču mazumtirdzniecību sabiedrībai, ir jāizpilda prasība par pastāvīgo dzīvesvietu.  
Pasākumi  
DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; Vācijas Aptieku likums);  
Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);  
Gesetz über Medizinprodukte (MPG) un  
Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV).  
SK: Likums  362/2011 par zālēm un medicīniskām ierīcēm, 6.  pants, un  
Likums 578/2004 par veselības aprūpes  pakalpojumu sniedzējiem, medicīnas darbiniekiem, 
profesionālajām organizācijām veselības aprūpes jomā.   
 
565 
 4. atruna.  Pētniecības un izstrādes pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Pētniecības un izstrādes pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 851 un 853  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
EU: par publiski finansētiem pētniecības un  izstrādes pakalpojumiem, kam izmanto Eiropas 
Savienības nodrošinātu finansējumu Eiropas Savienības līmenī, ekskluzīvas tiesības vai pilnvaras var 
piešķirt tikai Eiropas Savienības dalībvalstu valstspiederīgajiem un Eiropas Savienības juridiskām 
personām, kuru juridiskā adrese, galvenā vadība vai galvenā darījumdarbības vieta ir Eiropas 
Savienībā (CPC 851, 853).  
Par valsts finansētiem pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, kam izmanto dalībvalsts nodrošinātu 
finansējumu, ekskluzīvas tiesības vai pilnvaras  var piešķirt tikai attiecīgās Eiropas Savienības 
dalībvalsts valstspiederīgajiem un attiecīgās dalībvalsts juridiskām personām, kuru galvenā mītne ir 
attiecīgajā dalībvalstī (CPC 851, 853).  
Šī atruna neskar [Piekto daļu] [Dalība Savienības programmās, pa reiza finanšu pārvaldība un finanšu 
noteikumi] un Puses veikta iepirkuma vai Pušu piešķirtu subsīdiju izslēgšanu no SERVIN.1.1. panta 
[Mērķis un darbības joma] 6. un 7. punkta .   
Pasākumi  
EU: visas esošās un visas nākotnes Savienības pētniecības vai inovācijas pamatprogrammas, ieskaitot 
pamatprogrammas “Apvārsnis  2020” dalības noteikumus un noteikumus, kas attiecas uz kopīgo 
tehnoloģiju ierosmju 185.  panta lēmumiem, un Eiropas Inovāciju un te hnoloģiju institūtu (EIT), kā arī 
esošās un nākotnes valsts, reģionālās vai vietējās programmas.  
 
  
 
566 
 5. atruna. Nekustamā īpašuma pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Nekustamā īpašuma pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 821 un 822  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
CY: uz nekustamā īpašuma pakalpojumu sniegšanu attiecas valstspiederības un dzīvesvietas 
nosacījums.  
Pasāk umi  
CY: Nekustamā īpašuma aģentu likums 71(1)/2010, ar grozījumiem.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
CZ: lai saņemtu licenci, kas nepieciešama nekustamā īpašuma pakalpojumu sniegšanai, fiziskām 
personām jāizpilda prasība par dzīvesvietu un juridiskām personām jāveic uzņēmējdarbība Čehijā.  
HR: lai sniegtu nekustamā īpašuma pakalpojumus, ir vajadzīga komerci āla klātbūtne EEZ.  
PT: fiziskām personām ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu EEZ. Juridiskām personām ir vajadzīga 
inkorporācija EEZ valstī.  
Pasākumi  
CZ: Tirdzniecības licencēšanas likums.  
HR: Likums par nekustamo īpašumu darījumu starpniecību (OG 107 /07 un 144/12), 2.  pants.  
PT: Dekrētlikums 211/2004 (3. un 25.  pants), kas grozīts un pārpublicēts ar Dekrētlikumu 69/2011.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
klātbūtne uz vietas  
DK: attiecībā  uz nekustamā īpašuma pakalpojumiem, ko sniedz fiziska persona, kas atrodas Dānijas 
teritorijā,  
 
567 
 nosaukumu “nekustamā īpašuma aģents” var izmantot tikai pilnvarots nekustamā īpašuma aģents, 
kas ir fiziska persona, kura ir iekļauta Dānijas Darījumdarbības i estādes nekustamā īpašuma aģentu 
reģistrā. Minētais likums nosaka, ka pieteikuma iesniedzējam jābūt Dānijas rezidentam vai 
Savienības, EEZ vai Šveices Konfederācijas rezidentam.  
Likums par nekustamā īpašuma pārdošanu ir piemērojams tikai tad, ja tiek snie gti ar nekustamo 
īpašumu saistīti pakalpojumi patērētājiem. Likums par nekustamā īpašuma pārdošanu neattiecas uz 
nekustamā īpašuma izpirkumnomu (CPC 822).  
Pasākumi  
DK: Lov om formidling af fast ejendom m.v. lov. nr. 526 af 28.05.2014 (Likums par nekustam ā 
īpašuma pārdošanu).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības 
režīms  
SI: ciktāl Apvienotā Karaliste ļauj Slovēnijas valstspiederīgajiem un uzņēmumiem sniegt nekustamā 
īpašuma aģentu pakalpojum us, Slovēnija ļauj Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem un 
uzņēmumiem sniegt nekustamā īpašuma aģentu pakalpojumus ar tādiem pašiem nosacījumiem, un 
papildus ir jābūt izpildītām šādām prasībām: tiesības strādāt par nekustamā īpašuma aģentu 
izcelsmes v alstī, attiecīga dokumenta iesniegšana par kriminālu nesodāmību un iekļaušana 
nekustamā īpašuma aģentu reģistrā kompetentajā (Slovēnijas) ministrijā.  
Pasākumi  
SI: Nekustamā īpašuma aģentūru likums.  
  
 
568 
 6. atruna . Darījumdarbības pakalpojumi  
Nozare – apakš nozare:  Darījumdarbības pakalpojumi – nomas vai izpirkumnomas pakalpojumi 
bez operatoriem; ar vadības konsultācijām saistīti pakalpojumi; 
tehniskā testēšana un analīze; saistītie zinātnisko un tehnisko 
konsultāciju pakalpojumi; ar lauksaimniecību saistīti pakalpojumi; 
drošības pakalpojumi; darbā iekārtošanas pakalpojumi; rakstiskās un 
mutiskās tulkošanas pakalpojumi un citi darījumdarbības pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  ISIC 37.  red., daļa no CPC 612, daļa no 621, daļa no 625, 831, daļa no 
85990, 86602, 8675, 8676, 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 
87209, 87901, 87902, 87909, 88, daļa no 893  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Invest īciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
a)  Nomas vai izpirkumnomas pakalpojumi bez operatoriem  (CPC 83103, CPC 831)   
Attiecībā uz investīciju libe ralizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
SE: ja kuģis daļēji pieder ārvalstniekiem, tas var kuģot ar Zviedrijas karogu, ja var pierādīt Zviedrijas 
operatora dominējošo ietekmi. Dominējoša Zviedrijas ietekme kuģa ekspluatācijā nozīmē, ka kuģa 
ekspluatāc ija tiek kontrolēta Zviedrijā un ka turklāt vairāk nekā puse kapitāldaļu ir Zviedrijas vai citas 
EEZ valsts valstspiederīgo īpašumā. Citiem ārvalstu kuģiem ar konkrētiem nosacījumiem var piešķirt 
atbrīvojumu no šā noteikuma izpildes, ja tos nomā vai nomā a r izpirkumu Zviedrijas juridiskās 
personas, pamatojoties uz berbouta fraktēšanas līgumiem (CPC 83103).  
Pasākumi  
SE: Sjölagen (Jūras likums) (1994:1009), 1.  nodaļa, § 1.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
SE: pakalpojumu sniedzējiem, kas piedāvā vieglo automobiļu un konkrētu ārpusceļa transportlīdzekļu 
(terrängmotorfordon ) bez vadītāja nomu vai izpirkumnomu uz mazāk nekā vienu gadu, ir jāieceļ 
persona, kura cita starpā ir atbildīga par to, lai tiktu nodrošināts , ka darījumdarbība notiek saskaņā ar 
piemērojamajiem noteikumiem un regulējumu un ka tiek ievēroti ceļu satiksmes drošības noteikumi. 
Atbildīgās personas dzīvesvietai jābūt EEZ (CPC 831).  
Pasākumi  
SE: Lag (1998: 424) om biluthyrning (Likums par vieglo a utomobiļu nomu un izpirkumnomu).  
 
569 
 b) Nomas vai izpirkumnomas pakalpojumi un citi darījumdarbības pakalpojumi, kas saistīti ar 
aviāciju  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un 
pakalpojumu pārr obežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms  
EU: lai nomātu vai nomātu ar izpirkumu gaisa kuģi bez apkalpes, uz gaisa kuģi, ko izmanto Eiropas 
Savienības gaisa pārvadātājs, attiecas piemērojamās gaisa kuģu reģistrācijas prasības. Uz tādu līgumu 
par nomāšanu ar izpirkumu bez apkalpes, kura puse ir Savie nības pārvadātājs, attiecas prasības, kas 
noteiktas Savienības vai valsts tiesību aktos par aviācijas drošību, tādas kā iepriekšējs apstiprinājums 
un citi trešās valstīs reģistrētu gaisa kuģu izmantošanai piemērojami nosacījumi. Lai gaisa kuģus 
reģistrētu,  var prasīt, lai to īpašnieki būtu vai nu fiziskas personas, kas atbilst konkrētiem 
valstspiederības kritērijiem, vai uzņēmumi, kuri atbilst konkrētiem kritērijiem attiecībā uz kapitāla 
īpašumtiesībām un kontroli (CPC 83104).  
Attiecībā uz datorizētu rezer vēšanas sistēmu (DRS) pakalpojumiem, ja DRS pakalpojumu sniedzēji 
ārpus Savienības nepiešķir Savienības gaisa pārvadātājiem līdzvērtīgu (proti, nediskriminējošu) 
režīmu tam, kādu Savienības DRS pakalpojumu sniedzēji nodrošina trešās valsts gaisa pārvadātāj iem 
Savienībā, vai ja gaisa pārvadātāji ārpus Savienības nepiešķir Savienības DRS pakalpojumu 
sniedzējiem līdzvērtīgu režīmu tam, kādu gaisa pārvadātāji Savienībā nodrošina trešās valsts DRS 
pakalpojumu sniedzējiem, var veikt pasākumus, lai DRS pakalpojumu  sniedzēji ārpus Savienības 
piešķirtu līdzvērtīgu, diskriminējošu režīmu gaisa pārvadātājiem ārpus Savienības vai Savienības gaisa 
pārvadātāji piešķirtu līdzvērtīgu, diskriminējošu režīmu DRS pakalpojumu sniedzējiem ārpus 
Savienības.  
Pasākumi  
EU: Eiropas  Parlamenta un Padomes 2008.  gada 24.  septembra Regula (EK) Nr.  1008/2008 par 
kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāta versija) un 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.  gada 14.  janvāra Regula  (EK) Nr.  80/2009 par rī cības kodeksu 
datorizētām rezervēšanas sistēmām un par Padomes Regulas (EEK) Nr. 2299/89 atcelšanu.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve 
tirgum, valsts režīms  
BE: privātus (civilās aviāc ijas) gaisa kuģus, kas pieder fiziskām personām, kuras nav EEZ dalībvalsts 
valstspiederīgie, var reģistrēt tikai tad, ja šādu personu domicils ir Beļģijā vai tās ir Beļģijas rezidenti 
vismaz vienu gadu bez pārtraukuma. Privātus (civilās aviācijas) gaisa ku ģus, kas pieder ārvalstu 
juridiskajām personām, kuras nav izveidotas saskaņā ar EEZ dalībvalsts tiesībām, var reģistrēt tikai 
tad, ja šādu personu mītnesvieta, aģentūra vai birojs ir Beļģijā vismaz vienu gadu bez pārtraukuma 
(CPC 83104).  
Licencēšanas proc edūras lidojumiem ugunsgrēka dzēšanai no gaisa, mācību lidojumiem, 
apsmidzināšanai, mērniecībai, kartēšanai, fotografēšanai un citiem gaisā veiktiem pakalpojumiem 
lauksaimniecības, rūpniecības un inspekcijas vajadzībām.    
Pasākumi  
BE: Arrêté Royal du 15 mars 1954 réglementant la navigation aérienne.  
c) Ar vadības konsultācijām saistīti pakalpojumi — šķīrējtiesas un samierināšanas 
pakalpojumi (CPC 86602)  
 
570 
 Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
BG: lai to vals tu pilsoņi, kuras nav EEZ dalībvalstis vai Šveices Konfederācija, varētu sniegt mediācijas 
pakalpojumus, viņiem ir jābūt pastāvīgai vai ilgtermiņa uzturēšanās atļaujai Bulgārijā.  
HU: lai veiktu mediācijas (piemēram, šķīrējtiesas un samierināšanas) darbības , ir vajadzīga par tiesu 
sistēmu atbildīgā ministra atļauja, proti, iekļaušana reģistrā, ko piešķir tikai juridiskām vai fiziskām 
personām, kuras veic uzņēmējdarbību Ungārijā vai ir Ungārijas rezidenti.  
Pasākumi  
BG: Mediācijas likums, 8.  pants.  
HU: 2002.  gada Likums LV par mediāciju.  
d) Tehniskās testēšanas un analīzes pakalpojumi (CPC 8676)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
CY: lai sniegtu ķīm iķu un biologu pakalpojumus, ir vajadzīga dalībvalsts valstspiederība.  
FR: biologa profesijā drīkst strādāt tikai fiziskas personas, kurām ir noteikta prasība par EEZ 
valstspiederību.  
Pasākumi  
CY: 1988.  gada Ķīmiķu reģistrācijas likums (Likums 157/1988) , ar grozījumiem.  
FR: Code de la Santé Publique.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
BG: lai sniegtu tehniskās testēšanas un analīzes pakalpojumus, jāveic uzņēmējdarbība Bulgārijā 
saskaņā ar Bulgārijas Komerclikumu un jābūt reģistrētam Komercreģistrā.  
Lai veiktu periodisko apskati autotransporta līdzekļu tehniskā stāvokļa apliecināšanai, att iecīgajai 
personai jābūt reģistrētai saskaņā ar Bulgārijas Komerclikumu vai Bezpeļņas juridisko personu likumu 
vai jābūt reģistrētai citā EEZ dalībvalstī.  
Gaisa un ūdens testēšanu un sastāva un tīrības analīzi drīkst veikt tikai Bulgārijas Vides un ūdens 
ministrija vai tās aģentūras sadarbībā ar Bulgārijas Zinātņu akadēmiju.  
Pasākumi  
BG: Likums par tehniskajām prasībām produktiem;  
Mērījumu likums;  
Tīra apkārtējā gaisa likums un  
 
571 
 Ūdens likums, Rīkojums N -32 par periodisko apskati autotransporta līdzekļu  tehniskā stāvokļa 
apliecināšanai.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu 
pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms, klātbūtne uz vietas  
IT: biologiem, ķīmijas analītiķi em, agronomiem un periti agrari  jābūt rezidentiem un jābūt 
reģistrētiem profesionālajā reģistrā. Trešo valstu valstspiederīgie var pieteikties atbilstoši 
savstarpības nosacījumam.  
Pasākumi  
IT: biologi, ķīmijas analītiķi: Likums  396/1967 par biologu profe siju un Karaļa Dekrēts  842/1928 par 
ķīmijas analītiķa profesiju.  
e) Saistītie zinātnisko un tehnisko konsultāciju pakalpojumi (CPC 8675)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu 
pārrobežu tirdznie cība – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms, klātbūtne uz vietas  
IT: iekļaušanai ģeologu reģistrā, kas nepieciešama, lai praktizētu mērnieka vai ģeologa profesijā 
nolūkā sniegt pakalpojumus, kas saistīti ar atradņu izpēti un ekspluatāciju u. tml., ir  vajadzīgs 
rezidenta statuss vai domicils Itālijā. Nepieciešama dalībvalsts valstspiederība, tomēr ārvalstniekus 
reģistrā var iekļaut atbilstoši savstarpības nosacījumam.  
Pasākumi  
IT: ģeologi: Likums 112/1963, 2. un 5.  pants; D.P.R. 1403/1965, 1.  pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
BG: lai veiktu funkcijas, kas saistītas ar ģeodēziju, kartogrāfiju un kadastrālo uzmērīšanu, fiziskām 
pers onām ir vajadzīga EEZ dalībvalsts vai Šveices Konfederācijas valstspiederība un dzīvesvieta. 
Juridiskām personām ir nepieciešama tirdzniecības reģistrācija saskaņā ar EEZ dalībvalsts vai Šveices 
Konfederācijas tiesību aktiem.  
Pasākumi  
BG: Kadastra un īpa šumu reģistra likums un Ģeodēzijas un kartogrāfijas likums.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts 
režīms  
CY: uz attiecīgo pakalpojumu sniegšanu attiecas prasība par valstspiederību.  
Pasāku mi  
CY: Likums 224/1990 , ar grozījumiem.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum  
 
572 
 FR: mērniecības pakalpojumus drīkst sniegt tikai ar  SEL (anonyme, à responsabilité limitée ou en 
commandite par actions ), SCP (Société civile professionnelle ), SA un SARL  (sociétés anonymes, à 
responsabilité limitée ) starpniecību. Ģeoloģiskās izpētes un izlūkošanas pakalpojumu veikšanai ir 
jāizpilda prasīb a par uzņēmējdarbības veikšanu. Zinātniskos pētniekus no šīs prasības var atbrīvot ar 
zinātniskās pētniecības ministra lēmumu, vienojoties ar ārlietu ministru.  
Pasākumi  
FR: Loi 46 -942 du 7 mai 1946 and décret n°71 -360 du 6 mai 1971.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
HR: ģeoloģijas, ģeodēzijas un ieguves pamatkonsultāciju pakalpojumus, kā arī saistītos vides 
aizsardzības k onsultāciju pakalpojumus Horvātijas teritorijā var sniegt tikai kopā ar vietējām 
juridiskām personām vai ar to starpniecību.  
Pasākumi  
HR: Rīkojums par apstiprinājumu izsniegšanas prasībām juridiskām personām profesionālu vides 
aizsardzības darbību veikša nai (OG Nr. 57/10), 32. –35. pants.  
f) Ar lauksaimniecību saistīti pakalpojumi (daļa no CPC 88)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts 
režīms, lielākās labvēlības režīms, klātbūtne uz vietas  
IT: biologiem, ķīmijas analītiķiem, agronomiem un periti agrari  jābūt rezidentiem un jābūt 
reģistrētiem profesionālajā reģistrā. Trešo valstu valstspiederīgie var pieteikties atbilstoši 
savstarpības nosacījumam.  
Pasākumi  
IT: biologi, ķīmijas analītiķi: Likums  396/1967 par biologu profesiju un Karaļa Dekrēts  842/1928 par 
ķīmijas analītiķa profesiju.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu 
pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, lielākās labvē lības režīms  
PT: biologa, ķīmijas analītiķa un agronoma profesijās drīkst strādāt tikai fiziskas personas. Attiecībā 
uz trešo valstu valstspiederīgajiem savstarpības režīmu (nevis pilsonības prasību) piemēro 
inženieriem un tehniskajiem inženieriem. Biolog iem nepiemēro ne prasību par pilsonību, ne 
savstarpību.   
Pasākumi  
PT: Dekrētlikums 119/92 alterado p/ Lei 123/2015, 2 set. (Ordem Engenheiros);  
Likums 47/2011 alterado p/ Lei 157/2015, 17 set. (Ordem dos Engenheiros Técnicos) un  
Dekrētlikums 183/98 alt erado p/ Lei 159/2015, 18 set. (Ordem dos Biólogos).  
g) Drošības pakalpojumi (CPC 87302, 87303, 87304, 87305, 87309)  
 
573 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms un klātbūtne uz vietas  
IT: lai saņemtu nepieciešamo atļauju apsardzes pakalpojumu sniegšanai un materiālo vērtību 
transportēšanai, ir vajadzīga Eiropas Savienības dalībvalsts valstspiederība un rezidenta statuss.  
PT: ārvalstu pakalpojumu sniedzēja m nav atļauts sniegt apsardzes pakalpojumus pāri robežām.  
Specializētam personālam piemēro prasību par valstspiederību.  
Pasākumi  
IT: Likums par sabiedrisko drošību (TULPS) 773/1931, 133. –141.  pants; Karaļa Dekrēts 635/1940, 
257.  pants.  
PT: Likums 34/2013  alterada p/ Lei 46/2019, 16 maio un Rīkojums 273/2013  alterada p/ Portaria 
106/2015, 13 abril.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu 
pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
DK: pra sība par dzīvesvietu personām, kas iesniedz pieteikumu atļaujai sniegt drošības 
pakalpojumus.  
Prasība par dzīvesvietu ir jāizpilda arī tādas juridiskās personas vadītājiem un valdes locekļu 
vairākumam, kura lūdz atļauju sniegt drošības pakalpojumus. Tomēr prasību par dzīvesvietu 
nepiemēro vadībai un direktoru padomēm, ciktāl tas izriet no starptautiskiem nolīgumiem vai 
rīkojumiem, ko izdevis tieslietu ministrs.  
Pasākumi  
DK: Lovbekendtgørelse 2016 -01-11 nr. 112 om vagtvirksomhed.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
EE: dzīvesvietas prasība apsargiem.  
Pasākumi  
EE: Turvaseadus  (Drošības likums) § 21, § 22.  
h)  Darbā iekārtošanas pakalpojumi (CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms (attiecas uz valdības reģionālo līmeni)  
BE: Flandrijas reģionā sabiedrībai, kuras galvenais birojs atrodas ārpus  EEZ, ir jāpierāda, ka tā sniedz 
darbā iekārtošanas pakalpojumus savā izcelsmes valstī. Valonijas reģionā, lai sniegtu darbā 
iekārtošanas pakalpojumus, vajadzīga īpaša juridiskas personas forma ( régulièrement constituée sous 
la forme d'une personne morale ayant une forme commerciale, soit au sens du droit belge, soit en 
vertu du droit d'un Etat membre ou régie par celui -ci, quelle que soit sa forme juridique ). Sabiedrībai, 
kuras galvenais birojs atrodas ārpus EEZ, jāpierāda, ka tā atbilst minētajā dekrētā i zklāstītajiem 
nosacījumiem (piemēram, attiecībā uz juridiskās personas formu) un ka tā sniedz darbā iekārtošanas 
 
574 
 pakalpojumus savā izcelsmes valstī. Beļģijas vācu valodas kopienā sabiedrībai, kuras galvenais birojs 
ir ārpus EEZ, ir jāpierāda, ka tas sniedz  darbā iekārtošanas pakalpojumus savā izcelsmes valstī, un 
tam jāatbilst minētajā dekrētā noteiktajiem atzīšanas kritērijiem (CPC 87202).  
Pasākumi  
BE: Flandrijas reģions: Article 8, § 3, Besluit van de Vlaamse Regering van 10 december 2010 tot 
uitvoering van het decreet betreffende de private arbeidsbemiddeling.  
Valonijas reģions: Décret du 3 avril 2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de 
placement (2009.  gada 3.  aprīļa Dekrēts par darbā iekārtošanas aģentūru reģistrāciju), 7.  pants;  un 
Arrêté du Gouvernement wallon du 10 décembre 2009 portant exécution du décret du 3 avril.  
2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de placement (Valonijas valdības 
2009.  gada 10.  decembra Lēmums, ar ko īsteno 2009.  gada 3.  aprīļa De krētu par darbā iekārtošanas 
aģentūru reģistrāciju), 4.  pants.  
Vācu valodas kopiena: Dekret über die Zulassung der Leiharbeitsvermittler und die Überwachung der 
privaten Arbeitsvermittler / Décret du 11 mai 2009 relatif à l'agrément des agences de travail  
intérimaire et à la surveillance des agences de placement privées, 6.  pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts 
režīms, klātbūtne uz vietas  
DE: lai saņemtu licenci, kas ļauj darboties k ā pagaidu nodarbinātības aģentūrai, ir vajadzīga Eiropas 
Savienības dalībvalsts valstspiederība vai komerciāla klātbūtne Eiropas Savienībā (atbilstoši likuma 
par pagaidu aģentūras darbu ( Arbeitnehmerüberlassungsgesetz )  
3. panta 3. –5. punktam). Federālā da rba un sociālo lietu ministrija var izdot noteikumus par tādu 
darbinieku iekārtošanu un pieņemšanu darbā konkrētās profesijās, piemēram, ar veselību un aprūpi 
saistītās profesijās, kuri nav no EEZ valstīm. Licenci vai licences derīguma pagarinājumu atsaka,  ja 
uzņēmumiem, noslēgts ar Ungārijas advokātu uzņēmumu daļām un palīguzņēmumiem, kuri 
neatrodas EEZ valstī, ir paredzēts veikt pagaidu darbus (Likuma par pagaidu darba aģentūru darba 
(Arbeitnehmerüberlassungsgesetz ) 3. iedaļas 2.  punkts).  
Pasākumi  
DE: Gesetz zur Regelung der Arbeitnehmerüberlassung (AÜG);  
Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III; Sociālā nodrošinājuma kodekss, trešā grāmata) – 
nodarbinātības veicināšana;  
Verordnung über die Beschäftigung von Ausländerinnen und Ausländern (BeschV; Rīkojums  par 
ārvalstnieku nodarbināšanu).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
ES: pirms darbā iekārtošanas aģentūras sāk darbību, tām jāiesniedz ar zvērestu apliecināts 
paziņojums, kas apliecina, ka ir izpildītas spēkā esošo tiesību aktu pra sības (CPC 87201, 87202).  
Pasākumi  
 
575 
 ES: Real Decreto -ley 8/2014, de 4 de julio, de aprobación de medidas urgentes para el crecimiento, la 
competitividad y la eficiencia (tramitado como Ley 18/2014, de 15 de octubre).  
i)  Rakstiskās un mutiskās tulkošanas  pakalpojumi (CPC 87905)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum  
BG: lai veiktu oficiālas tulkošanas darbības, ārvalstu fiziskajām personām ir jābūt ilgtermiņa vai 
pastāvīgas uzturēšanās atļaujai Bulgārijas Republikā.  
Pasākumi  
BG: dokumentu legalizācijas, apliecināšanas un tulkošanas noteikumi.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
HU: oficiālus tulkojumus, oficiālus tulkojumu apliecinājumus un apliecinātas oficiālu tulkojumu 
kopijas svešvalodās var nodrošināt tikai Ungārijas Tulkojumu un apliecinājumu birojs ( OFFI ).  
PL: tikai fiziskas personas drīkst būt zvērināti tulkotāji.  
Pasākumi  
HU: Ministru padomes Dekrēts Nr. 24/1986 par oficiālu rakstisku un mutisku tulkošanu.  
PL: 2004.  gada 25.  novembra Likums par zvērināta tulkotāja vai tulka profesiju (Oficiālo publikāciju 
izdevums, Nr. 2019, 1326. poz.).  
Attiecībā uz investīciju liberaliz āciju – piekļuve tirgum  
FI: sertificētiem tulkotājiem nepieciešama dzīvesvieta EEZ.  
Pasākumi  
FI: Laki auktorisoiduista kääntäjistä (Likums par pilnvarotiem tulkotājiem) (1231/2007), s. 2(1)).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un p akalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts 
režīms  
CY: lai sniegtu oficiālus tulkošanas un apliecināšanas pakalpojumus, jāreģistrējas tulkotāju reģistrā. 
Piemēro prasību par valstspiederību.  
HR: sertificētiem tulkotājiem nepieciešama EEZ valstspiederība.  
Pasākumi  
CY: Kipras Republikas Likums par sertificētu tulkošanas pakalpojumu sniedzēju izveidi, reģistrāciju un 
regulējumu.  
HR: Rīkojums par pastāvīgajiem tiesas tulkiem (OG 88/2008), 2.  pants.  
 
576 
 j) Citi darījumdarbības pakalpojumi (daļa no CPC 612, daļa  no 621, daļa no 625, 87901, 
87902, 88493, daļa no 893, daļa no 85990, 87909, ISIC 37)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
SE: lombardiem jāveic uzņēmējdarbība sabiedrības ar ierobežotu atbildību vai filiāles formā (daļa no 
CPC 8790 9).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
klātbūtne uz vietas  
CZ: vienīgi pilnvarotai iepakošanas sabiedrībai ir atļauts sniegt tos pakalpojumus, kas saistīti ar 
iepakojuma atpakaļsavākšanu un r eģenerāciju, un tai ir jābūt juridiskai personai, kas veic 
uzņēmējdarbību akciju sabiedrības formā (CPC 88493, ISIC 37).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
NL: lai sniegtu dār gmetālu izstrādājumu zīmogošanas pakalpojumus, ir vajadzīga komerciālā 
klātbūtne Nīderlandē. Dārgmetālu izstrādājumu zīmogošana pašlaik ir atļauta vienīgi diviem 
Nīderlandes valsts monopoliem (daļa no CPC 893).  
Pasākumi  
CZ: Likums 477/2001 Coll. (Iepakoj uma likums), 16.  punkts.  
SE: Lombardu likums (1995:1000).  
NL: Waarborgwet 1986.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
PT: lai sniegtu līdzekļu iekasēšanas aģentūru pakalpojumus un kredītinformācijas pakalpojumus, ir 
vajadzīga dalībvalsts valstspiederība (CPC  87901, 87902).  
Pasākumi  
PT: Likums 49/2004.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
CZ: lai sniegtu izsoļu pakalpojumus, nepieciešama licence. Lai saņemtu licenci (brīvprātīgu publisku 
izsoļu rīkošanai), sabiedrībai jābūt inkorporētai Čehijas Republikā, fiziskai personai ir jāsaņem 
uzturēšanās atļauja un sabiedrībai vai fiziskai personai jā būt reģistrētai Čehijas Republikas 
Komercreģistrā (daļa no CPC 612, daļa no 621, daļa no 625, daļa no 85990).  
Pasākumi  
CZ: Likums Nr. 455/1991 Coll.;  
Tirdzniecības licencēšanas likums un  
 
577 
 Likums Nr. 26/2000 Coll., par publiskajām izsolēm.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum  
SE: celtniecības sabiedrības ekonomikas plāns jāapliecina divām personām. Šīm personām jābūt EEZ 
iestāžu publiski apstiprinātām (CPC 87909).  
Pasākumi  
SE: Kooperatīvo celtniecības sabiedrību likums (1991:614).  
  
 
578 
 7. atruna. Sakaru pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Sakaru pakalpojumi – pasta un kurjera pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  Daļa no CPC 71235, daļa no 73210, daļa no 751  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pā rrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
EU: pastkastīšu izvietošanas uz publiskiem ceļiem organizēšana, pastmarku izdošana un ierakstīto 
sūtījumu pasta pakalpojumu sniegšana, ko izmanto tiesas vai administratīvajās procedūrās, var būt 
ierobežota saskaņā ar  valsts tiesību aktiem. Licencēšanas sistēmas var ieviest tiem pakalpojumiem, 
attiecībā uz kuriem pastāv vispārīgas universālā pakalpojuma saistības. Minētās licences var piešķirt 
attiecībā uz konkrētām universālā pakalpojuma saistībām vai par finansiālu i eguldījumu 
kompensāciju fondā.  
Pasākumi  
EU: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/67/EK (1997. gada 15. decembris) par kopīgiem 
noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes 
uzlabošanai.  
 
  
 
579 
 8. atruna. Bū vniecības pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Būvniecība un saistītie inženiertehniskie pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 51  
Atrunas veids:  Valsts režīms  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
CY: valstspiederības prasība.   
Pasākums  
2001.  gada Likums par būvuzņēmēju un tehnisko būvdarbu veicēju reģistrāciju un kontroli 
(29(I)/2001), 15. un 52.  pants.   
  
 
580 
 9. atruna. Izplatīš anas pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Izplatīšanas pakalpojumi – vispārīgi, tabakas izplatīšana  
Nozares klasifikācija:  C CPC 3546, daļa no 621, 6222, 631, daļa no 632  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
a)  Izplatīšanas pakalpojumi (CPC 3546, 631, 632 izņemot 63211, 63297, 62276, daļa no 621)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
PT: pastāv īpaša atļauju piešķiršanas sistēma attiecībā uz konkrētu mazumtirdzniecības vietu un 
tirdzniecības centru ierīkošanu. Tas attiecas uz tirdzniecības centriem, kam kopējā iznomājamā 
platīb a ir vismaz 8000 m2,, un mazumtirdzniecības vietām, kurām ārpus tirdzniecības centriem 
iznomājamā tirdzniecības platība ir vismaz 2000 m2. Galvenie kritēriji: ieguldījums 
komercpiedāvājumu daudzveidībā; patērētājiem sniegto pakalpojumu novērtējums; nodarbi nātības 
un korporatīvās sociālās atbildības kvalitāte; integrācija pilsētvidē; ieguldījums ekoefektivitātē (CPC 
631, 632, izņemot 63211, 63297).  
Pasākumi  
PT: Dekrētlikums Nr.  10/2015, 16.  janvāris.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
CY: farmācijas nozares tirdzniecības pārstāvjiem attiecībā uz izplatīšanas pakalpojumiem ir noteikta 
valstspied erības prasība (CPC 62117).  
Pasākumi  
CY: Likums 74(I)/2020 , ar grozījumiem.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
klātbūtne uz vietas  
LT: pirotehnisko izstrādājumu izplatīšanai ir vajadzīga l icence. Licenci var saņemt tikai juridiskas 
personas, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā (CPC  3546).  
Pasākumi  
 
581 
 LT: Likums par civilo pirotehnisko izstrādājumu aprites uzraudzību (2004.  gada 23. marts, Likums Nr. 
IX-2074).  
b)  Tabakas izplatīšana (daļa no CPC 6222, 62228, daļa no 6310, 63108)   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms   
ES: valsts monopols tabakas izstrādājumu mazumtirdzniecībā. Uz uzņēmēj darbības veikšanu attiecas 
dalībvalsts valstspiederības prasība. Tikai fiziskas personas var būt tabakas izstrādājumu 
mazumtirgotāji. Katrs tabakas mazumtirgotājs var saņemt tikai vienu licenci (CPC 63108).  
FR: valsts monopols tabakas izstrādājumu vairumt irdzniecībā un mazumtirdzniecībā. Tabakas 
izstrādājumu mazumtirgotājiem ( buraliste ) piemēro prasību par valstspiederību (daļa no CPC 6222, 
daļa no 6310).  
Pasākumi  
ES: 2014.  gada 27.  septembra Likums  14/2013.  
FR: Code général des impôts.  
Attiecībā uz in vestīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
AT: tikai fiziskas personas var pieteikties uz tabakas izstrādājumu mazumtirgotāja atļauju.  
Priekšroka tiek dota EEZ dalībval stu valstspiederīgajiem (CPC 63108).  
Pasākumi  
AT: 1996. gada Tabakas monopola likums, § 5 un § 27.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum, valsts režīms  
IT: lai izplatītu un pārdotu tabaku, ir vajadzīga licence. Licenci piešķir publiskā procedūrā. Lai 
piešķirtu licences, ir jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji: iedzīvotāju skaits un 
esošo pārdošanas punktu ģeogrāfiskais blīvums (daļa no C PC 6222, daļa no 6310).  
Pasākumi  
IT: Likumdošanas dekrēts 184/2003;  
Likums  165/1962;  
Likums  3/2003;  
Likums  1293/1957;  
Likums  907/1942 un  
Republikas Prezidenta dekrēts  (D.P.R.) 1074/1958.  
 
582 
  
  
 
583 
 10. atruna. Izglītības pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Izglītības pakalpojumi (privāti finansēti)  
Nozares klasifikācija:  CPC 921, 922, 923, 924  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu  tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum  
CY: privāti finansētas skolas īpašniekiem un vairākuma kapitāldaļu turētājiem ir jābūt k ādas 
dalībvalsts valstspiederīgajiem. Apvienotās Karalistes pilsoņi var saņemt (izglītības) ministra atļauju 
saskaņā ar noteikto formu un nosacījumiem.  
Pasākumi  
CY: 2019.  gada privātskolu likums (N. 147(I)/2019)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BG: privāti finansētus pamatizglītības un vidējās izglītības pakalpojumus var sniegt tikai pilnvaroti 
Bulgārijas uzņēmumi (vajadzīga komerciāla klātbūtne).  Bulgārijā bērnudārzus un skolas ar 
ārvalstnieku līdzdalību var izveidot vai pārveidot pēc Bulgārijā pienācīgi reģistrētu Bulgārijas 
apvienību, korporāciju vai uzņēmumu un ārvalstu fizisku vai juridisku personu pieprasījuma ar 
Ministru padomes lēmumu pēc i zglītības un zinātnes ministra ierosmes. Ārvalstniekiem piederošus 
bērnudārzus un skolas var izveidot vai pārveidot pēc ārvalstu juridisku personu pieprasījuma saskaņā 
ar starptautiskiem nolīgumiem un konvencijām un atbilstoši iepriekšminētajiem noteikumie m. 
Ārvalstu augstākās izglītības iestādes nevar atvērt filiāles Bulgārijas teritorijā. Ārvalstu augstākās 
izglītības iestādes var atvērt fakultātes, nodaļas, institūtus un koledžas Bulgārijā tikai Bulgārijas 
vidusskolu struktūras ietvaros un sadarbībā ar t ām (CPC 921, 922).  
Pasākumi  
BG: Pirmsskolas un skolu izglītības likums un  
Augstākās izglītības likums, papildnoteikumu 4.  punkts.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
 
584 
 SI: privāti finansētas pamatskolas drīkst dibināt  tikai Slovēnijas fiziskās vai juridiskās personas. 
Pakalpojumu sniedzējam jāizveido juridiskā adrese vai filiāle (CPC 921).  
Pasākumi  
SI: Izglītības organizācijas un finansēšanas likums (Official Gazette of Republic of Slovenia, no.  
12/1996) un tā redak cijas, 40.  pants.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
CZ un SK: lai varētu pieteikties valsts apstiprinājumam privātpersonas finansētas augstākās izglītības 
iestādes darbībai, ir jāveic uzņēmējdarbība dalībvalstī. Šī atr una neattiecas uz pēcvidusskolas līmeņa 
tehniskās un profesionālās izglītības pakalpojumiem (CPC 92310).  
Pasākumi  
CZ: Likums Nr.  111/1998, Coll. (Augstākās izglītības likums), § 39, un  
Likums Nr.  561/2004 Coll. par pirmsskolas izglītību, pamatizglītību,  vidējo, terciāro profesionālo un 
citu izglītību (Izglītības likums)  
SK: 2002.  gada 21.  februāra Likums Nr.  131 par universitātēm.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  — 
piekļuve tirgum  
ES un IT: nepieciešama atļauja, lai varētu izveidot privāti finansētu universitāti, kas izdod atzītus 
diplomus vai piešķir atzītus zinātniskos grādus. Piemēro ekonomisko vajadzību pārbaudi. Galvenie 
kritēriji: iedzīvotāju skaits un esošo uzņēmumu blīvums.  
ES: pro cedūra ietver Parlamenta ieteikuma saņemšanu.  
IT: izdot valsts atzītus diplomus var atļaut tikai Itālijas juridiskajām personām, un tos izdod par triju 
gadu programmas pabeigšanu (CPC 923).  
Pasākumi  
ES: Ley Orgánica 6/2001, de 21 de Diciembre, de Universidades (21.  decembra Likums 6/2001 par 
universitātēm), 4.  pants.  
IT: Karaļa Dekrēts Nr.  1592/1933 (Likums par vidējo izglītību);  
Likums 243/1991 (Neregulārs publiskais ieguldījums privātajās universitātēs);  
CNVSU (Comitato nazionale per la valutazione del sistema universitario) Rezolūcija 20/2003 un  
Republikas Prezidenta dekrēts (DPR) 25/1998.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāc iju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum  
 
585 
 EL: privāti finansētu pamatskolu un vidusskolu īpašniekiem, to valdes locekļu vairākumam un privāti 
finansētas pamatizglītīb as un vidējās izglītības skolotājiem jābūt dalībvalsts valstspiederīgajiem (CPC 
921, 922). Universitātes līmeņa izglītību nodrošina vienīgi iestādes, kas ir juridiskas personas — 
pilnībā pašregulējoši publisko tiesību subjekti. Tomēr Likums 3696/2008 ļauj Savienības rezidentiem 
(fiziskām vai juridiskām personām) izveidot privātas terciārās izglītības iestādes, kas izdod diplomus, 
kuri netiek atzīti par universitātes grādam līdzvērtīgiem (CPC 923).  
Pasākumi  
EL: Likumi 682/1977, 284/1968, 2545/1940, prezide nta dekrēts 211/1994, kurā grozījumi izdarīti ar  
prezidenta  dekrētu 394/1997, Grieķijas konstitūcija, 16.  panta 5.  punkts, un Likums 3549/2007.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve ti rgum  
AT: lai sniegtu privāti finansētus universitātes līmeņa izglītības pakalpojumus lietišķo zinātņu jomā, ir 
vajadzīga atļauja no kompetentās iestādes, proti, AQ Austria  (Austrijas Kvalitātes nodrošināšanas un 
akreditācijas aģentūra). Investoram, kurš v ēlas nodrošināt lietišķo zinātņu studiju programmu, 
galvenajam darbības virzienam jābūt šādu programmu nodrošināšanai un jāiesniedz vajadzību 
novērtējums un tirgus pētījums, kas vajadzīgs, lai ierosinātā studiju programma tiktu apstiprināta. 
Kompetentā min istrija var noraidīt atļauju, ja tiek konstatēts, ka studiju programma ir nesaderīga ar 
valsts izglītības interesēm. Attiecībā uz privātu augstskolu pieteikuma iesniedzējam ir vajadzīga 
kompetentās iestādes ( AQ Austria  — Austrijas Kvalitātes nodrošināšanas  un akreditācijas aģentūra) 
atļauja. Kompetentā ministrija var noraidīt apstiprinājumu, ja akreditācijas iestādes lēmums neatbilst 
valsts izglītības interesēm (CPC 923).  
Pasākumi  
AT: Lietišķo zinātņu augstskolu studiju likums, BGBl. I Nr. 340/1993 , ar g rozījumiem, § 2; Privāto  
universitāšu likums, BGBl. I Nr. 74/2011 , ar grozījumiem, § 2; un  
Likums par kvalitātes nodrošināšanu augstākajā izglītībā, BGBl. Nr. 74/2011 , ar grozījumiem, § 25 
(3).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum , valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un 
pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
FR: lai mācītu privāti finansētā izglītības iestādē, ir vajadzīga dalībvalsts valstspiederība (CPC 921, 
922, 923). Tomēr Apvienotās Karalist es valstspiederīgie no attiecīgajām kompetentajām iestādēm 
var saņemt atļauju mācīt pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības iestādēs. 
Apvienotās Karalistes valstspiederīgie no attiecīgajām kompetentajām iestādēm var arī saņemt 
atļauju i zveidot un vadīt vai pārvaldīt pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības 
iestādes. Šādu atļauju piešķir diskrecionāri.  
Pasākumi  
FR: Code de l'éducation.  
Attiecībā uz investīcijām – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobež u tirdzniecība – 
piekļuve tirgum, valsts režīms  
 
586 
 MT: pakalpojumu sniedzējiem, kuri vēlas sniegt privāti finansētas augstākās vai pieaugušo izglītības 
pakalpojumus, jāsaņem licence no Izglītības un nodarbinātības ministrijas. Lēmums par to, vai 
izsniegt lic enci, var būt diskrecionārs (CPC 923, 924).  
Pasākumi  
MT: 2012.  gada Juridiskais paziņojums 296.  
 
587 
 11. atruna. Vidiskie pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Vidiskie pakalpojumi  – izlietotu bateriju un akumulatoru, nolietotu 
automobiļu un elektrisko un elektronisko iekārtu pārstrāde un 
reciklēšana; apkārtējā gaisa un klimata aizsardzība, izplūdes gāzu 
attīrīšanas pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  Daļa no CPC 9402, 9404  
Atrunas veids:  Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
SE: tikai subjekti, kuri veic uzņēmējdarbību Zviedrijā vai kuru galvenā mītne ir Zviedrijā, var tikt 
akreditēti izplūdes gāzu kontroles pakalpojumu sniegšanai (CPC 94 04).  
SK: lai sniegtu izlietotu bateriju un akumulatoru, atkritumeļļas, nolietotu automobiļu un elektrisko un 
elektronisko iekārtu pārstrādes un reciklēšanas pakalpojumus, ir vajadzīga inkorporācija EEZ (jābūt 
rezidentam) (daļa no CPC  9402).  
Pasākumi  
SE: Transportlīdzekļu likums (2002:574).  
SK: Likums 79/2015 par atkritumiem.  
  
 
588 
 12. atruna. Finanšu pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Finanšu pakalpojumi – apdrošināšana un bankas  
Nozares klasifikācija:  Neattiecas  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
a) Apdrošināšana un ar apdrošināšanu saistīti pakalpojumi  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
IT: aktuāri var būt tikai fiziskas personas. Fiziskām personām atļauts apvienoties profesionālā 
apvienībā (bez reģistrācijas). Lai varētu praktizēt aktuāra profesijā, nepieciešama Eiropas Savienības 
valstspiederība, izņemot ārvalstu speciālistus, kuriem var atļaut praktizēt, pamatojoties uz 
savstarpību.  
Pasākumi  
IT: Privātās apdrošināšanas kodeksa 29.  pants (2005.  gada 7.  septembra Likumdošanas dekrēts 
Nr. 209) un Likums 194/1942, 4. pants, Likums 4/1999 par reģistru.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju  – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
BG: pensiju apdrošināšanu veic tādas sabiedrības ar ierobežotu atbildību, kas licencētas saskaņā ar 
Sociālās apdrošināšanas kodeksu un reģistrētas atbilstoši Kome rclikumam vai citas Eiropas 
Savienības dalībvalsts tiesību aktiem (filiāles nav atļautas).  
BG, ES, PL  un PT: apdrošināšanas starpnieki nedrīkst atvērt tiešās filiāles, tās drīkst atvērt tikai 
sabiedrības, kas izveidotas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesīb u aktiem (jābūt inkorporētām vietējā 
mērogā). PL: apdrošināšanas starpniekiem ir noteikta prasība par dzīvesvietu.  
Pasākumi  
BG: Apdrošināšanas kodeksa 12., 56. –63., 65., 66.  pants un 80.  panta 4.  punkts, Sociālās 
apdrošināšanas kodeksa 120.a -162.  pants, 20 9.–253.  pants un 260. –310.  pants.  
ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras 
(RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), 36.  pants.  
 
589 
 PL: 2015.  gada 11.  septembra Likums par apdrošināšanas un pārapdrošinā šanas darbību (2020.  ada 
Oficiālo publikāciju izdevums, 895 un 1180.  poz.,); 2017.  gada 15.  decembra Likums par 
apdrošināšanas izplatīšanu (2019.  gada Oficiālo publikāciju izdevums, 1881. poz.,); 1997.  gada 
28. augusta Likums par pensiju fondu organizāciju  un darbību (2020.  gada Oficiālo publikāciju 
izdevums, 105.  pozīcija); 2018.  gada 6.  marta Likums par noteikumiem attiecībā uz ārvalstu 
uzņēmēju un citu ārvalstu personu saimniecisko darbību Polijas Republikas teritorijā.  
PT: Dekrētlikuma 94 -B/98 7.  pants,  kas atcelts ar Dekrētlikumu 2/2009, 5.  janvāris,  un Dekrētlikuma 
94-B/98 I  nodaļas VI  iedaļa, 34.  panta 6. un 7.  punkts, un Dekrētlikuma 144/2006 7.  pants, kas atcelts 
ar Likumu 7/2019, 16.  janvāris. 8.  pants tiesiskajā regulējumā par apdrošināšanas un 
pārapdrošināšanas izplatīšanu, kas apstiprināts ar 2019. gada 16.  janvāra Likumu 7/2019.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms  
AT: filiāles biroja vadībā jābūt vismaz divām fiziskām personām, kuru dzīvesvieta ir Austrijā.  
BG: (pār)apdrošināšanas uzņēmumu vadības un uzraudzības struktūras locekļiem un ikvienai 
personai, kas ir pilnvarota pārvaldīt vai pārstāvēt (pār)apdrošināšanas uzņēmumu, jābūt rezidentiem.  
Ir nepieciešams, lai pensijas apdrošināšanas sabiedrību valdes priekš sēdētāja, direktoru padomes 
priekšsēdētāja, izpilddirektora un vadības pārstāvja pastāvīgās dzīvesvietas adrese būtu Bulgārijā vai 
lai viņiem būtu atļauja ilgstoši uzturēties Bulgārijā.  
Pasākumi  
AT: 2016.  gada Apdrošināšanas uzraudzības likums, 14.  panta 1. punkta 3.  apakšpunkts, Federal Law 
Gazette I No. 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 3, BGBl. I Nr. 34/2015).  
BG: Apdrošināšanas kodekss, 12., 56. –63., 65., 66.  pants un 80.  panta 4.  punkts.  
Sociālās apdrošināšanas kodeksa 120.a -162. pants, 209. -253.  pants, 260. -310.  pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BG: pirms ārvalstu apdrošinātājs vai pārapdrošinātājs izveido filiāli vai aģentūru apdrošināšanas 
sniegšanai, tam jābūt saņēmušam atļauju darboties savā izcelsmes valstī tajās pašās apdrošināšanas 
kategorijās, kurās tas vēlas sniegt pakalpojumus Bulgārijā.  
Ienākumus, ko gūst papildu brīvprātīgie pensiju fondi, kā arī tamlīdzīgus ienākumus, kas tieši saistīti 
ar brīvprātīgo pensiju apdrošinā šanu, kuru veic personas, kas reģistrētas atbilstoši citas dalībvalsts 
tiesību aktiem un kas saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem drīkst veikt brīvprātīgo pensiju 
apdrošināšanu, neapliek ar nodokļiem saskaņā ar Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā paredzēto  
procedūru.  
ES: pirms ārvalstu apdrošinātājs izveido filiāli vai aģentūru Spānijā konkrētu kategoriju 
apdrošināšanas sniegšanai, tam vismaz piecus gadus jābūt saņēmušam atļauju darboties savā 
izcelsmes valstī tajās pašās apdrošināšanas kategorijās.  
PT: lai izveidotu filiāli vai aģentūru, ārvalstu apdrošināšanas sabiedrībām vismaz piecus gadus jābūt 
saņēmušām atļauju veikt darījumdarbību apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas jomā saskaņā ar 
attiecīgajiem valsts tiesību aktiem.  
Pasākumi  
 
590 
 BG: Apdrošināšanas kod ekss, 12., 56. –63., 65., 66.  pants un 80.  panta 4.  punkts.  
Sociālās apdrošināšanas kodeksa 120.a -162.  pants, 209. -253.  pants, 260. -310.  pants.  
ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras 
(RD 1060/2015, d e 20 de noviembre de 2015), 36.  pants.  
PT: Dekrētlikuma 94 -B/98 7.  pants un Dekrētlikuma 94 -B/98 I  nodaļas VI  iedaļa, 34.  panta 6. un 
7. punkts, un Dekrētlikuma 144/2006 7.  pants. 215.  pants tiesiskajā regulējumā par darījumdarbības 
uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā, kas apstiprināts ar 2005.  gada 
9. septembra Likumu 147/2005.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
AT: lai ārvalstu apdrošinātāji saņemtu licenci filiāles atvēršanai, ir nepieciešams, lai to ju ridiskā forma 
atbilstu vai būtu pielīdzināma akciju sabiedrībai vai savstarpējās apdrošināšanas asociācijai to 
piederības valstī.  
EL: apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības, kuru galvenais birojs atrodas trešās valstīs, var 
darboties Grieķijā, iz veidojot meitasuzņēmumu vai filiāli, ja šajā gadījumā filiālei nav īpašas juridiskās 
formas, jo tā nozīmē pastāvīgu klātbūtni dalībvalsts teritorijā (t. i., Grieķijā), kuras galvenais birojs 
atrodas ārpus Eiropas Savienības, kura saņem licenci šajā dalībva lstī (Grieķijā) un kura veic 
apdrošināšanas uzņēmējdarbību.  
Pasākumi  
AT: 2016.  gada Apdrošināšanas uzraudzības likums, 14.  panta 1.  punkta nr.1., Federal Law Gazette I 
No. 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 1, BGBl. I Nr. 34/2015)  
EL: Likuma 4364/2016 130.  pants (Gov. Gazette 13/ A/ 05.02.2016).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
AT: ir aizliegts reklamēt un sniegt starpniecības pakalpojumus tāda meitasuzņēmuma vārdā, kas 
neveic uzņēm ējdarbību Savienībā, vai tādas filiāles vārdā, kas neveic uzņēmējdarbību Austrijā 
(izņemot pārapdrošināšanu un retrocesiju).  
DK: neviena persona vai sabiedrība (tostarp apdrošināšanas sabiedrības) darījumdarbības nolūkā 
nevar piedalīties tiešas apdrošināš anas pakalpojumu sniegšanā personām, kas ir Dānijas rezidenti, 
Dānijas kuģiem vai īpašumam Dānijā, izņemot apdrošināšanas sabiedrības, kas licencētas saskaņā ar 
Dānijas tiesību aktiem vai ko licencējušas Dānijas kompetentās iestādes.  
SE: ārvalstu apdrošinātājs tiešo apdrošināšanu var veikt tikai ar Zviedrijā licencēta apdrošināšanas 
pakalpojumu sniedzēja starpniecību, ja ārvalstu apdrošinātājs un Zviedrijas apdrošināšanas 
sabiedrība pieder vienai un tai pašai uzņēmumu grupai vai ja starp tām ir nos lēgts savstarpējās 
sadarbības līgums.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
DE, HU  un LT: lai apdrošināšanas sabiedrības, kas nav inkorporētas Eiropas Savienībā, varētu sniegt 
tiešus apdrošināšanas pakalpojumus, tām jāizveid o filiāle un jāsaņem attiecīga atļauja.  
 
591 
 SE: apdrošināšanas starpniecības pakalpojumu sniegšanai, ko veic uzņēmumi, kuri nav inkorporēti 
EEZ, ir jāizveido komerciāla klātbūtne (prasība par klātbūtni uz vietas).  
SK: tikai apdrošināšanas sabiedrības, kuras v eic uzņēmējdarbību Savienībā, vai tādu apdrošināšanas 
sabiedrību filiāles, kas neveic uzņēmējdarbību Savienībā, bet ir pilnvarotas Slovākijā, var veikt gaisa 
un jūras transporta apdrošināšanu, kas aptver gaisa kuģus/kuģus un atbildības apdrošināšanu.  
Pasāk umi  
AT: 2016.  gada Apdrošināšanas uzraudzības likums, 13.  panta 1.un 2.  punkts, Federal Law Gazette I 
No. 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 13 Abs. 1 und 2, BGBl. I Nr. 34/2015). DE: §§67 -
69 Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG) attiecībā uz visi em apdrošināšanas pakalpojumiem īsteno 
direktīvu “Maksātspēja II”; saistībā ar §105 Luftverkehrs -Zulassungs -Ordnung (LuftVZO) tikai 
obligātajai civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai gaisa pārvadājumu nodrošinātājiem.  
DE: Versicherungsaufsichtsgesetz (VA G) attiecībā uz visiem apdrošināšanas pakalpojumiem; saistībā 
ar Luftverkehrs -Zulassungs -Ordnung (LuftVZO) tikai obligātajai civiltiesiskās atbildības 
apdrošināšanai gaisa pārvadājumu nodrošinātājiem.  
DK: Lov om finansiel virksomhed jf. lovbekendtgørelse 1 82 af 18. februar 2015.  
HU: 2003.  gada Likums LX. LT: 2003.  gada 18.  septembra Apdrošināšanas likums, m. Nr. IX -1737, 
kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2019.  gada 13.  jūnijā Nr.  XIII-2232.  
SE: LAG om försäkringsförmedling (Apdrošināšanas izplatīšanas starp niecības likums) (3.  nodaļas 
3. iedaļa, 2018:12192005:405) un Likums par ārvalstu apdrošinātāju darījumdarbību Zviedrijā 
(4. nodaļas 1. un 10.  iedaļa, 1998:293).  
SK: Likums 39/2015 par apdrošināšanu.  
b) Banku un citi finanšu pakalpojumi  
Attiecībā uz inves tīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
BG: lai veiktu aizdošanas darbības ar līdzekļiem, kas nav piesaistīti, pieņemot noguldījumus vai citus 
atmaksājamus līdzekļus, lai iegūtu lī dzdalību kredītiestādē vai citā finanšu iestādē, finanšu līzingu, 
garantiju darījumus, aizdevumu prasījumu un cita veida finansējuma (faktorings, piespiedu 
atsavināšana utt.) iegūšanu, finanšu iestādēm, kas nav bankas, piemēro reģistrācijas režīmu 
Bulgārij as Valsts bankā. Finanšu iestādes galvenā darījumdarbības vieta atrodas Bulgārijas teritorijā.  
BG: ārpus EEZ esošas bankas var veikt banku darbību Bulgārijā pēc tam, kad no BNB ir saņemta 
licence darījumdarbības uzsākšanai un veikšanai Bulgārijas Republik ā ar filiāles starpniecību.  
IT: lai uzņēmums būtu pilnvarots pārvaldīt vērtspapīru norēķinu sistēmu vai sniegt centrālā 
vērtspapīru depozitārija pakalpojumus kopā ar kādu uzņēmumu Itālijā, tam jābūt inkorporētam 
Itālijā (bez filiālēm).  
Kolektīvo ieguldīju mu uzņēmumu gadījumā, izņemot pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu 
uzņēmumus (“PVKIU “), kas saskaņoti atbilstoši Eiropas Savienības tiesību aktiem, pilnvarotajam vai 
depozitāram jābūt inkorporētam Itālijā vai citā dalībvalstī un jāveic uzņēmējdarbī ba ar filiāles 
starpniecību Itālijā.  
 
592 
 Arī investīciju fondu pārvaldes uzņēmumiem, kuru darbība nav saskaņota ar Savienības tiesību 
aktiem, jābūt inkorporētām Itālijā (filiāles nav atļautas).  
Tikai bankas, apdrošināšanas sabiedrības, ieguldījumu sabiedrības un uzņēmumi, kas pārvalda PVKIU, 
kuri saskaņoti atbilstoši Savienības tiesību aktiem un kuru galvenais birojs ir Eiropas Savienībā, kā arī 
PVKIU, kuri ir inkorporēti Itālijā, var īstenot pen siju fondu līdzekļu pārvaldību.  
Veicot tiešo pārdošanu, starpniekiem jāizmanto pilnvaroti finanšu pārdevēji, kuru mītnesvieta ir kāda 
dalībvalsts.  
Starpnieku no valstīm ārpus Savienības pārstāvniecības nevar veikt darbības, kuru mērķis ir sniegt 
ieguldījumu pakalpojumus, tostarp veikt tirdzniecību savā vārdā vai klientu vārdā, finanšu 
instrumentu izvietošanu un parakstīšanu (vajadzīga filiāle).  
PT: pensiju fondu pārvaldības pakalpojumus var sniegt tikai specializētas sabiedrības, kas šim 
nolūkam i nkorporētas Portugālē, un apdrošināšanas sabiedrības, kuras veic uzņēmējdarbību 
Portugālē un kurām ir atļauts veikt dzīvības apdrošināšanas darījumdarbību, vai subjekti, kam atļauts 
veikt pensiju fondu pārvaldību citās dalībvalstīs. Tieša filiāļu atvēršana  no valstīm ārpus Eiropas 
Savienības nav atļauta.  
Pasākumi  
BG: Kredītiestāžu likums, 2.  panta 5.  punkts, 3.a  pants un 17.  pants;  
Sociālās apdrošināšanas kodekss, 121., 121.b un 121.f  pants, un  
Valūtas likums, 3.  pants.  
IT: Likumdošanas dekrēts 58/1998, 1 ., 19., 28., 30. –33., 38., 69. un 80.  pants;  
Itālijas Bankas un Consob 1998.  gada 22.  februāra Kopīgie noteikumi, 3. un 41.  pants;  
Itālijas Bankas 2005.  gada 25.  janvāra noteikumi;  
Consob 2007.  gada 29.  oktobra Noteikumi  16190, V  sadaļas VII  nodaļas II  iedaļas 17. –21., 78. –81., 
91.–111.  pants., un saskaņā ar  
Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.  gada 23.  Jūlija Regulu (ES) Nr.  909/2014 par vērtspapīru 
norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā.  
PT: Dekrētlikums 12/2006, kas grozīts ar Dekrētlikumu 180/2007; De krētlikums 357 -A/2007; 
Noteikumi 7/2007 -R, kas grozīti ar Noteikumiem 2/2008 -R; Noteikumi 19/2008 -R un Noteikumi 
8/2009. Ar 2020.  gada 23.  jūlija Likumu 27/2020 apstiprinātā tiesiskā regulējuma, kas reglamentē 
pensiju fondu un to pārvaldības struktūru izve idi un darbību, 3.  pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
HU: valstu, kas nav EEZ valstis, investīciju fondu pārvaldības sabiedrību filiāles nevar iesaistīties 
Eiropas investīciju fondu pārvaldībā un nevar sniegt a ktīvu pārvaldības pakalpojumus privāto pensiju 
fondiem.  
Pasākumi  
 
593 
 HU: 2013.  gada Likums CCXXXVII par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem;  
2013.  gada Likums CCXXXVII par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem; un  
2001.  gada Likums CXX par kapitāla tirgu.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve 
tirgum  
BG: banku kopīgi vada un pārstāv vismaz divas personas. Personas, kas vada un pārstāv banku, 
personīgi atrodas tās administratīvajās telpās. Juridi skas personas nevar ievēlēt par bankas valdes vai 
direktoru padomes locekļiem.  
SE: krājbankas dibinātājs ir fiziska persona.  
Pasākumi  
BG: Kredītiestāžu likums, 10.  pants;  
Sociālās apdrošināšanas kodekss, 121.e  pants, un  
Valūtas likums, 3.  pants.  
SE: Sparbankslagen (Krājbanku likums) (1987:619), 2.  nodaļa, § 1.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms  
HU: atbilstoši ārvalstu valūtas noteikumiem vismaz diviem kredītiestādes direktoru padomes 
locekļiem jābūt atzītiem rezidentiem un jābūt iepriekš pastāvīgi dzīvojušiem Ungārijā vismaz vienu 
gadu.  
Pasākumi  
HU: 2013.  gada Likums CCXXXVII par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem;  
2013.  gada Likums CCXXXVII par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem un  
2001.  gada Likums CXX par kapitāla tirgu.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
RO: tirgus dalībnieki ir juridiskas personas, kas izveidotas kā akciju sabiedrības saskaņā ar Sabiedrību 
tiesībām. Alternatīvas tirdzniecības sistēmas (daudzpusēja tirdzniecības sistēma (DTS) saskaņ ā ar 
FITD II direktīvu) var pārvaldīt sistēmas operators, kas izveidots saskaņā ar iepriekš minētajiem 
nosacījumiem, vai investīciju sabiedrība, kurai atļauju piešķīrusi  ASF (Autoritatea de Supraveghere 
Financiară  – Finanšu uzraudzības iestāde).  
SI: pensij u shēmas pakalpojumus var nodrošināt kopējs pensiju fonds (kas nav juridiska persona un 
ko tāpēc pārvalda apdrošināšanas sabiedrība, banka vai pensiju fondu sabiedrība), pensiju fondu 
sabiedrība vai apdrošināšanas sabiedrība. Turklāt pensiju shēmas var pie dāvāt arī pensiju shēmu 
nodrošinātāji, kas veic uzņēmējdarbību saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami kādā no Eiropas 
Savienības dalībvalstīm.  
 
594 
 Pasākumi  
RO: 2018.  gada 11.  jūnija Likums Nr.  126 par finanšu instrumentiem un Regula Nr.  1/2017, ar 
grozījumiem  un papildinājumiem Regulā Nr.  2/2006 par regulētiem tirgiem un alternatīvām 
tirdzniecības sistēmām, kas apstiprināta ar NSC rīkojumu Nr.  15/2006 – ASF – Autoritatea de 
Supraveghere Financiară – Finanšu uzraudzības iestāde. SI: Pensiju un invaliditātes apd rošināšanas 
likums (Official Gazette no. 102/15, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Nr.  28/19 ).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
HU: sabiedrības, kas ir no valstīm ārpus EEZ, var sniegt finanšu pakalpojumus vai iesai stīties finanšu 
pakalpojumus papildinošās darbībās, izmantojot vienīgi tās filiāli Ungārijā.  
Pasākumi  
HU: 2013.  gada Likums CCXXXVII par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem;  
2013.  gada Likums CCXXXVII par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem; un  
2001.  gada Likums CXX par kapitāla tirgu.  
  
 
595 
 13. atruna. Veselības pakalpojumi un sociālie pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Veselības pakalpojumi un sociālie pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 931 un 933  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
DE (attiecas arī uz valdības reģion ālo līmeni): glābšanas pakalpojumus un “kvalificētus neatliekamās 
medicīniskās palīdzības pakalpojumus” organizē un reglamentē federālās zemes. Lielākā daļa 
federālo zemju glābšanas pakalpojumu jomā kompetences deleģē pašvaldībām. Pašvaldībām ir 
atļauts do t priekšroku bezpeļņas organizācijām. Minētais attiecas gan uz ārvalstu, gan iekšzemes 
pakalpojumu sniedzējiem (CPC 931, 933). Neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumiem 
piemēro plānošanas, atļaujas saņemšanas un akreditācijas prasību. Attiecībā uz  telemedicīnu IST 
(informācijas un sakaru tehnoloģiju) pakalpojumu sniedzēju skaits var būt ierobežots, lai garantētu 
sadarbspēju, saderību un nepieciešamo drošības standartu ievērošanu. Šo ierobežojumu piemēro 
bez diskriminācijas.  
HR: dažu privāti finans ētu sociālās aprūpes iestāžu izveidei var tikt piemēroti ar vajadzībām pamatoti 
ierobežojumi konkrētās ģeogrāfiskās teritorijās (CPC 9311, 93192, 93193, 933).  
SI: valsts monopols ir rezervēts šādiem pakalpojumiem: asins, asins pagatavojumu nodrošināšana, 
cilvēka orgānu izņemšana un konservācija transplantācijai, sociālie un medicīnas, higiēnas, 
epidemioloģiskie un veselības un ekoloģiskie pakalpojumi, pataloganatomijas pakalpojumi un 
biomedicīniski asistēta apaugļošana (CPC 931).  
Pasākumi  
DE: Bundesärzte ordnung (BÄO; Federālie noteikumi par ārstiem):  
Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);  
Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; Likums par 
psihoterapijas pakalpojumu sniegšanu);  
Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);  
Gesetz über das Studium und den Beruf der Hebammen (HebG);  
Gesetz über den Beruf der Notfallsanitäterin und des Notfallsanitäters (NotSanG);  
Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);  
 
596 
 Gesetz über die Berufe in der Physiotherapie (MPhG);  
Gesetz über den Beruf des Logopäden (LogopG);  
Gesetz über den Beruf des Orthoptisten und der Orthoptistin (OrthoptG);  
Gesetz über den Beruf der Podologin und des Podologen (PodG);  
Gesetz über den Beruf der  Diätassistentin und des Diätassistenten (DiätAssG);  
Gesetz über den Beruf der Ergotherapeutin und des Ergotherapeuten (ErgThg); 
Bundesapothekerordnung (BapO);  
Gesetz über den Beruf des pharmazeutisch -technischen Assistenten (PTAG);  
Gesetz über technische Assistenten in der Medizin (MTAG);  
Gesetz zur wirtschaftlichen Sicherung der Krankenhäuser und zur Regelung der 
Krankenhauspflegesätze (Krankenhausfinanzierungsgesetz - KHG);  
Gewerbeordnung (Vācijas Tirdzniecības, komercijas un rūpniecības regulējuma likum s); 
Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; Sociālā nodrošinājuma kodekss, Piektā grāmata) –  obligātā 
veselības apdrošināšana;  
Sozialgesetzbuch Sechstes Buch (SGB VI; Sociālā nodrošinājuma kodekss, Sestā grāmata) –  valsts 
obligātā pensiju apdrošināšana;  
Sozialgesetzbuch Siebtes Buch (SGB VII; Sociālā nodrošinājuma kodekss, Septītā grāmata) –  obligātā 
nelaimes gadījumu apdrošināšana;  
Sozialgesetzbuch Neuntes Buch (SGB IX; Sociālā nodrošinājuma kodekss, Devītā grāmata) – personu 
ar invaliditāti rehabilitācij a un līdzdalība;  
Sozialgesetzbuch Elftes Buch (SGB XI; Sociālā nodrošinājuma kodekss, Vienpadsmitā grāmata) – 
sociālā palīdzība;  
Personenbeförderungsgesetz (PBefG; Publiskā transporta likums).  
Reģionālā līmenī:  
Gesetz über den Rettungsdienst (Rettungsdiens tgesetz - RDG) in Baden -Württemberg;  
Bayerisches Rettungsdienstgesetz (BayRDG);  
Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Berlin (Rettungsdienstgesetz);  
Gesetz über den Rettungsdienst im Land Brandenburg (BbgRettG);  
Bremisches Hilfeleistungsgesetz (BremH ilfeG);  
Hamburgisches Rettungsdienstgesetz (HmbRDG);  
Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Mecklenburg -Vorpommern (RDGM -V); 
 
597 
 Niedersächsisches Rettungsdienstgesetz (NRettDG);  
Gesetz über den Rettungsdienst sowie die Notfallrettung und den Krankentransport durch  
Unternehmer (RettG NRW);  
Landesgesetz über den Rettungsdienst sowie den Notfall - und Krankentransport (RettDG);  
Saarländisches Rettungsdienstgesetz (SRettG);  
Sächsisches Gesetz über den Brandschutz, Rettungsdienst und Katastrophensch utz (SächsBRKG);  
Rettungsdienstgesetz des Landes Sachsen -Anhalt (RettDG LSA);  
Schleswig -Holsteinisches Rettungsdienstgesetz (SHRDG);  
Thüringer Rettungsdienstgesetz (ThüRettG);  
Landespflegegesetze:  
Gesetz zur Umsetzung der Pflegeversicherung in Baden -Württe mberg (Landespflegegesetz - 
LPflG);  
Gesetz zur Ausführung der Sozialgesetze (AGSG);  
Gesetz zur Planung und Finanzierung von Pflegeeinrichtungen (Landespflegeeinrichtungsgesetz - 
LPflegEG);  
Gesetz über die pflegerische Versorgung im Land Brandenburg (Landesp flegegesetz - LPflegeG);  
Gesetz zur Ausführung des Pflege -Versicherungsgesetzes im Lande Bremen und zur Änderung  
des Bremischen Ausführungsgesetzes zum Bundessozialhilfegesetz (BremAGPflegeVG);  
Hamburgisches Landespflegegesetz (HmbLPG);  
Hessisches Ausführu ngsgesetz zum Pflege -Versicherungsgesetz;  
Landespflegegesetz (LPflegeG M -V); 
Gesetz zur Planung und Förderung von Pflegeeinrichtungen nach dem Elften Buch  
Sozialgesetzbuch (Niedersächsisches Pflegegesetz - NPflegeG);  
Gesetz zur Weiterentwicklung des Landes pflegerechts und Sicherung einer unterstützenden 
Infrastruktur für ältere Menschen, pflegebedürftige Menschen und deren Angehörige (Alten - und 
Pflegegesetz Nordrhein -Westfalen – APG NRW);  
Landesgesetz zur Sicherstellung und Weiterentwicklung der pflegerisc hen Angebotsstruktur  
(LPflegeASG) (Rheinland -Pfalz);  
 
598 
 Gesetz Nr. 1694 zur Planung und Förderung von Angeboten für hilfe -, betreuungs - oder 
pflegebedürftige Menschen im Saarland (Saarländisches Pflegegesetz);  
Sächsisches Pflegegesetz (SächsPflegeG).  
Šlēsviga -Holšteina Ausführungsgesetz zum Pflege -Versicherungsgesetz (Landespflegegesetz - 
LPflegeG);  
Thüringer Gesetz zur Ausführung des Pflege -Versicherungsgesetzes (ThürAGPflegeVG);  
Landeskrankenhausgesetz Baden -Württemberg;  
Bayerisches Krankenhausgesetz  (BayKrG);  
Berliner Gesetz zur Neuregelung des Krankenhausrechts;  
Krankenhausentwicklungsgesetz Brandenburg (BbgKHEG);  
Bremisches Krankenhausgesetz (BrmKrHG);  
Hamburgisches Krankenhausgesetz (HmbKHG);  
Hessisches Krankenhausgesetz 2011 (HKHG 2011);  
Krankenh ausgesetz für das Land Mecklenburg -Vorpommern (LKHG M -V); 
Niedersächsisches Krankenhausgesetz (NKHG);  
Krankenhausgestaltungsgesetz des Landes Nordrhein -Westfalen (KHGG NRW);  
Landeskrankenhausgesetz Rheinland -Pfalz (LKG Rh -Pf); 
Saarländisches Krankenhausges etz (SKHG);  
Gesetz zur Neuordnung des Krankenhauswesens (Sächsisches Krankenhausgesetz - SächsKHG);  
Krankenhausgesetz Sachsen -Anhalt (KHG LSA);  
Gesetz zur Ausführung des Krankenhausfinanzierungsgesetzes (AG -KHG) Šlēsvigā -Holšteinā;  
Thüringisches Krankenhau sgesetz (Thür KHG).  
HR: Veselības aprūpes likums (OG 150/08, 71/10, 139/10, 22/11, 84/11, 12/12, 70/12, 144/12).  
SI: Veselības pakalpojumu likums, Official Gazette of the RS, Nr. 23/2005, 1., 3. un 62. –64. pants; 
Neauglības ārstēšanas un biomedicīniski as istētas apaugļošanas likums, Official Gazette of the RS, 
Nr. 70/00, 15. un 16.  pants, un  
Asins krājumu likums (ZPKrv -1), Official Gazette of RS, Nr. 104/06, 5. un 8.  pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
FR: slimnīcu un neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumu, stacionāro ārstniecības iestāžu 
(izņemot slimnīcas) pakalpojumu un sociālo pakalpojumu jomā ir vajadzīga atļauja, lai īstenotu 
 
599 
 vadības funkcijas. Atļaujas piešķiršanas procesā ņem vērā vietējo vadī tāju pieejamību. Sabiedrības 
var būt jebkurā juridiskā formā, izņemot tās, kas attiecas tikai uz brīvajām profesijām.  
Pasākumi  
FR: Loi 90 -1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011 -940 
du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi n°2009 -879 dite HPST, Loi n°47 -1775 
portant statut de la coopération; un Code de la santé publique.  
  
 
600 
 14. atruna. Tūrisma pakalpojumi un ar ceļojumiem saistīti pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Tūrisma pakalpojumi un ar ceļojumiem saistīti pakalpojumi – viesnīcas, 
restorāni un ēdināšana; ceļojumu aģentūru un tūrisma operatoru 
pakalpojumi (ietverot ceļojumu vadītājus); tūristu gidu pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 641, 642, 643, 7471, 7472  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts cit ādi) 
 
Apraksts  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BG: nepieciešama inkorporācija (filiāles nav atļautas). Tūrisma operatoru vai ceļojumu aģentūru 
pakalpojumus var sniegt persona, kura veic uzņēmējdarbību EEZ, ja, izveidojot uzņēmumu Bulgārijas 
teritorijā, minētā persona uzrāda tāda dokumenta eksemplāru, kas apliecina tās tiesības veikt 
minēto darbību, un tāda sertifikāta vai cita dokumenta eksemplāru, kuru izdevusi kredītiestāde vai 
apdrošinātājs un kurš ietver datus par apdrošināšanas spēkā esību, kas sedz attiecīgās personas 
atbildību par zaudējumiem, kuri var rasties sodāmas profesionālo pienākumu nepildīšan as rezultātā. 
Ja publiskā (valsts vai pašvaldība) līdzdalība Bulgārijas sabiedrības kapitālā pārsniedz 50  procentus, 
tad ārvalstu vadītāju skaits nedrīkst pārsniegt to vadītāju skaitu, kas ir Bulgārijas valstspiederīgie. 
Prasība par EEZ valstspiederību tūr istu gidiem (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).  
Pasākumi  
BG: Tūrisma likums, 61., 113. un 146.  pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms un klātbūtne uz vietas  
CY: licenci tūrisma un ceļojumu sabiedrības vai aģentūras izveidei un darbībai piešķir u n esošas 
sabiedrības vai aģentūras darbības licenci atjauno tikai Eiropas Savienības fiziskām vai juridiskām 
personām. Nerezidējoši uzņēmumi, izņemot citā dalībvalstī izveidotus uzņēmumus, nevar organizēti 
vai pastāvīgi veikt iepriekšminētā likuma 3. pantā  minētās darbības Kipras Republikā, ja vien tās 
nepārstāv rezidējošs uzņēmums. Lai sniegtu tūrisma gidu pakalpojumus un ceļojumu aģentūru un 
tūrisma operatoru pakalpojumus, ir vajadzīga dalībvalsts valstspiederība (CPC 7471, 7472).  
Pasākumi  
CY: 1995.  gada Tūrisma, ceļojumu biroju un tūristu gidu likums (Nr. 41(I)/1995, ar grozījumiem).  
 
601 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un 
pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms , lielākās labvēlības režīms  
EL: lai trešo valstu valstspiederīgie iegūtu tiesības praktizēt profesijā, tiem jāiegūst Grieķijas Tūrisma 
ministrijas tūristu gidu skolu diploms. Izņēmuma kārtā trešo valstu valstpiederīgajiem uz laiku (līdz 
vienam gadam) var  piešķirt tiesības praktizēt profesijā, skaidri definējot nosacījumus un atkāpjoties 
no iepriekšminētajiem noteikumiem, ja ir apstiprināts, ka konkrētai valodai trūkst tūristu gidu.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
ES (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): lai sniegtu tūristu gidu pakalpojumus, ir nepieciešama 
dalībvalsts valstspiederība (CPC, 7472).  
HR: lai sniegtu viesu uzņemšanas un ēdināšanas pakalpojumus mājsaimniecībās un lauku mājvietās, 
jābūt EEZ valstspiederīgajam (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).  
Pasākumi  
EL: Prezidenta dekrēts  38/2010, Ministrijas lēmums  165261/IA/2010 (Gov. Gazette 2157/B), 
Likuma  4403/2016 50.  pants un Likuma 4582/2018 47.  pants (Gov. Gazette 208/A). ES: Andalūzija 
Decreto 8/2015, de 20 de enero, Regulador de guías de turismo de Andalucía;  
Aragona Decreto 21/2015, de 24 de febrero, Reglamento de Guías de turismo de Aragón;  
Kantabrija Decreto 51/2001, de 24 de julio, Article 4, por el que se modifica el Decreto 32/1997, de 
25 de abril, por el que se aprueba el reglamento para el ejercicio de actividades turísticoinformativas 
privadas;  
Kastīlija un Leona Decreto 25/2000, de 10 de febrero, por el que se modifica el Decreto 101/1995, de 
25 de mayo, por el que se regula la profesión de guía de turismo de la Comunidad Autónoma de 
Castilla y León;  
Kastīlija –Lamanča Decreto 86/2006, de 17 de julio, de Ordenación de las Profesiones  Turísticas;  
Katalonija Decreto Legislativo 3/2010, de 5 de octubre, para la adecuación de normas con rango de 
ley a la Directiva 2006/123/CE, del Parlamento y del Consejo, de 12 de diciembre de 2006, relativa a 
los servicios en el mercado interior, 88.  pants;  
Madrides apgabals Decreto 84/2006, de 26 de octubre del Consejo de Gobierno, por el que se 
modifica el Decreto 47/1996, de 28 de marzo;  
Valensijas apgabals Decreto 90/2010, de 21 de mayo, del Consell, por el que se modifica el 
reglamento regulador de la profesión de guía de turismo en el ámbito territorial de la Comunitat 
Valenciana, aprobado por el Decreto 62/1996, de 25 de marzo, del Consell;  
Estremadura Decreto 37/2015, de 17 de marzo;  
Galisija Decreto 42/2001, de 1 de febrero, de Refundición e n materia de agencias de viajes, guias de 
turismo y turismo activo;  
Baleāru salas Decreto 136/2000, de 22 de septiembre, por el cual se modifica el Decreto 112/1996, 
de 21 de junio, por el que se regula la habilitación de guía turístico en las Islas Balea res; Kanāriju 
 
602 
 salas Decreto 13/2010, de 11 de febrero, por el que se regula el acceso y ejercicio de la profesión de 
guía de turismo en la Comunidad Autónoma de Canarias, 5. pants;  
Larjoha Decreto 14/2001, de 4 de marzo, Reglamento de desarrollo de la Ley  de Turismo de La Rioja;  
Navarra Decreto Foral 288/2004, de 23 de agosto. Reglamento para actividad de empresas de 
turismo activo y cultural de Navarra.  
Astūrija Decreto 59/2007, de 24 de mayo, por el que se aprueba el Reglamento regulador de la 
profesió n de Guía de Turismo en el Principado de Asturias un  
Mursijas reģions Decreto n.º 37/2011, de 8 de abril, por el que se modifican diversos decretos en 
materia de turismo para su adaptación a la ley 11/1997, de 12 de diciembre, de turismo de la Región 
de M urcia tras su modificación por la ley 12/2009, de 11 de diciembre, por la que se modifican 
diversas leyes para su adaptación a la directiva 2006/123/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo 
de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado  interior.  
HR: Viesmīlības un ēdināšanas nozares likums (OG 138/06, 152/08, 43/09, 88/10 un 50/12) un 
Likums par tūrisma pakalpojumu sniegšanu (OG Nr. 68/07 un 88/10).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdz niecība – piekļuve 
tirgum, valsts režīms  
HU: lai varētu sniegt ceļojumu aģentūru, tūrisma operatoru un tūristu gidu pārrobežu pakalpojumus, 
ir vajadzīga Ungārijas Tirdzniecības licencēšanas biroja izdota licence. Licences izdod tikai EEZ 
valstspiederīgaji em un juridiskajām personām, kuru mītne ir EEZ (CPC 7471, 7472).  
IT (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): lai tūristu gidi, kas ir no valstīm ārpus Eiropas 
Savienības, varētu strādāt par profesionāliem tūristu gidiem, jāsaņem īpaša licence no reģio na. 
Tūristu gidi no dalībvalstīm var brīvi darboties bez vajadzības saņemt šādu licenci. Licenci piešķir 
tūristu gidiem, kuri pierāda atbilstošu kompetenci un zināšanas (CPC 7472).  
Pasākumi  
HU: 2005.  gada Likums CLXIV par tirdzniecību; Valdības dekrēts Nr. 213/1996 (XII.23.) par ceļojumu 
organizēšanu un aģentūru darbībām.  
IT: Likums 135/2001, 7.5. un 6.  pants, un Likums 40/2007 (DL 7/2007).  
  
 
603 
 15. atruna. Atpūtas, kultūras un sporta pakalpojum i 
Nozare – apakšnozare:  Atpūtas pakalpojumi un citi sporta pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 962, daļa no 96419  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
Citi sporta pakalpojumi (CPC 96419)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, augstākā līmeņa vadība un direktoru padomes un 
pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms  
AT (attiecas uz valdības reģionālo līmeni): slēpošanas skolu un kalnu gidu darbību reglamentē 
federā lo zemju tiesību akti. Lai sniegtu šādus pakalpojumus, var būt vajadzīga EEZ dalībvalsts 
valstspiederība. Uzņēmumiem var tikt noteikta prasība iecelt rīkotājdirektoru, kurš ir EEZ dalībvalsts 
valstspiederīgais.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts 
režīms  
CY: prasība par valstspiederību deju skolas izveidei un prasība par valstspiederību treneriem.  
Pasākumi  
AT: Kärntner Schischulgesetz, LGBL. Nr.  53/97;  
Kärntner Berg - und Schiführergesetz , LGBL. Nr.  25/98;  
NÖ- Sportgesetz, LGBL. Nr. 5710;  
OÖ- Sportgesetz, LGBl. Nr.  93/1997;  
Salzburger Schischul - und Snowboardschulgesetz, LGBL. Nr.  83/89;  
Salzburger Bergführergesetz, LGBL. Nr.  76/81;  
Steiermärkisches Schischulgesetz, LGBL. Nr.58/97;  
Steiermärkisches Berg - und Schiführergesetz, LGBL. Nr.  53/76;  
Tiroler Schischulgesetz. LGBL. Nr.  15/95;  
 
604 
 Tiroler Bergsportführergesetz, LGBL. Nr.  7/98;  
Vorarlberger Schischulgesetz, LGBL. Nr. 55/02 §4 (2)a;  
Vorarlberger Bergführergesetz, LGBL. Nr.  54/02; un  
Vīne Gesetz über die Unterweisung in Wintersportarten, LGBL. Nr.  37/02.  
CY: Likums  65(I)/1997 , ar grozījumiem, un  
Likums 17(I)/1995 , ar grozījumiem.  
  
 
605 
 16. atruna. Transporta pakalpojumi un transporta  palīgpakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Transporta pakalpojumi  – zvejniecība un ūdens transports  – visa pārējā 
no kuģa veiktā komercdarbība; ūdens transports un ūdens transporta 
palīgpakalpojumi; dzelzceļa transports un dzelzceļa transporta 
palīgpakalpoju mi; autotransports un autotransporta palīgpakalpojumi; 
gaisa pārvadājumu palīgpakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  ISIC 3.1. red. 0501, 0502; CPC 5133, 5223, 711, 712, 721, 741, 742, 743, 
744, 745, 748, 749, 7461, 7469, 83103, 86751, 86754, 8730, 882  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts  (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
a) Jūras transports un jūras transporta palīgpakalpojumi. Jebkāda komercdarbība, ko veic no 
kuģa (ISIC 3.1. red. 0501, 0502; CPC 5133, 5223, 721, daļa no 742, 745, 74540, 74520, 74590, 882)  
Attiecībā uz investīci ju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
EU: attiecībā uz ostas pakalpojumiem ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde var ierobežot 
ostas pakalpojumu sniedzēju skaitu konkrētam ostas pakalpojumam.  
Pasākumi  
EU: Eiropas Parlamenta un Padomes 2017.  gada 15.  februāra Regula (ES) 2017/352, ar ko izveido 
ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību, 
6. pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā līmeņa vadība un 
direktoru padomes, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BG: pārvadājumus un jebkādas darbības, kas saistītas ar hidrotehnika s un zemūdens tehniskajiem 
darbiem, derīgo izrakteņu un citu neorganisko resursu ģeoloģisko izpēti un ieguvi, loču 
pakalpojumiem, bunkurēšanu, atkritumu, ūdens un naftas maisījumu un citu materiālu saņemšanu 
un ko veic kuģi Bulgārijas iekšējos ūdeņos un Bu lgārijas teritoriālajos jūras ūdeņos, drīkst veikt tikai 
kuģi ar Bulgārijas karogu vai kuģi ar citas dalībvalsts karogu.  
Pakalpojumu sniedzēju skaitu ostās var ierobežot atkarībā no ostas objektīvās jaudas, par ko izlemj 
satiksmes, informācijas tehnoloģij u un sakaru ministra izveidota ekspertu komisija.  
 
606 
 Prasība par valstspiederību atbalsta pakalpojumu sniegšanai. Kuģa kapteinim un galvenajam 
inženierim obligāti jābūt EEZ dalībvalsts vai Šveices Konfederācijas valstspiederīgajam (ISIC 3.1.  red. 
0501, 0502,  CPC  5133, 5223, 721, 74520, 74540, 74590, 882).  
Pasākumi  
BG: Tirdzniecības kuģu kodekss; Bulgārijas Republikas Likums par jūras un iekšzemes ūdensceļiem un 
ostām; Rīkojums par nosacījumiem un kārtību, kādā tiek atlasīti Bulgārijas pārvadātāji pasažieru  un 
kravu pārvadājumiem atbilstoši starptautiskiem līgumiem un Rīkojums 3 par bezapkalpes kuģu 
apkopi.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
BG: attiecībā uz atbalsta pakalpojumi em sabiedriskajam transportam Bulgārijas ostās tiesības veikt 
atbalsta darbības valsts nozīmes ostās piešķir ar koncesijas līgumu. Reģionālas nozīmes ostās šādas 
tiesības piešķir ar līgumu, ko noslēdz ar ostas īpašnieku (CPC 74520, 74540, 74590).  
Pasākumi   
BG: Tirdzniecības kuģu kodekss; Bulgārijas Republikas Likums par jūras un iekšzemes ūdensceļiem un 
ostām.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
DK: loču pakalpojumus Dānijā var sniegt tikai tādi loču pakalpojumu sniedzēj i, kuru domicils ir EEZ un 
kurus ir reģistrējušas un apstiprinājušas Dānijas iestādes saskaņā ar Dānijas Likumu par loču 
pakalpojumiem (CPC 74520).  
Pasākumi  
DK: Dānijas Likums par loču pakalpojumiem, §18.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļu ve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un 
pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms  
DE (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): kuģi, kas nepieder dalībvalsts valstspiederīgajam, 
darb ībām, kas nav transports un palīgpakalpojumi, Vācijas federālajos ūdensceļos var izmantot tikai 
pēc īpašas atļaujas saņemšanas. Atbrīvojumus attiecībā uz kuģiem no valstīm, kas ir ārpus Eiropas 
Savienības, var piešķirt tikai tad, ja Eiropas Savienības kuģi  nav pieejami, ja tie ir pieejami ar ļoti 
nelabvēlīgiem nosacījumiem vai pamatojoties uz savstarpību. Atbrīvojumus attiecībā uz kuģiem ar 
Apvienotās Karalistes karogu var piešķirt, pamatojoties uz savstarpību ( KüSchVO , § 2, 3. punkts). 
Visas darbības, uz k urām attiecas tiesību akti par loču pakalpojumiem, tiek reglamentētas, un 
akreditācija ir pieejama tikai EEZ vai Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem. Loču pakalpojumu 
iekārtu nodrošināšana un ekspluatācija ir atļauta tikai publiskām iestādēm vai sab iedrībām, kuras tās 
izraudzījušās.  
Lai nomātu vai nomātu ar izpirkumu jūras kuģus ar operatoriem vai bez tiem un lai nomātu vai 
nomātu ar izpirkumu kuģus, kas nav jūras kuģi, bez operatoriem, līgumu noslēgšanu par kravu 
pārvadājumiem ar kuģiem ar ārvalstu karogu vai šādu kuģu fraktēšanu var ierobežot atkarībā no tā, 
vai ir pieejami kuģi ar Vācijas vai citas dalībvalsts karogu.  
Tādi darījumi starp rezidentiem un nerezidentiem, kuri saistīti ar  
 
607 
 (i) iekšzemes ūdensceļu kuģiem, kas nav reģistrēti ekonomikas zonā;   
(ii) kravu pārvadājumiem ar šādiem iekšzemes ūdensceļu kuģiem vai  
(iii) vilkšanas pakalpojumiem, ko sniedz ar šādiem iekšzemes ūdensceļu kuģiem,  
ekonomikas zonā var tikt ierobežoti (ūdens transports, ūdens transporta atbalsta pakalpojumi, kuģu 
noma, kuģu nomas ar  izpirkumu pakalpojumi bez operatoriem (CPC 721, 745, 83103, 86751, 86754, 
8730).  
Pasākumi  
DE: Gesetz über das Flaggenrecht der Seeschiffe und die Flaggenführung der Binnenschiffe 
(Flaggenrechtsgesetz; Karoga aizsardzības likums);  
Verordnung über die Küs tenschifffahrt (KüSchV);  
Gesetz über die Aufgaben des Bundes auf dem Gebiet der Binnenschiffahrt 
(Binnenschiffahrtsaufgabengesetz - BinSchAufgG);  
Verordnung über Befähigungszeugnisse in der Binnenschiffahrt (Binnenschifferpatentverordnung - 
BinSchPatentV);  
Gesetz über das Seelotswesen (Seelotsgesetz - SeeLG);  
Gesetz über die Aufgaben des Bundes auf dem Gebiet der Seeschiffahrt (Seeaufgabengesetz - 
SeeAufgG) un  
Verordnung zur Eigensicherung von Seeschiffen zur Abwehr äußerer Gefahren (See -
Eigensicherungsverordnung - SeeEigensichV).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
FI: jūras transporta atbalsta pakalpojumi, ja tos sniedz Somija s jūras ūdeņos, ir rezervēti flotēm ar 
valsts, Savienības vai Norvēģijas karogu (CPC 745).  
Pasākumi  
FI: Merilaki (Jūrniecības likums) (674/1994) un  
Laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (Likums par tiesībām veikt tirdzniecību) (122/1919), s. 4.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
EL: ostu teritorijās kravu apstrādes pakalpojumiem piemēro valsts monopolu (CPC 741).  
IT: attiecībā uz jūras kravu apstrādes pakalpojumiem piemēro ekonomisko vajadzību pārbaudi. 
Galvenie kritēriji: e sošo uzņēmumu skaits un ietekme uz tiem, iedzīvotāju blīvums, ģeogrāfiskā 
izplatība un jaunu darbavietu radīšana (CPC 741).  
Pasākumi  
 
608 
 EL: Publisko jūras tiesību kodekss (Likumdošanas dekrēts 187/1973).  
IT: Kuģniecības kodekss;  
Likums  84/1994 un  
Ministr ijas dekrēts 585/1995.  
b) Dzelzceļa transports un dzelzceļa transporta palīgpakalpojumi (CPC 711, 743)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BG: tikai dalībvalsts valstspiederīgie drīkst sniegt dzelzceļa transporta pakalpojumus vai dzelzceļa 
transporta atbalsta pakalpojumus Bulgārijā. Licenci pasažieru vai kravu pārvadājumiem pa dzelzceļu 
izdod satiksmes ministrs dzelzceļa operatoriem, kas reģistrēti  kā tirgotāji (CPC 711, 743).  
Pasākumi  
BG: Dzelzceļa pārvadājumu likums, 37., 48. pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
LT: ekskluzīvas tiesības sniegt tranzīta pakalpojumus ir piešķirtas dzelzceļa uzņēmumiem, kuru 
īpašnieks ir valsts vai kuru akcijas 100  % apmērā pieder valstij (CPC 711).  
Pasākumi  
LT: Lietuvas Republikas 2004.  gada 22.  aprīļa Dzelzceļa pārvadājumu kodekss Nr. IX -2152, kas grozīts 
2006. gada 8. jūnijā ar Nr. X -653.  
c) Autotransports un autotransporta palīgp akalpojumi (CPC 712, 7121, 7122, 71222, 7123)  
Attiecībā uz autotransporta pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas Otrās daļas [Tirdzniecība, 
transports un zvejniecība] Trešā temata [Autopārvadājumi] I [Kravu autopārvadājumi] un II 
[Pasažieru autopārvadājumi] sadaļa  un ROAD -1. pielikums [Kravu autopārvadājumi] . 
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
AT (attiecībā arī uz lielākās labvēlības režīmu): attiecībā uz pasažieru un kravu pārvadājumiem 
ekskluzīvas tiesības un/vai atļaujas var piešķirt tikai EEZ līgumslēdzēju pušu valstspiederīgajiem un 
Savienības juridiskām personām, kuru galvenais birojs atroda s Austrijā. Licences piešķir bez 
diskriminācijas, ievērojot savstarpības nosacījumu (CPC 712).  
Pasākumi  
AT: Güterbeförderungsgesetz (Preču pārvadājumu likums), BGBl. Nr. 593/1995; § 5;  
Gelegenheitsverkehrsgesetz (Neregulārās satiksmes likums), BGBl. Nr. 112/1996; § 6; un  
Kraftfahrliniengesetz (Regulāro pārvadājumu likums), BGBl. I Nr. 203/1999 , ar grozījumiem, §§ 7 un 
8.  
 
609 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, lielākā s labvēlības režīms  
EL: attiecībā uz kravu autopārvadājumu pakalpojumu operatoriem. Kravu autopārvadājumu 
operatoram nepieciešama Grieķijas licence. Licences piešķir bez diskriminācijas, ievērojot 
savstarpības nosacījumu (CPC 7123).  
Pasākumi  
EL: Kravu a utopārvadājumu operatoru licencēšana: Grieķijas Likums 3887/2010 (Government 
Gazette  
A174), kas grozīts ar Likuma 4038/2012 5.  pantu (Government Gazette A' 14).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
IE: ekonomisko vajadzību pārbaude attiecībā uz starppilsētu autobusu pakalpojumiem. Galvenie 
kritēriji: esošo uzņēmumu skaits un ietekme uz tiem, iedzīvotāju blīvums, ģeogrāfiskā izplatība, 
ietekme uz satiksmes apstākļiem un jaunu darbvietu radīšana (CPC 7121, CPC 7122).  
MT: attiecībā uz taksometriem piemēro licenču skaita ierobežojumus.  
Karozzini  (zirgu pajūgi): attiecībā uz Karozzini  (zirgu pajūgiem) piemēro licenču skaita ierobežojumus 
(CPC 712).  
PT: ekonomisko vajadzību pārbaude attiecībā uz limuzīnu pakalpojumiem. Galvenie kritēriji : esošo 
uzņēmumu skaits un ietekme uz tiem, iedzīvotāju blīvums, ģeogrāfiskā izplatība, ietekme uz 
satiksmes apstākļiem un jaunu darbvietu radīšana (CPC 71222).  
Pasākumi  
IE: 2009.  gada Sabiedriskā transporta regulējuma likums.  
MT: Taksometru pakalpojumu  noteikumi (SL499.59).  
PT: 21.  augusta Dekrētlikums 41/80.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
klātbūtne uz vietas  
CZ: ir nepieciešama inkorporācija Čehijas Republikā (filiāles nav iespējamas ).  
Pasākumi  
CZ: Likums Nr. 111/1994 Coll. Coll., par autotransportu.  
Attiecībā uz ieguldījumu liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms  
SE: autopārvadājumu operatoram nepieciešama Zviedrijas licence. Viens no kritērijiem taksometra 
licences saņemšanai — sabiedrība ir iecēlusi fizisku personu par pārvadājumu vadītāju ( de facto  
rezidenta statusa prasība — sk. Zviedrijas atrunu par uzņēmējdarbība s veikšanas veidiem).  
Pasākumi  
 
610 
 SE: Yrkestrafiklag (2012:210) (Likums par profesionāliem pārvadājumiem);  
Yrkestrafikförordning (2012:237) (Valdības noteikumi par profesionāliem pārvadājumiem);  
Taxitrafiklag (2012:211) (Likums par taksometriem) un  
Taxit rafikförordning (2012:238) (Valdības noteikumi par taksometriem).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
SK: taksometru pakalpojumu koncesiju un atļauju taksometru nosūtīšanai var piešķirt personai, 
kuras dzīvesvieta vai uzņēmējdarbības veikšanas vieta ir Slovākijas Republikā vai citā EEZ dalībvalstī.  
Pasākumi  
Likums 56/2012 Coll., par autotransportu.  
d)  Gaisa pārvadājumu palīgpakalpojumi  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalp ojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
EU: lai sniegtu apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, var tikt izvirzīta prasība veikt uzņēmējdarbību 
Eiropas Savienības teritorijā. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu atvērtības līmenis ir atkarī gs no 
lidostas lieluma. Pakalpojumu sniedzēju skaits katrā lidostā var būt ierobežots. “Lielās lidostās” šis 
ierobežojums nedrīkst būt mazāks par diviem piegādātājiem.  
Pasākumi  
EU: Padomes Direktīva 96/67/EK (1996. gada 15. oktobris) par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu 
tirgum Kopienas lidostās.  
BE (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): attiecībā uz apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem tiek 
prasīta savstarpība.  
Pasākumi  
BE: Arrêté Royal du 6 novembre 2010 réglementant l'accès au marché de l'ass istance en escale à 
l'aéroport de Bruxelles -National (18.  pants);  
Besluit van de Vlaamse Regering betreffende de toegang tot de grondafhandelingsmarkt op de 
Vlaamse regionale luchthavens (14.  pants) un  
Arrêté du Gouvernement wallon réglementant l'accès a u marché de l'assistance en escale aux 
aéroports relevant de la Région wallonne (14.  pants).  
e)  Visu transporta veidu atbalsta pakalpojumi (daļa no CPC 748)  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
EU (attiecas arī uz valdī bas reģionālo līmeni): muitošanas pakalpojumus var sniegt tikai Savienības 
rezidenti vai juridiskas personas, kuras veic uzņēmējdarbību Savienībā.  
 
611 
 Pasākumi  
EU: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido  
Savienības Muitas kodeksu.  
  
 
612 
 17. atruna. Ar enerģiju saistītas darbības  
Nozare – apakšnozare:  Ar enerģiju saistītas darbības – ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde; 
elektroenerģijas, gāzes, tvaika un karstā ūdens ražošana, pārvade un 
sadale par saviem līdzekļiem; degvielas transportēšana pa 
cauruļvadiem; pa cauruļvadiem transportētas degvielas vai kurināmā 
glabāšanas un noliktavu pakalpojumi un ar enerģijas sadali saistīti 
pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  ISIC 3.1.  red. 10, 11, 12, 13, 14, 40, CPC 5115, 63297, 713, daļa no 742, 
8675, 883, 887  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Eiropas Sa vienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
a) Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde  (ISIC 3.1. red. 10, 11, 12, 13, 14, CPC 5115, 7131, 
8675, 883)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
NL: ogļūdeņražu izpēti un izm antošanu Nīderlandē vienmēr veic privāta sabiedrība kopā ar 
ekonomikas ministra izraudzītu publisku sabiedrību (ar ierobežotu atbildību). Derīgo izrakteņu 
ieguves likuma 81. un 82.  pants paredz, ka visām kapitāldaļām šādā izraudzītajā sabiedrībā jābūt 
Nīde rlandes valsts tiešā vai netiešā turējumā (ISIC 3.1. red. 10, 3.1. 10, 3.1 11, 3.1 12, 3.1 13, 3.1 14).  
BE: minerālresursu un citu nedzīvo resursu izpētei un izmantošanai teritoriālajos ūdeņos un 
kontinentālajā šelfā ir vajadzīga koncesija. Koncesionāra k ontaktadresei jābūt Beļģijā (ISIC 3.1. red. 
14.).  
IT (saistībā ar izpēti attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): uz valstij piederošām atradnēm attiecas 
īpaši izpētes un ieguves noteikumi. Pirms ikvienas izpētes darbības veikšanas ir jāsaņem izpētes 
atļauja (“permesso di ricerca”, Karaļa Dekrēta  1447/1927 4.  pants). Atļauju izdod uz noteiktu 
termiņu, un tajā ir precīzi norādītas tās zemes robežas, kurā veic izpēti, un par vienu un to pašu 
teritoriju dažādām personām vai sabiedrībām var izdot vairāk nek ā vienu izpētes atļauju (šā veida 
licence var nebūt ekskluzīva). Derīgo izrakteņu iegūšanai un izmantošanai ir jāsaņem atļauja 
(concessione , 14.  pants) no reģionālās iestādes (ISIC 3.1.  red. 10, 3.1 11, 3.1 12, 3.1 13, 3.1 14, CPC 
8675, 883).  
Pasākumi   
 
613 
 BE: Arrêté Royal du 1er septembre 2004 relatif aux conditions, à la délimitation géographique et à la 
procédure d'octroi des concessions d'exploration et d'exploitation des ressources minérales et autres 
ressources non vivantes de la mer territoriale et du p lateau continental.  
IT: izpētes pakalpojumi: Karaļa Dekrēts 1447/1927 un Likumdošanas dekrēts 112/1998, 34.  pants.  
NL: Mijnbouwwet (Derīgo izrakteņu ieguves likums).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms  
BG: lai veiktu pazemes dabas resursu ģeoloģisko izpēti vai izpēti Bulgārijas Republikas teritorijā, 
kontinentālajā šelfā un ekskluzīvajā ekonomikas zonā M elnajā jūrā, ir vajadzīga atļauja, savukārt 
ieguvei un izmantošanai ir vajadzīga koncesija, ko piešķir atbilstoši Pazemes dabas resursu likumam.  
Sabiedrībām, kas reģistrētas preferenciāla nodokļu režīma jurisdikcijās (tas ir, ārzonās), un 
sabiedrībām, kas tieši vai netieši saistītas ar šādām sabiedrībām, ir aizliegts piedalīties atklātās 
procedūrās atļauju vai koncesiju piešķiršanai par dabas resursu, tostarp urāna un torija rūdu, 
ģeoloģisko izpēti un izlūkošanu vai ieguvi, kā arī izmantot esošu atļauju vai  koncesiju, kas piešķirta, jo 
šādas darbības ir liegtas, ieskaitot iespēju reģistrēt atradnes ģeoloģisko vai komerciālo atklāšanu 
izpētes rezultātā.  
Urāna rūdas ieguve ir aizliegta ar Ministru padomes 1992. gada 20. augusta Dekrētu Nr. 163.  
Attiecībā uz t orija rūdas izpēti un ieguvi piemēro vispārējo atļauju un koncesiju režīmu. Lēmumus par 
torija rūdas izpētes un ieguves atļauju pieņem nediskriminējoši katrā atsevišķā gadījumā.   
Saskaņā ar Bulgārijas Republikas Nacionālās asamblejas 2012.  gada 18.  janvār a lēmumu hidrauliskās 
plaisu radīšanas tehnoloģijas, tas ir, hidropārraušanas, jebkāda veida izmantošana naftas un gāzes 
ģeoloģiskajai izpētei, izlūkošanai vai ieguvei ir aizliegta.  
Slānekļa gāzes izpēte un ieguve ir aizliegta (ISIC 3.1. red. 10, 3.1 11, 3.112, 3.1 13,3.1 14).  
Pasākumi  
BG: Pazemes dabas resursu likums;  
Koncesiju likums;  
Likums par privatizāciju un kontroli pēc privatizācijas;  
Kodolenerģijas drošas izmantošanas likums; Bulgārijas Republikas Nacionālās asamblejas 2012.  gada 
18. janvāra l ēmums; Likums par ekonomiskajām un finansiālajām attiecībām ar sabiedrībām, kas 
reģistrētas preferenciāla nodokļu režīma jurisdikcijās, ar šādām sabiedrībām saistītām personām un 
to faktiskajiem īpašniekiem; Zemes dzīļu resursu likums.  
Attiecībā uz invest īciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms  
CY: Ministru padome var atteikties atļaut ogļūdeņražu meklēšanas, izpētes un ieguves darbības veikt 
jebkuram subjektam, ko faktiski kontrolē Apvienotā Karaliste vai Apvienot ās Karalistes 
valstspiederīgie. Pēc atļaujas piešķiršanas neviens subjekts nedrīkst nonākt Apvienotās Karalistes vai 
Apvienotās Karalistes valstspiederīgā tiešā vai netiešā kontrolē bez Ministru padomes iepriekšējas 
piekrišanas. Ministru padome var atteikt ies piešķirt atļauju subjektam, ko faktiski kontrolē Apvienotā 
Karaliste vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgais, ja Apvienotā Karaliste nepiešķir Republikas vai 
 
614 
 dalībvalstu subjektiem attiecībā uz piekļuvi ogļūdeņražiem un to ģeoloģisko meklēšanu, izp ēti un 
ieguvi tādu režīmu, kas ir pielīdzināms režīmam, kuru Republika vai attiecīgā dalībvalsts piešķir 
Apvienotās Karalistes subjektiem (ISIC 3.1. red. 1110).  
Pasākumi  
CY: 2007.  gada Ogļūdeņražu (ģeoloģiskās meklēšanas, izpētes un ieguves likums (Likum s 4(I)/2007), 
ar grozījumiem).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
SK: lai veiktu ar ieguvi un ģeoloģiju saistītas darbības, vajadzīga inkorporācija EEZ (fil iāles nav 
atļautas). Ieguve un ģeoloģiskā izpēte, uz kuru attiecas Slovākijas Republikas Likums 44/1988 par 
dabas resursu aizsardzību un izmantošanu, bez diskriminācijas tiek regulēta, tostarp ar sabiedriskās 
politikas pasākumiem, kuri tiecas nodrošināt da bas resursu un vides saglabāšanu un aizsardzību, 
piemēram, ar konkrētu ieguves tehnoloģiju atļaujām vai aizliegumu. Lielākai noteiktībai — šādi 
pasākumi ietver aizliegumu izmantot skalošanu ar cianīdu minerālu apstrādē vai attīrīšanā, prasību 
pēc īpašas at ļaujas hidropārraušanai, ko izmanto naftas un gāzes ģeoloģiskās izpētes, izlūkošanas vai 
ieguves darbībām, kā arī iepriekšēju apstiprinājumu vietējā referendumā attiecībā uz 
kodolminerālresursiem/ radioaktīviem minerālresursiem. Tas nevairo esoša pasākuma neatbilstošos 
aspektus, uz kuru attiecas atruna (ISIC 3.1.  red. 10, 3.1 11, 3.1 12, 3.1 13, 3.1 14, CPC 5115, 7131, 
8675 un 883).  
Pasākumi  
SK: Likums 51/1988 par ieguvi, sprāgstvielām un Valsts Ieguves pārvaldi; un Likums 569/2007 par 
ģeoloģisko darbību,  Likums  44/1988 par dabas resursu aizsardzību un izmantošanu.   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
klātbūtne uz vietas  
FI: minerālresursu izpētei un izmantošanai ir vajadzīga licence, ko pieš ķir valdība saistībā ar 
kodolmateriāla ieguvi. No valdības ir jāsaņem izpirkšanas atļauja par ieguves teritoriju. Atļauju var 
piešķirt fiziskai personai, kas ir EEZ rezidents, vai juridiskai personai, kura veic uzņēmējdarbību EEZ. 
Var būt vajadzīga ekonomi sko vajadzību pārbaude (ISIC 3.1. red. 120, CPC 5115, 883, 8675).  
IE: izpētes un ieguves sabiedrībām, kas darbojas Īrijā, ir vajadzīga komerciāla klātbūtne Īrijā. 
Minerālu izpētei piemēro prasību, ka darbu veikšanas laikā sabiedrībām (Īrijas un ārvalstu) jāizmanto 
vai nu aģenta, vai izpētes vadītāja — Īrijas rezidenta — pakalpojumi. Ieguvei piemēro prasību, ka 
valsts ieguves vietas nomas tiesības vai ieguves licenci var saņemt sabiedrība, kas inkorporēta Īrijā. 
Saistībā ar īpašumtiesībām uz šādu sabiedrību  ierobežojumu nav (ISIC 3.1. red. 10, 3.1 13, 3.1 14, 
CPC 883).  
Pasākumi  
FI: Kaivoslaki (Ieguves likums) (621/2011) un  
Ydinenergialaki (Kodolenerģijas likums) (990/1987).  
IE: 1940. –2017.  gada likumi par minerālu attīstību, plānošanas likumi un vidiskie noteikumi.  
 
615 
 Attiecībā tikai uz investīcijām – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība 
– klātbūtne uz vietas  
SI: uz minerālresursu izpēti un izmant ošanu, ieskaitot regulētos ieguves pakalpojumus, attiecas 
prasība par uzņēmējdarbības veikšanu vai pilsonību EEZ, Šveices Konfederācijā vai ESAO dalībvalstī 
(ISIC 3.1. red. 10, ISIC 3.1. red. 11, ISIC 3.1. red. 12, ISIC 3.1. red. 13, ISIC 3.1. red. 14, CPC  883, CPC 
8675).  
Pasākumi   
SI: Ieguves likums, 2014.  
b) Elektroenerģijas, gāzes, tvaika un karstā ūdens ražošana, pārvade un sadale par saviem 
līdzekļiem; degvielas vai kurināmā transportēšana pa cauruļvadiem; pa cauruļvadiem 
transportētas degvielas glab āšanas un noliktavu pakalpojumi; ar enerģijas sadali saistīti 
pakalpojumi (ISIC 3.1. red. 40, 3.1 401, CPC 63297, 713, daļa no 742, 74220, 887)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
DK: īpašniekam vai lietotājam, kurš plāno ierīkot ca uruļvadu jēlnaftas, naftas pārstrādes produktu vai 
naftas produktu un dabasgāzes transportēšanai, pirms darba sākšanas jāsaņem atļauja no vietējās 
iestādes. Šādu izsniedzamo atļauju skaits var tikt ierobežots (CPC 7131).  
MT: EneMalta plc  pieder elektroene rģijas piegādes monopols (ISIC 3.1. red. 401; CPC 887.)  
NL: elektroenerģijas tīkla un gāzes cauruļvadu tīkla īpašumtiesības ir ekskluzīvi piešķirtas Nīderlandes 
valdībai (pārvades sistēmas) un citām publiskām iestādēm (sadales sistēmas) (ISIC 3.1. red. 04 0, CPC 
71310).  
Pasākumi  
DK: Lov om naturgasforsyning, LBK 1127 05/09/2018, lov om varmeforsyning, LBK 64 21/01/2019, 
lov om Energinet, LBK 997 27/06/2018. Bekendtgørelse nr. 1257 af 27. juli 2019 om indretning, 
etablering og drift af olietanke, rørsystem er og pipelines (2019.  gada 27.  novembra Rīkojums 
Nr. 1257 par naftas tvertņu, cauruļvadu sistēmu un cauruļvadu plānošanu, ierīkošanu un 
ekspluatāciju).  
MT: EneMalta likums Cap. 272 un EneMalta likums Cap. 536 (Aktīvu, tiesību, saistību un pienākumu 
nodoš ana).  
NL: Elektriciteitswet 1998; Gaswet.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
AT: attiecībā uz gāzes tr ansportēšanu atļauju piešķir tikai EEZ dalībvalsts valstspiederīgajiem, kuru 
domicils ir EEZ. Uzņēmumu un personālsabiedrību galvenajai mītnei jāatrodas EEZ. Tīkla operatoram 
jāieceļ rīkotājdirektors un tehniskais direktors, kurš ir atbildīgs par tīkla dar bības tehnisko kontroli, 
un abiem direktoriem jābūt EEZ dalībvalsts valstspiederīgajiem.  
Kompetentā iestāde var atbrīvot no prasības par valstspiederību un domicilu, ja tiek uzskatīts, ka 
tīkla ekspluatācija ir sabiedrības interesēs.  
 
616 
 Attiecībā uz tādu pr eču transportēšanu, kas nav gāze un ūdens, piemēro šādas prasības:  
(i) atļauju fiziskām personām piešķir tikai EEZ valstspiederīgajiem, kuru mītnei jāatrodas 
Austrijā, un  
(ii) uzņēmumu un personālsabiedrību galvenajai mītnei jāatrodas Austrijā. Piemēro 
ekonomisko  vajadzību pārbaudi vai interešu pārbaudi. Pārrobežu cauruļvadi nedrīkst 
apdraudēt Austrijas drošības intereses un tās neitrālas valsts statusu. Uzņēmumiem un 
personālsabiedrībām ir jāieceļ rīkotājdirektors, kuram jābūt EEZ dalībvalsts 
valstspiederīgajam. Kompetentā iestāde var atbrīvot no prasības par valstspiederību un  
galveno mītni, ja tiek uzskatīts, ka cauruļvada ekspluatācija ir valsts ekonomikas 
interesēs (CPC 713).  
Pasākumi  
AT: Rohrleitungsgesetz (Likums par cauruļvadu transportu), BGBl. Nr. 411/ 1975, § 5(1) un (2), §§ 5 
(1) un (3), 15, 16; un  
Gaswirtschaftsgesetz 2011 (Gāzes likums), BGBl. I Nr. 107/2011, 43. un 44.  pants, 90. un 93.  pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā līmeņa vadība un 
direk toru padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – (attiecas tikai uz valdības reģionālo 
līmeni) valsts režīms un klātbūtne uz vietas  
AT: attiecībā uz elektroenerģijas pārvadi un sadali atļauju piešķir tikai EEZ dalībvalsts 
valstspiederīgajiem, kuru dom icils ir EEZ. Ja operators ieceļ rīkotājdirektoru vai nomnieku, tad tiek 
piešķirts atbrīvojums no domicila prasības.  
Juridisko personu (uzņēmumu) un personālsabiedrību galvenajai mītnei jāatrodas EEZ. Tām jāieceļ 
rīkotājdirektors vai nomnieks — abiem jābūt EEZ dalībvalsts valstspiederīgajiem, kuru domicils ir EEZ.  
Kompetentā iestāde var atbrīvot no prasības par domicilu  un valstspiederību, ja tiek uzskatīts, ka 
tīkla ekspluatācija ir sabiedrības interesēs (ISIC 3.1. red. 40, CPC 887).  
Pasākumi  
AT: Burgenländisches Elektrizitätswesengesetz 2006, LGBl. Nr. 59/2006, ar grozījumiem;  
Niederösterreichisches Elektrizitätswesengesetz, LGBl. Nr. 7800/2005, ar grozījumiem; Landesgesetz, 
mit dem das Oberösterreichische Elektrizitätswirtschafts - und - 
organisationsgesetz 2006 erlassen wird (Oö. ElWOG 2006), LGBl. Nr. 1/2006, ar grozījumiem; 
Salzburger Landeselektri zitätsgesetz 1999 (LEG), LGBl. Nr. 75/1999, ar grozījumiem;  
Gesetz vom 16. November 2011 über die Regelung des Elektrizitätswesens in Tirol (Tiroler  
Elektrizitätsgesetz 2012 – TEG 2012), LGBl. Nr.  134/2011;  
Gesetz über die Erzeugung, Übertragung und Ver teilung von elektrischer Energie  
(Vorarlberger Elektrizitätswirtschaftsgesetz), LGBl. Nr. 59/2003, ar grozījumiem;  
Gesetz über die Neuregelung der Elektrizitätswirtschaft (Wiener Elektrizitätswirtschaftsgesetz  
 
617 
 2005 – WElWG 2005), LGBl. Nr.  46/2005;  
Steiermärkisches Elektrizitätswirtschafts - und Organisationsgesetz(ELWOG), LGBl. Nr.  
70/2005. un  
Kärntner Elektrizitätswirtschafts -und Organisationsgesetz(ELWOG), LGBl. Nr.  24/2006.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms u n pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
CZ: elektroenerģijas ražošanai, pārvadei, sadalei, tirdzniecībai un citām elektroenerģijas tirgus 
operatora darbībām, kā arī gāzes ražošanai, pārvadei, sadalei, uzglabāšanai un tirdzniecībai, kā a rī 
siltumenerģijas ražošanai un sadalei nepieciešama atļauja. Šādu atļauju var piešķirt tikai fiziskai 
personai ar uzturēšanās atļauju vai juridiskai personai, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā. Attiecībā 
uz elektroenerģijas un gāzes pārvadi un tirgus oper atora licencēm pastāv ekskluzīvas tiesības (ISIC 
3.1. red. 40, CPC 7131, 63297, 742, 887).  
LT: elektroenerģijas pārvades, sadales, publiskās piegādes un tirdzniecības organizēšanas licences var 
izdot tikai juridiskām personām, kuras veic uzņēmējdarbību Li etuvas Republikā, vai citu dalībvalstu 
juridisko personu vai citu organizāciju filiālēm, kas veic uzņēmējdarbību Lietuvas Republikā. Atļaujas 
elektroenerģijas ražošanai, elektroenerģijas ražošanas jaudu attīstīšanai un tiešās līnijas izbūvei var 
izsniegt p ersonām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir Lietuvas Republikā, vai juridiskām personām, kas 
veic uzņēmējdarbību Lietuvas Republikā, vai citu dalībvalstu juridisko personu vai citu organizāciju 
filiālēm, kas veic uzņēmējdarbību Lietuvas Republikā. Šī atruna nea ttiecas uz konsultāciju 
pakalpojumiem, kas saistīti ar elektroenerģijas pārvadi un sadali par atlīdzību vai uz līguma pamata 
(ISIC 3.1. red. 401, CPC 887).  
Degvielas vai kurināmā gadījumā nepieciešams veikt uzņēmējdarbību. Degvielas vai kurināmā 
pārvades,  sadales un glabāšanas un dabasgāzes sašķidrināšanas licences var izdot tikai juridiskām 
personām, kas veic uzņēmējdarbību Lietuvas Republikā, vai citas dalībvalsts juridisko personu vai citu 
organizāciju (meitasuzņēmumu) filiālēm, kas veic uzņēmējdarbību Lietuvas Republikā.  
Šī atruna neattiecas uz konsultāciju pakalpojumiem, kas saistīti ar degvielas vai kurināmā pārvadi un 
sadali par atlīdzību vai uz līguma pamata (CPC 713, CPC 887).  
PL: saskaņā ar Enerģētikas likumu ir vajadzīga licence šādu darbību ve ikšanai:  
(i) degvielas vai kurināmā vai enerģijas ražošanai, izņemot cietā vai gāzveida degvielas 
vai kurināmā ražošanu; elektroenerģijas ražošanu, izmantojot elektroenerģijas avotus, 
kuru kopējā jauda nepārsniedz 50  MW, neskaitot atjaunojamos energoresursus;  
elektroenerģijas un siltuma koģenerāciju, izmantojot avotus, kuru kopējā jauda 
nepārsniedz 5  MW, neskaitot atjaunojamos energoresursus; siltumenerģijas ražošanu, 
izmantojot avotus, kuru kopējā jauda nepārsniedz 5  MW;  
(ii)  gāzveida kurināmā uzglabāšanai glabāš anas iekārtās, dabasgāzes sašķidrināšanai un 
sašķidrinātas dabasgāzes regazificēšanai sašķidrinātas dabasgāzes iekārtās, kā arī 
sašķidrināta kurināmā uzglabāšanai, izņemot sašķidrinātas gāzes uzglabāšanu iekārtās, 
kuru jauda ir mazāka par 1  MJ/s, un šķidra s degvielas vai kurināmā uzglabāšana 
mazumtirdzniecībā;  
 
618 
 (iii) degvielas vai kurināmā vai enerģijas pārvadei vai sadalei, izņemot: gāzveida 
kurināmā sadali tīklos, kuru jauda ir mazāka par 1  MJ/s, un siltuma pārvadi vai sadali, ja 
klientu pasūtītā kopējā jauda n epārsniedz 5 MW;  
(iv) degvielas vai kurināmā vai enerģijas tirdzniecībai, izņemot cietā kurināmā 
tirdzniecību; elektroenerģijas tirdzniecību, izmantojot klientam piederošas iekārtas, 
kurās spriegums ir mazāks par 1  kV; gāzveida kurināmā tirdzniecību, ja gada a pgrozījums 
nepārsniedz EUR 100 000 ekvivalentu; sašķidrinātas gāzes tirdzniecību, ja gada 
apgrozījums nepārsniedz EUR 10 000; un gāzveida kurināmā un elektroenerģijas 
tirdzniecību, ko veic preču biržās brokeru sabiedrības, kuras darbojas kā starpnieki 
preč u biržās, pamatojoties uz 2000. gada 26. oktobra Likumu par preču biržām, kā arī 
siltuma tirdzniecību, ja klientu pasūtītā jauda nepārsniedz 5  MW. Minētie apgrozījuma 
ierobežojumi neattiecas uz gāzveida kurināmā vai sašķidrinātas gāzes 
vairumtirdzniecības pakalpojumiem vai balonos pildītas gāzes mazumtirdzniecības 
pakalpojumiem.  
Licenci kompetentā iestāde var piešķirt tikai pieteikuma iesniedzējam, kura reģistrētā galvenā 
darījumdarbības vieta vai rezidence ir EEZ dalībvalsts vai Šveices Konfederācijas ter itorijā (ISIC 3.1. 
red. 040, CPC 63297, 74220, CPC 887).  
Pasākumi  
CZ: Likums Nr. 458/2000 Coll. par darījumdarbības nosacījumiem un publisko pārvaldi enerģētikas 
nozarēs (Enerģētikas likums).  
LT: Lietuvas Republikas 2000.  gada 10.  oktobra Likums Nr. VII I-1973 par dabasgāzi un Lietuvas 
Republikas 2000. gada 20. jūlija Likums Nr. VIII -1881 par elektroenerģiju.  
PL: 1997. gada 10. aprīļa Enerģētikas likums, 32. un 33. pants  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas  
SI: uz elektroenerģijas un dabasgāzes ražošanu, tirdzniecību, piegādi galalietotājiem, pārvadi un 
sadali attiecas prasība par uzņēmējdarbības veikšanu Savienībā (ISIC 3.1. red. 4010, 4020, CPC 7131, 
CPC 887).  
Pasākumi  
SI: Energetski zakon  (Enerģētikas liku ms) 2014, Official Gazette RS, nr.  17/2014.  un Ieguves likums, 
2014.  
  
 
619 
 18. atruna. Lauksaimniecība, zvejniecība un ražošana  
Nozare – apakšnozare:  Lauksaimniecība, medniecība, mežsaimniecība; dzīvnieku un 
ziemeļbriežu audzēšana, zvejniecība un akvakultūra ; izdevējdarbība, 
poligrāfija un ierakstu reproducēšana  
Nozares klasifikācija:  ISIC 3.1.  red. 011,  012, 013, 014, 015, 1531, 050, 0501, 0502, 221, 222, 
323, 324, CPC 881, 882, 88442  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režī ms  
Veiktspējas prasības  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība.  
Valdības līmenis:  Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
a)  Lauksaimniecība, medniecība un mežsaimniecība  (ISIC 3.1. red. 011, 012, 013, 014, 015, 
1531, CPC 881)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms  
IE: lai ārvalstu rezidenti varētu veikt uzņēmējdarbību miltu malšanas jomā, ir vajadzīga atļauj a (ISIC 
3.1. red. 1531).  
Pasākumi  
IE: 1933. gada Lauksaimniecības produktu (graudaugu) likums.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
FI: tikai EEZ dalībvalsts valstspiederīgie, kuri ir rezidenti ziemeļbriežu ganību teritorijā, var turēt un 
audzēt ziemeļbriežus. Var tikt piešķirtas ekskluzīvas tiesības.  
FR: lai kļūtu par lauksaimniecības kooperatīva locekli vai šāda kooperatīva direktoru,  ir vajadzīga 
iepriekšēja atļauja (ISIC 3.1. red. 011, 012, 013, 014, 015).  
SE: tikai sāmiem drīkst piederēt ziemeļbriežu audzēšanas saimniecības, un tikai sāmi drīkst ar to 
nodarboties.  
Pasākumi  
FI: Poronhoitolaki (Ziemeļbriežu audzēšanas likums) (848/ 1990), 1.  nodaļa, 4.  pants, 3.  protokols 
Līgumam par Somijas pievienošanos.  
FR: Code rural et de la pêche maritime.  
 
620 
 SE: Ziemeļbriežu audzēšanas likums (1971:437), 1.  iedaļa  
b)  Zvejniecība un akvakultūra (ISIC 3.1. red. 050, 0501, 0502, CPC 882)  
Attiec ībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība –  piekļuve tirgum  
FR: Francijas kuģim, kas kuģo ar Francijas karogu, var izdot zvejas atļauju vai var atļaut zvejot, 
pamatojoties uz valsts kvotām, t ikai tad, ja tiek izveidota reāla ekonomiskā saikne Francijas teritorijā 
un ja kuģa darbība tiek vadīta un kontrolēta no pastāvīgas uzņēmējdarbības vietas Francijas teritorijā 
(ISIC 3.1. red. 050, CPC 882).  
Pasākumi  
FR: Code rural et de la pêche maritime . 
c) Ražošana – izdevējdarbība, poligrāfija un ierakstu reproducēšana (ISIC 3.1. red. 221, 222, 
323, 324, CPC 88442)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
LV: tiesības dibināt un izdot masu informācijas līdzekļus ir tikai Latvijā inkorporētām ju ridiskajām 
personām un Latvijas fiziskajām personām. Filiāles nav atļautas (CPC 88442).  
Pasākumi  
LV: Likums par presi un citiem masu informācijas līdzekļiem, 8.  pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tird zniecība – 
klātbūtne uz vietas  
DE (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): katrā publiski izplatītā vai drukātā laikrakstā, žurnālā vai 
periodiskajā izdevumā jābūt skaidri norādītam “atbildīgajam redaktoram” (fiziskas personas pilnam 
vārdam, uzvārdam un adresei). Var tikt noteikta prasība, ka atbildīgajam redaktoram jābūt Vācijas, 
Savienības vai EEZ dalībvalsts pastāvīgajam iedzīvotājam. Federālais iekšlietu ministrs var pieļaut 
izņēmumus (ISIC 3.1. red. 223, 224).  
Pasākumi  
DE:  
Reģionālā līmenī:  
Gesetz über die Presse Baden -Württemberg (LPG BW);  
Bayerisches Pressegesetz (BayPrG);  
Berliner Pressegesetz (BlnPrG);  
Brandenburgisches Landespressegesetz (BbgPG);  
Gesetz über die Presse Bremen (BrPrG);  
 
621 
 Hamburgisches Pressegesetz;  
Hessisches Pressegesetz (HPresseG);  
Landespressegesetz für das Land Mecklenburg -Vorpommern (LPrG M -V); 
Niedersächsisches Pressegesetz (NPresseG);  
Pressegesetz für das Land Nordrhein -Westfalen (Landespressegesetz NRW);  
Landesmediengesetz (LMG) Rheinland -Pfalz;  
Saarländisches Medie ngesetz (SMG);  
Sächsisches Gesetz über die Presse (SächsPresseG);  
Pressegesetz für das Land Sachsen -Anhalt (Landespressegesetz);  
Gesetz über die Presse Schleswig -Holstein (PressG SH);  
Thüringer Pressegesetz (TPG).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
IT: ja Apvienotā Karaliste ļauj Itālijas ieguldītājiem turēt īpašumā vairāk nekā 49  procentus kapitāla 
un balsstiesību Apvienotās Karalistes izdevējsabiedrībā, tad Itālija ļauj Apvienotās Karalistes 
ieguldītājiem turēt īpašu mā vairāk nekā 49 procentus kapitāla un balsstiesību Itālijas 
izdevējsabiedrībā ar tādiem pašiem nosacījumiem (ISIC 3.1.  red. 221, 222).  
Pasākumi  
IT: Likums 416/1981, 1. pants (un turpmākie grozījumi).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – augstākā vadība un direktoru padomes  
PL: laikrakstu un žurnālu galvenajiem redaktoriem piemērota prasība par valstspiederību (ISIC 3.1. 
Red.   
221, 222).  
Pasākumi  
PL: 1984.  gada 26.  janvāra Likums par presi, Ofi ciālo publikāciju izdevums, Nr. 5, 24. poz., ar 
turpmākiem grozījumiem.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts 
režīms, klātbūtne uz vietas  
SE: fiziskām personām, kas ir Zviedrijā iespiestu u n publicētu periodisko izdevumu īpašnieki, jābūt 
Zviedrijas rezidentiem vai EEZ dalībvalsts valstspiederīgajiem. Šādu periodisko izdevumu 
īpašniekiem, kuri ir juridiskas personas, jāveic uzņēmējdarbība EEZ. Zviedrijā iespiestiem un 
publicētiem periodiskaji em izdevumiem un tehniskajiem ierakstiem nepieciešams atbildīgais 
redaktors, kura domicilam jābūt Zviedrijā (ISIC 3.1. red. 22, CPC 88442).  
 
622 
 Pasākumi  
SE: Preses brīvības likums (1949:105);  
Pamatlikums par vārda brīvību (1991:1469) un  
Likums par rīkojumi em attiecībā uz Preses brīvības likumu un Pamatlikumu par vārda brīvību 
(1991:1559).   
  
 
623 
 Apvienotās Karalistes saraksts  
1. atruna. Visas nozares  
2. atruna. Profesionālie pakalpojumi   (visas profesijas, izņemot ar veselību saistītās)  
3. atruna. Profesionālie pakalpojumi (veterinārie pakalpojumi)  
4. atruna. Pētniecības un izstrādes pakalpojumi  
5. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi  
6. atruna. Sakaru pakalpojumi  
7. atruna. Transporta pakalpojumi un transporta palīgpakalpojumi  
8. atruna. Ar enerģiju saistītas darbības  
  
 
624 
 1. atruna. Visas nozares  
Nozare:  Visas nozares  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Veiktspējas prasības  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija  
Valdības līmenis:  Centrālais un reģionālais (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju –  veiktspējas prasības  
Apvienotā Karaliste var izpildīt saistības vai apņemšanās, kas uzņemtas saskaņā ar noteikumiem, kuri 
reglamentē apņemšanās, kas uzņemtas City Code on Takeovers and Mergers  (Sitijas kodeksā par 
pārņemšanu un apvienošanos) pēc izteiktā piedāvājuma, vai kas u zņemtas saskaņā ar Deeds of 
Undertaking  (apņemšanās akti) saistībā ar pārņemšanu vai apvienošanos, ja saistības vai 
apņemšanās nav noteiktas vai prasītas kā nosacījums pārņemšanas vai apvienošanās apstiprināšanai.  
Pasākumi  
The City Code on Takeovers and Me rgers  (Sitijas kodekss par pārņemšanu un apvienošanos).  
Companies Act 2006  (2006.  gada Sabiedrību likums).   
Law of Property (Likums par īpašumu) Act 1989 (dažādi noteikumi)  attiecībā uz apņemšanos aktu 
izpildi saistībā ar pārņemšanu vai apvienošanos.  
Attie cībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes  
Šī atruna attiecas tikai uz veselības, sociālajiem vai izglītības pakalpojumiem.  
Attiecībā uz investoriem no Savienības vai to uzņēmumiem Apvienotā Karaliste, pārdodot vai 
izmantojot pašu kapitāla daļas vai aktīvus esošā valsts uzņēmumā vai esošā valdības struktūrā, kas 
sniedz veselības, sociālos vai izglītības pakalpojumus (CPC  93, 92), var noteikt aizliegumus vai 
ierobežojumus attiecībā uz šādu daļu  vai aktīvu turēšanu īpašumā un šādu daļu un aktīvu īpašnieku 
spēju kontrolēt jebkādu rezultātā izveidoto uzņēmumu.  Attiecībā uz šādu pārdošanu vai cita veida 
izmantošanu Apvienotā Karaliste var pieņemt vai atstāt spēkā pasākumus saistībā ar augstākās 
vadības vai direktoru padomju locekļu valstspiederību, kā arī pasākumus, kas ierobežo pakalpojumu 
sniedzēju skaitu.  
Šajā atrunā:  
(i) ikvienu pasākumu, kuru atstāj spēkā vai pieņem pēc šā nolīguma spēkā stāšanās 
dienas un kurā minētās pārdošanas vai cita veida iz mantošanas brīdī ir noteikts 
aizliegums vai ierobežojumi attiecībā uz pašu kapitāla daļu vai aktīvu turēšanu 
 
625 
 īpašumā vai noteiktas prasības attiecībā uz valstspiederību, vai noteikti ierobežojumi 
attiecībā uz šajā atrunā aprakstīto pakalpojumu sniedzēju sk aitu, uzskata par esošu 
pasākumu un  
(ii) “valsts uzņēmums” ir uzņēmums, kas pieder Apvienotajai Karalistei ar līdzdalības 
starpniecību vai ko tā kontrolē ar līdzdalības starpniecību, un ietver uzņēmumu, kas 
izveidots pēc šā nolīguma spēkā stāšanās nolūkā vienī gi pārdot vai izmantot pašu 
kapitāla daļas vai aktīvus esošā valsts uzņēmumā vai valdības struktūrā.  
Pasākumi  
Izklāstīti daļā “Apraksts” iepriekš.  
  
 
626 
 2. atruna. Profesionālie pakalpojumi (visas profesijas, izņemot ar veselību saistītās)  
Nozare – apakšnoza re: Profesionālie pakalpojumi  — juridiskie pakalpojumi, revīzijas 
pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  daļa no CPC 861, CPC 862  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Centrālais un reģionālais (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
(a) Juridiskie pakalpojumi (daļa no CPC 861)  
Lai sniegtu noteiktus juridiskus pakalpojumus, var būt nepieciešams saņemt atļauju vai licenci no 
kompetentās iestādes vai izpildīt reģistrācijas prasības. Ciktāl prasības attiecībā uz atļaujas vai 
licences saņemšanu vai reģistrāciju nav diskriminējošas un atbilst SERVIN. 5.49.  pantā noteiktajām, 
tās nav uzskaitītas. Tās var ietvert, piemēram, prasību par to, ka jābūt iegūtai noteiktai kvalifikācijai, 
jābūt pabeigtam atzītam apmācības periodam vai ka dalības brīdī jābūt birojam vai pasta adresei 
kompetentās iestādes jurisdikcijā.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms u n pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas , valsts režīms  
Attiecībā uz dažu Apvienotās Karalistes iekšzemes juridisko pakalpojumu sniegšanu attiecīgā 
profesionālā vai regulatīvā iestāde var noteikt prasību par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne). 
Piemēro nediskriminējošas prasības attiecībā uz juridisko formu.  
Attiecībā uz dažu Apvienotās Karalistes iekšzemes ar imigrāciju saistītu juridisko pakalpojumu 
sniegšanu attiecīgā profesionālā vai regulējuma struktūra var noteikt p rasību par dzīvesvietu.  
Pasākumi  
Attiecībā uz Angliju un Velsu  — the Solicitors Act 1974, the Administration of Justice Act 1985  un the 
Legal Services Act 2007 . Attiecībā uz Skotiju  — Solicitors (Scotland) Act 1980  un the Legal Services 
(Scotland) Act 201 0. Attiecībā uz Ziemeļīriju  — the Solicitors (Northern Ireland) Order 1976 . Attiecībā 
uz visām jurisdikcijām – 1999.  gada Imigrācijas un patvēruma likums. Turklāt katrā jurisdikcijā 
piemērojamie pasākumi ietver prasības, ko noteikušas profesionālās un regu lējuma struktūras.  
(b) Revīzijas pakalpojumi (CPC 86211, 86212, izņemot grāmatvedības un uzskaites 
pakalpojumus)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts 
režīms  
 
627 
 Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes var atzīt tāda revidenta kvalifikāciju līdzvērtīgumu, kurš 
ir Savienības vai kādas trešās valsts valstspiederīgais, lai ļautu revidentam pildīt obligātā revidenta 
funkcijas Apvienotajā Karalistē, pamatojoties uz savstarpību (CPC 8621).  
Pasākumi  
The Companies Act 2006 (2006.  gada Sabiedrību likums)   
 
628 
 3. atruna. Profesionālie pakalpojumi (veterinārie pakalpojumi)  
Nozare – apakšnozare:  Profesionālie pakalpojumi (veterinārie pakalpojumi)  
Nozares klasifikācija:  CPC 932  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Centrālais un reģionālais (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
Lai praktizētu veterinārārsta profesijā, ir vajadzīga fiziska klātbūtne. Veterinārārsta praksi var izveidot 
tikai tādi kvalificēti veterinārārsti, kas ir Karaliskās veterinārārstu kolēģijas ( RCVS ) locekļi.  
Pasākumi  
Veterinary Surgeons Act 1966  (1966.  gada Veterinārārstu likums)  
  
 
629 
 4. atruna. Pētniecības un izstrādes pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Pētniecības un izstrādes pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 851 un 853  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Centrālais un reģionālais (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
Par publiski finansētiem pētniecības un izstrādes (PI) pakalpojumiem, kam izmanto Apvienotās 
Karalistes nodrošinātu finansējumu, ekskluzīvas tiesības vai pilnvaras var piešķirt tikai Apvienotās 
Karalistes valstspiederīgajiem un Apvienotās Karalistes juridi skām personām, kuru juridiskā adrese, 
galvenā vadība vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Apvienotajā Karalistē (CPC 851, 853).  
Šī atruna neskar [Piekto daļu] [Dalība Savienības programmās, pareiza finanšu pārvaldība un finanšu 
noteikumi] un Puses veikta iepirkuma vai piešķirtu subsīdiju vai dotāciju izslēgšanu no SERVIN.1.1. 
panta [Mērķis un darbības joma] 6. un 7. punkta .   
Pasākumi  
Visas esošās un visas nākotnes pētniecības vai inovācijas programmas.  
  
 
630 
 5. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Darījumdarbības pakalpojumi – nomas vai izpirkumnomas 
pakalpojumi bez operatoriem un citi darījumdarbības pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  daļa no CPC 831  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Centrālais un reģionālais (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
Lai nomātu vai nomātu ar izpirkumu gaisa kuģi bez apkalpes, uz gaisa kuģi, ko izmanto Apvienotās 
Karalistes gaisa pārvadātājs, attiecas piemērojamās gaisa kuģu reģistrācijas prasības. Uz tādu līgumu 
par nomāšanu ar izpirkumu bez apkalpes, kura puse ir Apvi enotās Karalistes pārvadātājs, attiecas 
prasības, kas noteiktas valsts tiesību aktos par aviācijas drošību, tādas kā iepriekšējs apstiprinājums 
un citi trešās valstīs reģistrētu gaisa kuģu izmantošanai piemērojami nosacījumi. Lai gaisa kuģus 
reģistrētu, va r prasīt, lai to īpašnieki būtu vai nu fiziskas personas, kas atbilst konkrētiem 
valstspiederības kritērijiem, vai uzņēmumi, kuri atbilst konkrētiem kritērijiem attiecībā uz kapitāla 
īpašumtiesībām un kontroli (CPC 83104).  
Attiecībā uz datorizētu rezervēš anas sistēmu (DRS) pakalpojumiem, ja DRS pakalpojumu sniedzēji 
ārpus Apvienotās Karalistes nepiešķir Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem līdzvērtīgu (proti, 
nediskriminējošu) režīmu tam, kāds ir nodrošināts Apvienotajā Karalistē, vai ja gaisa pārvadā tāji, kas 
nav Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāji, nepiešķir Apvienotās Karalistes DRS pakalpojumu 
sniedzējiem līdzvērtīgu režīmu tam, kāds ir nodrošināts Apvienotajā Karalistē, var veikt pasākumus, 
lai DRS pakalpojumu sniedzēji Apvienotajā Karalistē p iešķirtu līdzvērtīgu, diskriminējošu režīmu gaisa 
pārvadātājiem, kas nav Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāji, vai Apvienotās Karalistes gaisa 
pārvadātāji piešķirtu līdzvērtīgu režīmu DRS pakalpojumu sniedzējiem ārpus Apvienotās Karalistes.  
Pasākumi:  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008.  gada 24.  septembra Regula (EK) Nr.  1008/2008 par 
kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāta versija), kas 
Apvienotās Karalistes tiesību aktos saglabāta ar  European Union (Withdrawa l) Act 2018  un grozīta ar 
Operation of Air Services (Amendment etc.) (EU Exit) Regulations (S.I. 2018/1392).   
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.  gada 24.  septembra Regula (EK) Nr.  80/2008 par kopīgiem 
noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai K opienā (pārstrādāta versija), kas 
Apvienotās Karalistes tiesību aktos saglabāta ar  European Union (Withdrawal) Act 2018  un grozīta ar 
Computer Reservation Systems (Amendment) (EU Exit) Regulations 2018 (S.I. 018/1080).   
 
631 
 6. atruna. Sakaru pakalpojumi  
Nozar e – apakšnozare:  Sakaru pakalpojumi – pasta un kurjera pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  Daļa no CPC 71235, daļa no 73210, daļa no 751  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līm enis:  Centrālais un reģionālais (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
Pastkastīšu izvietošanas uz publiskiem ceļiem organizēšana, pastmarku izdošana un ierakstīto 
sūtījumu pasta pakalpojumu sniegšana, ko izmanto tiesas vai administratīvajās procedūrās,  var būt 
ierobežota saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Lielākai noteiktībai  — pasta operatoriem var piemērot 
konkrētus universālā pakalpojuma pienākumus vai finansiālu ieguldījumu kompensāciju fondā.  
Pasākumi  
Postal Services Act 2011  (2011.  gada Pasta paka lpojumu likums)  
  
 
632 
 7. atruna. Transporta pakalpojumi un transporta palīgpakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Transporta pakalpojumi – ūdens transporta palīgpakalpojumi, 
dzelzceļa transporta palīgpakalpojumi, autotransporta 
palīgpakalpojumi, gaisa transporta p alīgpakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 711, 712, 721, 741, 742, 743, 744, 745, 746, 748, 749  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Centrālais un reģionālais (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
(a) Gaisa pārvadājumu palīgpakalpojumi (CPC 746)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu atvērtības līmenis ir atkarīgs no lidostas lieluma. Pakalpojumu 
sniedzēju skaits katrā lidostā var būt ierobežots. “Lielās lidostās” šis ierobežojums nedrīkst būt 
mazāks par diviem piegādātājiem.  
Pasākumi  
The Airports (G roundhandling) Regulations 1997 (S.I. 1997/2389)  (1997.  gada Noteikumi par 
lidostām (apkalpošana uz zemes) (S.I. 1997/2389))  
(b) Visu transporta veidu atbalsta pakalpojumi  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzn iecība – 
piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas , valsts režīms   
Muitas pakalpojumus, tostarp muitošanas pakalpojumus un pakalpojumus, kas saistīti ar pagaidu 
uzglabāšanas vietu vai muitas noliktavu izmantošanu, var sniegt tikai personas, kas veic 
uzņēmējdarb ību Apvienotajā Karalistē.  Lai novērstu šaubas, tas ietver Apvienotās Karalistes 
rezidentus, personas, kuru pastāvīgā darījumdarbības vieta ir Apvienotajā Karalistē vai juridiskā 
adrese ir Apvienotajā Karalistē.  
Pasākumi  
Taxation (Cross -Border Trade Act)  2018  (2018.  gada Nodokļu likums (pārrobežu tirdzniecība)); the 
Customs and Excise Management Act 1979  (1979.  gada Muitas un akcīzes pārvaldības likums); the 
Customs (Export) (EU Exit) Regulations 2019  (2019.  gada Noteikumi par muitu (eksportu)); the 
Custo ms (Import Duty) (EU Exit) Regulations 2018  (2018.  gada Noteikumi par muitu (ievedmuitas 
nodokli)); the Customs (Special Procedures and Outward Processing) (EU Exit) Regulations 2018  
 
633 
 (2018.  gada Noteikumi par muitu (īpašas procedūras un izvešana pārstrādei ); the Customs and Excise 
(Miscellaneous Provisions and Amendments) (EU Exit) Regulations 2019/1215  (Noteikumi 2019/1215 
par muitu un akcīzi (dažādi noteikumi un grozījumi)).  
(c) Ūdens transporta palīgpakalpojumi  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piek ļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
Attiecībā uz ostas pakalpojumiem ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde var ierobežot 
ostas pakalpojumu sniedzēju skaitu konkrētam ostas pakalpojumam.  
Pasākumi  
2017.  gada 15.  febru āra Regula (ES) 2017/352, ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu 
un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību, 6.  pants, kura Apvienotās Karalistes tiesību 
aktos saglabāta ar European Union (Withdrawal) Act 2018  un grozīta ar Pilotage an d Port Services 
(Amendment) (EU Exit) Regulations 2020 (S.I. 2020/671) .  
Port Services Regulations 2019  (2019.  gada noteikumi par Ostas pakalpojumiem)  
  
 
634 
 8. atruna. Ar enerģiju saistītas darbības  
Nozare – apakšnozare:  Ar enerģiju saistītas darbības – ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde  
Nozares klasifikācija:  ISIC 3.1. red. 11, 8675, CPC 883  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
Valdības līmenis:  Centrālais un reģionālais (ja vien nav norādīts citādi)  
 
Apraksts  
Lai veiktu izpētes un ieguves darbības Apvienotās Karalistes kontinentālajā šelfā (UKCS) un sniegtu 
pakalpojumus, kam nepieciešama tieša piekļuve dabas resursiem vai to izmantošana, ir vajadzīga 
licence.  
Šī atruna attiecas uz ieguves licencēm, ko izdod par Apvienotās Karalistes kontinentālo šelfu. Lai 
kļūtu par licenciātu, sabiedrības darījumdarbības vietai jābūt Apvienotajā Karalistē. Tas nozīmē, ka 
vai nu  
(i) sabiedrība ar darbiniekiem atrodas Apvienotajā K aralistē,  
(ii) vai Apvienotās Karalistes sabiedrība ir reģistrēta Sabiedrību reģistrā ( Companies 
House ), vai arī  
(iii) ārvalstu sabiedrības Apvienotās Karalistes filiāle ir reģistrēta Sabiedrību reģistrā 
(Companies House ).  
Šī prasība ir spēkā attiecībā uz ikvienu sabiedrību, kas piesakās jaunai licencei, un ikvienu sabiedrību, 
kura vēlas pievienoties esošai licencei, pamatojoties uz cesiju. Tā attiecas uz visām licencēm un uz 
visiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir operatori. Lai saņemtu licenci, kas attieca s uz 
konkrētu ieguves teritoriju, sabiedrībai a) jābūt Companies House  (Sabiedrību reģistrā) reģistrētai 
Apvienotās Karalistes sabiedrībai vai b)  jāveic darījumdarbība no fiksētas darījumdarbības vietas 
Apvienotajā Karalistē, kura definēta Finance Act  2003  148.  pantā (parasti tam vajadzīgs, lai 
sabiedrība ar darbiniekiem atrastos Apvienotajā Karalistē) (ISIC 3.1.  red. 11, CPC  883, 8675).  
Pasākumi  
Petroleum Act 1998  (1998.  gada Likums par naftu).  
  
 
635 
 SERVIN -2. PIELIKUMS.  NĀKOTNES PASĀKUMI  
Ievadpiezīmes  
1.  Apvienotās Karalistes un Savienības sarakstos saskaņā ar SERVIN. 2.7.  pantu [Neatbilstoši 
pasākumi – investīciju liberalizācija], SERVIN.3.6.  pantu [Neatbilstoši pasākumi – pakalpojumu 
pārr obežu tirdzniecība] un SERVIN. 5.50.  pantu [Neatbilstoši pasākumi – juridiskie pakalpojumi]  ir 
izklāstītas Apvienotās Karalistes un Savienības atrunas attiecībā uz spēkā esošiem pasākumiem, kas 
neatbilst pienākumiem, kuri noteikti ar:  
(a) SERVIN.2.2.  pantu [Pi ekļuve tirgum – investīciju liberalizācija] vai SERVIN.3.2.  pantu 
[Piekļuve tirgum – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] ; 
(b) SERVIN. 3.3.  pantu [Klātbūtne uz vietas – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība];  
(c) SERVIN.2.3.  pantu [Valsts režīms – investīciju liberalizācija] vai SERVIN.3.4.  pantu [Valsts 
režīms – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] ; 
(d) SERVIN.2.4.  pantu [Lielākās labvēlības režīms – investīciju liberalizācija] vai 
SERVIN.3.5.  pantu [Lielākās labvēlības režīms — pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] ; 
(e) SERVIN. 2.5.  pantu [Augstākā vadība un direktoru padomes];  
(f) SERVIN. 2.6.  pantu [Veiktspējas prasības] un  vai 
(g) SERVIN.5.49.  pantu [Pienākumi – juridiskie pakalpojumi].  
2.  Puses atrunas neskar Pušu tiesības un pienākumus, ko paredz GATS .  
3.  Katrā atrunā ir šādas daļas:  
(a) “nozare” – vispārējā nozare, uz kuru attiecas atruna;  
(b) “apakšnozare” – konkrētā nozare, uz kuru attiecas atruna;  
(c) “nozares klasifikācija” – attiecīgā gadījumā norādīta darbība, uz kuru attiecas atruna 
saskaņā ar CPC, ISIC 3.1.  red. vai kā citādi skaidri izklāstīts Puses atrunā;  
(d) “atrunas veids”, kas precizē 1. punktā minētos pienākumus, uz kuriem attiecas atruna;  
(e) “apraksts” – tās nozares, apakšnozares vai darbības joma, uz kuru attiecas atruna, un  
(f) “esošie pasākumi” – pārredzam ības nolūkā tiek uzskaitīti pašreizējie pasākumi, ko 
piemēro nozarei, apakšnozarei vai darbībām, uz ko attiecas atruna.  
4.  Interpretējot atrunu, ņem vērā visas tās daļas. Daļa “apraksts” prevalē pār visām citām 
daļām.  
5. Apvienotās Karalistes un Eiropas  Savienības saistību sarakstos  
a) ar “ISIC 3.1.  red.” apzīmē Starptautisko standartizēto visu saimnieciskās darbības veidu 
klasifikāciju, kāda tā izklāstīta Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas biroja statistikas 
dokumentus M  sērijā Nr.  4, ISIC 3.1.  red., 2002.;  
 
636 
 b) “CPC” ir Centrālā preču klasifikācija (Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas biroja 
Starptautisko Ekonomikas un sociālo lietu komitejas statistikas dokumentu M sērija, Nr. 77, 
Ņujorka, 1991. gads);  
6.  Apvienotās Karalistes un Savienīb as sarakstos atruna saistībā ar prasību par vietēju klātbūtni 
Savienības vai Apvienotās Karalistes teritorijā attiecas uz SERVIN 3.3.  pantu [Klātbūtne uz vietas] , 
nevis uz SERVIN 3.2.  pantu [Piekļuve tirgum] vai SERVIN 3.4.  pantu [Valsts režīms] . Turklāt š āda 
prasība nav uzskatāma par atrunu attiecībā uz SERVIN 2.3.  pantu [Valsts režīms].   
7.  Atruna, kas pieņemta Savienības līmenī, attiecas uz Savienības pasākumu, uz dalībvalsts 
pasākumu centrālajā līmenī vai uz dalībvalsts valdības pasākumu, ja vien dalībvalsts nav izslēgta no 
atrunas darbības jomas. Atruna, ko pieņēmusi dalībvalsts, attiecas uz minētās dalībvalsts centrālā, 
reģionālā vai vietējā līmeņa valdības iestādes pasākumu. Attiecībā uz Beļģijā piemērojamām atrunām 
centrālais valdības līmenis ietver gan federālo valdību, gan reģionu un komūnu valdības, jo katrai no 
tām ir līdzvērtīgas li kumdošanas pilnvaras. Attiecībā uz Savienības un tās dalībvalstu atrunām 
Olandes salas Somijā ir reģionālais valdības līmenis. Apvienotās Karalistes līmenī pieņemta atruna 
attiecas uz centrālās valdības, reģionālās valdības vai vietējās valdības pasākumu.  
8.  Turpmāk sniegtajā atrunu sarakstā nav iekļauti pasākumi, kas saistīti ar kvalifikācijas 
prasībām un procedūrām, tehniskajiem standartiem un licencēšanas prasībām un procedūrām, ja tie 
attiecībā uz piekļuvi tirgum vai valsts režīmu neveido ierobežojumu SERV IN.2.2.  panta [Piekļuve 
tirgum – investīciju liberalizācija], SERVIN.2.3.  panta [Valsts režīms – investīciju liberalizācija], 
SERVIN.3.2.  panta [ Piekļuve tirgum – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība], SERVIN.3.3.  panta 
[Klātbūtne uz vietas – pakalpojumu pā rrobežu tirdzniecība], SERVIN 3.4.  panta [Valsts režīms - 
pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] vai SERVIN 5.49.  panta [Pienākumi - juridiskie pasākumi]  
nozīmē. Minētie pasākumi var ietvert galvenokārt nepieciešamību saņemt licenci, izpildīt universālā 
pakal pojuma saistības, saņemt atzītu kvalifikāciju regulētās nozarēs, nokārtot konkrētus 
pārbaudījumus, ieskaitot valodas prasmju pārbaudi, izpildīt dalības prasību konkrētā profesijā, 
piemēram, piederība pie profesionālās organizācijas, vajadzību pēc vietējā p ārstāvja pakalpojuma 
sniegšanai vai vietējās adreses, vai jebkuras citas nediskriminējošas prasības, ka konkrētas darbības 
nedrīkst veikt aizsargājamās zonās vai teritorijās. Lai gan šādi pasākumi sarakstā nav iekļauti, tie ir 
piemērojami arī turpmāk.  
9.  Lielākai noteiktībai  — attiecībā uz Eiropas Savienību pienākums piešķirt valsts režīmu 
nenozīmē prasību attiecināt uz Apvienotās Karalistes fiziskajām vai juridiskajām personām režīmu, 
kas šādām personām piešķirts dalībvalstī saskaņā ar Līgumu par Eiropas  Savienības darbību, vai 
jebkādu pasākumu, kas pieņemts saskaņā ar minēto Līgumu, ieskaitot to īstenošanu dalībvalstī:  
i) citas dalībvalsts fiziskām personām vai rezidentiem vai  
ii) juridiskajām personām, kuras ir izveidotas vai organizētas saskaņā ar ci tas dalībvalsts 
tiesību aktiem vai Savienības tiesībām un kuru juridiskā adrese, galvenā vadība vai galvenā 
darījumdarbības vieta atrodas Savienībā.  
10.  Režīms, ko piešķir juridiskām personām, kuras izveidojuši vienas Puses investori saskaņā ar 
otras Pus es tiesībām (tostarp Savienības gadījumā – saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem) un kuru 
juridiskā adrese, galvenā vadība vai galvenā darījumdarbības vieta atrodas minētajā otrā Pusē, 
atbilstīgi Otrās daļas [Tirdzniecība, transports un zvejniecība] Pirmā temata [Tirdzniecība] II sadaļas 
[Pakalpojumi un investīcijas] 2.  nodaļai [Investīciju liberalizācija]  neskar nosacījumus vai pienākumus, 
kas var būt bijuši noteikti šādai juridiskai personai, kad tā tika izveidota minētajā otrajā Pusē, un kas 
arī turpmāk ir piemērojami.  
 
637 
 11.  Saraksti attiecas tikai uz Apvienotās Karalistes un Eiropas Savienības teritorijām saskaņā ar 
FINPROV.1.  pantu [Teritoriālā piemērošana]  /OTH.9.2.  pantu [Ģeogrāfiskais tvērums]  , un tie skar 
tikai Savienības un tās dalībvalstu tirdznie cības attiecības ar Apvienoto Karalisti. Tie neskar 
dalībvalstu tiesības un pienākumus, kas izriet no Savienības tiesību aktiem.  
12.  Lielākai noteiktībai  — nediskriminējoši pasākumi nav attiecībā uz piekļuvi tirgum noteikts 
ierobežojums  SERVIN 2.2.  panta  [Piekļuve tirgum – investīciju liberalizācija], SERVIN.3.2.  panta 
[Piekļuve tirgum – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] vai SERVIN.5.49.  panta [Pienākumi – 
juridiskie pakalpojumi]  nozīmē nevienam šādam pasākumam,   
(a) kam nepieciešama infrastruktūras īpašumtiesību atdalīšana no to preču vai pakalpojumu 
īpašumtiesībām, kurus sniedz, izmantojot minēto infrastruktūru, lai nodrošinātu godīgu 
konkurenci, piemēram, enerģētikas, transporta un telesakaru jomā;  
(b) kas ierobežo īpašumtiesību koncentrāciju, lai nodr ošinātu godīgu konkurenci;  
(c) ar ko vēlas saglabāt un aizsargāt dabas resursus un vidi, tostarp ierobežojot piešķirto 
koncesiju pieejamību, skaitu un jomu un nosakot moratoriju vai aizliegumu;  
(d) ar ko ierobežo piešķirto atļauju skaitu, pamatojoties uz tehnisk iem vai fiziskiem 
ierobežojumiem, piemēram, telesakaru spektriem un frekvencēm, vai  
(e) kas prasa, lai konkrēta uzņēmuma kapitāldaļu īpašnieku, īpašnieku, partneru vai 
direktoru procentuālā daļa būtu kvalificēta vai darbotos konkrētā profesijā, piemēram, 
jurista vai grāmatveža profesijā.  
13.  Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem: atšķirībā no ārvalstu meitasuzņēmumiem, filiālēm, ko 
tieši dalībvalstī izveidojusi ārpussavienības finanšu iestāde, ar dažiem konkrētiem izņēmumiem 
nepiemēro Eiropas Savienības mērogā saskaņotos piesardzības pasākumus, tā ļaujot šādiem 
meitasuzņēmumiem gūt labumu, izmantojot atvieglojumus jaunu uzņēmumu veidošanā un 
pakalpojumu pārrobežu sniegšanā visā Savienībā. Tādējādi šādas filiāles saņem atļauju darboties 
dalībvalsts teritorijā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro attiecīgās dalībvalsts pašmāju 
finanšu iestādēm, un tām var noteikt par pienākumu izpildīt vairākas konkrētas prudenciālas 
prasības, piemēram, banku un vērtspapīru gadījumā – atsevišķu kapitalizāciju un citas maksā tspējas 
prasības, un prasību iesniegt un publicēt pārskatus vai – apdrošināšanas gadījumā – īpašas garantiju 
un noguldījumu prasības, atsevišķu kapitalizāciju un prasību, lai attiecīgajā dalībvalstī atrastos aktīvi, 
kas veido tehniskās rezerves un vismaz v ienu trešdaļu no maksātspējas rezerves  
Turpmāk atrunu sarakstā ir izmantoti šādi saīsinājumi:  
 
UK: Apvienotā Karaliste  
EU: Eiropas Savienība, ieskaitot visas tās dalībvalstis   
AT: Austrija  
BE: Beļģija   
BG: Bulgārija  
CY: Kipra  
CZ: Čehijas Republika  
DE: Vācija  
DK: Dānija  IE: Īrija  
IT: Itālija  
LT: Lietuva  
LU: Luksemburga  
LV: Latvija  
MT: Malta  
NL: Nīderlande  
 
638 
 EE: Igaunija  
EL: Grieķija  
ES: Spānija  
FI: Somija  
FR: Francija  
HR: Horvātija  
HU: Ungārija  PL: Polija  
PT: Portugāle  
RO: Rumānija  
SE: Zviedrija  
SI: Slovēnija  
SK: Slovākija  
 
 
  
 
639 
 Savienības saraksts  
1. atruna. Visas nozares  
2. atruna. Profesionālie pakalpojumi – izņemot ar veselību saistītos pakalpojumus   
3. atruna. Profesionālie pakalpojumi – ar veselību saistītie pakalpojumi un z āļu mazumtirdzniecība  
4. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi – pētniecības un izstrādes pakalpojumi  
5. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi – ar nekustamo īpašumu saistītie pakalpojumi  
6. atruna.  Darījumdarbības pakalpojumi – nomas un izpirkumnomas pakalpoj umi 
7. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi – iekasēšanas aģentūru pakalpojumi un kredītinformācijas 
pakalpojumi  
8. atruna.  Darījumdarbības pakalpojumi – darbā iekārtošanas pakalpojumi  
9. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi – drošības un izmeklēšanas pakalpojumi  
10. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi – citi darījumdarbības pakalpojumi  
11. atruna. Telesakari  
12. atruna. Būvniecība  
13. atruna. Izplatīšanas pakalpojumi  
14. atruna. Izglītības pakalpojumi  
15. atruna. Vidiskie pakalpojumi  
16. atruna. Finanšu pakalpojumi  
17. atruna. Veselības pakalpojumi un sociālie pakalpojumi  
18. atruna. Tūrisma pakalpojumi un ar ceļojumiem saistīti pakalpojumi  
19. atruna. Atpūtas, kultūras un sporta pakalpojumi  
20. atruna. Transporta pakalpojumi un transporta pakalp ojumu palīgpakalpojumi  
21. atruna. Lauksaimniecība, zvejniecība un ūdens  
22. atruna. Ar enerģiju saistītas darbības  
23. atruna.  Citi pakalpojumi, kas nav iekļauti citur  
 
 
  
 
640 
 1. atruna. Visas nozares  
Nozare:  Visas nozares  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
Ar juridiskajiem pakalpojumiem saistīti pienākumi  
 
Nodaļa/sadaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība un  
juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
a) Tiesības veikt uzņēmējdarbību   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum   
EU: uz pakalpojumiem, kurus uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem valsts vai pašvaldību 
līmenī, var attiecināt valsts monopolus vai ekskluzīvas tiesības, ko piešķir privātiem uzņēmumiem.  
Sabiedriskie pakalpojumi pastāv tādās nozarēs kā saistītie zinātni sko un tehnisko konsultāciju 
pakalpojumi, pētniecības un izstrādes pakalpojumi sociālajās un humanitārajās zinātnēs, tehniskās 
testēšanas un analīzes pakalpojumi, vidiskie pakalpojumi, veselības pakalpojumi, transporta 
pakalpojumi un palīgpakalpojumi visie m transporta veidiem. Ekskluzīvas tiesības sniegt šādus 
pakalpojumus parasti piešķir privātiem uzņēmumiem, piemēram, uzņēmumiem, kuriem ir publisku 
iestāžu koncesijas, ievērojot īpašas pakalpojumu sniegšanas saistības. Tā kā sabiedriskie pakalpojumi 
bieži pastāv arī līmenī, kas zemāks par centrālo līmeni, nav lietderīgi detalizētu un izsmeļošu sarakstu 
veidot katrai nozarei atsevišķi. Šī atruna neattiecas uz telesakariem, datorpakalpojumiem un ar 
datoriem saistītiem pakalpojumiem.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum,valsts režīms un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums – 
pienākumi   
FI: fiziskām personām, kurām nav Olandes reģionālās pilsonības, un juridiskām per sonām ir 
ierobežotas tiesības bez Olandes salu kompetento iestāžu atļaujas iegādāties nekustamo īpašumu un 
būt tā īpašniekiem Olandes salās. Fiziskām personām, kurām nav Olandes reģionālās pilsonības, un 
ikvienam uzņēmumam ir ierobežotas tiesības bez Oland es salu kompetento iestāžu atļaujas veikt 
uzņēmējdarbību un saimniecisko darbību.  
Esošie pasākumi  
FI: Ahvenanmaan maanhankintalaki  (Likums par zemes iegādi Olandē) (3/1975), 2.  p.; Ahvenanmaan 
itsehallintolaki  (Likums par Olandes autonomiju) (1144/1991),  11. p.  
 
641 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības, augstākā 
vadība un direktoru padomes  Tiesiskais regulējums attiecībā uz juridiskajiem pakalpojumiem – 
saistības:  
FR: atbilstīgi Finanšu un monetārā kodeksa L151 -1., 151 -1. pantam un turpmākajiem pantiem 
Francijā ārvalstu ieguldījumus Finanšu un monetārā kodeksa R.151. -3. pantā uzskaitītajās nozarēs 
drīkst veikt ar ekonomikas ministra iepriekšēju atļauju.   
Esošie pasāk umi  
FR: izklāstīti iepriekš daļā “Apraksts”.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, augstākā vadība un direktoru padomes  
FR: ārvalstu līdzdalības nesen privatizētās sabiedrībās ierobežošana dažādā apjomā, ko nosaka 
Francijas valdība ats evišķi katrā gadījumā, ņemot vērā pašu kapitāla publiskā piedāvājuma apjomu. 
Ja izpilddirektoram nav pastāvīgās uzturēšanās atļaujas, lai veiktu uzņēmējdarbību rūpnieciskas, 
saimnieciskas un amatnieka darbības jomās, uzņēmumam jāsaņem īpaša atļauja.  
Attie cībā uz investīciju liberalizāciju — piekļuve tirgum un tiesiskais regulējums juridiskajiem 
pakalpojumiem – pienākumi:   
HU: iedibinājumam būtu jābūt sabiedrības ar ierobežotu atbildību, akciju sabiedrības vai 
pārstāvniecības biroja formā. Nav atļauts sākt darbību ar filiāles starpniecību, taču tas neattiecas uz 
finanšu pakalpojumiem.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BG: lai veiktu atsevišķas saimnieciskas darbības, kas saistītas ar valsts vai sabiedriskā īpašuma 
izmantošanu vai lietošanu, ir jāsaņem Koncesiju likumā paredzētā koncesija.  
Komerckorporācijām, kurās valstij vai pašvaldība i pieder kapitāldaļas vairāk kā 50  % apmērā, lai 
veiktu jebkādus darījumus ar korporācijas pamatlīdzekļiem, noslēgtu jebkādus līgumus par 
līdzdalības iegūšanu, izpirkumnomu, kopīgu darbību, kredītu, debitoru parādu nodrošināšanu, kā arī 
uzņemtos jebkādas s aistības, kas izriet no vekseļiem, ir jāsaņem privatizācijas aģentūras vai citas 
valsts vai reģionālās iestādes pilnvarojums vai atļauja — atkarībā no tā, kura ir kompetentā iestāde. 
Šī atruna neattiecas uz ieguves rūpniecību un karjeru izstrādi, kam piemē ro atsevišķu atrunu, kura 
izklāstīta Eiropas Savienības sarakstā SERVIN -1. PIELIKUMĀ.   
IT: valdība var īstenot konkrētas īpašās pilnvaras attiecībā uz uzņēmumiem, kas darbojas aizsardzības 
un valsts drošības jomā, un konkrētām stratēģiski nozīmīgām darbīb ām enerģētikas, transporta un 
sakaru nozarē. Tas attiecas uz visām juridiskajām personām, kas veic par stratēģiski nozīmīgām 
uzskatītas darbības aizsardzības un valsts drošības jomā, ne tikai privatizētiem uzņēmumiem.  
Ja pastāv apdraudējums, ka tiks nopie tni kaitēts būtiskām ar aizsardzību un valsts drošību saistītām 
interesēm, valdībai ir šādas īpašās pilnvaras:  
a) piemērot īpašus nosacījumus akciju pirkšanai;  
b) uzlikt veto ar īpašām darbībām, piemēram, nodošanu, apvienošanu, sadalīšanu un darbības 
maiņu, saistītu rezolūciju pieņemšanai vai  
 
642 
 c) noraidīt akciju iegādi, ja pircējs vēlas iegūt tādu kapitāla līdzdalības apmēru, kas varētu apdraudēt 
ar aizsardzību un valsts drošību saistītas intereses.  
Attiecīgā sabiedrība par jebkuru rezolūciju, aktu vai d arījumu (piemēram, nodošanu, apvienošanu, 
sadalīšanu, darbības maiņu vai darbības pārtraukšanu), kas saistīts ar stratēģiskiem aktīviem 
enerģētikas, transporta un sakaru jomā, paziņo premjerministra birojam. Konkrētāk, ir jāpaziņo par 
jebkādu iegūšanu īpaš umā, kas jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, kura nav no Eiropas 
Savienības, nodrošina kontroli pār uzņēmumu.  
Premjerministrs var izmantot šādas īpašās pilnvaras:  
a) uzlikt veto jebkurai rezolūcijai, aktam un darījumam, kas uzskatāms par ārkārtēju  un nopietnu 
sabiedrības interešu apdraudējumu tīklu un rezervju drošības un darbības jomā;  
b) piemērot īpašus nosacījumus, lai garantētu sabiedrības interešu ievērošanu; vai  
c) izņēmuma gadījumos, kad tiek apdraudētas būtiskas valsts intereses, noraidīt iegādes darījumu.  
Kritēriji, kas jāņem vērā, novērtējot reālo vai ārkārtējo apdraudējumu, kā arī īpašo pilnvaru 
izmantošanas procedūras un nosacījumi ir paredzēti tiesību aktos.  
Esošie pasākumi  
IT: Likums Nr. 56/2012 par īpašajām pilnvarām attiecībā uz s abiedrībām, kas darbojas aizsardzības un 
valsts drošības, enerģētikas, transporta un sakaru nozarē; un  
Premjerministra 2012.  gada 30.  novembra Dekrēts Nr.  DPCM  253, ar ko nosaka stratēģiski nozīmīgas 
darbības aizsardzības un valsts drošības nozarē.  
Attie cībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms, 
veiktspējas prasības, augstākā vadība un direktoru padomes  
LT: valsts drošībai stratēģiski nozīmīgi uzņēmumi, nozares un būves.  
Esošie pasākumi  
LT: 2002.  gada 10.  oktobra Likums par Lietuvas Republikas nacionālās drošības garantēšanai svarīgu 
objektu aizsardzību Nr.  IX-1132 (jaunākie grozījumi izdarīti 2018.  gada 12.  janvārī, Nr.  XIII-992).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un augstākā vadība un direktoru padomes  
SE: diskriminējošas prasības pret uzņēmumu dibinātājiem, augstāko vadību un direktoru padomēm, 
kad Zviedrijas tiesību aktos tiek iekļauti jauni juridisko apvie nību veidi.  
b) Nekustamā īpašuma iegāde  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā līmeņa vadība un 
direktoru padomes  
HU: valstij piederoša īpašuma iegāde  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
 
643 
 HU: aramzemi iegādājas ārvalstu juridiskās personas un nerezidējošas fiziskās personas  
Esošie pasākumi  
HU: 2013.  gada Likums CXXII par lauksaimniecības un mežsaimniecības zemes apr iti (II  nodaļa  
(6.-36. punkts) un IV  nodaļa (38. -59. punkts)); un  
2013.  gada Likums CCXII par pārejas pasākumiem un konkrētiem noteikumiem saistībā ar 2013.  gada 
Likumu CXXII par lauksaimniecības un mežsaimniecības zemes apriti (IV nodaļa (8. –20. punkts) ).  
LV: lauku zemes iegāde, ko veic Apvienotās Karalistes vai trešās valsts valstspiederīgie.  
Esošie pasākumi  
LV: Likums par zemes privatizāciju lauku apvidos, 28., 29. un 30.  pants.  
SK: ārvalstu uzņēmumi un fiziskas personas nedrīkst iegūt īpašumā lauk saimniecības un 
mežsaimniecības zemi ārpus apbūvētās pašvaldības teritorijas robežām un dažas citas zemes (piem., 
dabas resursus, ezerus, upes, sabiedriskos ceļus utt.).  
Esošie pasākumi  
SK: Likums Nr.  44/1988 par dabas resursu aizsardzību un izmantošanu;  
Likums Nr.  229/1991 par regulējumu attiecībā uz zemes un cita lauksaimniecības īpašuma tiesībām;  
Likums Nr.  460/1992 Slovākijas Republikas Konstitūcija;  
Likums Nr.  180/1995 par dažiem pasākumiem saistībā ar zemes īpašumtiesību kārtību;  
Ārvalstu valūtas  likums Nr.  202/1995;  
Likums Nr.  503/2003 par zemes īpašumtiesību atgūšanu;  
Mežu likums Nr.  326/2005 un  
Likums Nr.  140/2014 par lauku zemes īpašumtiesību iegūšanu.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzni ecība – 
klātbūtne uz vietas  
BG: fiziskas un juridiskas personas, kas ir ārvalstnieki, nevar iegādāties zemi. Bulgārijas juridiskās 
personas, kurām ir ārvalstu dalībnieki, nevar iegādāties lauksaimniecībā izmantojamu zemi. Ārvalstu 
juridiskās personas un ā rvalstu fiziskās personas, kam pastāvīgā dzīvesvieta ir ārvalstīs, var iegādāties 
ēkas un īpašumtiesības uz nekustamo īpašumu (izmantošanas tiesības, celtniecības tiesības, tiesības 
būvēt virszemes struktūras un servitūttiesības). Ārvalstu fiziskas persona s, kuru pastāvīgā dzīvesvieta 
ir ārvalstīs, ārvalstu juridiskās personas, kurās ārvalstu dalībniekiem lēmumu pieņemšanas procesā ir 
balsu vairākums vai ir nodrošināta iespēja bloķēt lēmuma pieņemšanu, var iegādāties nekustamos 
īpašumus atsevišķos Ministru padomes noteiktos ģeogrāfiskajos reģionos, iepriekš saņemot atļauju.   
BG: Bulgārijas Republikas Konstitūcija, 22.  pants; Likums par lauksaimniecības zemes īpašumtiesībām 
un izmantošanu, 3.  pants;  Mežu likums, 10.  pants.  
 
644 
 EE: ārvalstu fiziskās vai juridiskās personas, kas nav EEZ vai Ekonomiskās sadarbības un attīstības 
organizācijas valstu personas, var iegādāties nekustamo īpašumu, kurā ietilpst lauksaimniecības 
zeme un/vai mežu zeme, tikai ar pašvaldības vadītāja atļauju u n pašvaldības padomes atļauju, un 
tām ir jāspēj atbilstīgi likumā noteiktajam pierādīt, ka nekustamais īpašums tiks izmantots 
paredzētajam nolūkam un efektīvi, ilgtspējīgi un mērķtiecīgi.  
Esošie pasākumi  
EE: Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus  (Nekustamā īpašuma iegūšanas ierobežojumu 
likums), 2. un 3. nodaļa  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
LT: jebkāds pasākums, kas atbilst saistībā m, kuras uzņēmusies Eiropas Savienība un kuras Lietuvā 
saskaņā ar GATS  ir piemērojamas zemes iegūšanai īpašumā. Zemes gabala iegādes procedūru, 
noteikumus, kā arī ierobežojumus paredz Konstitucionālajā likumā, Zemes likumā un 
Lauksaimniecības zemes iegādes  likumā.  
Tomēr Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas un Ziemeļatlantijas līguma organizācijas 
dalībvalstu vietējā valdība (pašvaldības) un citi valsts līmeņa subjekti, kas Lietuvā veic saimniecisku 
darbību, ir norādīti Konstitucionālajā likum ā atbilstīgi Eiropas Savienības un citiem Lietuvai 
saistošiem integrācijas kritērijiem, var iegūt īpašumā zemes gabalus, kuri nav izmantojami 
lauksaimniecībā un ir nepieciešami, lai veiktu ar minēto subjektu tiešu darbību saistītu ēku un 
objektu būvniecību  un ekspluatāciju.  
Esošie pasākumi  
LT: Lietuvas Republikas Konstitūcija;  
Lietuvas Republikas 1996.  gada 20.  jūnija Konstitucionālais likums Nr.  I-1392 par Lietuvas Republikas 
Konstitūcijas 47.  panta 3.  punkta īstenošanu, jaunākie grozījumi izdarīti 2003 . gada 20.  martā, Nr.  IX-
1381;  
2004.  gada 27.  janvāra Zemes likums Nr.  IX-1983 un  
2014.  gada 24.  aprīļa Lauksaimniecības zemes iegūšanas īpašumā likums Nr.  XII-854.  
c) Atzīšana   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārr obežu tirdzniecība – valsts 
režīms  
EU: Eiropas Savienības direktīvas par diplomu un citu profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu 
attiecas tikai uz Savienības pilsoņiem. Tiesības sniegt regulētus profesionālos pakalpojumus vienā 
dalībvalstī nepiešķ ir tiesības tos sniegt citā dalībvalstī.  
d) Lielākās labvēlības režīms   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – lielākās labvēlības režīms un tiesiskais regulējums attiecībā uz juridiska jiem 
pakalpojumiem – saistības  
 
645 
 EU: atšķirīga režīma nodrošināšana trešai valstij, ievērojot jebkādu starptautisku ieguldījumu 
nolīgumu vai citu tirdzniecības nolīgumu, kas ir spēkā vai ir parakstīts pirms šā nolīguma stāšanās 
spēkā.  
EU: atšķirīga režīma nodrošināšana trešai valstij, ievērojot jebkādu esošu vai turpmāku divpusēju vai 
daudzpusēju nolīgumu, ar kuru:  
(i) izveido pakalpojumu un investīciju iekšējo tirgu;  
(ii) piešķir tiesības veikt uzņēmējdarbību vai  
(iii) pieprasa tiesību aktu tuvināšan u vienā vai vairākās ekonomikas nozarēs.  
Pakalpojumu un investīciju iekšējais tirgus ir tāda iekšēji nenorobežota teritorija, kurā nodrošināta 
brīva pakalpojumu un kapitāla aprite un personu pārvietošanās.  
Tiesības veikt uzņēmējdarbību nozīmē, ka divpusē jā vai daudzpusējā nolīguma pusēm ir pienākums 
līdz ar minētā nolīguma stāšanos spēkā atcelt pēc būtības jebkādus savstarpējus ierobežojumus 
attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanu. Tiesības veikt uzņēmējdarbību ietver divpusējā vai 
daudzpusējā nolīguma pušu  valstspiederīgo tiesības izveidot un vadīt uzņēmumus ar tādiem pašiem 
nosacījumiem kā pašu valstpiederīgajiem atbilstīgi tās puses tiesību aktiem, kurā šāda 
uzņēmējdarbība tiek veikta.  
Tiesību aktu tuvināšana ir:  
(i) vienas vai vairāku divpusējā vai daudzpu sējā nolīguma pušu tiesību aktu saskaņošana ar 
minētā nolīguma otras puses vai pārējo pušu tiesību aktiem vai  
(ii) kopīgu normatīvo aktu ietveršana divpusējā vai daudzpusējā nolīguma pušu tiesību aktos.  
Šādu saskaņošanu vai ietveršanu veic un uzskata par veik tu tikai tad, kad attiecīgie tiesību akti ir 
ieviesti divpusējā vai daudzpusējā nolīguma puses vai pušu tiesību aktos.  
Esošie pasākumi  
EU: Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu;  
Stabilizācijas nolīgumi  
Eiropas Savienības un Šveices Konfederācijas divpusējie nolīgumi un  
padziļinātie un visaptverošie brīvās tirdzniecības nolīgumi  
EU: atšķirīga režīma nodrošināšana attiecībā uz valstspiederīgo vai uzņēmumu tiesībām veikt 
uzņēmējdarbību, piemērojot esošus vai turpmākus divpusējos nolīgumus, kas noslēgti starp šādām 
dalībvalstīm: BE, DE, DK, EL, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PT  un jebkuru turpmāk uzskaitīto valsti, firstisti vai 
pilsētvalsti: Andoru, Monako, Sanmarīno un Vatikāna Pilsētvalsti.  
DK, FI, SE : Dānijas , Zviedrijas un Somijas noteiktie pasākumi ar nolūku veicināt Ziemeļvalstu 
sadarbību, piemēram:  
a) finanšu atbalsts pētniecības un izstrādes projektiem (Ziemeļvalstu rūpniecības fonds);  
 
646 
 b) starptautisko projektu priekšizpētes finansēšana (Ziemeļvalstu pro jektu eksporta fonds) un  
c) finanšu atbalsts uzņēmumiem, kuri izmanto vides tehnoloģiju (Ziemeļvalstu vides finanšu 
korporācija). Ziemeļvalstu vides finanšu korporācijas ( NEFCO ) mērķis ir veicināt investīcijas, kas 
atbilst Ziemeļvalstu vidiskajām interesē m, galveno uzmanību pievēršot Austrumeiropai.  
Šī atruna neskar Puses veikta iepirkuma vai subsīdiju izslēgšanu no SERVIN.1.1. panta [Mērķis un 
darbības joma] 6. un 7. punkta .  
PL: preferenciāli nosacījumi uzņēmējdarbības veikšanai vai pakalpojumu pārrobežu  sniegšanai, kas 
var ietvert konkrētu Polijā piemērojamo atrunu sarakstā iekļautu ierobežojumu atcelšanu vai 
grozīšanu, var tikt piešķirti ar tirdzniecības un navigācijas līgumiem.  
PT: atteikšanās no prasības par valstspiederību attiecībā uz konkrētām dar bībām un profesijām, ko 
īsteno fiziskas personas, kuras sniedz pakalpojumus valstīm, kuru oficiālā valoda ir portugāļu valoda 
(Angolai, Brazīlijai, Kaboverdei, Gvinejai -Bisavai, Ekvatoriālajai Gvinejai, Mozambikai, Santomei un 
Prinsipi un Austrumtimorai).  
e) Ieroči, munīcija un militārais aprīkojums  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms, 
augstākā vadība un direktoru padomes, veiktspējas prasības un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība 
– piekļuve tirgum, valsts režīms[, lielākās labvēlības re žīms, klātbūtne uz vietas  
EU: ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošana, izplatīšana vai tirdzniecība. Militārais 
aprīkojums ir jebkurš produkts, kurš ir paredzēts un izgatavots izmantošanai tikai militāriem 
mērķiem, kas saistīti ar kara darbību v ai aizsardzības darbībām.  
  
  
 
647 
 2. atruna. Profesionālie pakalpojumi – izņemot ar veselību saistītos pakalpojumus  
Nozare:  Profesionālie pakalpojumi – juridiskie pakalpojumi: notāru un tiesu 
izpildītāju; uzskaites un grāmatvedības pakalpojumi; revīzijas 
pakalpojumi, nodokļu konsultāciju pakalpojumi, arhitektūras un 
pilsētplānošanas pakalpojumi, inženiertehniskie pakalpojumi un 
integrētie inženiertehniskie pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  Daļa no CPC 861, daļa no 87902, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, 
daļa no 879  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
ES patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā j ebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
a) Juridiskie pakalpojumi   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
EU, izņemot SE: juridisko konsultāciju un juridisko atļauju, dokumentācijas un sertifikācijas 
pakalpojumu sniegšana, ko veic juridiskās jomas speciālisti, kuriem uzticēti publiskie uzdevumi, 
piemēram, notāri, “huissiers de justice” vai citi “officiers publ ics et ministériels”, un attiecībā uz 
pakalpojumiem, ko sniedz tiesu izpildītāji, kuri iecelti ar oficiālu valdības aktu (daļa no CPC 861, daļa 
no 87902).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzn iecība – lielākās labvēlības režīms  
BG: pilnīgu valsts režīmu sabiedrību uzņēmējdarbības veikšanas un darbības, kā arī pakalpojumu 
sniegšanas jomā var piemērot tikai tādās valstīs uzņēmējdarbību veicošām sabiedrībām un tādu 
valstu pilsoņiem, ar kurām ir v ai tiks noslēgti preferenciāli nolīgumi (daļa no CPC 861).  
LT: ārvalstu advokāti var piedalīties kā advokāti tiesā tikai saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem 
(daļa no CPC 861), tostarp īpašiem noteikumiem par pārstāvības tiesā nodrošināšanu.  
b)  Grāmatve dības un uzskaites pakalpojumi  (CPC  8621, izņemot revīzijas pakalpojumus, 
86213, 86219, 86220)  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum  
HU: grāmatvedības un uzskaites pārrobežu darbības.  
Esošie pasākumi   
 
648 
 HU: 2000.  gada Likums  C un 2007.  gada Likums LXXV.  
c)  Revīzijas pakalpojumi (CPC – 86211, 86212, izņemot grāmatvedības un uzskaites 
pakalpojumus )  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – valsts režīms  
BG: neatkarīgu finanšu revīziju veic reģistr ēti revidenti, kas ir Sertificētu publisko grāmatvežu 
institūta biedri. Ar nosacījumu, ka tiek ievērots savstarpības princips, Sertificētu grāmatvežu institūts 
reģistrē Apvienotās Karalistes vai trešās valsts revīzijas struktūru, ja tā sniedz pierādījumus,  ka:  
a) trīs ceturtdaļas tās vadības struktūru locekļu un reģistrēto revidentu, kuri iestādes vārdā veic 
revīziju, atbilst prasībām, kas ir līdzvērtīgas Bulgārijas revidentiem piemērotajām prasībām, un ir 
veiksmīgi nokārtojuši attiecīgos pārbaudījumus;  
b) revīzijas struktūra veic neatkarīgu finanšu revīziju saskaņā ar prasībām par neatkarību un 
objektivitāti un  
c) revīzijas struktūra savā tīmekļa vietnē publicē gada pārredzamības ziņojumu vai izpilda citas 
līdzvērtīgas prasības par informācijas atklāšanu , ja tā veic revīziju sabiedriskas nozīmes subjektos.  
Esošie pasākumi  
BG: Neatkarīgas finanšu revīzijas likums.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā līmeņa vadība un 
direktoru padomes  
CZ: atļauju veikt revīzijas Čehijas Republikā drīkst saņemt tikai tādas juridiskās personas, kurā vismaz 
60 procenti kapitāla interešu vai balsstiesību ir rezervēti Čehijas Republikas vai Eiropas Savienības 
dalībvalstu valstspiederīgajiem.  
Esošie pasākumi  
CZ: 2009.  gada 14.  aprīļa Likums Nr.  93/2009 Coll. par revidentiem.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum  
HU: revīzijas pakalpojumu pārrobežu sniegšana.  
Esošie pasākumi  
2000.  gada Likums C un 2007.  gada Likums LXXV.  
PT: revīz ijas pakalpojumu pārrobežu sniegšana.  
d)  Arhitektūras un pilsētplānošanas pakalpojumi (CPC 8674)  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms  
HR: pilsētplānošanas pakalpojumu pārrobežu sniegšana.   
 
649 
 3. atruna. Profesi onālie pakalpojumi – ar veselību saistītie pakalpojumi un zāļu mazumtirdzniecība  
Nozare:  Ar veselību saistīti profesionālie pakalpojumi un zāļu, medicīnisko un 
ortopēdisko preču mazumtirdzniecība, un citi farmaceitu sniegti 
pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 63211., 85201., 9312., 9319., 93121.  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecī ba 
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
a) Medicīnas un zobārstniecības pakalpojumi; vecmāšu, māsu, fizioterapeitu, psihologu un 
vidējā medicīniskā personāla pakalpojumi (CPC  63211, 85201, 93 12, 9319, CPC  932)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum un valsts režīms  
FI: visu ar veselību saistīto pakalpojumu, kas ir p ubliski vai privāti finansēti, sniegšana, tostarp 
medicīnas un zobārstniecības pakalpojumi, pakalpojumi, ko sniedz vecmātes, fizioterapeiti un 
vidējais medicīniskais personāls, un pakalpojumi, ko sniedz psihologi, izņemot pakalpojumus, ko 
sniedz māsas (CPC  9312, 93191).  
Esošie pasākumi  
FI: Laki yksityisestä terveydenhuollosta  (Likums par privāto veselības aprūpi) (152/1990).  
BG: visu ar veselību saistīto pakalpojumu, kas ir publiski vai privāti finansēti, sniegšana, tostarp 
medicīnas un zobārstniecības pakalpojumi, pakalpojumi, ko sniedz māsas, vecmātes, fizioterapeiti un 
vidējais medicīniskais personāls, un pakalpojumi, ko sniedz  psihologi (CPC 9312, daļa no 9319).  
Esošie pasākumi  
BG: Medicīnas iestāžu likums un medicīnas māsu, vecmāšu profesionālās organizācijas, un saistīto 
medicīnas speciālistu ģildes likums.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts r ežīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum un valsts režīms  
CZ, MT: visu ar veselības aprūpi saistīto profesionālo pakalpojumu, kas ir publiski vai privāti finansēti, 
sniegšana, ieskaitot pakalpojumus, ko sniedz tādi speciālisti kā ārst i, zobārsti, vecmātes, māsas, 
fizioterapeiti, vidējais medicīniskais personāls un psihologi, kā arī citi saistītie pakalpojumi (CPC  9312, 
daļa no 9319).  
 
650 
 Esošie pasākumi  
CZ: Likums Nr.  296/2008 Coll. par cilvēku audu un šūnu, ko paredzēts izmantot cilvēkie m, kvalitātes 
un drošības garantēšanu  
(Likums par cilvēku audiem un šūnām);  
Likums Nr.  378/2007 Coll. par zālēm un grozījumiem atsevišķos saistītajos likumos (Likums par 
zālēm);  
Likums Nr.  268/2014 Coll. par medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Likumu Nr.  634/2004 Coll. par 
administratīvajiem maksājumiem, ar turpmākiem grozījumiem;  
Likums Nr.  285/2002 Coll., par audu un orgānu ziedošanu, izņemšanu un transplantāciju un par 
grozījumiem konkrētos likumos (Transplantācijas likums);  
Likums Nr.  372/2011 Coll. pa r veselības aprūpes pakalpojumiem un to sniegšanas nosacījumiem  
Likums Nr.  373/2011 Coll. par konkrētiem veselības aprūpes pakalpojumiem).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms  
EU, izņemot NL un SE: visu ar ves elības aprūpi saistīto profesionālo pakalpojumu, kas ir publiski vai 
privāti finansēti, ieskaitot pakalpojumu, ko sniedz tādi speciālisti kā ārsti, zobārsti, vecmātes, māsas, 
fizioterapeiti, vidējais medicīniskais palīgpersonāls un psihologi, sniegšanas no sacījums ir rezidence. 
Šos pakalpojumus var sniegt tikai fiziskas personas, kas fiziski uzturas Eiropas Savienības teritorijā 
(CPC  9312, daļa no CPC  93191).  
BE: visu tādu ar veselības aprūpi saistīto profesionālo pakalpojumu pārrobežu sniegšana, kas ir 
publiski vai privāti finansēti, ieskaitot medicīnas, zobārstniecības un vecmāšu pakalpojumus, kā arī 
māsu, fizioterapeitu, psihologu un vidējā medicīniskā personāla pakalpojumus (daļa no CPC  85201, 
9312, daļa no 93191).  
PT: (arī attiecībā uz lielākās labvēl ības režīmu) attiecībā uz fizioterapeitu, vidējā medicīniskā 
personāla un podiatristu profesijām ārvalstu profesionāļiem var atļaut praktizēt, pamatojoties uz 
savstarpību.  
b) Veterinārie pakalpojumi (CPC  932)   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
BG: veterinārmedicīnas iestādi var izveidot fiziska vai juridiska persona.  
Veterinārmedicīnu drīkst praktizēt tikai EEZ dalībvalsts pilsoņi un pastāv īgie iedzīvotāji (pastāvīgajiem 
iedzīvotājiem ir jānodrošina fiziska klātbūtne).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BE, LV: veterināro pakalpojumu pārrobežu sniegšana  
c) Zāļu, medicīnisko un ortopēdisko preču  mazumtirdzniecība un citi farmaceitu sniegti 
pakalpojumi (CPC 63211)   
 
651 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
klātbūtne uz vietas  
EU, izņemot EL, IE, LU, LT un NL : lai ierobežotu to pakalpojumu sn iedzēju skaitu, kam ir tiesības bez 
diskriminācijas sniegt konkrētu pakalpojumu konkrētā vietējā zonā vai teritorijā. Šajā nolūkā var veikt 
ekonomisko vajadzību pārbaudi, ņemot vērā tādus faktorus kā esošo uzņēmumu skaits un ietekme 
uz tiem, transporta inf rastruktūra, iedzīvotāju blīvums vai ģeogrāfiskā izkliede.  
EU, izņemot BE, BG, EE, ES, IE un IT:  tirdzniecība pa pastu ir iespējama tikai no EEZ dalībvalstīm, 
tāpēc, lai Savienībā veiktu zāļu un konkrētu medicīnas preču mazumtirdzniecību plašai sabiedrība i, 
kādā no šīm valstīm ir jāizpilda uzņēmējdarbības veikšanas prasība. CZ: mazumtirdzniecība ir 
iespējama tikai no dalībvalstīm.  
BE: zāļu un konkrētu medicīnas preču mazumtirdzniecība ir iespējama tikai no Beļģijā izveidotas 
aptiekas.  
BG, EE,  ES, IT un LT: zāļu pārrobežu mazumtirdzniecība.  
IE un LT: recepšu zāļu pārrobežu mazumtirdzniecība.  
PL: starpniekiem zāļu tirdzniecībā jābūt reģistrētiem, un to dzīvesvietai vai juridiskajai adresei jābūt 
Polijas Republikas teritorijā.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes, veiktspējas prasības un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms  
FI: zāļu mazumtirdzniecība un medicīnas un ortopēdi sko preču mazumtirdzniecība.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
SE: zāļu mazumtirdzniecība un zāļu piegāde p lašai sabiedrībai.  
Esošie pasākumi   
AT: Arzneimittelgesetz  (Zāļu likums), BGBl.  Nr. 185/1983 ar grozījumiem, §§ 57, 59, 59a; un  
Medizinproduktegesetz  (Medicīnas ierīču likums), BGBl.  Nr. 657/1996 ar grozījumiem, § 99.  
BE: Arrêté royal du 21 janvier 2009  portant instructions pour les pharmaciens ; un Arrêté royal du 10 
novembre 1967 relatif à l'exercice des professions des soins de santé .  
CZ : Likums Nr.  378/2007 Coll. par zālēm, ar grozījumiem; un Likums Nr.  372/2011 Coll. par veselības 
aprūpes pakalpoju miem, ar grozījumiem.  
FI: Lääkelaki  (Medicīnas likums) (395/1987).  
PL: Farmācijas likums, 73.a  pants (2020.  gada Oficiālais Vēstnesis, 944.  punkts, 1493).  
SE: Likums par zāļu tirdzniecību (2009:336);  
Noteikumi par zāļu tirdzniecību (2009:659); un  
 
652 
 Zviedr ijas Medikamentu aģentūra ir pieņēmusi papildu noteikumus; informācija ir pieejama vietnē 
(LVFS 2009: 9).   
  
 
653 
 4. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi – pētniecības un izstrādes pakalpojumi  
Nozare:  pētniecības un izstrādes pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 851, 852, 853  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
 
Nodaļa:  Pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
RO: ar pētniecību un izstrādi saistītu pak alpojumu pārrobežu sniegšana.  
Esošie pasākumi  
RO: Valdības rīkojums Nr.  6/2011;  
Izglītības un pētniecības ministra rīkojums Nr.  3548/2006; Valdības lēmums Nr.  134/2011.  
  
  
 
654 
 5. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi – ar nekustamo īpašumu saistītie pakalpojumi  
Nozare:  Ar nekustamo īpašumu saistītie pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 821 un 822  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
 
Nodaļa:  Pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
CZ un HU: ar nekustamo īpašumu saistīto pakalpojumu pārrobežu sniegšana.  
 
  
 
655 
 6. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi – nomas un izpirkumnomas pakalpojumi  
Nozare:  Nomas un izpirkumnomas pakalpojumi bez operatoriem  
Nozares klasifikācija:  CPC 832 
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
 
Nodaļa:  Pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz t urpmāk minēto.  
BE un FR: izpirkumnomas un nomas pakalpojumu pārrobežu sniegšana bez operatora attiecībā uz 
individuālās lietošanas priekšmetiem un mājsaimniecības piederumiem.  
  
  
 
656 
 7. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi – iekasēšanas aģentūru pakalpojumi un kredītinformācijas 
pakalpojumi  
Nozare:  Iekasēšanas aģentūru pakalpojumi un kredītinformācijas pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 87901, 87902  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Pakalpojumu pārrobežu tird zniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
EU, izņemot ES, LV un SE, – attiecībā uz iekasēšanas aģentūru pakalpojumu un kredītinformācijas 
pakalpojumu sniegšanu.  
  
 
657 
 8. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi – darbā iekārtošanas pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Darījumdarbības pakalpojumi – darbā iekārtošanas pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas   
EU, izņemot HU un SE: mājsaimniecības palīgpersonāl a, citu tirdzniecības vai rūpniecības darbinieku, 
aprūpes un cita personāla nodrošināšanas pakalpojumi (CPC  87204, 87205, 87206, 87209).  
BG, CY, CZ, DE, EE, FI, MT, LT, LV , PL, PT, RO, SI  un SK: vadošo darbinieku meklēšanas pakalpojumi 
(87201).  
AT, BG, C Y, CZ, EE, FI, LT, LV MT, PL, PT, RO, SI  un SK: biroja palīgpersonāla un citu darbinieku 
iekārtošana darbā (CPC  87202).  
AT, BG, CY, CZ, DE, EE, FI , MT, LT, LV , PL, PT, RO, SI  un SK: biroja palīgpersonāla nodrošināšanas 
pakalpojumi (CPC  87203).  
Attiecībā u z pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
EU, izņemot BE, HU  un SE: biroja palīgpersonāla un citu darbinieku darbā iekārtošanas pakalpojumu 
pārrobežu sniegšana (CPC  87202).  
IE: vadošo darbinieku meklēšanas pakalpojumu pārrobežu sniegšana (87201).  
FR, IE, IT  un NL: biroja palīgpersonāla darbā iekārtošanas pakalpojumu pārrobežu sniegšana 
(CPC  87203).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tir gum  
DE: tiesības ierobežot darbā iekārtošanas pakalpojumu sniedzēju skaitu.  
ES: ierobežot vadošo darbinieku meklēšanas un darbā iekārtošanas pakalpojumu sniedzēju skaitu 
(CPC  87201, 87202).  
FR: šajā pakalpojumu jomā var būt valsts monopols (CPC  87202).  
 
658 
 IT: tiesības ierobežot biroja palīgpersonāla darbā iekārtošanas pakalpojumu sniedzēju skaitu (87203).  
Attiecībā uz ieguldījumu liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
DE: Federālā darba un sociālo lietu ministrija var izdot noteikumus par tādu darbinieku iekārtošanu 
un pieņemšanu darbā konkrētās profesijās, piemēram, konkrētās profesijās, kuri nav no Eiropas 
Savienības vai EEZ valstīm (CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205,  87206, 87209).  
Esošie pasākumi   
AT: Austrijas tirdzniecības likuma §§97 un 135 ( Gewerbeordnung ), Federal Law Gazette  Nr. 
194/1994, ar grozījumiem; un  
Pagaidu nodarbinātības likums ( Arbeitskräfteüberlassungsgesetz/AÜG ), Federal Law Gazette   
Nr. 196/1988,  ar grozījumiem.  
BG: Nodarbinātības veicināšanas likums, 26., 27., 27.a un 28.  pants.  
CY: Privāto nodarbinātības aģentūru likums N 126(I)/2012, ar grozījumiem.  
CZ: Nodarbinātības likums (435/2004).  
DE: Gesetz zur Regelung der Arbeitnehmerüberlassung (A ÜG);  
Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III; Sociālā nodrošinājuma kodekss, trešā grāmata) – 
nodarbinātības veicināšana;  
Verordnung über die Beschäftigung von Ausländerinnen und Ausländern (BeschV; Rīkojums par 
ārvalstnieku nodarbināšanu).  
DK: 2014.  gada 17. janvāra Likumdekrēta Nr.  73 §§ 8a. –8f. un precizēts 2013.  gada 7.  marta Dekrētā 
Nr. 228 (jūrnieku nodarbinātība); 2006.  gada Nodarbinātības atļauju likums. S1(2) un (3).  
EL: Likums 4052/2012 (Oficiālais Vēstnesis 41 Α), kura daži noteikumi grozīti ar Likumu Nr. 
4093/2012 (Oficiālais Vēstnesis 222 Α).  
ES: Real Decreto -ley 8/2014, de 4 de julio, de aprobación de medidas urgentes para el crecimiento, la 
competitividad y la eficiencia, artículo 117 (tramitado como Ley 18/2014, de 15 de octubre) .  
FI: Laki julkisesta työvoima -ja yrityspalvelusta  (Likums par valsts nodarbinātības un uzņēmumu 
dienestu) (916/2012)  
HR: Darba tirgus likums (OG 118/18, 32/20);  
Darba likums (OG 93/14, 127/17, 98/19);  
Ārvalstnieku likums (OG 130/11m 74/13, 67/17, 46/18, 53/20)  
IE: 2006. gada Nodarbinātības atļauju likums. S1(2) un (3).  
IT: Likumdošanas dekrēts 276/2003, 4. un 5. pants.  
 
659 
 LT: Lietuvas Republikas Darba kodekss, kas apstiprināts ar Lietuvas Republikas 2016.  gada 
14. septembra Likumu Nr.  XII-2603;  
Lietuvas Republikas 2004.  gada 29.  aprīļa Likums Nr.  IX-2206 par ārvalstnieku juridisko statusu, kurā 
jaunākie grozījumi izdarīti 2019.  gada 3.  decembrī ar Likumu Nr.  XIII-2582 . 
LU: Loi du 18 janvier 2012 portant création de l'Agence pour le développement de l'emploi  
(2012.  gada 18.  janvāra Likums par nodarbi nātības dienesta ( ADEM ) izveidi).  
MT: Nodarbinātības un mācību pakalpojumu likums (343.  nodaļa) (23. –25. pants); Nodarbinātības 
dienestu noteikumi (S.L. 343.24).  
PL: 2004.  gada 20.  aprīļa Likuma par nodarbinātības veicināšanu un darba tirgus iestādēm 18.  pants 
(Dz.U. 2015, 149.  poz.,  ar grozījumiem).  
PT: 25. septembra Dekrētlikums Nr.  260/2009, kas grozīts ar 12.  februāra Likumu Nr.  5/2014 (darbā 
iekārtošanās aģentūru pakalpojumu sniegšana un pieejamība).  
RO: Likums Nr.  156/2000 par ārvalstīs strādājoš u Rumānijas pilsoņu aizsardzību, publicēts atkārtoti, 
un Valdības lēmums Nr.  384/2001 par metodisko Likuma Nr.  156/2000 piemērošanas normu 
apstiprināšanu, ar turpmākiem grozījumiem;   
Valdības rīkojums Nr.  277/2002, kas grozīts ar Valdības rīkojumu Nr.  790/2004 un Valdības rīkojumu 
Nr. 1122/2010; un  
Likums Nr.  53/2003 – Darba kodekss, publicēts atkārtoti, ar turpmākiem grozījumiem un 
papildinājumiem un Valdības lēmums Nr.  1256/2011 par pagaidu darba aģentūras darbības 
nosacījumiem un atļaujas procedūru.  
SI: Likums par darba tirgu regulējumu (SR Oficiālais Vēstnesis Nr.  80/2010, 21/2013, 63/2013); 
Nodarbinātības, pašnodarbinātības un ārvalstnieku likums – ZZSDT (SR Oficiālais Vēstnesis 
Nr. 47/2015).  
ZZSDT -UPB2 (SR Oficiālais Vēstnesis, Nr.  1/2018).  
SK: Likums Nr.  5/2004 par nodarbinātības dienestu pakalpojumiem; Likums Nr.  455/1991 par 
tirdzniecības licencēšanu.  
  
 
660 
 9. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi – drošības un izmeklēšanas pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Darījumdarbības pakalpojumi – drošības un izmeklēšanas pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 87301, 87302, 87303, 87304, 87305, 87309  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
a) Drošības pakalpojumi (CPC 87302, 87303, 87304, 87305, 87309)   
Attiecībā uz investīciju liberalizāc iju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes, veiktspējas prasības un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms  
BG, CY, CZ, EE, ES, LT , LV, MT, PL, RO, SI  un SK: drošības pakalpojumu sniegšana.  
DK, HR un HU: pakalpojumu sniegšana šādās apakšnozarēs: HR un HU: apsardzes pakalpojumi 
(87305), HR: drošības konsultāciju pakalpojumi (87302), DK: lidostas apsardzes pakalpojumi (daļa no 
87305), HU: bruņotu transportlīdzekļu pakalpojumi (87304).   
Attiecībā uz  investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
BE: attiecībā uz apsardzes un drošības pakalpojumiem (87305), kā arī ar drošības pakalpojumiem 
saistītām konsultācijām un apmācību (87302) juridiskajām personām uzņēmumu direktoru padomēs 
jābūt dalībvalsts valstspiederīgajiem. Savukārt apsardzes un drošības konsultāciju uzņēmumu 
augstākajai vadībai jābūt dalībvalsts valstspiederīgajiem  un rezidentiem.  
FI: drošības pakalpojumu sniegšanas licences var piešķirt tikai fiziskām personām, kas ir EEZ 
rezidenti, vai juridiskām personām, kas ir izveidotas EEZ.  
ES: drošības pakalpojumu pārrobežu sniegšana. Privātajam drošības personālam ir izvir zīta 
valstspiederības prasība.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BE, FI, FR  un PT: ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem nav atļauta drošības pakalpojumu pārrobežu 
sniegšana. Valstspiederības prasības izvirzītas  specializētajam personālam PT un rīkotājdirektoriem 
un direktoriem FR.  
Esošie pasākumi   
 
661 
 BE: Loi réglementant la sécurité privée et particulière, 2 Octobre 2017.  
BG: Privātpersonu drošības darījumdarbības likums.  
CZ: Tirdzniecības licencēšanas likums.  
DK: Regulējums aviācijas drošības jomā.  
FI: Laki yksityisistä turvallisuuspalveluista 282/2002  (Privāto drošības pakalpojumu likums).  
LT: 2004.  gada 8.  jūlija Likums par personu un aktīvu drošību Nr.  IX-2327.  
LV: Apsardzes darbības likums (6., 7. un 14. pa nts).  
PL: 1997.  gada 22.  augusta Likums par personu un īpašuma aizsardzību (Oficiālais Vēstnesis, 2016, 
1432. poz., ar grozījumiem).  
PT: Likums  34/2013 alterada p/Lei 46/2019, 16 maio ; un Rīkojums  273/2013 alterada p/ Portaria 
106/2015, 13 abril .  
SI: Zakon o zasebnem varovanju  (Likums par privātpersonu drošību).  
b) Izmeklēšanas pakalpojumi  (CPC 87301)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes, veiktspējas prasības un pakalpojumu pār robežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms, klātbūtne uz vietas  
EU, izņemot AT un SE : izmeklēšanas pakalpojumu sniegšana.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
LT un PT: izmeklēšanas pakalpojumu nozarē pastāv valsts monopols.  
   
 
662 
 10. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi – citi darījumdarbības pakalpojumi  
Nozare – apakšnozare:  Darījumdarbības pakalpojumi – citi darījumdarbības pakalpojumi 
(rakstiskās un mutiskās tulkošan as pakalpojumi, pavairošanas 
pakalpojumi, ar enerģijas sadali saistīti pakalpojumi un ar ražošanu 
saistīti pakalpojumi)  
Nozares klasifikācija:  CPC 87905, 87904, 884, 887  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
a) Rakstiskās un mutiskās tulkošanas pakalpojumi (CPC 87905)   
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms  
HR: oficiālu dokumentu rakstiskas vai mutiskas tulkošanas pakalpojumu pārrobežu sniegšana.  
b) Pavairošanas paka lpojumi (CPC 87904)  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
HU: pavairošanas pakalpojumu pārrobežu sniegšana.  
c) Ar enerģijas sadali saistīti pakalpojumi un ar ražošanu saistīti pakalpojumi (daļa no CPC 
884, 887 , izņemot padomdevēju un konsultāciju pakalpojumus)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms,  klātbūtne uz vietas  
HU: ar enerģijas sadali saistīti pakalpojumi un ar ražošanu saistītu pakalpojumu pārrobežu sniegšana, 
izņemot ar šīm nozarēm saistītus padomdevēju un konsultāciju pakalpojumus.  
d) Kuģu, dzelzceļa transporta aprīkojuma un gaisa kuģu un to daļu apkope un remonts  (daļa 
no CPC  86764, CPC  86769, CPC  8868)  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
EU, izņemot DE, EE  un HU: dzelzceļa transporta aprīkojuma apkopes un remonta pakal pojumu 
pārrobežu sniegšana.  
 
663 
 EU, izņemot CZ, EE, HU, LU  un SK: iekšējo ūdensceļu pārvadājumiem paredzētu kuģu apkopes un 
remonta pakalpojumu pārrobežu sniegšana.  
EU, izņemot EE, HU  un LV: jūras kuģu apkopes un remonta pakalpojumu pārrobežu sniegšana.  
EU, izņemot AT, EE, HU, LV  un PL: gaisa kuģu un to daļu apkopes un remonta pakalpojumu 
pārrobežu sniegšana (daļa no CPC  86764, CPC  86769, CPC  8868).  
EU: kuģu obligātās apskates un sertifikācijas pakalpojumu pārrobežu sniegšana.   
Esošie pasākumi  
EU: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.  391/2009 (2009.  gada 23.  aprīlis) par kopīgiem 
noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un 
apskates.  
e) Citi ar aviāciju saistīti darījumdarbības pakalpojumi  
Attiec ībā uz investīciju liberalizāciju – lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – lielākās labvēlības režīms  
EU: atšķirīga režīma nodrošināšana trešai valstij, ievērojot esošus vai turpmākus divpusējus 
nolīgumus par šādiem pakalpojumi em:  
a) gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošana un tirgzinība;  
b) datorizētas rezervēšanas sistēmas (DRS) pakalpojumi;  
c) gaisa kuģu un to daļu apkope un remonts;  
d) gaisa kuģu bez apkalpes noma vai izpirkumnoma.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības, augstākā 
vadība un direktoru padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms, klātbūtne uz vietas  
DE, FR:  lidojumi ugunsgrēku dz ēšanai no gaisa, mācību lidojumi, apsmidzināšana, mērniecība, 
kartēšana, fotografēšana un citi gaisā veikti pakalpojumi lauksaimniecības, rūpniecības un inspekcijas 
vajadzībām;    
FI, SE : lidojumi ugunsgrēku dzēšanai no gaisa.  
  
 
664 
 11. atruna. Telesakari  
Noza re: Satelīta pārraides pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  Daļa no CPC 861, daļa no 87902, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, 
daļa no 879  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
BE: satelīta pārraides pakalpojumi.  
  
 
665 
 12. atruna. Būvniecība  
Nozare:  Būvniecības pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 51  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
LT: tiesības sagatavot sevišķi svarīgu būvdarbu  projekta dokumentāciju piešķir tikai Lietuvā 
reģistrētam projektēšanas uzņēmumam vai tādam ārvalstu projektēšanas uzņēmumam, ko minēto 
darbību veikšanai apstiprinājusi valdības pilnvarota iestāde. Tiesības veikt tehniskās darbības 
galvenajās būvniecības j omās var piešķirt ārvalstniekam, ko ir apstiprinājusi Lietuvas valdības 
pilnvarota iestāde.  
   
 
666 
 13. atruna. Izplatīšanas pakalpojumi  
Nozare:  Izplatīšanas pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 62117, 62251, 8929, daļa no 62112, 62226, daļa no 631  
Atrunas  veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Veiktspējas prasības  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
a) Zāļu izplatīšana  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms   
BG: zāļu pārrobežu izplatīšana vairumtirdzniecībai (CPC  62251).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības, augstākā 
vadība un direktoru padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms  
FI: zāļu izplatīšana (CPC  62117, 62251, 8929).  
Esošie pasākumi   
BG: Likums par cilvēkiem paredzētām zālēm; Likums par medicīniskām ierīcēm.  
FI: Lääkelaki  (Medicīnas likums) (395/1987).  
b)  Alkoholisko dzērienu izplatīšana   
FI: alkoholisko dzērienu izplatīšana (daļa no CPC  62112, 62226, 63107, 8929).  
Esošie pasākumi   
FI: Alkoholilaki  (Alkohola likums) (1102/2017).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
SE: noteikts monopols alkoholisko dzērienu, vīna un alus (izņemot bezalkoh olisko alu) 
mazumtirdzniecībā. Systembolaget AB  patlaban pieder šāda veida valsts monopols alkoholisko 
dzērienu, vīna un alus (izņemot bezalkoholisko alu) mazumtirdzniecībā. Alkoholiskie dzērieni ir 
dzērieni ar spirta saturu virs 2,25 tilp.  %. Alum spirta satura robežvērtība pārsniedz 3,5 tilp.  % (daļa 
no CPC  631).  
 
667 
 Esošie pasākumi   
SE: Alkohola likums (2010:1622).  
c)  Cita izplatīšana (daļa no CPC  621, CPC  62228, CPC  62251, CPC  62271, daļa no CPC  62272, 
CPC 62276, CPC  63108, daļa no CPC  6329)  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BG: ķīmisku produktu, dārgmetālu un dārgakmeņu, medicīnisku vielu un produktu un priekšmetu 
vairumtirdzniecība; tabaka un tabakas izstrādājumi un alkoholiskie dzērieni.  
Bulg ārija patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz preču starpnieku 
pakalpojumiem.  
Esošie pasākumi   
BG: Likums par cilvēkiem paredzētām zālēm;  
Likums par medicīniskām ierīcēm;  
Likums par veterinārmedicīnu;  
Likums par ķīmisko ier oču aizliegšanu un toksisku ķīmisku vielu un to prekursoru kontroli;  
Likums par tabaku un tabakas izstrādājumiem; Likums par akcīzes nodokļiem un akcīzes preču 
noliktavām un Likums par vīnu un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem.  
   
 
668 
 14. atruna. Izglītīb as pakalpojumi  
Nozare:  Izglītības pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 92 
Atrunas veids.  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu  pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības, augstākā 
vadība un direktoru padom es un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms, klātbūtne uz vietas  
EU: izglītības pakalpojumi, kas saņem publisko finansējumu vai jebkāda veida valsts atbalstu. Ja 
ārvalstu pakalpojumu sniedzējam ir atļauts sniegt privāti finan sētus izglītības pakalpojumus, izglītības 
sistēmas īstenošanā, iespējams, varēs piedalīties tādi privāti uzņēmumi, kas saņēmuši bez 
diskriminācijas piešķirtu koncesiju.  
EU, izņemot CZ, NL, SE  un SK: attiecībā uz privāti finansētu cita veida tādu izglītība s pakalpojumu 
sniegšanu, kas neietver pakalpojumus, kurus klasificē kā pamatizglītības, vidējās izglītības, augstākās 
izglītības un pieaugušo izglītības pakalpojumus (CPC  929).  
CY, FI, MT  un RO: privāti finansētu pamatizglītības, vidējās izglītības un pie augušo izglītības 
pakalpojumu sniegšana (CPC 921, 922, 924).  
AT, BG, CY, FI, MT un RO: privāti finansētu augstākās izglītības pakalpojumu sniegšana (CPC  923).  
CZ un SK: iestādes, kas sniedz privāti finansētus izglītības pakalpojumus, direktoru padomes locekļu 
vairākumam jābūt minētās valsts valstspiederīgajiem (SK: CPC  921, 922, 923, izņemot 92310, 924).  
SI: privāti finansētas pamatskolas drīkst dibināt tikai Slovēnijas fiziskās vai juridiskās personas. 
Pakalpojumu sniedzējam jāizveido sava juridiskā adrese vai filiāle. Iestādes, kura sniedz privāti 
finansētus vidējās izglītības vai augstākās izglītības paka lpojumus, valdes vairākumam jābūt 
Slovēnijas valstspiederīgajiem (CPC  922, 923).  
SE: izglītības pakalpojumu sniedzēji, ko publiskās iestādes ir apstiprinājušas izglītības nodrošināšanai. 
Šī atruna attiecas uz privāti finansētu izglītības pakalpojumu snied zējiem, kuri saņem kāda veida 
valsts atbalstu, tostarp uz valsts atzītiem izglītības pakalpojumu sniedzējiem, valsts uzraudzītiem 
izglītības pakalpojumu sniedzējiem un izglītību, kas nodrošina tiesības uz studiju atbalstu (CPC  92).  
SK: visus privāti finan sētos izglītības pakalpojumus, kas nav pēcvidusskolas tehniskās izglītības un 
arodizglītības pakalpojumi, drīkst sniegt tikai EEZ dalībvalsts rezidenti. Var tikt veikta ekonomisko 
 
669 
 vajadzību pārbaude, un vietējās iestādes var ierobežot izveidojamo skolu ska itu (CPC  921, 922, 923, 
izņemot 92310, 924).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas   
BG, IT un SI: ierobežot privāti finansētu pamatizglītības pakalpojumu pārrobežu sniegšanu (CPC  921).  
BG un IT: ierobežot privāti finansētu vidējās izglītības pakalpojumu pārrobežu sniegšanu (CPC  922).  
AT: ierobežot privāti finansētu pieaugušo izglītības pakalpojumu pārrobežu sniegšanu pa radio vai 
televīziju (CPC  924).  
Esošie pasākumi  
BG: Valsts izglītības likums, 12. pants;  
Augstākās izglītības likums, papildnoteikumu 4. punkts; Arodizglītības un mācību likums, 22. pants.  
FI: Perusopetuslaki  (Pamatizglītības likums) (628/1998);  
Lukiolaki  (Vispārīgās izglītības iestāžu likums) (629/1998);  
Laki ammatillis esta koulutuksesta (Arodmācības un arodizglītības likums) (630/1998);  
Laki ammatillisesta aikuiskoulutuksesta  (Pieaugušo arodizglītības likums) (631/1998);  
Ammattikorkeakoululaki  (Politehniskais likums) (351/2003); Yliopistolaki  (Universitāšu likums) 
(558/2009).  
IT: Karaļa dekrēts Nr.  1592/1933 (Likums par vidējo izglītību);  
Likums 243/1991 (Neregulārs publiskais ieguldījums privātajās universitātēs);  
CNVSU  (Comitato nazionale per la valutazione del sistema universitario ) Rezolūcija 20/2003 un  
Republikas Prezidenta dekrēts (DPR) 25/1998.   
SK: Likums Nr.  245/2008 par izglītību;  
Likums Nr.  131/2002 par izglītību; un  
Likums Nr.  596/2003 par valsts pārvaldi izglītības jomā un skolu pašpārvaldi.  
  
 
670 
 15. atruna. Vidiskie pakalpojumi  
Nozare – apakšnoz are: Vidiskie pakalpojumi – atkritumu un augsnes apsaimniekošana  
Nozares klasifikācija:  CPC 9401, 9402, 9403, 94060  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
 
Nodaļa:  Pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
DE: atkritumu apsaimniekošanas pakalpojumu sniegšana, izņemot padomdevēju pakalpojumus, un 
attiecībā uz pakalpojumiem, kas skar augsnes aizsardzību un piesārņotas augsn es apsaimniekošanu, 
izņemot padomdevēju pakalpojumus.  
  
 
671 
 16. atruna. Finanšu pakalpojumi  
Nozare:  Finanšu pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  Neattiecas  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
a) Visi finanšu pakalp ojumi   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – lielākās labvēlības režīms  
EU: atšķirīga režīma nodrošināšana trešās valsts investoriem vai finanšu pakalpojumu sniedzējiem, 
ievērojot divpusējus vai daudzpusējus starptautiskus ieguldījumu līgumus vai citus tirdzniecības 
nolīgumus.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum   
EU: tiesības nediskriminējoši pieprasīt finanšu pakalpojuma sniedzējam, kas nav filiāle, izveides b rīdī 
dalībvalstī izvēlēties konkrētu juridisko formu.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
EU: tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz visu finanšu pakalpojumu 
pārrobežu sniegšanu, izņemot:  
EU (izņemot BE, CY, EE, LT, LV, MT, PL, RO, SI):  
(i) tiešās apdrošināšanas (tostarp kopapdrošināšanas) pakalpojumus un tiešās apdrošināša nas 
starpniecības pakalpojumus tādu risku apdrošināšanai, kas attiecas uz:   
a. jūras transportu, komercaviāciju un kosmosa kuģu palaišanu un kravu, tostarp 
pavadoņu, nogādāšanu kosmosā, ja šāda apdrošināšana attiecas uz kādu vai visu no 
turpmāk minētā: trans portētajām precēm, transportlīdzekli, ar ko transportē preces, 
un ar to saistīto visu veidu atbildību, un  
b. precēm starptautiskajā tranzītā;   
(ii) pārapdrošināšanu un retrocesiju;  
 
672 
 (iii) apdrošināšanas palīgpakalpojumus;  
(iv) finanšu informācijas sniegšanu un nosūtīšanu, f inanšu datu apstrādi un saistīto 
programmatūru, ko nodrošina citu finanšu pakalpojumu sniedzēji, un  
(v) konsultatīvos un citus finanšu palīgpakalpojumus, kas saistīti ar banku un citiem finanšu 
pakalpojumiem, kā aprakstīts SERVIN.5.38. pantā [Definīcijas]  minē tās banku un citu finanšu 
pakalpojumu (izņemot apdrošināšanu) definīcijas a) punkta ii) apakšpunkta L) punktā , bet 
izņemot minētajā punktā aprakstītos starpniecības pakalpojumus.  
BE:  
(i) tiešās apdrošināšanas (tostarp kopapdrošināšanas) pakalpojumus un tiešās  apdrošināšanas 
starpniecības pakalpojumus tādu risku apdrošināšanai, kas attiecas uz:   
a. jūras transportu, komercaviāciju un kosmosa kuģu palaišanu un kravu, tostarp 
pavadoņu, nogādāšanu kosmosā, ja šī apdrošināšana attiecas uz kādu vai visu no 
turpmāk min ētā: transportētajām precēm, transportlīdzekli, ar ko transportē preces, 
un ar to saistīto visu veidu atbildību, un  
b. precēm starptautiskajā tranzītā;   
(ii) pārapdrošināšanu un retrocesiju;  
(iii) apdrošināšanas palīgpakalpojumus;  
(iv) attiecībā uz banku un citu finanšu pa kalpojumu sniegšanu, kā tie aprakstīti 
SERVIN.5.38.  panta [Definīcijas]  banku un citu finanšu pakalpojumu (izņemot apdrošināšanu) 
definīcijas a) punkta ii)  apakšpunkta L)  punktā,  izņemot finanšu informācijas sniegšanu un 
nodošanu un finanšu datu apstrādi u n saistīto programmatūru, ko veic citu finanšu 
pakalpojumu sniedzēji.  
CY:  
(i) tiešās apdrošināšanas (tostarp kopapdrošināšanas) pakalpojumus tādu risku apdrošināšanai, 
kas attiecas uz:  
a. jūras transportu, komercaviāciju un kosmosa kuģu palaišanu un kravu, tos tarp 
pavadoņu, nogādāšanu kosmosā, ja šī apdrošināšana attiecas uz kādu vai visu no 
turpmāk minētā: transportētajām precēm, transportlīdzekli, ar ko transportē preces, 
un ar to saistīto visu veidu atbildību, un  
b. precēm starptautiskajā tranzītā;  
(ii) apdrošināšan as starpniecības pakalpojumus;  
(iii) pārapdrošināšanu un retrocesiju;  
(iv) apdrošināšanas palīgpakalpojumus;  
(v) pārvedamo vērtspapīru tirdzniecību savā vārdā vai klientu vārdā biržā vai ārpusbiržas tirgū 
vai citādi;  
 
673 
 (vi) finanšu informācijas sniegšanu un nosūtīšanu, finanšu  datu apstrādi un saistīto 
programmatūru, ko nodrošina citu finanšu pakalpojumu sniedzēji, un  
(vii) konsultatīvos un citus finanšu palīgpakalpojumus, kas saistīti ar banku un citiem finanšu 
pakalpojumiem, kā aprakstīts SERVIN.5.38. pantā [Definīcijas]  minētās ba nku un citu finanšu 
pakalpojumu (izņemot apdrošināšanu) definīcijas a) punkta ii) apakšpunkta L) punktā , bet 
izņemot minētajā punktā aprakstītos starpniecības pakalpojumus.  
EE:  
(i) tiešo apdrošināšanu (tostarp kopapdrošināšanu);  
(ii) pārapdrošināšanu un retrocesi ju; 
(iii) apdrošināšanas starpniecības pakalpojumus;  
(iv) apdrošināšanas palīgpakalpojumus;  
(v) noguldījumu pieņemšanu;  
(vi)  dažādas aizdošanas darbības;  
(vii) izpirkumnomu;  
(viii) visus maksājumu un naudas pārsūtīšanas pakalpojumus; garantijas un saistības;  
(ix) tirdzniecību savā vārdā v ai klientu vārdā biržā vai ārpusbiržas tirgū;  
(x)  dalību visu veidu vērtspapīru emisijā, t.  sk. riska parakstīšana un izvietošana, darbojoties kā 
aģentam (publiski vai privāti), un pakalpojumu sniegšana saistībā ar šādu emisiju;  
(xi) starpniecību naudas tirgus d arījumos;  
(xii) aktīvu, piemēram, skaidras naudas vai portfeļa, pārvaldību, visu veidu kolektīvo 
ieguldījumu pārvaldību, uzkrājumu uzraudzības, depozītu pārvaldības un trasta 
pakalpojumus;  
(xiii)  finanšu aktīvu, t.  sk. vērtspapīru, atvasināto finanšu instrumentu un citu apgrozāmo 
līdzekļu, norēķinu un mijieskaita pakalpojumus;  
(xiv)  finanšu informācijas sniegšanu un nosūtīšanu un finanšu datu apstrādi un ar to 
saistīto programmatūru, un  
(xv) konsultatīvos un citus finanšu palīgpakalpojumus, kas saistīti ar banku un citiem 
finanšu pakalpojumiem, kā aprakstīts SERVIN.5.38. pantā [Definīcijas]  minētās banku un citu 
finanšu pakalpojumu (izņemot apdrošināšanu) definīcijas a) punkta ii) apakšpunkta L) 
punktā , bet izņemot minētajā punktā aprakstītos starpniecības pakalpojumus.  
LT:  
(i) tiešās apdrošināšanas (tostarp kopapdrošināšanas) pakalpojumus tādu risku 
apdrošināšanai, kas attiecas uz:  
 
674 
 a. jūras transportu, komercaviāciju un kosmosa kuģu palaišanu un kravu, tostarp 
pavadoņu, nogādāšanu kosmosā, ja šī apdrošināšana attiecas uz kādu vai  visu no 
turpmāk minētā: transportētajām precēm, transportlīdzekli, ar ko transportē preces, 
un ar to saistīto visu veidu atbildību, un  
b. precēm starptautiskajā tranzītā;  
(ii) pārapdrošināšanu un retrocesiju;  
(iii) apdrošināšanas palīgpakalpojumus;  
(iv) noguldījumu pieņemšanu;  
(v)  dažādas aizdošanas darbības;  
(vi)  finanšu nomu;  
(vii)  visus maksājumu un naudas pārsūtīšanas pakalpojumus; garantijas un saistības;  
(viii) tirdzniecību savā vārdā vai klientu vārdā biržā vai ārpusbiržas tirgū;  
(ix)  dalību visu veidu vērtspapīru emisijā, t.  sk. riska parakstīšana un izvietošana, darbojoties kā 
aģentam (publiski vai privāti), un pakalpojumu sniegšanu saistībā ar šādu emisiju;  
(x) starpniecību naudas darījumos;  
(xi) aktīvu, piemēram, skaidras naudas vai portf eļa, pārvaldību, visu veidu kolektīvo ieguldījumu 
pārvaldību, uzkrājumu uzraudzības, depozītu pārvaldības un trasta pakalpojumus;  
(xii)  finanšu aktīvu, t.  sk. vērtspapīru, atvasināto finanšu instrumentu un citu apgrozāmo līdzekļu, 
norēķinu un mijieskaita pakal pojumus;  
(xiii)  finanšu informācijas sniegšanu un nosūtīšanu un finanšu datu apstrādi un ar to 
saistītu programmatūru, un  
(xiv) konsultatīvos un citus finanšu palīgpakalpojumus, kas saistīti ar banku un citiem 
finanšu pakalpojumiem, kā aprakstīts SERVIN.5.38. pantā [Definīcijas]  minētās banku un citu 
finanšu pakalpojumu (izņemot apdrošināšanu) definīcijas a) punkta ii) apakšpunkta L) 
punktā , bet izņemot minētajā punktā aprakstītos starpniecības pakalpojumus.  
LV:  
(i) tiešās apdrošināšanas (tostarp kopapdrošināšanas) pak alpojumus tādu risku apdrošināšanai, 
kas attiecas uz:  
a. jūras transportu, komercaviāciju un kosmosa kuģu palaišanu un kravu, tostarp 
pavadoņu, nogādāšanu kosmosā, ja šī apdrošināšana attiecas uz kādu vai visu no 
turpmāk minētā: transportētajām precēm, trans portlīdzekli, ar ko transportē preces, 
un ar to saistīto visu veidu atbildību, un  
b. precēm starptautiskajā tranzītā;  
(ii) pārapdrošināšanu un retrocesiju; un  
 
675 
 (iii) apdrošināšanas palīgpakalpojumus;  
(iv) dalību visu veidu vērtspapīru emisijā, t.  sk. riska parakstīšana un izv ietošana, darbojoties kā 
aģentam (publiski vai privāti), un pakalpojumu sniegšanu saistībā ar šādu emisiju;  
(v)  finanšu informācijas sniegšanu un nosūtīšanu, finanšu datu apstrādi un saistīto 
programmatūru, ko nodrošina citu finanšu pakalpojumu sniedzēji, un   
(vi) konsultatīvos un citus finanšu palīgpakalpojumus, kas saistīti ar banku un citiem finanšu 
pakalpojumiem, kā aprakstīts SERVIN.5.38. pantā [Definīcijas]  minētās banku un citu finanšu 
pakalpojumu (izņemot apdrošināšanu) definīcijas a) punkta ii) apakšpunkt a L) punktā , bet 
izņemot minētajā punktā aprakstītos starpniecības pakalpojumus.  
MT:  
(i) tiešās apdrošināšanas (tostarp kopapdrošināšanas) pakalpojumus tādu risku apdrošināšanai, 
kas attiecas uz:  
a. jūras transportu, komercaviāciju un kosmosa kuģu palaišanu un  kravu, tostarp 
pavadoņu, nogādāšanu kosmosā, ja šī apdrošināšana attiecas uz kādu vai visu no 
turpmāk minētā: transportētajām precēm, transportlīdzekli, ar ko transportē preces, 
un ar to saistīto visu veidu atbildību, un  
b. precēm starptautiskajā tranzītā;  
(ii) pārapdrošināšanu un retrocesiju;  
(iii) apdrošināšanas palīgpakalpojumus;  
(iv) noguldījumu pieņemšanu;  
(v)  dažādas aizdošanas darbības;   
(vi) finanšu informācijas sniegšanu un nosūtīšanu, finanšu datu apstrādi un saistīto 
programmatūru, ko nodrošina citu finanšu pakalpojumu sniedzēji, un   
(vii) konsultatīvos un citus finanšu palīgpakalpojumus, kas saistīti ar banku un citiem finanšu 
pakalpojumiem, kā  aprakstīts SERVIN.5.38. pantā [Definīcijas]  minētās banku un citu finanšu 
pakalpojumu (izņemot apdrošināšanu) definīcijas a) punkta ii) apakšpunkta L) punktā , bet 
izņemot minētajā punktā aprakstītos starpniecības pakalpojumus.  
PL:  
(i) tiešās apdrošināšanas (tostarp līdzapdrošināšanas) pakalpojumus tādu risku apdrošināšanai, 
kas attiecas uz starptautiskās tirdzniecības precēm;  
(ii) to risku pārapdrošināšanu un retrocesiju, kas saistīti ar preču apdrošināšanu starptautiskajā 
tirdzniecībā;  
(iii) tiešās apdrošināšanas (to starp līdzapdrošināšanas un retrocesijas) pakalpojumus un tiešās 
apdrošināšanas starpniecības pakalpojumus tādu risku apdrošināšanai, kas attiecas uz:  
 
676 
 a. jūras transportu, komercaviāciju un kosmosa kuģu palaišanu un kravu, tostarp 
pavadoņu, nogādāšanu kosmos ā, ja šī apdrošināšana attiecas uz kādu vai visu no 
turpmāk minētā: transportētajām precēm, transportlīdzekli, ar ko transportē preces, 
un ar to saistīto visu veidu atbildību, un  
b. precēm starptautiskajā tranzītā;  
(iv) finanšu informācijas sniegšanu un nosūtīšanu , finanšu datu apstrādi un saistīto 
programmatūru, ko nodrošina citu finanšu pakalpojumu sniedzēji, un  
(v)  konsultatīvos un citus finanšu palīgpakalpojumus, kas saistīti ar banku un citiem finanšu 
pakalpojumiem, kā aprakstīts SERVIN.5.38. pantā [Definīcijas]  minētās banku un citu finanšu 
pakalpojumu (izņemot apdrošināšanu) definīcijas a) punkta ii) apakšpunkta L) punktā , bet 
izņemot minētajā punktā aprakstītos starpniecības pakalpojumus.  
RO:  
(i) tiešās apdrošināšanas (tostarp kopapdrošināšanas) pakalpojumus un tiešās apdrošināšanas 
starpniecības pakalpojumus tādu risku apdrošināšanai, kas attiecas uz:   
a. jūras transportu, komercaviāciju un kosmosa kuģu palaišanu un kravu, tostarp 
pavadoņu, nogādāša nu kosmosā, ja šī apdrošināšana attiecas uz kādu vai visu no 
turpmāk minētā: transportētajām precēm, transportlīdzekli, ar ko transportē preces, 
un ar to saistīto visu veidu atbildību, un  
b. precēm starptautiskajā tranzītā;   
(ii) pārapdrošināšanu un retrocesiju;  un  
(iii)  apdrošināšanas palīgpakalpojumus;  
(iv) noguldījumu pieņemšanu;   
(v) dažādas aizdošanas darbības;   
(vi)  garantijas un saistības;   
(vii) starpniecību naudas darījumos;   
(viii) finanšu informācijas sniegšanu un nosūtīšanu un finanšu datu apstrādi un ar to 
saistīto programmat ūru, un   
(ix) konsultatīvos un citus finanšu palīgpakalpojumus, kas saistīti ar banku un citiem finanšu 
pakalpojumiem, kā aprakstīts SERVIN.5.38. pantā [Definīcijas]  minētās banku un citu finanšu 
pakalpojumu (izņemot apdrošināšanu) definīcijas a) punkta ii) ap akšpunkta L) punktā , bet 
izņemot minētajā punktā aprakstītos starpniecības pakalpojumus.  
SI:  
(i) tiešās apdrošināšanas (tostarp kopapdrošināšanas) pakalpojumus un tiešās apdrošināšanas 
starpniecības pakalpojumus tādu risku apdrošināšanai, kas attiecas uz:   
 
677 
 (ii) jūras transportu, komercaviāciju un kosmosa kuģu palaišanu un kravu, tostarp pavadoņu, 
nogādāšanu kosmosā, ja šī apdrošināšana attiecas uz kādu vai visu no turpmāk minētā: 
transportētajām precēm, transportlīdzekli, ar ko transportē preces, un ar to saistīt o visu 
veidu atbildību, un  
(iii) precēm starptautiskajā tranzītā;   
(iv) pārapdrošināšanu un retrocesiju;  
(v) apdrošināšanas palīgpakalpojumus;  
(vi) dažādas aizdošanas darbības;   
(vii) garantiju un saistību pieņemšanu no ārzemju kredītiestādēm, ko veic vietējās juridiskās 
vienība s un viena īpašnieka uzņēmumi;   
(viii) finanšu informācijas sniegšanu un nosūtīšanu, finanšu datu apstrādi un saistīto 
programmatūru, ko nodrošina citu finanšu pakalpojumu sniedzēji, un   
(ix) konsultatīvos un citus finanšu palīgpakalpojumus, kas saistīti ar banku un  citiem finanšu 
pakalpojumiem, kā aprakstīts SERVIN.5.38. pantā [Definīcijas]  minētās banku un citu finanšu 
pakalpojumu (izņemot apdrošināšanu) definīcijas a) punkta ii) apakšpunkta L) punktā , bet 
izņemot minētajā punktā aprakstītos starpniecības pakalpoju mus.  
b) Apdrošināšana un ar to saistītie pakalpojumi   
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BG: transporta apdrošināšanas pakalpojumus, kas attiecas uz precēm, pašu transportlīdzekļu 
apdrošināšanu un atbildības apdrošināšanu attiecībā uz riskiem Bulgārijā, nevar tieši sniegt ārvalstu 
apdrošināšanas sabiedrības.  
DE: ja ārvalstu apdrošināšanas sabiedrība ir atvērusi filiāli Vācijā, tad Vācijā apdrošināšanas līgumus 
attiecībā uz starptautiskajiem pārvadājumiem tā v ar slēgt tikai ar Vācijā uzņēmējdarbību veicošas 
filiāles starpniecību.  
Esošie pasākumi  
DE: Luftverkehrsgesetz (LuftVG) un  
Luftverkehrszulassungsordnung (LuftVZO).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
ES: lai sniegtu aktuāra pakalpojumus, attiecīgajai personai jābūt rezidenta statusam vai jābūt 
strādājušai aktuāra profesijā divus gadus.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz  vietas  
FI: apdrošināšanas aģenti pakalpojumus var sniegt tikai tad, ja to pastāvīgā darījumu veikšanas vieta 
ir Eiropas Savienībā.  
 
678 
 Tikai apdrošinātāji, kuru galvenais birojs atrodas Eiropas Savienībā vai kuru filiāle atrodas Somijā, var 
sniegt tiešās ap drošināšanas (tostarp kopapdrošināšanas) pakalpojumus.  
Esošie pasākumi  
FI: Laki ulkomaisista vakuutusyhtiöistä (Likums par ārvalstu apdrošināšanas sabiedrībām) 
(398/1995);  
Vakuutusyhtiölaki (Apdrošināšanas sabiedrību likums) (521/2008);  
Laki vakuutusedust uksesta (Likums par apdrošināšanas starpniecību) (234/2018).  
FR: ar autopārvadājumiem saistīta riska apdrošināšanu var veikt tikai apdrošināšanas sabiedrības, 
kas ir izveidotas Eiropas Savienībā.  
Esošie pasākumi  
FR: Code des assurances.  
HU: tiešās apdrošināšanas pakalpojumus drīkst sniegt tikai ES juridiskās personas un Ungārijā 
reģistrētas filiāles.  
Esošie pasākumi  
HU: 2003.  gada Likums LX.  
IT: pārvadāto preču apdrošināšanu, transportlīdzekļu apdrošināšanu un atbildības apdrošināšanu 
attiecībā uz r isku Itālijā var veikt tikai apdrošināšanas sabiedrības, kas ir izveidotas Eiropas Savienībā, 
taču tas neattiecas uz starptautisko transportu, kas ietver preču importu Itālijā.  
Aktuāra pakalpojumu pārrobežu sniegšana  
Esošie pasākumi  
IT: Privātās apdrošin āšanas kodeksa 29.  pants (2005.  gada 7.  septembra Likumdošanas dekrēts 
Nr. 209), Likums 194/1942 par akturāra profesiju.  
PT: gaisa un jūras transporta apdrošināšanu, kas sedz arī preces, gaisa kuģi, kuģa korpusu un 
atbildību, var veikt vienīgi juridiskas personas Eiropas Savienībā izveidotā uzņēmumā. Par 
starpniekiem šādos apdrošināšanas darījumos Portugālē var būt vienīgi Eir opas Savienības fiziskas 
personas vai Eiropas Savienībā izveidoti uzņēmumi.  
Spēkā esošs pasākums  
PT: Likuma 147/2015 3. pants, Likuma 7/2019 8. pants.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
SK: ārvalstnieki drīkst izveid ot apdrošināšanas sabiedrību akciju sabiedrības formā vai veikt 
apdrošināšanas darījumdarbību ar tādu filiāļu starpniecību, kuru juridiskā adrese ir Slovākijas 
Republikā. Atļauju abos gadījumos piešķir pēc uzraudzības iestādes veiktas novērtēšanas.  
Esošie pasākumi  
 
679 
 SK: Likums Nr.  39/2015 par apdrošināšanu  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumiem pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum  
FI: ja apdrošināšanas sabiedrība veic tiesību aktos noteikto pensiju apdroš ināšanu, vismaz pusei tās 
direktoru padomes un uzraudzības padomes locekļu, kā arī izpilddirektoram jābūt rezidentiem EEZ 
dalībvalstī, ja vien kompetentās iestādes nav piemērojušas izņēmumu. Ārvalstu apdrošinātāji nevar 
saņemt licenci Somijā, lai ar filiāl es starpniecību veiktu tiesību aktos noteikto pensiju apdrošināšanu. 
Vismaz viena revidenta pastāvīgā dzīvesvieta ir EEZ dalībvalstī.  
Attiecībā uz citām apdrošināšanas sabiedrībām ir noteikts, ka vismaz vienam direktoru padomes un 
uzraudzības padomes locek lim, kā arī izpilddirektoram ir jābūt EEZ dalībvalsts rezidentam. Vismaz 
viena revidenta pastāvīgā dzīvesvieta ir EEZ dalībvalstī. Apvienotās Karalistes apdrošināšanas 
sabiedrības atbildīgajam pārstāvim jābūt Somijas rezidentam; šī prasība nav jāievēro, ja  sabiedrības 
galvenais birojs atrodas Eiropas Savienībā.  
Esošie pasākumi  
FI: Laki ulkomaisista vakuutusyhtiöistä (Likums par ārvalstu apdrošināšanas sabiedrībām) 
(398/1995); Vakuutusyhtiölaki (Apdrošināšanas sabiedrību likums) (521/2008);  
Laki vakuutusedu stuksesta (Likums par apdrošināšanas starpniecību) (570/2005);  
Laki vakuutusedustuksesta (Likums par apdrošināšanas starpniecību) (234/2018) un  
Laki työeläkevakuutusyhtiöistä (Likums par sabiedrībām, kas veic tiesību aktos noteikto pensiju 
apdrošināšanu)  (354/1997).  
c) Banku un citi finanšu pakalpojumi   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
klātbūtne uz vietas  
EU: tikai tādas juridiskas personas, kuru juridiskā adrese ir Eiropas Savienībā, var d arboties kā 
ieguldījumu fondu aktīvu depozitāriji. Lai varētu veikt kopīgo fondu, arī kopieguldījumu fondu, 
pārvaldības darbības un — ja tas atļauts valsts tiesību aktos — ieguldījumu sabiedrību darbības, ir 
jāizveido specializēts pārvaldības uzņēmums, kur a galvenais birojs un juridiskā adrese ir vienā 
dalībvalstī.  
Esošie pasākumi   
EU: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva  2009/65/EK (2009.  gada 13.  jūlijs) par normatīvo un 
administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu 
uzņēmumiem (PVKIU); un  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/E S (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo 
ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (AIFP).  
EE: lai pieņemtu noguldījumus, jāsaņem atļauja no Igaunijas Finanšu uzraudzības iestādes un saskaņā 
ar Igaunijas tiesību aktiem jāreģistrē akciju sabiedrība, meitasuzņēmums v ai filiāle.  
Esošie pasākumi  
 
680 
 EE: Krediidiasutuste seadus (Kredītiestāžu likums), § 206 un §21.  
SK: ieguldījumu pakalpojumus var sniegt tikai vadības uzņēmumi, kuru juridiskā forma atbilstīgi 
tiesību aktiem ir akciju sabiedrības ar pašu kapitālu.  
Esošie pasākumi  
SK: Likums Nr.  566/2001 par vērtspapīriem un ieguldījumu pakalpojumiem; Likums Nr.  483/2001 par 
bankām.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, augstākā vadība un direktoru padomes  
FI: vismaz viens no banku pakalpojumu sniedzēja  dibinātājiem, direktoru padomes locekļiem, 
uzraudzības padomes locekļiem, kā arī tā izpilddirektors un persona, kas ir tiesīga parakstīties 
kredītiestādes vārdā, ir EEZ pastāvīgais iedzīvotājs. Vismaz viena revidenta pastāvīgā dzīvesvieta ir 
EEZ dalībvals tī.  
Esošie pasākumi  
FI: Laki liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista luottolaitoksista (Likums par  
komercbankām un citām kredītiestādēm, kas ir sabiedrības ar ierobežotu atbildību) (1501/2001);  
Säästöpankkilaki (1502/2001) (Krājbanku likums);  
Laki osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista (1504/2001) (Likums par  
kooperatīvu bankām un citām kredītiestādēm, kas ir kooperatīvu bankas);  
Laki hypoteekkiyhdistyksistä (936/1978) (Likums par hipotēku sabiedrībām);  
Maksulaitoslaki (2 97/2010) (Likums par maksājumu iestādēm)  
Laki ulkomaisen maksulaitoksen toiminnasta Suomessa (298/2010) (Likums par   
ārvalstu maksājumu iestāžu darbību Somijā) un  
Laki luottolaitostoiminnasta (Likums par kredītiestādēm) (121/2007).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
IT: “consulenti finanziari” (finanšu konsultanta) sniegti pakalpojumi. Veicot tiešo pārdošanu, 
starpniekiem jāizmanto piln varoti finanšu pārdevēji, kuru mītnesvieta ir kāda dalībvalsts.  
Esošie pasākumi  
IT: Consob noteikumi par starpniekiem (Nr. 16190, 2007. gada 29. oktobris), 91. –111.  pants  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas  
 
681 
 LT: vienīgi bankas, kuru juridiskā adrese vai filiāle ir Lietuvā un kuras ir tiesīgas sniegt ieguldījumu 
pakalpojumus EEZ valstī, var darboties kā pensiju fondu aktīvu  depozitāriji. Vismaz vienam bankas 
vadītājam jāprot lietuviešu valoda.   
Esošie pasākumi  
LT: Lietuvas Republikas 2004.  gada 30.  marta Likums Nr.  IX-2085 par bankām, kas grozīts ar 
2017.  gada 16.  novembra Likumu Nr.   XIII-729;   
Lietuvas Republikas 2003.  gada 4.  jūlija Likums Nr.  IX-1709 par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, 
kas grozīts ar 2018.  gada 20.  decembra Likumu Nr.  XIII-1872;   
Lietuvas Republikas 1999.  gada 3.  jūnija Likums Nr.  VIII-1212 par papildu brīvprātīgo pensijas 
uzkrāšanu (kas pārskatīts ar  2012.  gada 20.  decembra Likumu Nr.  XII-70); 
Lietuvas Republikas 2003.  gada 5.  jūnija Likums Nr.  IX-1596 par maksājumiem, kurā jaunākie 
grozījumi izdarīti ar Nr.  XIII-2488, 2019.  gada 17.  oktobris;  
Lietuvas Republikas 2009.  gada 10.  decembra Maksājumu iestāžu likums Nr.  XI-549 (jaunā redakcija: 
Nr. XIII-1093, 2018.  gada 17.  aprīlis).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum  
FI: attiecībā uz maksājumu pakalpojumiem var tikt piemērota prasība par rezidenta statusu vai 
domicilu So mijā.  
 
  
 
682 
 17. atruna. Veselības un sociālie pakalpojumi  
Nozare:  Veselības un sociālie pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 93, 931 (izņemot 9312), daļa no 93191, 9311, 93192, 93193, 
93199  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
a) Veselības pakalpojumi – slimnīcu, neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumi un 
iedzīvotāju veselības pakalpojumi (CPC  93, 931, izņemot 9312, daļa no 93191, 931 1, 93192, 93193, 
93199)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības, augstākā 
vadība un direktoru padomes  
EU: izglītības pakalpojumi, kas saņem publisko finansējumu vai jebkāda veida valsts atbalstu.  
EU: attiecībā uz visiem privāti finansētiem veselības pakalpojumiem, izņemot privāti finansētus 
slimnīcu, neatliekamās medicīniskās palīdzības un iedzīvotāju veselības pakalpojumus, kas nav 
slimnīcu pakalpojumi. Lai privāti uzņēmumi varētu darboties privāti finansētā veselības aprūpes tīklā, 
tiem varētu būt jāsaņem nediskriminējošā veidā piešķirta koncesija. Var tikt piemērota ekonomisko 
vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji  — esošo uzņēmumu skaits un ietekme uz tiem, transporta 
infrastruktūra, iedzīvotāju b līvums, ģeogrāfiskā izplatība un jaunu darbvietu radīšana.  
Šī atruna neattiecas uz visu ar veselību saistīto profesionālo pakalpojumu sniegšanu, tajā skaitā uz 
pakalpojumiem, ko sniedz tādi speciālisti kā ārsti, zobārsti, vecmātes, māsas, fizioterapeiti, vidējais 
medicīniskais personāls un psihologi; kam piemēro citas atrunas (CPC  931, izņemot 9312, daļu no 
93191).  
AT, PL un SI: privāti finansētu neatliekamās palīdzības pakalpojumu sniegšana (CPC  93192).  
BE: privāti finansētu neatliekamās medicīniskās pa līdzības pakalpojumu un iedzīvotāju veselības 
aprūpes pakalpojumu, kas nav slimnīcu pakalpojumi, izveide (CPC  93192, 93193).  
BG, CY, CZ, FI, MT un SK : privāti finansētu slimnīcu, neatliekamās medicīniskās palīdzības 
pakalpojumu un iedzīvotāju veselības pa kalpojumu, kas nav slimnīcu pakalpojumi, sniegšana 
(CPC  9311, 93192, 93193).  
FI: citu cilvēku veselības pakalpojumu sniegšana (CPC  93199).  
 
683 
 Esošie pasākumi  
CZ: Likums Nr.  372/2011 Sb. par veselības aprūpes pakalpojumiem un to sniegšanas nosacījumiem.  
FI: Laki yksityisestä terveydenhuollosta  (Likums par privāto veselības aprūpi) (152/1990).  
Attiecībā uz ieguldījumu liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms, 
augstākā vadība un direktoru padomes, veiktspējas prasības:  
DE: Vācijas sociālā nodrošinājuma sistēmas pakalpojumu sniegšana, ja pakalpojumus var sniegt 
dažādi uzņēmumi vai struktūras, kuru darbība ietver konkurences elementus un tādējādi nav 
uzskatāma par “pakalpojumiem, ko sniedz, tikai īstenojot valdības pilnvaras” . Patur tiesības 
nodrošināt labvēlīgāku attieksmi saskaņā ar divpusēju tirdzniecības nolīgumu attiecībā uz veselības 
aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem (CPC  93).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
DE: īpašumtiesība s uz privāti finansētām slimnīcām, ko vada Vācijas bruņotie spēki.  
Jānacionalizē visas pārējās galvenās privāti finansētās slimnīcas (CPC  93110).  
FR: privāti finansētu laboratoriskās analīzes un testēšanas pakalpojumu sniegšana.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms  
FR: privāti finansētu laboratoriskās analīzes un testēšanas pakalpojumu sniegšana (daļa no 
CPC 9311).  
Esošie pasākumi  
FR: Code de la Santé Publique.  
b) Veselības un sociāli e pakalpojumi, ieskaitot pensiju apdrošināšanu  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
EU, izņemot HU: veselības aprūpes pakalpojumu, sociālo pakalpojumu un darbību vai pakalpojumu 
pārrobežu s niegšanu, kas ir daļa no valsts pensiju plāna vai valsts sociālā nodrošinājuma sistēmas. Šī 
atruna neattiecas uz visu ar veselību saistīto profesionālo pakalpojumu sniegšanu, tajā skaitā uz 
pakalpojumiem, ko sniedz tādi speciālisti kā ārsti, zobārsti, vecm ātes, māsas, fizioterapeiti, vidējais 
medicīniskais palīgpersonāls un psihologi; kam piemēro citas atrunas (CPC  931, izņemot 9312, daļu 
no 93191).  
HU: visu tādu slimnīcu, neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumu un iedzīvotāju veselības 
pakalpojum u, kas nav slimnīcu pakalpojumi un kas tiek publiski finansēti, pārrobežu sniegšana 
(CPC  9311, 93192, 93193).   
c) Sociālie pakalpojumi, ieskaitot pensiju apdrošināšanu   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes, veiktspējas prasības:  
 
684 
 EU: visu to sociālo pakalpojumu sniegšana, kuriem piešķir publisko finansējumu vai jebkādu valsts 
atbalstu, kā arī darbīb as vai pakalpojumi, kas ietilpst valsts pensiju plānā vai tiesību aktos noteiktā 
sociālā nodrošinājuma sistēmā. Lai privāti uzņēmumi varētu darboties privāti finansētā sociālā tīklā, 
tiem varētu būt jāsaņem nediskriminējošā veidā piešķirta koncesija. Var t ikt piemērota ekonomisko 
vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji  — esošo uzņēmumu skaits un ietekme uz tiem, transporta 
infrastruktūra, iedzīvotāju blīvums, ģeogrāfiskā izplatība un jaunu darbvietu radīšana.  
BE, CY, DE, DK, EL, ES, FR, IE, IT un PT: tādu p rivāti finansētu sociālo pakalpojumu sniegšana, kuru 
sniedzēji nav rehabilitācijas iestādes, atpūtas nami un veco ļaužu pansionāti.  
CZ, FI, HU, MT, PL, RO, SK, un SI: privāti finansētu sociālo pakalpojumu sniegšana.  
DE: Vācijas sociālā nodrošinājuma sistēma, ja pakalpojumus sniedz dažādi uzņēmumi vai struktūras, 
kuru darbība ietver konkurences elementus un tādējādi varētu nebūt uzskatāma par 
“pakalpojumiem, ko sniedz, tikai īstenojot valdības pilnvaras”.  
Esošie pasākumi  
FI: Laki yksityisistä sosiaalipalveluista  (Privāto sociālo pakalpojumu likums) (922/2011).  
IE: 2004.  gada Veselības likums ( S. 39) un  
1970.  gada Veselības likums (ar grozījumiem, S.61A ).  
IT: Likums Nr.  833/1978, sabiedrības veselības aprūpes sistēmas ī stenošana;  
Likumdošanas dekrēts Nr.  502/1992, veselības nozares darbības organizēšana un disciplīna un 
Likums Nr.  328/2000, sociālo pakalpojumu reforma.  
 
  
 
685 
 18. atruna. Tūrisma pakalpojumi un ar ceļojumiem saistīti pakalpojumi  
Nozare:  Tūristu gidu pakalpo jumi pakalpojumi un veselības aprūpes un sociālie 
pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 7472  
Atrunas veids:  Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts 
režīms  
FR: pieprasīt dalībvalsts pilsonību tūristu gidu pakalpoj umu sniegšanai.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – lielākās labvēlības režīms  
LT: ciktāl Apvienotā Karaliste atļauj Lietuvas valstspiederīgajiem sniegt tūrisma gidu pakalpojumus, 
Lietuva ļaus Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem sniegt tūrisma gidu pakalpojumus ar tādiem 
pašiem nosacījumiem.  
 
  
 
686 
 19. atruna. Atpūtas, kultūras un sporta pakalpojumi  
Nozare:  Atpūtas, kultūras un sporta pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 962, 963, 9619, 964  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
a) Bibliotēkas, arhīvi, muzeji un citi kultūras pakalpojumi (CPC963)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības, augstākā 
vadība un direktoru padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms, klātbūtne uz vietas  
EU, izņemot AT un attiecībā uz  investīciju liberalizāciju – LT: bibliotēku, arhīvu, muzeju un citu 
kultūras pakalpojumu sniegšana.  
AT un LT: uzņēmējdarbības veikšanai var būt nepieciešama licence vai koncesija.  
b)  Izklaides pakalpojumi, teātra, dzīvās mūzikas un cirka pakalpojumi (CPC 9619, 964, 
izņemot 96492)  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms   
EU, izņemot AT un SE: pārrobežu izklaides pakalpojumi (tostarp teātra, dzīvās mūzikas, cirka un 
diskotēku pakalpojumi).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības, augstākā 
vadība un direktoru padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms, klātbūtne uz vietas  
CY, CZ, FI, MT, PL, RO, SI  un SK: attiecībā uz izklaides pakalpojumiem (tostarp teātra, dzīvās mūzikas, 
cirka un diskotēku pakalpojumiem).  
BG: šādu izklaides pakalpojumu sniegšana: cirki, atrakciju parki un tamlīdzīgi atrakcijas pakalpojumi, 
sarīkojumu deju, diskotēku un deju skolotāj u pakalpojumi un citi izklaides pakalpojumi.  
EE: citu izklaides pakalpojumu sniegšana, izņemot kinoteātru pakalpojumus.  
LT un LV: visu izklaides pakalpojumu sniegšana, izņemot kinoteātru darbības pakalpojumus.  
 
687 
 CY, CZ, LV, PL, RO  un SK: sporta un citu atpūtas pakalpojumu pārrobežu sniegšana.  
c) Ziņu un preses aģentūras (CPC  962)   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
FR: ārvalstu kapitāla līdzdalība esošajos uzņēmumos, kas izdod publikācijas franču va lodā, nedrīkst 
pārsniegt 20 procentus no uzņēmuma kapitāla vai balsstiesībām. Lai izveidotu preses aģentūru 
Apvienotajā Karalistē, ir jāievēro iekšzemes regulējumā izklāstītie nosacījumi. Uz ārvalstu ieguldītāju 
izveidotām preses aģentūrām attiecas savstar pības princips.  
Esošie pasākumi  
FR: Ordonnance n° 45 -2646 du 2 novembre 1945 portant règlementation provisoire des agences de 
presse ; Loi n° 86 -897 du 1 août 1986 portant réforme du régime juridique de la presse.   
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdz niecību – piekļuve tirgum  
HU: attiecībā uz ziņu un preses aģentūru pakalpojumu sniegšanu.  
d) Azartspēļu un derību pakalpojumi (CPC 96492)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības, augstākā 
vadība un direktoru padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms, klātbūtne uz vietas  
EU: tādu azartspēļu nodrošināšana, kuras ietver naudā izsakāmas likmes nejaušības spēlēs, tostarp jo 
īpaši loteriju, nokasāmu loterijas biļešu, k azino, spēļu zālēs vai licencētās telpās piedāvātu azartspēļu 
pakalpojumu, derību pakalpojumu, bingo pakalpojumu un azartspēļu pakalpojumu, ko sniedz 
labdarības vai bezpeļņas organizācijas vai šādu organizāciju labā, nodrošināšanu.  
  
 
688 
 20. atruna. Transporta pakalpojumi un transporta pakalpojumu palīgpakalpojumi  
Nozare:  Transporta pakalpojumi  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
a) Jūras transports – visa pārējā no kuģa veikta komercdarbība  
Attiecībā uz inves tīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes, veiktspējas prasības un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms  
EU: jūras kuģu vai citu kuģu apkalpes valstspiederība.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms, 
augstākā vadība un direktoru padomes   
EU, izņemot LV un MT: tikai ES fiziskas vai juridiskas personas drīkst reģistrēt kuģi un ekspluatēt floti, 
kas kuģo ar uzņēmējdarbības veikšanas valsts karogu (attiecas uz visām jūras komerciāldarbībām, ko 
veic no jūras kuģa, t.  sk. zveja, akvakultūra un ar zveju saistīti pak alpojumi; starptautiskie pasažieru 
un kravu pārvadājumi (CPC  721); un jūras transporta palīgpakalpojumi).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
MT: pastāv ekskluzīvas tiesības at tiecībā uz savienojumu ar kontinentālo Eiropu pāri jūrai starp Itāliju 
un Maltu (CPC  7213, 7214, daļa no 742, 745, daļa no 749)  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
SK: pakalpojumu sniegšanas licences saņemšanai var pieteikties ārvalstu ieguldītāji, kuru galvenais 
birojs ir Slovākijas Republikā (CPC  722).  
b) Jūras transporta palīgpakalpojumi  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, aug stākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
EU: loču un noenkurošanas pakalpojumu sniegšana. Lielākai noteiktībai — neatkarīgi no kritērijiem, 
ko piemēro kuģu reģistrēšanai Eiropas Savienības dalībvalstī, Eiropas Savienība patur tiesības noteikt, 
 
689 
 ka loču un noenkurošanas pakalpojumus drīkst sniegt tikai Eiropas Savienības dalībvalstu valsts 
reģistros reģistrēti kuģi (CPC  7452).  
EU, izņemot LT un LV: stumšanas un vilkšanas pa kalpojumus var sniegt vienīgi kuģi ar Eiropas 
Savienības dalībvalsts karogu (CPC  7214).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
LT: tikai Lietuvas juridiskās per sonas vai Eiropas Savienības dalībvalsts juridiskās personas  
ar Lietuvas filiālēm, kurām ir Lietuvas Jūras drošības administrācijas izsniegts sertifikāts, var sniegt 
loču un pietauvošanas, stumšanas un vilkšanas pakalpojumus (CPC  7214, 7452).  
Attiecībā u z investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
BE: kravu pārkraušanas pakalpojumus drīkst sniegt tikai apstiprināti darbinieki, kas ir tiesīgi strādāt 
karaļa dekrē tā noteiktās ostu teritorijās (CPC  741).  
Esošie pasākumi  
BE: Loi du 8 juin 1972 organisant le travail portuaire ;  
Arrêté royal du 12 janvier 1973 instituant une Commission paritaire des ports et fixant sa 
dénomination et sa compétence ;  
Arrêté royal du 4  septembre 1985 portant agrément d'une organisation d'employeur (Anvers) ;  
Arrêté royal du 29 janvier 1986 portant agrément d'une organisation d'employeur (Gand) ;  
Arrêté royal du 10 juillet 1986 portant agrément d'une organisation d'employeur (Zeebrugge) ; Arrêté 
royal du 1er mars 1989 portant agrément d'une organisation d'employeur (Ostende)  un  
Arrêté royal du 5 juillet 2004 relatif à la reconnaissance des ouvriers portuaires dans les zones 
portuaires tombant dans le champ d'application de la loi du 8 jui n 1972 organisant le travail 
portuaire, tel que modifié .  
c) Iekšējo ūdensceļu pārvadājumu palīgpakalpojumi     
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms[, lielākās labvēlības režīms], 
augstākā vadība un direktoru padomes, ve iktspējas prasības un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība 
– piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas, lielākās labvēlības režīms  
EU: iekšējo ūdensceļu pārvadājumu palīgpakalpojumi.  
d) Dzelzceļa transports un dzelzceļa transporta palīgpakalpojum i  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
EU: dzelzceļa pasažieru pārvadājumi (CPC  7111)  
 
690 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju  – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas  
EU: dzelzceļa kravu pārvadājumi (CPC  7112)  
LT: uz dzelzceļa transporta aprīkojuma apkopes un remonta pakalpojumiem attiecas valsts monopols 
(CPC  86764, 86769, daļa no 8868).  
SE (tikai attiecībā uz tirgus piekļuvi): attiecībā uz dzelzceļa transporta aprīkojuma apkopes un 
remonta pakalpojumiem veic ekonomisko vajadzību pārbaudi, ja ieguldītājs vēlas izveidot savas 
stacijas/autoostas infrastruktūras iekārtas. Galv enie kritēriji  — ar vietu un jaudu saistīti ierobežojumi 
(CPC  86764, 86769, daļa no 8868).   
Esošie pasākumi  
EU: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva  2012/34/ES (2012.  gada 21.  novembris), ar ko izveido 
vienotu Eiropas dzelzceļa telpu.  
SE: Plānošanas un būvniecības likums (2010: 900).  
e) Autotransports (pasažieru pārvadājumi, kravu pārvadājumi, starptautiskie 
autopārvadājumu pakalpojumi) un autotransporta palīgpakalpojumi  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
EU: Attiecībā uz autotransporta pakalpojumiem, uz kuriem attiecas Otrās daļas [Tirdzniecība, 
transports un zvejniecība] Trešā temata [Autopārvadājumi] I [Kravu autopārvadājumi] un II 
[Pasažieru autopārvadājumi] sadaļa un  ROAD -1. pielikums [Kravu autopārvadājumi] .  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā līmeņa vadība un 
direktoru padomes   
EU: Attiecībā uz autotran sporta pakalpojumiem, uz kuriem attiecas Otrās daļas [Tirdzniecība, 
transports un zvejniecība] Trešā temata [Autopārvadājumi] I [Kravu autopārvadājumi] un II 
[Pasažieru autopārvadājumi] sadaļa un  ROAD -1. pielikums [Kravu autopārvadājumi] .  
Tiesības ierobež ot Eiropas Savienības dalībvalstī kabotāžu, ko veic ārvalstu investori, kuri veic 
uzņēmējdarbību citā Eiropas Savienības dalībvalstī (CPC  712).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
EU: attiecībā uz autotransporta pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas Otrās daļas [Tirdzniecība, 
transports un zvejniecība] Trešā temata [Autopārvadājumi] I [Kravu au topārvadājumi] un II 
[Pasažieru autopārvadājumi] sadaļa un  ROAD -1. pielikums [Kravu autopārvadājumi] .  
i) tiesības pieprasīt uzņēmējdarbības veikšanu un ierobežot 
autotransporta pakalpojumu pārrobežu sniegšanu (CPC  712);  
ii) tiesības ierobežot Eiropas Savienības  dalībvalstī kabotāžu, ko veic 
ārvalstu investori, kuri veic uzņēmējdarbību citā Eiropas Savienības 
dalībvalstī (CPC  712);  
 
691 
 iii) taksometru pakalpojumiem Eiropas Savienībā var piemērot 
ekonomisko vajadzību pārbaudi, nosakot pakalpojumu sniedzēju 
skaita ierobežo jumu. Galvenie kritēriji  — vietējais pieprasījums, kā 
noteikts piemērojamajās tiesībās (CPC  71221).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum:  
BE: maksimālais licenču skaits ir noteikts tiesību aktos (CPC  71221).  
IT: attiecībā uz limuzīn u pakalpojumiem tiek veikta ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie 
kritēriji  — esošo uzņēmumu skaits un ietekme uz tiem, iedzīvotāju blīvums, ģeogrāfiskā izplatība, 
ietekme uz transporta apstākļiem un jaunu darbvietu radīšana.  
Attiecībā uz starppilsētu a utobusu pakalpojumiem tiek veikta ekonomisko vajadzību pārbaude. 
Galvenie kritēriji  — esošo uzņēmumu skaits un ietekme uz tiem, iedzīvotāju blīvums, ģeogrāfiskā 
izplatība, ietekme uz transporta apstākļiem un jaunu darbvietu radīšana.  
Attiecībā uz kravas p ārvadājumu pakalpojumiem tiek veikta ekonomisko vajadzību pārbaude. 
Galvenie kritēriji  — vietējais pieprasījums (CPC  712).  
BG, DE : ekskluzīvas tiesības vai atļaujas attiecībā uz pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumiem 
var piešķirt tikai Savienības fi ziskajām personām un Savienības juridiskajām personām, kuru galvenie 
biroji atrodas Savienībā. (CPC  712)  
MT: sabiedrisko autobusu pakalpojumi: visam tīklam piemēro prasību par koncesiju, kas ietver 
sabiedrisko pakalpojumu saistību līgumu par pakalpojumu s niegšanu konkrētām sabiedrības grupām 
(piemēram, studentiem un senioriem) (CPC  712).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms   
FI: lai varētu sniegt autotransporta pakalpojumus, ir jāsaņem atļauja, kas netiek izsniegta ārvalstīs 
reģistrētiem transportlīdzekļiem (CPC  712).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
FR: starppilsētu autobusu pakalpojumu  sniegšana (CPC  712).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum   
ES: pasažieru pārvadājumu jomā tiek veikta ekonomisko vajadzību pārbaude attiecībā uz CPC  7122 
pakalpojumu sniegšanu. Galvenie kritēriji  — vietējais pieprasījums. Attiecībā u z starppilsētu 
autobusu pakalpojumiem tiek veikta ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji  — esošo 
uzņēmumu skaits un ietekme uz tiem, iedzīvotāju blīvums, ģeogrāfiskā izplatība, ietekme uz 
transporta apstākļiem un jaunu darbvietu radīšana.  
SE: attiecībā uz autotransporta aprīkojuma apkopes un remonta pakalpojumiem veic ekonomisko 
vajadzību pārbaudi, ja pakalpojumu sniedzējs vēlas izveidot savas autoostas infrastruktūras iekārtas. 
Galvenie kritēriji  — ar vietu un jaudu saistīti ierobežojumi (CPC  6112, 6122, 86764, 86769, daļa no 
8867).  
SK: attiecībā uz kravu pārvadājumiem tiek veikta ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie 
kritēriji  — vietējais pieprasījums (CPC  712).  
 
692 
 Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum  
BG: prasība izveidot uzņēmumu autotransporta atbalsta pakalpojumu sniegšanai (CPC  744).  
Esošie pasākumi  
EU: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.  1071/2009 (2009.  gada 21.  oktobris), ar ko 
nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un 
atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.  1072/2009 
(2009.  gada 21.  oktobris)  
par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum un  
Eiropas P arlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.  1073/2009  (2009.  gada 21.  oktobris)par kopīgiem 
noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza 
Regulu (EK) Nr.  561/2006.  
FI: Laki kaupallisista tavarankuljetuksista tiell ä (Likums par komerciālo autotransportu)  
693/2006; Laki liikenteen palveluista  (Likums par transporta pakalpojumiem) 320/2017;  
Ajoneuvolaki  (Transportlīdzekļu likums) (1090/2002).  
IT: Likumdošanas dekrēts Nr.  285/1992 (Ceļu kodekss un tā grozījumi), 85.  pants;  
Likumdošanas dekrēts Nr.  395/2000, 8.  pants (pasažieru autotransports);  
Likums Nr.  21/1992 (Pamatlikums par neregulāru sabiedrisko autotransportu);  
Likums Nr.  218/2003, 1.  pants (pasažieru pārvadāšana, ko ar nomātiem autobusiem veic autobusu 
vadītāji) un Likums Nr.  151/1981 (Pamatlikums par vietējo sabiedrisko transportu).  
SE: Plānošanas un būvniecības likums (2010: 900).  
f) Kosmosa transports un kosmosa kuģu noma  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības, augstākā 
vadība un direktoru padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms, klātbūtne uz vietas  
EU: kosmosa transporta pakalpo jumu sniegšana un kosmosa kuģu nomas pakalpojumu sniegšana 
(CPC  733, daļa no 734).  
g) Lielākās labvēlības režīms   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – lielākās labvēlības režīms  
- Tran sports (kabotāža), izņemot jūras transportu   
FI: atšķirīga režīma nodrošināšana kādai valstij atbilstoši esošiem vai turpmākiem divpusējiem 
nolīgumiem, ar kuriem ar konkrētas citas valsts karogu kuģojošus kuģus vai ārvalstīs reģistrētus 
transportlīdzekļus atbrīvo no vispārīgā aizlieguma sniegt kabotāžas pārvadājumu pakalpojumus (arī 
 
693 
 kombinēto pārvadājumu, autotransporta un dzelzceļa transporta pakalpojumus) Somijā, 
pamatojoties uz savstarpīgumu (daļa no CPC  711, daļa no 712, daļa no 722).  
- Jūras pārvadājumu  atbalsta pakalpojumi   
BG: ciktāl Apvienotā Karaliste atļauj pakalpojumu sniedzējiem no Bulgārijas sniegt kravu 
pārkraušanas pakalpojumus un glabāšanas un noliktavu pakalpojumus jūras un upju ostās, tostarp ar 
konteineriem un konteineros glabātām precēm sa istītus pakalpojumus, Bulgārija atļaus pakalpojumu 
sniedzējiem no Apvienotās Karalistes ar tādiem pašiem nosacījumiem sniegt kravu pārkraušanas 
pakalpojumus un glabāšanas un noliktavu pakalpojumus jūras un upju ostās, tostarp ar konteineriem 
un ar konteine ros glabātām precēm saistītus pakalpojumus (daļa no CPC 741, daļa no 742).  
- Kuģu noma vai izpirkumnoma   
DE: Vācijā dzīvojošiem patērētājiem fraktējot ārvalstīs reģistrētus kuģus, var tikt piemērots 
savstarpības princips (CPC  7213, 7223, 83103).  
-  Autotrans ports un dzelzceļa transports   
EU: var piešķirt atšķirīgu režīmu kādai valstij atbilstoši spēkā esošiem vai turpmākiem divpusējiem 
nolīgumiem par starptautiskajiem kravas autopārvadājumiem (arī kombinētajiem pārvadājumiem — 
ar autotransportu vai dzelzceļa transportu) un pasažieru pārvadājumiem, kas noslēgti starp 
Savienību vai dalībvalstīm un trešo valsti (CPC 7111, 7112, 7121, 7122, 7123). Minētais režīms var:  
a) paredzēt vai ierobežot, ka attiecīgo transporta pakalpojumu sniegšana starp Līgumslēdzējām 
pusēm vai šķērsojot to teritorijas ir atļauta, izmantojot vienīgi transportlīdzekļus, kas reģistrēti katrā 
Līgumslēdzējā pusē 108, vai 
b) paredzēt atbrīvojumus no nodokļiem šādiem transportlīdzekļiem.  
- Autotransports  
BG: pasākumi, kas tiek īstenoti saskaņā ar esošiem vai turpmākiem nolīgumiem un kas paredz un 
ierobežo šāda veida transporta pakalpojumu sniegšanu un precizē šo pakalpojumu sniegšanas 
noteikumus, tostarp atļaujas veikt tranzīta pārvadājumus vai preferenciālus  autoceļu nodokļus, kas 
piemērojami Bulgārijas teritorijā vai pāri tās robežām (CPC  7121, 7122, 7123).  
CZ: pasākumi, kuri tiek īstenoti saskaņā ar esošiem vai turpmākiem nolīgumiem un kuri paredz vai 
ierobežo transporta pakalpojumu sniegšanu un precizē da rbības nosacījumus, tostarp atļaujas veikt 
tranzīta pārvadājumus vai preferenciālus autoceļu nodokļus, ko piemēro transporta pakalpojumiem 
uz Čehijas Republikas, tās teritorijā, to šķērsojot un no Čehijas Republikas uz attiecīgajām 
līgumslēdzējām pusēm (CP C 7121, 7122, 7123).  
ES: atļauja izveidot komerciālu klātbūtni Spānijā var tikt liegta pakalpojumu sniedzējiem, kuru 
izcelsmes valstī nav nodrošināta faktiska Spānijas pakalpojumu sniedzēju piekļuve tirgum (CPC  7123).  
Esošie pasākumi  
                                                            
108Attiecībā uz Austriju lielākās labvēlības režīma atbrīvojuma daļa attiecībā uz satiksmes tiesībām attiecas uz 
visām valstīm, ar kurām ir noslēgti vai nākotnē varētu tikt apsvērti divpusēji nolīgumi par autotransportu vai 
citi pasākumi saistībā ar autotrans portu.  
 
694 
 Ley 16/1987, de 30 de julio, de Ordenación de los Transportes Terrestres .  
HR: pasākumi, kuri tiek piemēroti saskaņā ar esošiem vai turpmākiem nolīgumiem par 
starptautiskajiem autopārvadājumiem un kuri paredz vai ierobežo transporta pakalpojumu 
sniegšanu un precizē darbības nosacījumus, tostarp atļaujas veikt tranzīta pārvadājumus vai 
preferenciālus autoceļu nodokļus, ko piemēro transporta pakalpojumiem uz Horvātiju, tās teritorijā, 
to šķērsojot un no Horvātijas uz attiecīgajām pusēm (CPC  7121, 7122, 7123).  
LT: pasākumi, kas  tiek īstenoti saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem un kas paredz noteikumus 
transporta pakalpojumu sniegšanai un precizē darbības nosacījumus, tostarp atļaujas veikt 
divpusējus tranzīta pārvadājumus un citus transporta pakalpojumus, kuri saistīti ar pārvadāj umiem 
uz Lietuvu, šķērsojot tās teritoriju un no Lietuvas uz attiecīgajām līgumslēdzējām pusēm, kā arī 
nosacījumus attiecībā uz autoceļu nodokļiem un nodevām (CPC  7121, 7122, 7123).  
SK: pasākumi, kuri tiek īstenoti saskaņā ar esošiem vai turpmākiem nolīgu miem un kuri paredz vai 
ierobežo transporta pakalpojumu sniegšanu un precizē darbības nosacījumus, tostarp atļaujas veikt 
tranzīta pārvadājumus vai preferenciālus autoceļu nodokļus, ko piemēro transporta pakalpojumiem 
uz Slovākijas Republiku, tās teritorij ā, to šķērsojot un no Slovākijas Republikas uz attiecīgajām 
līgumslēdzējām pusēm (CPC  7121, 7122, 7123).  
-  Dzelzceļa transports  
BG, CZ  un SK: atbilstīgi esošiem vai turpmākiem nolīgumiem un ar ko regulē satiksmes tiesības, 
darbības nosacījumus un transpor ta pakalpojumu sniegšanu Bulgārijas, Čehijas Republikas un 
Slovākijas teritorijā, kā arī starp iesaistītajām valstīm. (CPC  7111 un 7112)  
- Gaisa transports – gaisa transporta palīgpakalpojumi   
EU: atšķirīga režīma nodrošināšana trešai valstij, ievērojot eso šus vai turpmākus divpusējus 
nolīgumus par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem.  
- Autotransports un dzelzceļa transports  
EE: ja kādai valstij nodrošina atšķirīgu režīmu, ievērojot esošus vai turpmākus divpusējus nolīgumus 
par starptautiskajiem autopārvadāju miem (arī kombinētajiem pārvadājumiem — ar autotransportu 
vai dzelzceļa transportu), ar ko paredz vai ierobežo tiesības ar katrā līgumslēdzējā pusē reģistrētiem 
transportlīdzekļiem sniegt transporta pakalpojumus uz Igauniju, tās teritorijā vai to šķērsojot  un no 
Igaunijas uz līgumslēdzēju pušu teritoriju un piešķir šādiem transportlīdzekļiem nodokļu 
atvieglojumus (daļa no CPC  711, daļa no 712, daļa no 721).  
- Visu veidu pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumi, izņemot jūras un gaisa transportu   
PL: ciktāl  Apvienotā Karaliste Polijas pasažieru un kravas transporta pakalpojumu sniedzējiem atļauj 
sniegt transporta pakalpojumus, iebraucot Apvienotajā Karalistē un šķērsojot tās teritoriju, Polija ar 
tādiem pašiem nosacījumiem Apvienotās Karalistes pasažieru un kravas transporta pakalpojumu 
sniedzējiem atļaus sniegt transporta pakalpojumus, iebraucot Polijā un šķērsojot tās teritoriju.   
  
 
695 
 21. atruna. Lauksaimniecība, zvejniecība un ūdens  
Nozare:  lauksaimniecība, medniecība, mežsaimniecība; zvejniecība, 
akvakultūr a un ar zvejniecību saistītie pakalpojumi; ūdens savākšana, 
attīrīšana un sadale.  
Nozares klasifikācija:  ISIC 3.1.  red. 011, ISIC 3.1.  red. 012, ISIC 3.1.  red. 013, ISIC 3.1.  red. 
014, ISIC 3.1. red.  015, CPC  8811, 8812, 8813, izņemot padomdevēju 
un konsultāciju pakalpojumus; ISIC 3.1.  red. 0501, 0502, CPC  882 
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija u n pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
a) Lauksaimniecība, medniecība un mežsaimniecība  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts r ežīms  
HR: lauksaimniecības un medniecības darbības.   
HU: lauksaimniecības darbības (ISIC 3.1.  red. 011, 3.1.  red. 012, 3.1.  red. 013, 3.1.  red. 014, 3.1.  red. 
015, CPC  8811, 8812, 8813, izņemot padomdevēju un konsultāciju pakalpojumus).  
Esošie pasākumi  
HR: Darba likums (OG 20/18, 115/18, 98/19).  
b) Zvejniecība, akvakultūra un ar zvejniecību saistītie  pakalpojumi . (ISIC 3.1.  red. 0501, 0502, 
CPC 882)   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes, veiktspējas prasības, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības rež īms, klātbūtne uz vietas  
EU:  
1.  Jo īpaši kopējās zivsaimniecības politikas un ar trešām valstīm noslēgtu zvejas nolīgumu 
satvarā piekļuve bioloģiskajiem resursiem un zvejas vietām jūras ūdeņos, uz kuriem attiecas 
dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcij a, un šo resursu izmantošana vai zvejas tiesības saskaņā ar 
dalībvalsts zvejas licenci, ieskaitot:  
 
696 
 a) tiesības regulēt nozvejas izkraušanu, ko veic Apvienotās Karalistes karoga kuģi vai – tikai 
attiecībā uz dalībvalsts karoga kuģiem – pieprasīt, lai daļa no kopējās nozvejas tiktu izkrauta 
Savienības ostās;  
b) noteikt uzņēmuma minimālo lielumu, lai saglabātu gan nerūpnieciskās, gan piekrastes zvejas 
kuģus;  
c) piemērot atšķirīgu režīmu atbilstīgi spēkā esošiem vai turpmākiem divpusējiem zvejniecības 
nolīgu miem; un  
d) pieprasīt, ka dalībvalsts karoga kuģa apkalpei jābūt dalībvalstu valstspiederīgajiem.  
2. Zvejas kuģim ir tiesības kuģot ar dalībvalsts karogu tikai tad, ja:  
a) tā vienīgais īpašnieks ir:  
i) Savienībā inkorporēti uzņēmumi; vai  
ii) dalībvalstu v alstspiederīgie;  
b) tā ikdienas darbības tiek vadītas un kontrolētas no Savienības; un  
c) kuģa fraktētājs, pārvaldnieks vai operators ir Savienībā inkorporēts uzņēmums vai dalībvalsts 
pilsonis.  
3. Komerczvejas licenci, ar ko piešķir tiesības zvejot dalībv alsts teritoriālajos ūdeņos, var 
piešķirt tikai kuģiem, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu.  
4. Jūras vai iekšzemes akvakultūras objektu izveidošana.  
5.  1. punkta a), b), c) apakšpunktu (izņemot attiecībā uz vislielākās labvēlības režīmu) un d) 
apakšpunktu,  kā arī 2. punkta a) apakšpunkta i), b) un c) punktu un 3. punktu  piemēro tikai 
pasākumiem, kas piemērojami kuģiem vai uzņēmumiem neatkarīgi no to faktisko īpašnieku 
valstspiederības.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum:  
FR: personas,  kas nav Eiropas Savienības valstspiederīgie, nevar iegūt līdzdalību Francijas piejūras 
valsts īpašumā zivju, gliemeņu vai aļģu audzēšanai.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un 
pakalpojumu  pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BG: jūras un upju dzīvo resursu ieguve, ko ar kuģiem veic Bulgārijas iekšējos jūras ūdeņos un 
teritoriālajā jūrā, ir atļauta kuģiem ar Bulgārijas karogu. Ārvalstu kuģis nedrīkst veikt komerczveju 
Bulgārijas ekskluzīvajā ekonomikas zonā, izņemot, ja to dara, pamatojoties uz Bulgārijas un kuģa 
karoga valsts nolīgumu. Kad ārvalstu zvejas kuģi caurbrauc Bulgārijas ekskluzīvo ekonomikas zonu, to 
zvejas rīki nedrīkst būt darbības režīmā.  
c) Ūdens savākšana, attīrīšana un sadale   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
 
697 
 EU: attiecībā uz darbībām, kas ietver pakalpojumus saistī bā ar ūdens savākšanu, attīrīšanu un sadali 
mājsaimniecībām, rūpnieciskajiem un komerciālajiem vai citiem lietotājiem, ieskaitot dzeramā ūdens 
piegādi, un ūdens resursu apsaimniekošanu.    
 
698 
 22. atruna. Ar enerģiju saistītas darbības  
Nozare:  Enerģijas ražošana un saistītie pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  ISIC 3.1. red. 10, 1110, 12, 120, 1200, 13, 14, 232, 233, 2330, 40, 401, 
4010, 402, 4020, daļa no 4030, CPC 613, 62271, 63297, 7131, 71310, 
742, 7422, daļa no 88, 887.  
Atrunas veids.  Piekļuve tirgu m  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā u z turpmāk minēto.  
a) Energopakalpojumi – vispārīgi  (ISIC 3.1.  red.10, 1110, 13, 14, 232, 40, 401, 402, daļa no 
403, 41) ; CPC 613, 62271, 63297, 7131, 742, 7422, 887 (izņemot padomdevēju un konsultāciju 
pakalpojumus))  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes, veiktspējas prasības un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms, klātbūtne uz vietas  
EU: ja dalībvalsts atļauj par gāzes vai elektroenerģijas pārvades sistēmas vai naftas un gāzes 
cauruļvadu transporta sistēmas īpašnieku kļūt ārvalstniekam, lai garantētu Savienības 
energoapgādes drošību kopumā vai atsevišķas dalībvalsts energoapgādes drošību, attiecībā uz trešās 
valsts  fizisku vai juridisku personu kontrolētiem Apvienotās Karalistes uzņēmumiem, kuri nodrošina 
vairāk nekā 5 procentus no Savienības importētā naftas, dabasgāzes vai elektroenerģijas apjoma. Šī 
atruna neattiecas uz padomdevēju un konsultāciju pakalpojumiem, ko sniedz kā pakalpojumus, kas 
saistīti ar enerģijas sadali.  
HR, HU un LT (LT: tikai CPC 7131) šo atrunu nepiemēro degvielas vai kurināmā transportēšanai pa 
cauruļvadiem; LV to nepiemēro ar enerģijas sadali saistītiem pakalpojumiem, savukārt SI to 
neattie cina uz pakalpojumiem, kas saistīti ar gāzes sadali (ISIC.  3.1. red. 401, 402, CPC  7131, 887, 
izņemot padomdevēju un konsultāciju pakalpojumus).  
CY: attiecībā uz naftas pārstrādes produktu ražošanu, ciktāl investoru kontrolē tādas trešās valsts 
fiziska vai juridiska persona, kas nodrošina vairāk nekā 5  % no Savienībā importētās naftas vai 
dabasgāzes apjoma, kā arī attiecībā uz gāzes ražošanu, gāzveida  degvielas sadali pa cauruļvadiem par 
saviem līdzekļiem, elektroenerģijas ražošanu, pārvadi un sadali, degvielas vai kurināmā 
transportēšanu pa cauruļvadiem, ar elektroenerģijas un dabasgāzes sadali saistītiem pakalpojumiem, 
kas nav padomdevēju un konsultā ciju pakalpojumi, elektroenerģijas vairumtirdzniecības 
pakalpojumiem, degvielas, elektroenerģijas un gāzes, kas nav balonu gāze, mazumtirdzniecības 
pakalpojumiem. Uz pakalpojumiem, kas saistīti ar elektroenerģiju, attiecas valstspiederības un 
 
699 
 dzīvesvietas nosacījumi. (ISIC 3.1.  red. 232, 4010, 4020, CPC 613, 62271, 63297, 7131, un 887, 
izņemot padomdevēju un konsultāciju pakalpojumus)  
FI: enerģijas un tvaika un karstā ūdens pārvades un sadales tīkli un sistēmas.  
FI: kvantitatīvi ierobežojumi monopolu vai ekskluzīvu tiesību veidā attiecībā uz dabasgāzes 
importēšanu, kā arī ūdens tvaika un karstā ūdens ražošanu un sadali. Pašlaik pastāv dabiski monopoli 
un ekskluzīvas tiesības (ISIC. 3.1.  red. 40, CPC  7131, 887, kas neattiecas uz padomdevēju un 
konsultāciju pakalpojumiem).   
FR: elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmas un naftas un gāzes cauruļvadu sistēmas (CPC  7131).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu ti rdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
BE: enerģijas sadales pakalpojumi un ar enerģijas sadali saistīti pakalpojumi (CPC  887, izņemot 
konsultāciju pakalpojumus).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts  režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
BE: attiecībā uz enerģijas pārvades pakalpojumiem saistībā ar juridisko vienību veidiem un režīmu, 
ko piemēro publiskiem vai privātiem operatoriem, kam BE ir piešķīrusi eks kluzīvas tiesības. 
Nepieciešams izveidot uzņēmumu Savienībā (ISIC 3.1.  red. 4010, CPC  71310).  
BG: ar enerģijas sadali saistīti konsultāciju pakalpojumi (daļa no CPC  88).  
PT: attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu, pārvadi un sadali, gāzes ražošanu, degvi elas vai kurināmā 
transportēšanu pa cauruļvadiem, elektroenerģijas vairumtirdzniecības pakalpojumiem, 
elektroenerģijas un gāzes, kas nav balonu gāze, mazumtirdzniecības pakalpojumiem, kā arī 
pakalpojumiem, kas saistīti ar elektroenerģijas un dabasgāzes sad ali. Koncesijas attiecībā uz 
elektroenerģijas un gāzes nozari tiek piešķirtas tikai sabiedrībām ar ierobežotu atbildību, kuru 
galvenais birojs un faktiskā vadība atrodas PT (ISIC 3.1.  red. 232, 4010, 4020, CPC 7131, 7422, 887, 
izņemot padomdevēju un konsul tāciju pakalpojumus).  
SK: lai varētu sniegt tādus pakalpojumus kā elektroenerģijas ražošana, pārvade un sadale, gāzes 
ražošana un gāzveida degvielas vai kurināmā ražošana, ūdens tvaika un karstā ūdens ražošana un 
sadale, degvielas vai kurināmā transportēš ana pa cauruļvadiem, elektroenerģijas, ūdens tvaika un 
karstā ūdens vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība un ar enerģijas sadali saistītus pakalpojumus, 
tostarp energoefektivitātes, energotaupības un energoaudita jomā, ir jāsaņem atļauja. Tiek veikta 
ekonomisko vajadzību pārbaude, un pieteikumu drīkst noraidīt tikai tad, ja tirgus ir piesātināts. 
Visām minētajām darbībām atļauju var piešķirt tikai fiziskai personai, kuras pastāvīgā dzīvesvieta ir 
EEZ, vai EEZ juridiskai personai.   
Attiecībā uz investīcij u liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BE: tādu trešās valsts fizisku vai juridisku personu kontrolētiem uzņēmumiem, kas veido vairāk nekā 
5 procentus no Eiropas Savienības naftas, dabasgāzes vai elektroenerģijas importa apmēra, var būt 
aizlieg ts iegūt kontroli pār šādu darbību, izņemot metāla rūdu ieguvi un citu ieguves rūpniecību un 
karjeru izstrādi. Vajadzīga inkorporācija (filiāles nav atļautas) (ISIC 3.1.  red. 10, 1110, 13, 14, 232, 
daļa no 4010, daļa no 4020, daļa no 4030).  
 
700 
 Esošie pasākum i  
EU: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009.  gada 13.  jūlijs) par kopīgiem 
noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas  
2003/54/EK atcelšanu un  
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009.  gada 13.  jūlijs) par kopīgiem 
noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu.  
BG: Enerģētikas likums.  
CY: 2003.  gada Elektroenerģijas tirgus regulējums, L ikums  122(I)/2003, ar grozījumiem;  
2004.  gada Gāzes tirgus likumu regulējums, Likums 183(I)/2004, ar grozījumiem;  
Naftas (cauruļvadu) likums, 273.  nodaļa;  
Naftas likums, 272.  nodaļa, ar grozījumiem un  
2003.  gada Naftas un degvielas specifikāciju akti, Likums 148(I)/2003, ar grozījumiem .  
FI: Maakaasumarkkinalaki  (Dabasgāzes tirgus likums) (508/2000); Sähkömarkkinalaki  
(Elektroenerģijas tirgus likums) (386/1995); Maakaasumarkkinalaki  (Dabasgāzes tirgus likums) 
(587/2017).  
FR: Code de l’énergie .  
PT: Dek rētlikums Nr.  230/2012 un Dekrētlikums Nr.  231/2012, 26.  oktobris, dabasgāze; Dekrētlikums 
Nr. 215-A/2012 un Dekrētlikums Nr.  215-B/2012, 8.  oktobris, elektroenerģija; Dekrētlikums 
Nr. 31/2006, 15.  februāris, jēlnaftas/naftas produkti.  
SK: Likums 51/1988 par ieguvi, sprāgstvielām un Valsts Ieguves pārvaldi;  
Likums Nr.  569/2007 par ģeoloģiskajiem darbiem;  
Likums Nr.  251/2012 par enerģētiku; un Likums  657/2004 par termālo enerģiju.  
b) Elektroenerģija  (ISIC 3.1. red. 40, 401; CPC  62271, 887 (izņemot padomdevēju un 
konsultāciju pakalpojumus))  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes, veiktspējas prasības un pakalpojumu pārrobežu tird zniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms  
FI: elektroenerģijas imports. Attiecībā uz pārrobežu tirdzniecību, elektroenerģijas vairumtirdzniecību 
un mazumtirdzniecību.  
FR: par elektroenerģijas pārvades vai sadales sistēmu īpašniekiem vai operatoriem drīks t kļūt tikai 
tādi uzņēmumi, kuros 100 procenti kapitāla pieder Francijas valstij, citai publiskā sektora 
organizācijai vai Electricité de France  (EDF).  
 
701 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdz niecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BG: attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu un siltuma ražošanu.  
PT: elektroenerģijas pārvades un sadales darbības veic, īstenojot ekskluzīvas sabiedrisko 
pakalpojumu koncesijas.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BE: lai saņemtu individuālu atļauju ražot elektroenerģiju ar 25  MW jaudu vai lielāku, ražotājam jāveic 
uzņēmējdarbība Savienībā vai citā valstī, kurā piemērotais režīms līdzinās Eiro pas Parlamenta un 
Padomes 1996.  gada 19.  decembra Direktīvā 96/92/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz 
elektroenerģijas iekšējo tirgu noteiktajam un kurā uzņēmumam ir faktiska un pastāvīga saikne ar 
ekonomiku.  
Lai varētu ražot elektroenerģiju Beļģijas  atkrastes teritorijā, ir jāsaņem koncesija un jāizveido 
kopuzņēmums ar Savienības juridisko personu vai juridisko personu no valsts, kurā piemērotais 
režīms līdzinās Eiropas Parlamenta un Padomes 2003.  gada 26.  jūnija Direktīvā 2003/54/EK par 
kopīgiem not eikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK 
atcelšanu noteiktajam, īpaši attiecībā uz nosacījumiem par atļauju piešķiršanu un atlasi.  
Turklāt juridiskās personas centrālajai pārvaldes struktūrai vai galvenajam birojam j āatrodas Eiropas 
Savienības dalībvalstī vai valstī, kas atbilst iepriekš izklāstītajiem kritērijiem un kur tam ir faktiska un 
pastāvīga saikne ar ekonomiku.  
Lai varētu būvēt elektrolīnijas, kas atkrastes ražotni savieno ar Elia pārvades tīklu, ir jāsaņem atļauja 
un uzņēmumam jāatbilst iepriekš paredzētajiem nosacījumiem, izņemot prasību pēc kopuzņēmuma.  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – valsts režīms  
BE: starpniekam, kas vēlas piegādāt elektroenerģiju un kam Beļģijā  ir uzņēmējdarbību veic oši klienti, 
kuri saistīti ar valsts tīkla sistēmu vai tiešo līniju, kā nominālais spriegums pārsniedz 70  000 voltu, ir 
jāsaņem atļauja. Minēto atļauju var piešķirt tikai EEZ fiziskai vai juridiskai personai.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piek ļuve tirgum  
FR: attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu.  
Esošie pasākumi  
BE: Arrêté Royal du 11 octobre 2000 fixant les critères et la procédure d'octroi des autorisations 
individuelles préalables à la construction de lignes directes ;  
Arrêté Royal du 20  décembre 2000 relatif aux conditions et à la procédure d'octroi des concessions 
domaniales pour la construction et l'exploitation d'installations de production d'électricité à partir de 
l'eau, des courants ou des vents, dans les espaces marins sur lesquel s la Belgique peut exercer sa 
juridiction conformément au droit international de la mer ; Arrêté Royal du 12 mars 2002 relatif aux 
modalités de pose de câbles d'énergie électrique qui pénètrent dans la mer territoriale ou dans le 
territoire national ou qui sont installés ou utilisés dans le cadre de l'exploration du plateau 
continental, de l'exploitation des ressources minérales et autres ressources non vivantes ou de 
l'exploitation d'îles artificielles, d'installations ou d'ouvrages relevant de la juridicti on belge .   
 
702 
 Arrêté royal relatif aux autorisations de fourniture d'électricité par des intermédiaires et aux règles 
de conduite applicables à ceux -ci.  
Arrêté royal du 12 juin 2001 relatif aux conditions générales de fourniture de gaz naturel et aux 
condit ions d'octroi des autorisations de fourniture de gaz naturel . 
FI: Maakaasumarkkinalaki  (Dabasgāzes tirgus likums) (508/2000); Sähkömarkkinalaki  
(Elektroenerģijas tirgus likums) (588/2013); Maakaasumarkkinalaki  (Dabasgāzes tirgus likums) 
(587/2017).  
FR: Code de l’énergie .  
PT: Dekrētlikums 215 -A/2012 un  
Dekrētlikums 215 -B/2012, 8.  oktobris, elektroenerģija.  
c) Kurināmie , gāze, jēlnafta vai naftas produkti  (ISIC 3.1. red. 232, 40, 402; CPC  613, 62271, 
63297, 7131, 71310, 742, 7422, daļa no 88, 887 (izņemot padomdevēju un konsultāciju 
pakalpojumus))  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes , veiktspējas prasības un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms  
FI: energoapgādes drošības apsvērumu dēļ nepieļaut sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) termināļa (arī 
LNG uzglabāšanai vai regazificēšanai izmantoto LNG termināļa daļ u) nonākšanu ārvalstu fizisko vai 
juridisko personu kontrolē vai īpašumā.  
FR: valsts energoapgādes drošības apsvērumu dēļ par gāzes pārvades vai sadales sistēmu 
īpašniekiem vai operatoriem var kļūt tikai tādi uzņēmumi, kuros 100 procenti kapitāla pieder 
Francijas valstij, citai publiskā sektora organizācijai vai ENGIE .  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BE: attiecībā uz gāzes beztaras uzglabāšanas pakalpojumiem saistībā ar juridisko vienību veidiem un 
režīmu, ko piemēro publiskiem operatoriem vai privātiem uzņēmumiem, kam Beļģija ir piešķīrusi 
ekskluzīvas tiesības. Nepieciešams izveidot uzņēmumu Savienībā, l ai sniegtu gāzes beztaras 
uzglabāšanas pakalpojumus (daļa no CPC  742).  
BG: attiecībā uz naftas un dabasgāzes produktu transportēšanu pa cauruļvadiem, uzglabāšanu 
noliktavā vai citādu, tostarp transportēšanu tranzītā (CPC  71310, daļa no CPC  742).  
PT: attiecībā uz degvielas vai kurināmā, ko transportē pa cauruļvadiem, uzglabāšanas vai noliktavu 
pakalpojumu pārrobežu sniegšanu (dabasgāze). Arī koncesijas saistībā ar dabasgāzes pārvadi, sadali 
un pazemes uzglabāšanu, kā arī LNG saņemšanas, uzglabāšanas un reg azifikācijas termināli piešķir, 
noslēdzot koncesijas līgumus pēc publiska iepirkuma konkursiem (CPC  7131, CPC  7422).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms  
BE: lai dabasgāzi un citu degvielu vai kurināmo varētu t ransportēt pa cauruļvadiem, ir jāsaņem 
atļauja. Atļauju var piešķirt tikai fiziskai vai juridiskai personai, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī 
(atbilstīgi 2002. gada 14. maija AR 3. pantam).  
 
703 
 Ja atļauju lūdz uzņēmums:  
a) tam jāveic uzņēmējdarbība atbilstīg i Beļģijas vai citas dalībvalsts tiesību aktiem vai tādas 
trešās valsts tiesību aktiem, kura ir uzņēmusies saistības uzturēt tiesisko regulējumu, kas 
līdzinās kopīgajām prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. 
jūnija Direktīvā  98/30/EK par kopīgiem noteikumiem dabasgāzes iekšējam tirgum, un  
b) tā pārvaldes struktūrai, tā galvenajam uzņēmumam vai galvenajam birojam jāatrodas 
dalībvalstī vai trešā valstī, kura ir uzņēmusies saistības uzturēt tiesisko regulējumu, kas 
līdzinās kopīga jām prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. 
jūnija Direktīvā 98/30/EK par kopīgiem noteikumiem dabasgāzes iekšējam tirgum, ja šajā 
uzņēmējdarbībā vai galvenā biroja darbībā tiek uzturēta faktiska un pastāvīga saikne ar 
attiec īgās valsts ekonomiku (CPC  7131).  
BE: kopumā, lai piegādātu dabasgāzi Beļģijā uzņēmējdarbību veicošiem klientiem (gan sadales 
uzņēmumiem, gan patērētājiem, kuru kopējais visu padeves punktu gāzes patēriņš ir vismaz viens 
miljons kubikmetru gadā), ir jāsaņ em individuāla atļauja, ko izdod ministrs, izņemot, ja piegādātājs ir 
sadales uzņēmums, kas izmanto savu sadales tīklu. Šādu atļauju var piešķirt tikai Eiropas Savienības 
fiziskajām vai juridiskajām personām.  
CY: attiecībā uz degvielas, ko transportē pa c auruļvadiem, uzglabāšanas un noliktavu pakalpojumu 
pārrobežu sniegšanu un degvieleļļas un balonos pildītas gāzes mazumtirdzniecību, izņemot 
tirdzniecību pa pastu (CPC  613, CPC  62271, CPC  63297, CPC  7131, CPC  742).  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum  
HU: lai varētu sniegt transportēšanas pa cauruļvadiem pakalpojumus, jāveic uzņēmējdarbība. 
Pakalpojumus var sniegt, pamatojoties uz koncesijas līgumu, ko piešķir valsts vai vietējā i estāde. Šā 
pakalpojuma sniegšana ir reglamentēta Ungārijas Koncesiju likumā (CPC  7131).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum  
LT: attiecībā uz degvielas vai kurināmā transportēšanu pa cauruļvadiem un palīgpakalpojumiem 
saistīb ā ar preču, kas nav degviela vai kurināmais, transportēšanu pa cauruļvadiem.  
Esošie pasākumi  
BE: Arrêté Royal du 14 mai 2002 relatif à l'autorisation de transport de produits gazeux et autres par 
canalisations  un  
Loi du 12 avril 1965 relative au transport de produits gazeux et autres par canalisations (article 8.2) .  
BG: Enerģētikas likums.  
CY: 2003.  gada Elektroenerģijas tirgus regulējums, Likums  122(I)/2003, ar grozījumiem;  
2004.  gada Gāzes tirgus likumu regulējums, Likums 183(I)/2004, ar groz ījumiem;  
Naftas (cauruļvadu) likums, 273.  nodaļa;  
Naftas likums, 272.  nodaļa, ar grozījumiem un  
 
704 
 2003.  gada Naftas un degvielas specifikāciju akti, Likums 148(I)/2003, ar grozījumiem.  
FI: Maakaasumarkkinalaki  (Dabasgāzes tirgus likums) (508/2000); Maaka asumarkkinalaki  
(Dabasgāzes tirgus likums) (587/2017).  
FR: Code de l’énergie .  
HU: 1991.  gada Likums Nr.  XVI par koncesijām.  
LT: Lietuvas Republikas 2000.  gada 10.  oktobra Likums Nr.  VIII-1973 par dabasgāzi.  
PT: Dekrētlikums Nr.  230/2012 un Dekrētlikums Nr.  231/2012, 26.  oktobris, dabasgāze; Dekrētlikums 
Nr. 215-A/2012 un Dekrētlikums Nr.  215-B/2012, 8.  oktobris, elektroenerģija; Dekrētlikums 
Nr. 31/2006, 15.  februāris, jēlnaftas/naftas produkti.  
d) Kodolenerģē tika (ISIC 3.1.  red.12, 3.1.  red. 23, 120, 1200, 233, 2330, 40, daļa no 4010, 
CPC 887)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms  
DE: attiecībā uz kodolmateriālu ražošanu, apstrādi un pārvadāšanu un kodolenerģijas ražošanu vai 
sadali.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, valst s režīms  
AT un FI: attiecībā uz kodolmateriālu ražošanu, pārstrādi, sadali un pārvadāšanu un kodolenerģijas 
ražošanu vai sadali.  
BE: attiecībā uz kodolmateriālu ražošanu, apstrādi un pārvadāšanu un kodolenerģijas ražošanu vai 
sadali.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes, veiktspējas prasības  
HU un SE: attiecībā uz kodoldegvielas apstrādi un elektroenerģijas ražošanu atomelektrostacijās.  
Attiecībā uz investīciju  liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā līmeņa vadība un 
direktoru padomes  
BG: attiecībā uz skaldmateriālu un kodolsintēzes materiālu vai materiālu, no kuriem tie iegūti, 
apstrādi, kā arī attiecībā uz tirgošanos ar tiem, uz kodolenerģij as ražošanas iekārtu aprīkojuma un 
sistēmu apkopi un remontu, šādu materiālu un to apstrādes gaitā radušos atkritumu pārvadāšanu, 
jonizējošā starojuma izmantošanu un visiem pārējiem pakalpojumiem, kas ir saistīti ar kodolenerģijas 
izmantošanu mierīgiem mēr ķiem (tai skaitā inženiertehniskajiem un konsultāciju pakalpojumiem, ar 
programmatūru saistītiem pakalpojumiem utt.).   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
FR: veicot šīs darbības, jāievēro Euratom  nolīgumā noteiktās sa istības.  
Esošie pasākumi  
 
705 
 AT: Bundesverfassungsgesetz für ein atomfreies Österreich  (Konstitucionālais likums par kodolbrīvu 
Austriju) BGBl. I Nr.  149/1999.  
BG: Kodolenerģijas drošas izmantošanas likums.  
FI: Ydinenergialaki  (Kodolenerģijas likums) (990/ 1987).  
HU: 1996.  gada Likums Nr.  CXVI par kodolenerģiju un  
Valdības dekrēts Nr.  72/2000 par kodolenerģiju.  
SE: Zviedrijas Vides kodekss (1998: 808) un Likums par darbībām kodoltehnoloģijas jomā (1984: 3).  
   
 
706 
 23. atruna. Citi pakalpojumi, kas nav iekļauti citur  
Nozare:  Citi pakalpojumi, kas nav iekļauti citur  
Nozares klasifikācija:  CPC 9703, daļa no CPC 612, daļa no CPC 621, daļa no CPC 625, daļa no 
85990  
Atrunas veids.  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padome  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts   
EU patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk minēto.  
a)  Apbedīšanas, kremācijas un apbed īšanas biroju pakalpojumi (CPC  9703)   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms  
FI: kremācijas pakalpojumus var sniegt un kapsētu ekspluatāciju/uzturēšanu var veikt valsts, 
pašvaldības, pagasti, reliģiskas kopienas vai bezpeļņas fondi vai biedrības.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadīb a un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
DE: kapsētu var pārvaldīt tikai atbilstīgi publiskajiem tiesību aktiem izveidotas juridiskas personas. 
Kapsētu izveide un pārvaldība un ar b ērēm saistīti pakalpojumi.  
PT: lai sniegtu apbedīšanas un apbedīšanas biroju pakalpojumus, ir vajadzīga komerciāla klātbūtne. 
EEZ valstspiederība ir vajadzīga, lai kļūtu par tehnisko vadītāju struktūrās, kas sniedz apbedīšanas un 
apbedīšanas biroju pakalpojumus.  
SE: Zviedrijas Baznīcai  vai vietējai pašvaldības iestādei ir monopols kremēšanas un apbedīšanas 
pakalpojumu jomā.  
CY, SI: bēru rīkošanas, kremēšanas un apbedīšanas pakalpojumi.  
Esošie pasākumi  
FI: Hautaustoimilaki  (Likums par apbedīšanas pakalpojumiem) (457/2003).  
PT: 16.  janvāra Dekrētlikums  10/2015, alterada p/Lei 15/2018, 27 março.   
SE: Begravningslag  (1990:1144) (Apbedīšanas likums); Begravningsförordningen  (1990:1147) 
(Rīkojums par apbedīšanu).  
b)  Citi ar darījumdarbību saistīti pakalpojumi  
 
707 
 Attiecībā uz pakalpojumu pār robežu tirdzniecību – piekļuve tirgum  
FI: elektroniskās identifikācijas pakalpojumus drīkst sniegt tikai uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību 
Somijā vai citā EEZ dalībvalstī.  
Esošie pasākumi  
FI: Laki vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä luottamuspalveluista  617/2009 (Likums 
617/2009  par spēcīgu elektronisko identifikāciju un elektroniskajiem uzticamības pakalpojumiem).  
c)  Jauni pakalpojumi  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un dire ktoru 
padomes, veiktspējas prasības un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts 
režīms, klātbūtne uz vietas  
EU: attiecībā uz tādu jaunu pakalpojumu sniegšanu, kas nav klasificēti Apvienoto Nāciju Organizācijas 
1991.  gada Centrālajā pre ču klasifikācijā (“CPC”).  
Apvienotās Karalistes saraksts  
1. atruna. Visas nozares  
2. atruna. Profesionālie pakalpojumi (visas profesijas, izņemot ar veselību saistītās)  
3. atruna. Profesionālie pakalpojumi (ar veselību saistītie pakalpojumi un zāļu mazu mtirdzniecība)  
4. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi (iekasēšanas aģentūru pakalpojumi un kredītinformācijas 
pakalpojumi)  
5. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi (darbā iekārtošanas pakalpojumi)  
6. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi (izmeklēšanas pakalp ojumi)  
7. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi (citi darījumdarbības pakalpojumi)  
8. atruna. Izglītības pakalpojumi  
9. atruna. Finanšu pakalpojumi  
10. atruna. Veselības un sociālie pakalpojumi  
11. atruna. Atpūtas, kultūras un sporta pakalpojumi  
12. atruna. Transporta pakalpojumi un transporta pakalpojumu palīgpakalpojumi  
13. atruna. Zvejniecība un ūdens  
14. atruna. Ar enerģiju saistītas darbības  
15. atruna. Citi pakalpojumi, kas nav iekļauti citur  
  
 
708 
 1. atruna. Visas nozares  
Nozare:  Visas noza res 
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
Ar juridiskajiem pakalpojumiem saistītās saistības  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecīb a un 
tiesiskais regulējums  
 
Apraksts   
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk 
minēto.  
(a) Komerciāla klātbūtne  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum   
Uz pakalpojumiem, kurus uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem valsts vai pašvaldību līmenī, 
var attiecināt valsts monopolus vai ekskluzīvas tiesības, ko piešķir privātiem uzņēmumiem.  
Sabiedriskie pakalpojumi pastāv tādās nozarēs kā saistītie zinātnisk o un tehnisko konsultāciju 
pakalpojumi, pētniecības un izstrādes (R&D) pakalpojumi sociālajās un humanitārajās zinātnēs, 
tehniskās testēšanas un analīzes pakalpojumi, vidiskie pakalpojumi, veselības pakalpojumi, 
transporta pakalpojumi un palīgpakalpojumi v isiem transporta veidiem. Ekskluzīvas tiesības sniegt 
šādus pakalpojumus parasti piešķir privātiem uzņēmumiem, piemēram, uzņēmumiem, kuriem ir 
publisku iestāžu koncesijas, ievērojot īpašas pakalpojumu sniegšanas saistības. Tā kā sabiedriskie 
pakalpojumi bi eži pastāv arī līmenī, kas zemāks par centrālo līmeni, nav lietderīgi detalizētu un 
izsmeļošu sarakstu veidot katrai nozarei atsevišķi. Šī atruna neattiecas uz telesakariem, 
datorpakalpojumiem un ar datoriem saistītiem pakalpojumiem.  
(b) Lielākās labvēlības r ežīms  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – lielākās labvēlības režīms un tiesiskais regulējums attiecībā uz juridiskajiem 
pakalpojumiem – saistības   
Atšķirīga režīma nodrošināšana, ie vērojot jebkādu starptautisku ieguldījumu nolīgumu vai citu 
tirdzniecības nolīgumu, kas ir spēkā vai ir parakstīts pirms šā nolīguma stāšanās spēkā.  
Atšķirīga režīma nodrošināšana valstij, ievērojot esošu vai turpmāku divpusēju vai daudzpusēju 
nolīgumu, a r kuru:  
(i) izveido pakalpojumu un investīciju iekšējo tirgu;  
(ii) piešķir tiesības veikt uzņēmējdarbību vai  
(iii) pieprasa tiesību aktu tuvināšanu vienā vai vairākās ekonomikas nozarēs.  
Pakalpojumu un uzņēmējdarbības iekšējais tirgus ir tāda iekšēji nenorobežota teritorija, kurā 
nodrošināta brīva pakalpojumu, kapitāla un personu aprite.  
 
709 
 Tiesības veikt uzņēmējdarbību nozīmē, ka reģionālās ekonomiskās integrācijas nolīguma 
līgumslēdzējām p usēm, minētajam nolīgumam stājoties spēkā, ir pienākums pēc būtības atcelt 
jebkādus savstarpējus uzņēmējdarbības veikšanas ierobežojumus. Tiesības veikt uzņēmējdarbību 
ietver reģionālās ekonomiskās integrācijas nolīguma pušu valstspiederīgo tiesības izveid ot un vadīt 
uzņēmumus atbilstīgi tādiem pašiem nosacījumiem, kādi uzņēmējdarbības veikšanas valsts tiesību 
aktos ir attiecināti uz tās valstspiederīgajiem.  
Tiesību aktu tuvināšana ir:  
(i) vienas vai vairāku reģionālās ekonomiskās integrācijas nolīguma pušu tiesību aktu 
saskaņošana ar minētā nolīguma otras Puses vai pārējo pušu tiesību aktiem vai  
(ii)  kopīgu normatīvo aktu iekļaušana reģionālās ekonomiskās integrācijas nolīguma 
līgumslēdzēju pu šu tiesību aktos.  
Šādu saskaņošanu vai iekļaušanu veic un uzskata par veiktu tikai tad, kad attiecīgais ir ieviests 
reģionālās ekonomiskās integrācijas nolīguma puses vai pušu tiesību aktos.  
atšķirīga režīma nodrošināšana attiecībā uz valstspiederīgo vai  uzņēmumu tiesībām veikt 
uzņēmējdarbību, piemērojot esošus vai turpmākus divpusējos nolīgumus, kas noslēgti starp 
Apvienoto Karalisti un jebkuru turpmāk uzskaitīto valsti, firstisti vai pilsētvalsti: Andoru, Monako, 
Sanmarīno un Vatikāna Pilsētvalsti.  
(c) Ieroču, munīcijas un militārais aprīkojums  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms, 
augstākā vadība un direktoru padomes, veiktspējas prasības un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība 
– piekļuve tirgum , klātbūtne uz vietas, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms  
Ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošana, izplatīšana vai tirdzniecība Militārais aprīkojums 
ir jebkurš produkts, kurš ir paredzēts un izgatavots izmantošanai tikai militāriem mērķi em, kas 
saistīti ar kara darbību vai aizsardzības darbībām.  
  
 
710 
 2. atruna. Profesionālie pakalpojumi (visas profesijas, izņemot ar veselību saistītās)  
Nozare – apakšnozare:  Profesionālie pakalpojumi – juridiskie pakalpojumi, revīzijas 
pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  Daļa no CPC  861, daļa no 87902, daļa no 862  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Klātbūtne uz vietas  
Ar juridiskajiem pakalpojumiem saistītās saistības  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība un 
tiesiskais regulējums  
 
Apraksts  
 
(a) Juridiskie pakalpojumi  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, augstākā vadība un direktoru padomes, valsts 
režīms, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas, valsts režīms un 
tiesiskais regulējums – saistības attiecībā uz juridiskajiem pakalpojumiem  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz juridisko 
konsultāciju un juridiskās apstiprināšanas, dokumentācijas un sertifikācijas pakalpojumiem, ko 
sniedz juridiskās jomas speciālisti, kuriem uzticēti publiski  pienākumi, piemēram, notāri, kā arī 
attiecībā uz tiesu izpildītāju pakalpojumiem (daļa no CPC  861, daļa no 87902).  
(b) Revīzijas pakalpojumi (CPC  86211, 86212, izņemot grāmatvedības un uzskaites 
pakalpojumus)  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas, valsts režīms   
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz revīzijas 
pakalpojumu pārrobežu sniegšanu.  
Esošie pasākumi:  
2006.  gada Sabiedrību likums.  
  
 
711 
 3. atruna. Profes ionālie pakalpojumi (ar veselību saistītie pakalpojumi un zāļu mazumtirdzniecība)  
Nozare:  Ar veselību saistīti profesionālie pakalpojumi un zāļu, medicīnisko un 
ortopēdisko preču mazumtirdzniecība, un citi farmaceitu sniegti 
pakalpojumi  
Nozares klasifikā cija: CPC 63211., 85201., 9312., 9319., 93121.  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk 
minēto.  
(a) Medicīnas un zobārstniecības pakalpojumi; vecmāšu, māsu, fizioterapeitu, psihologu un 
vidējā medicīniskā personāla pakalpojumi (CPC  63211, 85201, 931 2, 9319)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum  
Ārsta prakses uzņēmējdarbības iespējas Nacionālā veselības dienesta ietvaros nosaka medicīnas 
darbaspēka resursu plānošana (CPC 93121, 93122).  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas, valsts režīms   
Visu ar veselības aprūpi saistīto profesionālo pakalpojumu, ieskaitot pakalpojumu, ko sniedz tādi 
speciālisti kā ārsti, zobārsti, vecmātes, māsas, fizioterapeiti, vidējais medicīniskais pa līgpersonāls un 
psihologi, sniegšanas nosacījums ir rezidence. Šos pakalpojumus var sniegt tikai fiziskas personas, 
kas fiziski uzturas Apvienotās Karalistes teritorijā (CPC  9312, daļa no CPC  93191).  
Medicīnas, zobārstniecības un vecmāšu pakalpojumu pārro bežu sniegšana un māsu, fizioterapeitu, 
psihologu un vidējā medicīnas personāla pakalpojumu sniegšana (daļa no CPC  85201, 9312, daļa no 
93191).  
Attiecībā uz pakalpojumu sniedzējiem bez fiziskas klātbūtnes Apvienotās Karalistes teritorijā (daļa no 
CPC 8520 1, 9312, daļa no 93191).  
(b) Zāļu, medicīnisko un ortopēdisko preču mazumtirdzniecība un citi farmaceitu sniegti 
pakalpojumi (CPC  63211)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum, klātbū tne uz vietas   
Tirdzniecība pa pastu ir iespējama tikai no Apvienotās Karalistes, tāpēc, lai Apvienotajā Karalistē 
veiktu zāļu un konkrētu medicīnas preču mazumtirdzniecību plašai sabiedrībai, Apvienotajā Karalistē 
ir jāizpilda uzņēmējdarbības veikšanas pr asība.  
 
712 
 Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas, valsts režīms   
Zāļu, medicīnisko un ortopēdisko preču pārrobežu mazumtirdzniecība un citi farmaceitu pārrobežu 
pakalpojumi.   
 
713 
 4. atruna. Darījumdarbības pakalpo jumi (iekasēšanas aģentūru pakalpojumi un kredītinformācijas 
pakalpojumi)  
Nozare – apakšnozare:  Darījumdarbības pakalpojumi – iekasēšanas aģentūru pakalpojumi, 
kredītinformācijas pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 87901, 87902  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz 
iekasēšanas aģentūru pakalpojumu un kredītinformācijas pakalpojumu sniegšanu.   
 
714 
 5. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi (darbā iekārtošanas pakalpojumi)  
Nozare – apakšnozare:  Darījumdarbības pakalpojumi – darbā iekārtošanas pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 87202, 87204, 87205, 87206, 87209  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk 
minēto.  
Mājstrādnieku, tirdzniecības vai ražošanas, aprūpes un cita personāla nodrošināšanas pakalpojumi 
(CPC  87204, 87205, 87206, 87209).  
Tiesības pieprasīt uzņēmējdarbības veikšanu un aizliegt biroja palīgpersonāla un citu darbinieku 
darbā iekārtošanas pakalpojumu pārrobežu sniegšanu.  
  
 
715 
 6. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi (izmeklēšanas pakalpojumi)  
Nozare – apakšnozare:  Darījumdarbības pakalpojumi – izmeklēšanas pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 87301  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pā rrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz 
izmeklēšanas pakalpojumu sniegšanu (CP  87301).  
  
 
716 
 7. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi (citi darījumdarbības pakalpojumi)  
Nozare – apakšnozare:  Darījumdarbības pakalpojumi – citi darījumdarbības pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 86764, 86769, 8868, daļa no 8790  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk 
minēto.  
(a) Kuģu, dzelzceļa transporta aprīkojuma un gaisa kuģu un to daļu apkope un remonts (daļa 
no CPC  86764, CPC  86769, CPC  8868)  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas, valsts režīms   
Prasība izveidot uzņēmumu vai nodrošināt fizisku klātbūtni tās teritorijā un aizliegt dzelzceļa 
transporta aprīkojuma apkopes un remonta pakalpojumu pārrobežu sniegšanu no vietas ārpus tās 
teritorijas.  
Prasība izveidot uzņēmumu vai nodrošināt fizisku klātbūtni tās teritorijā un aizlie gt iekšējo ūdensceļu 
transporta kuģu apkopes un remonta pakalpojumu pārrobežu sniegšanu no vietas ārpus tās 
teritorijas.  
Prasība izveidot uzņēmumu vai nodrošināt fizisku klātbūtni tās teritorijā un aizliegt jūras kuģu 
apkopes un remonta pakalpojumu pārrobe žu sniegšanu no vietas ārpus tās teritorijas.  
Prasība izveidot uzņēmumu vai nodrošināt fizisku klātbūtni tās teritorijā un aizliegt gaisa kuģu un to 
daļu apkopes un remonta pakalpojumu pārrobežu sniegšanu no vietas ārpus tās teritorijas (daļa no 
CPC 86764 , CPC  86769, CPC  8868).  
Tiesību aktos paredzētās kuģu pārbaudes un sertifikāciju Apvienotās Karalistes vārdā drīkst veikt 
tikai atzītas un Apvienotās Karalistes pilnvarotas organizācijas. Var būt nepieciešama uzņēmuma 
izveide.  
Esošie pasākumi:  
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.  gada 23.  aprīļa Regula (EK)  391/2009 par kopīgiem 
noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un 
apskates, kas Apvienotās Karalistes tiesību aktos saglabāta ar 2018.  gada  Eiropas Savienības 
(Izstāšanās) aktu un grozīta ar 2019.  gada Noteikumiem par tirdzniecības kuģiem (atzītās 
organizācijas) (grozījums) (izstāšanās no ES).  
(b) Citi ar aviāciju saistīti darījumdarbības pakalpojumi  
 
717 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – lielākās labvēlības režīms   
Atšķirīga režīma nodrošināšana trešai valstij, ievērojot esošus vai turpmākus divpusējus nolīgumus 
par šādiem pakalpojumiem:  
(i) gaisa kuģu remonta un uzturēšanas p akalpojumi;  
(ii) gaisa kuģu bez apkalpes noma vai izpirkumnoma;  
(iii) datorizēto rezervācijas sistēmu ( CRS) pakalpojumi;  
(iv) sekojoši pakalpojumi, kuros izmanto pilotējamus gaisa kuģus, ievērojot Pušu attiecīgos 
normatīvos aktus, kas reglamentē gaisa kuģu iekļūšanu to teritorijā, izlidošanu no tās un 
ekspluatāciju to teritorijā: lidojumi ugunsgrēku dzēšanai no gaisa, mācību lidojumi, 
apsmidzināšana, mērniecība, kartēšana, fotografēšana un citi gaisā veikti pakalpojumi 
lauksaimniecības, rūpniecības un inspekcijas vajadzī bām un  
(v) gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošana un tirgzinība.  
  
 
718 
 8. atruna. Izglītības pakalpojumi  
Nozare:  Izglītības pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 92 
Atrunas veids.  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk 
minēto.  
Visi tie izglītības  pakalpojumi, kuriem piešķir publisko finansējumu vai jebkādu valsts atbalstu un 
kurus tāpēc neuzskata par privāti finansētiem. Ja ārvalstu pakalpojumu sniedzējam ir atļauts sniegt 
privāti finansētus izglītības pakalpojumus, izglītības sistēmas īstenošanā,  iespējams, varēs piedalīties 
tādi privāti uzņēmumi, kam varētu būt jāsaņem nediskriminējošā veidā piešķirta koncesija.  
Privāti finansētu cita veida tādu izglītības pakalpojumu sniegšana, kas neietver pakalpojumus, kurus 
klasificē kā pamatizglītības, vidējās izglītības, augstākās izglītības un pieaugušo izglītības 
pakalpojumus (CPC  929).  
  
 
719 
 9. atruna. Finanšu pakalpojumi  
Nozare:  Finanšu pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:   
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk 
minēto.  
(a) Visi finanšu pakalpojumi  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum   
Nediskriminējoši pieprasīt, lai izveides brīdī Apvienotajā Karal istē finanšu pakalpojuma sniedzējs, kas 
nav filiāle, izvēlas konkrētu juridisko formu.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – lielākās labvēlības režīms  
Atšķirīga režīma nodrošināšana tr ešās valsts ieguldītājam vai finanšu pakalpojumu sniedzējam, 
ievērojot jebkādu starptautisku divpusēju vai daudzpusēju ieguldījumu nolīgumu vai citu 
tirdzniecības nolīgumu.  
(b) Apdrošināšana un ar to saistītie pakalpojumi  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu ti rdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas  
Attiecībā uz apdrošināšanas un ar to saistītu pakalpojumu sniegšanu, izņemot:  
i) tiešās apdrošināšanas (tostarp kopapdrošināšanas) pakalpojumus un tiešās apdrošināšanas 
starpniecības pakalpojumus tādu risku apdrošināšanai, kas attiecas uz:  
- jūras transportu, komercaviāciju un kosmosa kuģu palaišanu un kravu, tostarp pavadoņu, 
nogādāšanu kosmosā, ja šī apdrošināšana attiecas uz kādu vai visu no turpmāk minētā: 
transportētajām precēm, tra nsportlīdzekli, ar ko transportē preces, un ar to saistīto visu 
veidu atbildību, un  
- precēm starptautiskajā tranzītā;  
ii) pārapdrošināšanu un retrocesiju un  
iii) apdrošināšanas palīgpakalpojumus.  
 
720 
 (c) Banku un citi finanšu pakalpojumi  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
klātbūtne uz vietas  
Tikai tādas sabiedrības, kuru juridiskā adrese ir Apvienotajā Karalistē, var darboties kā ieguldījumu 
fondu aktīvu depozitāriji. Lai varētu veikt kopīgo fondu, arī  kopieguldījumu fondu, pārvaldības 
darbības un — ja tas atļauts valsts tiesību aktos — ieguldījumu sabiedrību darbības, ir jāizveido 
specializēts pārvaldības uzņēmums, kura galvenais birojs un juridiskā adrese ir Apvienotajā Karalistē.  
Attiecībā uz pakalpo jumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas   
Attiecībā uz banku un citu finanšu pakalpojumu sniegšanu, izņemot:  
i) finanšu informācijas sniegšanu un nosūtīšanu, finanšu datu apstrādi un saistīto 
programmatūru, ko nodr ošina citu finanšu pakalpojumu sniedzēji; un  
ii) konsultāciju un citus finanšu palīgpakalpojumus, kas saistīti ar banku un citiem finanšu 
pakalpojumiem, kā tie aprakstīti SERVIN.5.38.  panta [Finanšu pakalpojumi – Definīcijas] a) punkta ii) 
apakšpunkta bank u un citu finanšu pakalpojumu (izņemot apdrošināšanu) definīcijas (L)  punktā, bet 
ne definīcijas (L)  punktā aprakstītajiem starpniecības pakalpojumiem.  
  
 
721 
 10. atruna. Veselības un sociālie pakalpojumi  
Nozare:  Veselības un sociālie pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 931, izņemot 9312, daļu no 93191  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk 
minēto.  
(a) Veselības pakalpojumi – slimnīcu, neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumi un 
iedzīvotāju veselības pakalpojumi (CPC  931, izņemot 9312, daļu no 93191)   
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības,  augstākā 
vadība un direktoru padomes   
Attiecībā uz visu to veselības pakalpojumu sniegšanu, kuriem piešķir publisko finansējumu vai 
jebkādu valsts atbalstu un kurus tāpēc neuzskata par privāti finansētiem.  
Visi privāti finansēti veselības aprūpes pakalpo jumi, kas nav slimnīcu pakalpojumi. Lai privāti 
uzņēmumi varētu darboties privāti finansētā veselības aprūpes tīklā, tiem varētu būt jāsaņem 
nediskriminējoši piešķirta koncesija. Var tikt piemērota ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie 
kritēriji  — esošo uzņēmumu skaits un ietekme uz tiem, transporta infrastruktūra, iedzīvotāju 
blīvums, ģeogrāfiskā izplatība un jaunu darbvietu radīšana.  
Šī atruna neattiecas uz visu ar veselību saistīto profesionālo pakalpojumu sniegšanu, tajā skaitā uz 
pakalpojumiem, ko s niedz tādi speciālisti kā ārsti, zobārsti, vecmātes, māsas, fizioterapeiti, vidējais 
medicīniskais personāls un psihologi; kam piemēro citas atrunas (CPC  931, izņemot 9312, daļu no 
93191).  
(b) Veselības un sociālie pakalpojumi, ieskaitot pensiju apdrošināšanu   
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas, valsts režīms   
Prasība pakalpojumu sniedzējiem izveidot uzņēmumu vai nodrošināt fizisku klātbūtni tās teritorijā un 
ierobežot veselības pakalpojumu pārrobežu sniegšan u no vietas ārpus tās teritorijas, pārrobežu 
sociālo pakalpojumu sniegšanu no vietas ārpus tās teritorijas, kā arī darbības vai pakalpojumus, kas ir 
daļa no valsts pensiju plāna vai tiesību aktos noteiktās sociālā nodrošinājuma sistēmas. Šī atruna 
neattiec as uz visu ar veselību saistīto profesionālo pakalpojumu sniegšanu, tajā skaitā uz 
pakalpojumiem, ko sniedz tādi speciālisti kā ārsti, zobārsti, vecmātes, māsas, fizioterapeiti, vidējais 
 
722 
 medicīniskais palīgpersonāls un psihologi; kam piemēro citas atrunas (CPC  931, izņemot 9312, daļa 
no 93191).  
(c) Sociālie pakalpojumi, ieskaitot pensiju apdrošināšanu  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes, veiktspējas prasības   
Visu to sociālo pakalpojumu  sniegšana, kuriem piešķir publisko finansējumu vai jebkādu valsts 
atbalstu un kurus tāpēc neuzskata par privāti finansētiem, kā arī darbības vai pakalpojumi, kas 
ietilpst valsts pensiju plānā vai tiesību aktos noteiktā sociālā nodrošinājuma sistēmā. Lai p rivāti 
uzņēmumi varētu darboties privāti finansētā sociālā tīklā, tiem varētu būt jāsaņem nediskriminējoši 
piešķirta koncesija. Var tikt piemērota ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji  — esošo 
uzņēmumu skaits un ietekme uz tiem, transporta infr astruktūra, iedzīvotāju blīvums, ģeogrāfiskā 
izplatība un jaunu darbvietu radīšana.  
Tādu privāti finansētu sociālo pakalpojumu sniegšana, kuru sniedzēji nav rehabilitācijas iestādes, 
atpūtas nami un veco ļaužu pansionāti.  
  
 
723 
 11. atruna. Atpūtas, kultūras u n sporta pakalpojumi  
Nozare:  Atpūtas, kultūras un sporta pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  CPC 963, 9619, 964  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk 
minēto.  
(a) Bibliotēkas, arhīvi, muzeji un citi kultūras pakalpojumi (CPC 963)  
Bibliotēku, arhīvu, muzeju un citu kultūras pakalpojumu sniegšana  
(b) Izklaides pakalpojumi, teātra, dzīvās mūzikas un cirka pakalpojumi (CPC  9619, 964, 
izņemot 96492)  
Pārrobežu izklaides pakalpojumi (tostarp teātra, dzīvās mūzikas, cirka un diskotēku pakalp ojumi)  
(c) Azartspēļu un derību pakalpojumi (CPC  96492)  
Tādu azartspēļu nodrošināšana, kuras ietver naudā izsakāmas likmes nejaušības spēlēs, tostarp jo 
īpaši loteriju, nokasāmu loterijas biļešu, kazino, spēļu zālēs vai licencētās telpās piedāvātu azartspēļu  
pakalpojumu, derību pakalpojumu, bingo pakalpojumu un azartspēļu pakalpojumu, ko sniedz 
labdarības vai bezpeļņas organizācijas vai šādu organizāciju labā, nodrošināšanu  
  
 
724 
 12. atruna. Transporta pakalpojumi un transporta pakalpojumu palīgpakalpojumi  
Nozar e: Transporta pakalpojumi  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk 
minēto.  
(a) Jūras transports – visa pārējā no kuģa veikta komercdarbība  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valst s režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas, valsts 
režīms   
Jūras kuģu vai citu kuģu apkalpes valstspiederība  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts  režīms, lielākās labvēlības režīms, 
augstākā vadība un direktoru padomes   
Tikai ES fiziskas vai juridiskas personas drīkst reģistrēt kuģi un ekspluatēt floti, kas kuģo ar 
uzņēmējdarbības veikšanas valsts karogu (attiecas uz visām jūras komerciāldarbībām, ko veic no 
jūras kuģa, t.  sk. zvejniecība, akvakultūra un ar zvejniecību saistīti pakalpojumi; starptautiskie 
pasažieru un kravu pārvadājumi (CPC  721); un jūras transporta palīgpakalpojumi). Šī atruna 
neattiecas uz juridiskām personām, kas ir izveidotas Ap vienotajā Karalistē un kam ir faktiska un 
pastāvīga saikne ar tās ekonomiku.  
(b) Jūras transporta atbalsta pakalpojumi  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas, valsts 
režīms   
Loču un noenkurošanas pakalpojumu sniegšana Lielākai noteiktībai — neatkarīgi no kritērijiem, ko 
piemēro kuģu reģistrēšanai Apvienotajā Karalistē, Apvienotā Karaliste patur tiesības noteik t, ka loču 
un noenkurošanas pakalpojumus drīkst sniegt tikai Apvienotās Karalistes reģistros reģistrēti kuģi 
(CPC  7452).  
Stumšanas un vilkšanas pakalpojumus var sniegt vienīgi kuģi ar Apvienotās Karalistes karogu 
(CPC  7214).  
(c) Iekšējo ūdensceļu pārvadājumu  palīgpakalpojumi  
 
725 
 Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms, 
augstākā vadība un direktoru padomes, veiktspējas prasības un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība 
– piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas , valsts režīms, lielākās labvēlības režīms   
Iekšējo ūdensceļu pārvadājumu palīgpakalpojumi.  
(d) Dzelzceļa transports un dzelzceļa transporta palīgpakalpojumi  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas, valsts režīms   
Dzelzceļa pasažieru pārvadājumi (CPC  7111)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas  
Dzelzceļa kravu pārvadājumi (CPC  7112)  
(e)  Autotransports (pasažieru pārvadājumi, kravu pārvadājumi, starptautiskie 
autopārvadājumu pakalpojumi) un autotransporta palīgpakalpojumi  
Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbū tne uz vietas  
Attiecībā uz autotransporta pakalpojumiem, uz kuriem attiecas 2.  daļas (Ekonomika un tirdzniecība) 
XII sadaļas (Transports) 3. un 4.  nodaļa un 3. nodaļas ROAD -1. pielikums.  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts rež īms, augstākā vadība un direktoru 
padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas, valsts 
režīms  
Attiecībā uz autotransporta pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas 2.  daļas (Ekonomika un 
tirdzniecība) XII  sadaļas (Transpor ts) 3. un 4.  nodaļa un 3.  nodaļas ROAD -1. pielikums:  
(i) tiesības pieprasīt uzņēmējdarbības veikšanu un ierobežot autotransporta pakalpojumu 
pārrobežu sniegšanu (CPC  712);  
(ii) taksometru pakalpojumiem Apvienotajā Karalistē var piemērot ekonomisko vajadzību 
pārba udi, nosakot pakalpojumu sniedzēju skaita ierobežojumu. Galvenie kritēriji  — vietējais 
pieprasījums, kā noteikts piemērojamajās tiesībās (CPC  71221).  
Esošie pasākumi:  
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.  gada 21.  oktobra Regula (EK) Nr.  1071/2009, ar ko nosaka 
kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ 
Padomes Direktīvu 96/26/EK, kas Apvienotās Karalistes tiesību aktos s aglabāta ar 2018.  gada Eiropas 
Savienības (Izstāšanās) aktu un grozīta ar 2019.  gada Noteikumiem par pārvadātāju un starptautisko 
kravu autopārvadājumu pārvadātāju licencēšanu (grozījums utt.) (izstāšanās no ES);  
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.  gada 2 1. oktobra Regula (EK)  Nr. 1072/2009 par kopīgiem 
noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum, kas Apvienotās 
Karalistes tiesību aktos saglabāta ar 2018.  gada Eiropas Savienības (Izstāšanās) aktu un grozīta ar 
2019.  gada N oteikumiem pārvadātāju un starptautisko kravas autopārvadājumu pārvadātāju 
licencēšanu (grozījums utt.) (izstāšanās no ES), un  
 
726 
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009.  gada 21.  oktobra Regula (EK) Nr.  1073/2009 par kopīgiem 
noteikumiem attiecībā uz piekļuvi st arptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza 
Regulu (EK) Nr.  561/2006, kas Apvienotās Karalistes tiesībās saglabāta ar 2018.  gada Eiropas 
Savienības (Izstāšanās) aktu un grozīta ar 2019.  gada Noteikumiem par kopīgiem noteikumiem 
attiecībā uz p iekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum (grozījums utt.) (Izstāšanās no 
ES). 
(f) Kosmosa transports un kosmosa kuģu noma  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības, augstākā 
vadība un direktoru padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, klātbūtne 
uz vietas, valsts režīms   
Transporta pakalpojumi kosmosā un kosmosa kuģu noma (CPC  733, daļa no 734)  
(g) Lielākās labvēlības režīma izņēmumi  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – lielākās labvēlības režīms   
(i) Autotransports un dzelzceļa transports  
Var piešķirt atšķirīgu režīmu kādai valstij atbilstoši esošiem vai turpmākiem divpusējiem 
nolīgumiem par starptautiskajiem  kravas autopārvadājumiem (arī kombinētajiem 
pārvadājumiem — ar autotransportu vai dzelzceļa transportu) un pasažieru 
pārvadājumiem, kas noslēgti starp Apvienoto Karalisti un trešo valsti (CPC  7111, 7112, 
7121, 7122, 7123). Minētais režīms var:  
–– paredzē t vai ierobežot, ka attiecīgo transporta pakalpojumu sniegšana starp 
līgumslēdzējām pusēm vai šķērsojot to teritorijas ir atļauta, izmantojot vienīgi 
transportlīdzekļus, kas reģistrēti katrā līgumslēdzējā pusē, vai  
–– paredzēt šādiem transportlīdzekļiem a tbrīvojumus no nodokļiem.  
(ii) Gaisa transports – gaisa transporta palīgpakalpojumi  
Atšķirīga režīma nodrošināšana attiecībā uz trešo valsti, ievērojot esošus vai turpmākus 
divpusējus nolīgumus par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem.  
  
 
727 
 13. Atruna. Zvejniecība un ūdens  
Nozare:  zvejniecība, akvakultūra un ar zvejniecību saistītie pakalpojumi; ūdens 
savākšana, attīrīšana un sadale.  
Nozares klasifikācija:  ISIC 3.1.  red. 0501, 0502, CPC  882, ISIC Rev.  3.1 41  
Atrunas veids.  Piekļuve tirgum  
Valsts režīm s  
Lielākās labvēlības režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai atstāt spēkā jebkādu pasākumu attiecībā uz turpmāk 
minēto.  
(a) Zvejniecība, akvakultūra un ar zvejniecību saistītie pakalpojumi (ISIC 3.1.  red. 0501, 0502, 
CPC 882)  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piek ļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru 
padomes, veiktspējas prasības[, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – 
piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas, lielākās labvēlības režīms  
1. Jo īpaši Apvienot ās Karalistes zvejniecības politikas un ar trešām valstīm noslēgtu 
zvejniecības nolīgumu satvarā, piekļuve tādiem bioloģiskajiem resursiem un zvejas vietām un to 
izmantošana, kas atrodas jūras ūdeņos, uz kuriem attiecas Apvienotās Karalistes suverenitāte v ai 
jurisdikcija, vai zvejas tiesības saskaņā ar Apvienotās Karalistes zvejas licenci, ietverot:  
a) ar kuru reglamentē nozvejas izkraušanu, ko veic kuģi, kuri kuģo ar dalībvalsts vai trešās valsts 
karogu, izmantojot tiem iedalītās kvotas, vai – tikai attiec ībā uz kuģiem, kas peld ar Apvienotās 
Karalistes karogu – ar kuru pieprasa, lai daļa no kopējās nozvejas tiktu izkrauta Apvienotās 
Karalistes ostās;  
b) ar kuru nosaka uzņēmuma minimālo lielumu, lai saglabātu gan nerūpnieciskās, gan 
piekrastes zvejas kuģus,  
c) ar kuru atbilstīgi esošiem vai turpmākiem starptautiskiem nolīgumiem par zvejniecību 
nodrošina atšķirīgu režīmu un  
d) ar kuru nosaka prasību, ka tāda kuģa apkalpei, kas kuģo ar Apvienotās Karalistes karogu, 
jābūt Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem.  
2. Zvejas kuģim ir tiesības kuģot ar Apvienotās Karalistes karogu tikai tad, ja:  
 
728 
 (a) tā vienīgais īpašnieks ir:  
(i) Apvienotajā Karalistē inkorporētas sabiedrības vai  
(ii) Apvienotās Karalistes valstspiederīgie;  
(b) tā ikdienas darbības tiek vadītas u n kontrolētas no Apvienotās Karalistes; un  
(c) kuģa fraktētājs, pārvaldnieks vai operators ir Apvienotajā Karalistē inkorporēta 
sabiedrība vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgais.  
3. Komerczvejas licenci, ar ko piešķir tiesības zvejot Apvienotās Karalistes  teritoriālajos ūdeņos, 
var izsniegt tikai kuģiem, kuri kuģo ar Apvienotās Karalistes karogu.  
4. Jūras vai iekšzemes akvakultūras objektu izveidošana.  
5.  1. punkta a), b), c) apakšpunktu (izņemot vislielākās labvēlības režīmu) un d)  apakšpunktu, 2. 
punkta  a) apakšpunkta i), b) un c) apakšpunktu un 3.  punktu piemēro tikai pasākumiem, ko piemēro 
kuģiem vai uzņēmumiem neatkarīgi no to faktisko īpašnieku valstspiederības.  
(b) Ūdens savākšana, attīrīšana un sadale  
Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve  tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu 
tirdzniecība – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas, valsts režīms   
Attiecībā uz darbībām, kas ietver pakalpojumus saistībā ar ūdens savākšanu, attīrīšanu un sadali 
mājsaimniecībām, rūpnieciskajiem un komerci ālajiem vai citiem lietotājiem, ieskaitot dzeramā ūdens 
piegādi, un ūdens resursu apsaimniekošanu.  
  
 
729 
 14. atruna. Ar enerģiju saistītas darbības  
Nozare:  Enerģijas ražošana un saistītie pakalpojumi  
Nozares klasifikācija:  ISIC 3.1.  red. 401, 402, CPC 7131, C PC 887 (izņemot padomdevēju un 
konsultāciju pakalpojumus).  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai paturēt spēkā jebkādus pasākumus, ja Apvienotā 
Karaliste atļauj par gāzes vai elektroenerģijas pārvades sistēmas vai naftas un gāzes cauruļvadu 
transporta sistēmas īpašnieku kļūt ārvalstniekam, lai garantētu A pvienotās Karalistes energoapgādes 
drošību, attiecībā uz fizisku personu kontrolētiem Savienības uzņēmumiem vai trešās valsts 
uzņēmumiem, kuri nodrošina vairāk nekā 5 procentus no Apvienotās Karalistes importētā naftas, 
dabasgāzes, vai elektroenerģijas apm ēra. Šī atruna neattiecas uz padomdevēju un konsultāciju 
pakalpojumiem, ko sniedz kā pakalpojumus, kas saistīti ar enerģijas sadali.  
  
 
730 
 15. atruna. Citi pakalpojumi, kas nav iekļauti citur  
Nozare:  Citi pakalpojumi, kas nav iekļauti citur  
Atrunas veids:  Piekļuve tirgum  
Valsts režīms  
Augstākā vadība un direktoru padomes  
Veiktspējas prasības  
Klātbūtne uz vietas  
 
Nodaļa:  Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība  
 
Apraksts  
Apvienotā Karaliste patur tiesības pieņemt vai paturēt spēkā jebkādus pasākumus attiecībā uz tādu 
jaunu pakalpojumu sniegšanu, kas nav klasificēti Apvienoto Nāciju Organizācijas 1991.  gada 
Centrālajā preču klasifikācijā ( CPC).  
 
SERVIN -3. PIELIKUMS.  VIESDARBINIEKI UZŅĒMDARBĪBAS VEIKŠANAS NOLŪKOS, UZŅĒMUMA 
IETVAROS PĀRCELTI DARBINIEKI UN ĪSTERMIŅA VIESDARBINIEKI  
1.  Šajā pielikumā iekļautu pasākumu var atstāt spēkā, turpināt, nekavējoties atjaunot vai grozīt 
ar nosacī jumu, ka grozījums nemazina pasākuma atbilstību SERVIN.4.2.  pantam [Uzņēmuma ietvaros 
pārcelti darbinieki un viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā] un SERVIN.4.3.  pantam 
[Īstermiņa viesdarbinieki], kāda tam bija tieši pirms grozījuma.  
2.  SERVIN .4.2.  pantu [Uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un viesdarbinieki 
uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā] un SERVIN.4.3.  pantu [Īstermiņa viesdarbinieki] nepiemēro 
nevienam šajā pielikumā iekļautam esošam neatbilstošam pasākumam tiktāl, ciktāl tas ir neatbils tīgs. 
3.  Saraksti 6., 7. un 8.  punktā attiecas tikai uz Apvienotās Karalistes un Eiropas Savienības 
teritorijām saskaņā ar FINPROV.1.  pantu [Teritoriālā piemērošana] un OTH.9.2.  pantu [Ģeogrāfiskais 
tvērums], un tie skar tikai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu tirdzniecības attiecības ar Apvienoto 
Karalisti. Tie neskar dalībvalstu tiesības un pienākumus, kas izriet no Savienības tiesībām.  
4. Lielākai noteiktībai  — attiecībā uz Eiropas Savienību pienākums piešķirt valsts režīmu 
nenozīmē prasību attiecināt uz Apv ienotās Karalistes fiziskajām vai juridiskajām personām režīmu, 
kas piešķirts dalībvalstī šādām personām, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienības darbību vai 
jebkuru pasākumu, kas pieņemts, ievērojot minēto Līgumu, ieskaitot to īstenošanu dalībvalstī:  
i)  fiziskām personām vai citas dalībvalsts rezidentiem vai  
ii)  juridiskajām personām, kuras ir izveidotas vai organizētas saskaņā ar citas dalībvalsts 
tiesību aktiem vai Eiropas Savienības tiesībām un kuru juridiskā adrese, galvenā vadība 
vai galvenā darīju mdarbības vieta atrodas Eiropas Savienībā.  
5.  Turpmākajos punktos ir lietoti šādi saīsinājumi:  
AT Austrija  
 
731 
 BE Beļģija  
BG Bulgārija  
CY Kipra  
CZ Čehijas Republika  
DE Vācija  
DK Dānija  
EE Igaunija  
EL Grieķija  
ES Spānija  
EU Eiropas Savienība, ieskaitot visas tās dalībvalstis  
FI Somija  
FR Francija  
HR Horvātija  
HU Ungārija  
IE Īrija 
IT Itālija  
LT Lietuva  
LU Luksemburga  
LV Latvija  
MT Malta  
NL Nīderlande  
PL Polija  
PT Portugāle  
RO Rumānija  
SE Zviedrija  
SI Slovēnija  
SK Slovākijas Republika  
 
732 
  
6.  Eiropas Savienības nea tbilstošie pasākumi  
Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā  
Visas nozares  AT, CZ: viesdarbiniekam uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā jāstrādā tādam 
uzņēmumam, kas nav bezpeļņas organizācija, citādi: saistību nav  
SK: viesdarbiniekam uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā jāstrādā tādam 
uzņēmumam, kas nav bezpeļņas organizācija, citādi: saistību nav 
nepieciešama darba atļauja, tostarp ekonomisko vajadzību pārbaude.  
CY atļautais uzturēšanās ilgums: līdz 90 dienām divpadsmit m ēnešu 
periodā. viesdarbiniekam uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā jāstrādā 
tādam uzņēmumam, kas nav bezpeļņas organizācija, citādi: saistību nav  
 
Uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki  
Visas nozares  EU: [līdz 2022.  gada 31.  decembrim jebkāda nodeva vai maksa  (kas nav ar 
vīzas, darba atļaujas vai uzturēšanās atļaujas pieteikuma vai atjaunošanas 
apstrādi saistīta maksa), ko Puse nosaka, pamatojoties uz atļauju veikt 
darbību vai pieņemt darbā personu, kura var veikt šādu darbību Puses 
teritorijā, ja vien tā nav ar SERVIN.  4.1.panta [Darbības joma un definīcijas] 
3. punktu saderīga prasība, vai veselības aprūpes maksa atbilstīgi valsts 
tiesību aktiem sakarā ar pieteikumu atļaujai ieceļot, uzturēties, strādāt vai 
dzīvot Puses teritorijā.  
AT, CZ, SK:  uzņēmuma ietvar os pārceltam darbiniekam jābūt nodarbinātam 
uzņēmumā, kas nav bezpeļņas organizācija, citādi: saistību nav  
FI: augstākajam personālam jābūt nodarbinātam uzņēmumā, kas nav 
bezpeļņas organizācija.  
HU: fiziska persona, kas ir partneris uzņēmumā, nevar būt uzņ ēmuma 
ietvaros pārcelts darbinieks.  
 
Īstermiņa viesdarbinieki  
Visas 8.  punktā 
minētās darbības ir:  CY, DK, HR:  darba atļauja, ieskaitot ekonomisko vajadzību pārbaudi, kas 
vajadzīga, ja īstermiņa viesdarbinieks sniedz pakalpojumu.  
LV: darba atļauja vajadzīga darbībām/pasākumiem, kas tiks veikti, 
pamatojoties uz līgumu.  
MT: vajadzīga darba atļauja. Ekonomisko vajadzību pārbaudes nav jāveic.  
SI: nepieciešama vienota dzīvesvietas un darba atļauja pakalpojumu 
sniegšanai ilgāk par 14  dienām  pēc kārtas un konkrētām darbībām 
(pētniecība un projektēšana; mācību semināri; pirkšana; komercdarījumi; 
rakstiskā un mutiskā tulkošana). Ekonomisko vajadzību pārbaude nav 
nepieciešama.  
SK: ja Slovākijas teritorijā sniedz pakalpojumus, kas pārsniedz septi ņas 
dienas mēnesī vai 30 dienas kalendārajā gadā, ir vajadzīga darba atļauja, 
 
733 
 tostarp ekonomisko vajadzību pārbaude.  
Pētniecība un 
projektēšana  AT: nepieciešama darba atļauja, tostarp ekonomisko vajadzību pārbaude, 
izņemot attiecībā uz zinātnes un statistikas pētnieku pētniecības 
pasākumiem.  
Tirgdarbības izpēte  AT: nepieciešama darba atļauja, tostarp ekonomisko vajadzību pārbaude. 
No ekonomisko vajadzību pārbaudes ir atbrīvoti pētniecības un analīzes 
pasākumi, kas notiek līdz septiņām dienām mēnesī  vai 30  dienas 
kalendārajā gadā. Nepieciešama augstākā izglītība.  
CY: nepieciešama darba atļauja, tostarp ekonomisko vajadzību pārbaude.  
Gadatirgi un 
izstādes  AT, CY: attiecībā uz darbībām, kas pārsniedz septiņas dienas mēnesī vai 
30 dienas kalendārajā ga dā, nepieciešama darba atļauja, tostarp 
ekonomisko vajadzību pārbaude.  
Pēcpārdošanas vai 
pēciznomāšanas 
pakalpojumi  AT: nepieciešama darba atļauja, tostarp ekonomisko vajadzību pārbaude. 
No ekonomisko vajadzību pārbaudes ir atbrīvotas fiziskas personas, k as 
apmāca darbiniekus pakalpojumu sniegšanā un kam ir speciālās zināšanas.  
CY, CZ : nepieciešama atļauja darbam, kas pārsniedz septiņas dienas 
mēnesī vai 30 dienas kalendārajā gadā.  
ES: instalētāji, remonta un apkopes personāls jānodarbina juridiskai 
perso nai, kas vismaz trīs mēnešus tieši pirms ieceļošanas pieteikuma 
iesniegšanas dienas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus, vai 
uzņēmumam, kurš ir tās pašas grupas loceklis kā iniciējošā juridiskā 
persona, un viņiem attiecīgā gadījumā jābūt vismaz trīs gad u atbilstošai 
profesionālajai pieredzei, kas iegūta pēc pilngadības sasniegšanas.  
FI: atkarībā no darbības var būt nepieciešama uzturēšanās atļauja.  
SE: neatliekamas situācijas kontekstā ir vajadzīga darba atļauja līdz diviem 
mēnešiem, izņemot i) fiziskas  personas, kuras piedalās mācībās, piegāžu 
pārbaudēs, sagatavošanā vai pabeigšanā vai līdzīgās darbībās saistībā ar 
darījumu, vai ii) montierus vai tehniskos instruktorus saistībā ar 
aprīkojuma steidzamu uzstādīšanu vai remontu. Ekonomisko vajadzību 
pārbau de nav jāveic.  
Komercdarījumi  AT, CY: attiecībā uz darbībām, kas pārsniedz septiņas dienas mēnesī vai 
30 dienas kalendārajā gadā, nepieciešama darba atļauja, tostarp 
ekonomisko vajadzību pārbaude.  
FI: fiziskai personai jāsniedz pakalpojumi kā otras Puses juridiskās 
personas darbiniekam.  
Tūrisma personāls  CY, ES, PL: saistību nav  
FI: fiziskai personai jāsniedz pakalpojumi kā otras Puses juridiskās 
personas darbiniekam.  
SE: nepieciešama darba atļauja, izņemot tūristu autobusu vadītājus un 
darbiniekus. Ekono misko vajadzību pārbaude nav jāveic.  
Rakstiskā un 
mutiskā tulkošana  AT: nepieciešama darba atļauja, tostarp ekonomisko vajadzību pārbaude.  
CY, PL: saistību nav  
 
7.  Apvienotās Karalistes neatbilstošie pasākumi  
 
734 
 Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā  
Visas nozares  viesdarbiniekam uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā jāstrādā tādam 
uzņēmumam, kas nav bezpeļņas organizācija, citādi: saistību nav  
 
Uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki  
Visas nozares  uzņēmuma ietvaros pārceltam darbiniekam jābūt nodarbinātam 
uzņēmumā, kas nav bezpeļņas organizācija, citādi: saistību nav  
[līdz 2022.  gada 31.  decembrim jebkāda nodeva vai maksa (kas nav ar 
vīzas, darba atļaujas vai uzturēšanās atļaujas pieteikuma vai atjaunošanas 
apstrādi saistīta maksa), ko Puse nos aka, pamatojoties uz atļauju veikt 
darbību vai pieņemt darbā personu, kura var veikt šādu darbību Puses 
teritorijā, ja vien tā nav ar SERVIN.  4.1.panta [Darbības joma un definīcijas] 
3. punktu saderīga prasība, vai veselības aprūpes maksa atbilstīgi valsts  
tiesību aktiem sakarā ar pieteikumu atļaujai ieceļot, uzturēties, strādāt vai 
dzīvot Puses teritorijā.  
 
Īstermiņa viesdarbinieki  
Visas 8.  punktā 
minētās darbības ir:  nav 
 
8.  Īstermiņa viesdarbinieki drīkst iesaistīties šādās darbībās:  
a) sanāksmes un apspriedes – fiziskas personas, kas apmeklē sanāksmes vai konferences vai 
ir iesaistītas apspriedēs ar darījumu partneriem;  
b) pētniecība un projektēšana – tehniskie, zinātniskie un statistikas pētnieki, kas veic 
neatkarīgu izpēti vai izpēti tās Puses juri diskās personas labā, kuras īstermiņa viesdarbnieks 
ir fiziska persona;  
c) tirgdarbības izpēte – tirgus pētnieki un analītiķi, kas veic izpēti vai analīzi tās Puses 
juridiskās personas labā, kuras īstermiņa viesdarbinieks ir fiziska persona;  
d) mācību semi nāri – uzņēmuma personāls, kas ieceļo īstermiņa viesdarbinieka apmeklētā 
teritorijā, lai apgūtu darba metodes un praksi, ko uzņēmumi vai organizācijas izmanto 
īstermiņa viesdarbinieka apmeklētajā teritorijā, ar nosacījumu, ka saņemtās apmācības 
nepārsniedz  vērošanu, iepazīšanos un mācības klasē;  
e) gadatirgi un izstādes – personāls, kas apmeklē gadatirgu ar nolūku reklamēt uzņēmumu 
vai tā ražojumus vai pakalpojumus;  
f) pārdošana – pakalpojumu sniedzēja vai preču piegādātāja pārstāvji, kas saņem 
pasūtījumus vai risina sarunas par pakalpojumu vai preču pārdošanu, vai slēdz līgumus par 
minētā pakalpojumu sniedzēja vai preču piegādātāja pakalpojumu vai preču pārdošanu, taču 
 
735 
 paši nepiegādā preces un nesniedz pakalpojumus. Īstermiņa viesdarbinieki nenodarbojas ar 
tiešo pārdošanu plašai sabiedrībai;  
g) pirkšana – pircēji, kas iegādājas preces vai pakalpojumus uzņēmumam, vai vadības un 
pārraudzības personāls, kas iesaistās komercdarījumā, ko veic tās Puses teritorijā, kuras 
īstermiņa viesdarbinieks ir fiziska persona ; 
h) pēcpārdošanas vai pēciznomāšanas pakalpojumi – instalētāji, remonta un apkopes 
personāls un uzraugi, kuriem ir speciālās zināšanas, kas ir būtiskas pārdevēja līgumsaistībām, 
un kuri visā garantijas vai pakalpojumu līguma darbības laikā sniedz pakalpojumus vai māca 
darbiniekus sniegt pakalpojumus, pildot garantiju vai citu pakalpojumu līgumu, kas saistīts ar 
tādu komerciālu vai rūpniecisku iekārtu vai mehānismu, tostarp programmatūras, pārdošanu 
vai iznomāšanu, kurus pērk vai nomā no Puses jurid iskās personas, kuras īstermiņa 
viesdarbinieks ir fiziska persona;  
i) komercdarījumi – vadības un pārraudzības personāls un finanšu pakalpojumu personāls 
(tostarp apdrošinātāji, baņķieri un ieguldījumu brokeri), kas iesaistās komercdarījumā tās 
Puses jurid iskās personas vārdā, kuras īstermiņa viesdarbinieks ir fiziska persona;  
j) tūrisma nozares personāls – ceļojumu aģentiem un ceļojumu aģentiem, gidiem vai 
ceļojumu rīkotājiem, kas apmeklē vai piedalās sanāksmēs vai pavada ceļojumu, kurš ir sācies 
tās Puses  teritorijā, kuras īstermiņa darījumu apmeklētājs ir fiziska persona, un  
k) rakstiskā un mutiskā tulkošana – tulkotāji vai tulki, kas sniedz pakalpojumus kā tās Puses 
juridiskas personas darbinieki, kuras īstermiņa viesdarbinieks ir fiziska persona.   
 
736 
 SERVI N-4. PIELIKUMS. LĪGUMPAKALPOJUMU SNIEDZĒJI UN NEATKARĪGIE SPECIĀLISTI  
1.  Saskaņā ar SERVIN.4.4.  pantu [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti] tajās 
nozarēs, kas uzskaitītas šajā pielikumā, un ievērojot attiecīgos ierobežojumus, katra Puse ļauj otras 
Puses līgumpakalpojumu sniedzējiem vai neatkarīgajiem speciālistiem sniegt pakalpojumus savā 
teritorijā, izmantojot fizisku personu klātbūtni.  
2.  Turpmākajā sarakstā ir ietverti šādi elementi:  
(a) pirmā sleja, kas norāda nozari vai apakšnozari, attiecībā uz kuru tiek liberalizēta 
līgumpakalpojumu slēdzēju un neatkarīgo speciālistu kategorija; un  
(b) otrā, kurā aprakstīti piemērojamie ierobežojumi.  
3.  Papildus šajā pielikumā iekļautajam atrunu sarakstam katra Puse var pieņemt vai paturēt 
spēkā pasāku mus, kuri saistīti ar kvalifikācijas prasībām, kvalifikācijas procedūrām, tehniskajiem 
standartiem, licencēšanas prasībām vai licencēšanas procedūrām, kas neveido ierobežojumu SERVIN. 
4.4. panta [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti] nozīm ē. Minētie pasākumi, kas 
ietver prasības saņemt licenci, panākt kvalifikācijas atzīšanu regulētās nozarēs vai nokārtot īpašus 
pārbaudījumus, piemēram, valodas pārbaudi, jebkurā gadījumā attiecas uz Pušu līgumpakalpojumu 
sniedzējiem un neatkarīgajiem speciā listiem, pat ja tie nav iekļauti šajā pielikumā.  
4.  Puses neuzņemas nekādas saistības attiecībā uz līgumpakalpojumu sniedzējiem un 
neatkarīgajiem speciālistiem sarakstā neiekļautajās saimnieciskās darbības jomās.  
5.  Nosakot atsevišķas nozares vai apakšno zares: ar "CPC" apzīmē Centrālo produkcijas 
klasifikāciju, kas izklāstīta Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas biroja statistikas dokumentu M 
sērijā Nr. 77, CPC prov., 1991.  
6.  Nozarēs, kurās veic ekonomisko vajadzību pārbaudi, galvenie kritēriji b ūs: 
a) attiecībā uz Apvienoto Karalisti – attiecīgās tirgus situācijas Apvienotajā Karalistē 
novērtējums un  
b) attiecībā uz Savienību – attiecīgā tirgus stāvokļa novērtējums Eiropas Savienības 
dalībvalstī vai reģionā, kurā paredzēts sniegt pakalpojumu, tos tarp attiecībā uz esošo 
pakalpojumu sniedzēju skaitu un ietekmi uz tiem, kuri jau sniedz pakalpojumu novērtējuma 
veikšanas brīdī.  
7.  Saraksti 10. un 13.  punktā attiecas tikai uz Apvienotās Karalistes un Eiropas Savienības 
teritorijām saskaņā ar FINPROV.1.  pantu [Teritoriālā piemērošana] un OTH.9.2.  pantu [Ģeogrāfiskais 
tvērums], un tie skar tikai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu tirdzniecības attiecības ar Apvienoto 
Karalisti. Tie neskar dalībvalstu tiesības un pienākumus, kas izriet no Savienības tie sībām.  
8.  Lielākai noteiktībai  — attiecībā uz Eiropas Savienību pienākums piešķirt valsts režīmu 
nenozīmē prasību attiecināt uz Apvienotās Karalistes fiziskajām vai juridiskajām personām režīmu, 
kas piešķirts dalībvalstī šādām personām, piemērojot Līgumu  par Eiropas Savienības darbību vai 
jebkuru pasākumu, kas pieņemts, ievērojot minēto Līgumu, ieskaitot to īstenošanu dalībvalstī:  
i) fiziskām personām vai citas dalībvalsts rezidentiem vai  
 
737 
 ii) juridiskajām personām, kuras ir izveidotas vai organizētas sask aņā ar citas dalībvalsts 
tiesību aktiem vai Eiropas Savienības tiesībām un kuru juridiskā adrese, galvenā vadība vai 
galvenā darījumdarbības vieta atrodas Eiropas Savienībā.  
9. Turpmāk sarakstā ir lietoti šādi saīsinājumi:  
AT Austrija  
BE Beļģija  
BG Bulgāri ja  
CY Kipra  
CZ Čehijas Republika  
DE Vācija  
DK Dānija  
EE Igaunija  
EL Grieķija  
ES Spānija  
EU Eiropas Savienība, ieskaitot visas tās dalībvalstis  
FI Somija  
FR Francija  
HR Horvātija  
HU Ungārija  
IE Īrija 
IT Itālija  
LT Lietuva  
LU Luksemburga  
LV Latvija  
MT Malta  
NL Nīderlande  
PL Polija  
PT Portugāle  
 
738 
 RO Rumānija  
SE Zviedrija  
SI Slovēnija  
SK Slovākijas Republika  
 
LPS Līgumpakalpojumu sniedzēji  
NS Neatkarīgie speciālisti  
 
Līgumpakalpojumu sniedzēji  
10.  Ievērojot 12. un 13.  punktā minēto atrunu sarakstu, Puses uzņema s saistības saskaņā ar 
SERVIN.4.4.  pantu [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti] attiecībā uz 4.  veida 
līgumpakalpojumu sniedzēju kategoriju šādās nozarēs vai apakšnozarēs:  
a) juridisko konsultāciju pakalpojumi attiecībā uz starptautiskajām  publiskajām tiesībām 
un piederības jurisdikcijas tiesībām;  
b) uzskaites un grāmatvedības pakalpojumi;  
c) nodokļu konsultāciju pakalpojumi;  
d) arhitektūras pakalpojumi un pilsētplānošanas un ainavu arhitektūras pakalpojumi;  
e) inženiertehniskie pakalpojumi un integrētie inženiertehniskie pakalpojumi;  
f) medicīnas un zobārstniecības pakalpojumi;  
g) veterinārie pakalpojumi;  
h) vecmāšu pakalpojumi;  
i) māsu, fizioterapeitu un vidējā medicīniskā personāla pakalpojumi;  
j) datori un ar tiem saistītie pa kalpojumi;  
k) pētniecības un izstrādes pakalpojumi;  
l) reklāmas pakalpojumi;  
m) tirgus un sabiedriskās domas izpēte;  
n) vadības konsultāciju pakalpojumi;  
o) ar vadības konsultācijām saistīti pakalpojumi;  
p) tehnoloģisko pārbaužu un analīžu pakalpojumi;  
q) saistītie zinātnisko un tehnisko konsultāciju pakalpojumi;  
 
739 
 r) ieguves rūpniecība;  
s) kuģu apkope un remonts;  
t) dzelzceļa transporta aprīkojuma apkope un remonts;  
u) mehānisko transportlīdzekļu, motociklu, sniega motociklu un autopārvadājumu 
aprīkojuma apk ope un remonts;  
v) gaisa kuģu un to daļu apkope un remonts;  
w) metālizstrādājumu, (ar biroju nesaistītu) mehānismu, (ar pārvadājumiem un biroju) 
nesaistītu iekārtu un individuālās lietošanas priekšmetu un mājsaimniecības 
piederumu apkopes un remonta pakalp ojumi;  
x) rakstiskās un mutiskās tulkošanas pakalpojumi;  
y) telesakaru pakalpojumi;  
z) pasta un kurjera pakalpojumi;  
aa) būvniecība un saistītie inženiertehniskie pakalpojumi;  
bb) būvlaukuma izpētes darbs;  
cc) augstākās izglītības pakalpojumi;  
dd) ar lauks aimniecību, medniecību un mežsaimniecību saistītie pakalpojumi;  
ee) vdes pakalpojumi;  
ff) apdrošināšana un ar to saistītie pakalpojumi, padomdevēju un konsultatīvie 
pakalpojumi;  
gg) citi finanšu pakalpojumi, padomdevēju un konsultāciju pakalpojumi;  
hh) padomdevēju un konsultāciju pakalpojumi transporta jomā;  
ii) ceļojumu aģentūru un tūrisma operatoru pakalpojumi;  
jj) tūristu gidu pakalpojumi  
kk) padomdevēju un konsultāciju pakalpojumi ražošanas jomā.  
  
 
740 
 Neatkarīgie speciālisti  
11.  Ievērojot 12. un 13.  punktā minēto atrunu sarakstu, Puses uzņemas saistības saskaņā ar 
SERVIN.4.4.  pantu [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti] attiecībā uz 4.  veida 
neatkarīgo speciālistu kategoriju šādās nozarēs vai apakšnozarēs:  
a) juridisko konsultāciju paka lpojumi attiecībā uz starptautiskajām publiskajām tiesībām 
un piederības jurisdikcijas tiesībām;  
b) arhitektūras pakalpojumi un pilsētplānošanas un ainavu arhitektūras pakalpojumi;  
c) inženiertehniskie pakalpojumi un integrētie inženiertehniskie pakalpojum i; 
d) datori un ar tiem saistītie pakalpojumi;  
e) pētniecības un izstrādes pakalpojumi;  
f) tirgus un sabiedriskās domas izpēte;  
g) vadības konsultāciju pakalpojumi;  
h) ar vadības konsultācijām saistīti pakalpojumi;  
i) ieguves rūpniecība;  
j) rakstiskās un m utiskās tulkošanas pakalpojumi;  
k) telesakaru pakalpojumi;  
l) pasta un kurjera pakalpojumi;  
m) augstākās izglītības pakalpojumi;  
n) ar apdrošināšanu saistītie pakalpojumi, padomdevēju un konsultāciju pakalpojumi;  
o) citi finanšu pakalpojumi, padomdevēju un  konsultāciju pakalpojumi;  
p) padomdevēju un konsultāciju pakalpojumi transporta jomā;  
q) padomdevēju un konsultāciju pakalpojumi ražošanas jomā.  
12.  Eiropas Savienības atrunas  
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
 
741 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Visas nozares  LPS un NS:  
AT: maksimālais uzturēšanās laikposms kopumā nepārsniedz sešus 
mēnešus jebkurā 12  mēnešu periodā vai līguma darbības laiku – atkarībā 
no tā, kurš termiņš ir īsāks.  
CZ: maksimālais uzturēšanās laiks nepārsniedz 12  secīgus mēnešus vai 
līguma darbības laiku – atkarībā no tā, kurš termiņš ir īsāks.  
Juridisko konsultāciju 
pakalpojumi attiecībā uz 
starptautiskajām publiskajām 
tiesībām un piederības 
jurisdikcijas tiesībām  
(daļa no CPC  861)  LPS: 
AT, BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SE : nav  
BG, CZ, DK, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SI, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude  
 
NS: 
AT, CY, DE, EE, FR, HR, IE, LU, LV, NL, PL, PT, SE : nav  
BE, BG, CZ, DK, EL, ES, FI, HU, IT, LT, MT, RO, SI, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude  
Uzskaites un grāmatvedības 
pakalpojumi  
(CPC  86212, izņemot “revīzijas 
pakalpojumus”, 86213, 86219 
un 86220)  LPS: 
AT, BE, DE, EE, ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
BG, CZ, CY, DK, EL, FI, FR, HU, LT, LV, MT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude  
 
NS: 
EU: saistību nav  
Nodokļu konsultāciju 
pakalpojumi  
(CPC 863)109 LPS: 
AT, BE, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE : nav  
BG, CZ, CY, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude  
PT: saistību nav  
 
NS: 
EU: saistību nav  
                                                            
109 Neietver juridisko konsultāciju un juridiskās pārstāvības pakalpojumus nodokļu jautājumos, 
kas starptautiskajās publiskajās tiesībās un piederības jurisdikcijas tiesībās atrodami pie juridisko 
konsultāciju pakalpojumiem.  
 
742 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Arhitektu pakalpojumi  
un 
pilsētplānošanas un ainavu 
arhitektūras pakalpojumi  
(CPC  8671 un 8674)  LPS: 
BE, CY, EE, ES, EL, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
FI: ierobežojumu nav, izņemot: fiziskai personai jāpierāda, ka tā ir ieguvusi 
speciālas zināšanas, kas nepiecieš amas šādu pakalpojumu sniegšanai.  
BG, CZ, DE, HU, LT, LV, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
AT: tikai plānošanas pakalpojumiem: ekonomisko vajadzību pārbaude.  
 
NS: 
CY, DE, EE, EL, FR, HR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav 
FI: ierobežojumu nav, izņemot: fiziskai personai jāpierāda, ka tā ir ieguvusi 
speciālas zināšanas, kas nepieciešamas šādu pakalpojumu sniegšanai.  
BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
AT: tikai plānošanas pakalpojumiem: ekonomisko vajadzību pārbaude.  
Inženiertehniskie pakalpojumi  
un 
integrētie inženiertehniskie 
pakalpojumi  
(CPC  8672 un 8673)  LPS: 
BE, CY, EE, ES, EL, FR, HR, IE, IT, LU,  MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
FI: ierobežojumu nav, izņemot: fiziskai personai jāpierāda, ka tā ir ieguvusi 
speciālas zināšanas, kas nepieciešamas šādu pakalpojumu sniegšanai.  
BG, CZ, DE, HU, LT, LV, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
DK: ekonomisko vaj adzību pārbaude, izņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
AT: tikai plānošanas pakalpojumiem: ekonomisko vajadzību pārbaude.  
 
NS: 
CY, DE, EE, EL, FR, HR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
FI: ierobežojumu nav, izņemot: fiziskai personai jāpierāda, ka tā ir ieguvusi 
speciālas zināšanas, kas nepieciešamas šādu pakalpojumu sniegšanai.  
BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
AT: tikai plānošanas pakalpojumiem: ekonomisko vajadzību pārb aude.  
 
743 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Medicīnas (tostarp psihologu) 
un zobārstniecības 
pakalpojumi  
(CPC  9312 un daļa no 85201)  LPS: 
SE: nav  
CY, CZ, DE, DK, EE, ES, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : ekonomisko 
vajadzību pārbaude.  
FR: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz  psihologu 
pakalpojumiem saistību nav  
AT: saistību nav, izņemot attiecībā uz psihologu un zobārstniecības 
pakalpojumiem: ekonomisko vajadzību pārbaude.  
BE, BG, EL, FI, HR, HU, LT, LV, SK : saistību nav  
 
NS: 
EU: saistību nav  
Veterinārie pakalpojumi  
(CPC 932)  LPS: 
SE: nav  
CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : 
ekonomisko vajadzību pārbaude.  
AT, BE, BG, HR, HU, LV, SK : saistību nav  
 
NS: 
EU: saistību nav  
Vecmāšu pakalpojumi  
(daļa no CPC  93191)  LPS: 
IE, SE: nav  
AT, CY, CZ , DE, DK, EE, EL, ES, FR, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : 
ekonomisko vajadzību pārbaude.  
BE, BG, FI, HR, HU, SK : saistību nav  
 
NS: 
EU: saistību nav  
Māsu, fizioterapeitu un vidējā 
medicīniskā personāla 
pakalpojumi  
(daļa no CPC  93191)  LPS: 
IE, SE: nav 
AT, CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FR, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : 
ekonomisko vajadzību pārbaude.  
BE, BG, FI, HR, HU, SK : saistību nav  
 
NS: 
EU: saistību nav  
 
744 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Datorpakalpojumi un ar tiem 
saistītie pakalpojumi  
(CPC 84)  LPS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
FI: ierobežojumu nav, izņemot: fiziskai personai jāpierāda, ka tā ir ieguvusi 
speciālas zināšanas, kas nepieciešamas šādu pakalpojumu sniegšanai.  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārba ude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
 
NS: 
DE, EE, EL, FR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
FI: ierobežojumu nav, izņemot: fiziskai personai jāpierāda, ka tā ir ieguvusi 
speciālas zināšanas, kas nepieciešamas šādu pakalpojumu sniegšanai.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
HR: saistību nav  
Pētniecības un izstrādes 
pakalpojumi  
(CPC  851, 852, izņemot 
psihologa pakalpojumus110, un 
853)  LPS: 
EU, izņemot NL, SE:  jānoslēdz uzņemšanas līgums ar apstiprinātu 
pētniecības organizāciju111. 
EU, izņemot CZ, DK, SK : nav  
CZ, DK, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
 
NS: 
EU, izņemot NL, SE:  jānoslēdz uzņemšanas līgums ar apstiprinātu 
pētniecības organizāciju112. 
EU, izņemot BE, CZ, DK, IT, SK : nav  
BE, CZ, DK, IT, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
                                                            
110 Daļa no CPC  85201, kas ir pie medicīnas un zobārstniecības pakalpojumiem  
111 Visām Eiropas Savienības dalībvalstīm, izņemot DK, pētniecības organizācijas apstiprināšanā 
un uzņemšanas līguma noslēgšanā jāievēro ES 2005.  gada 12.  oktobra Direktīvā 2005/71/EK 
izklāstītie nosacījumi.  
112 Visām Eiropas Savienības dalībvalstīm, izņemot DK, pētniecības organizācijas apstiprināšanā 
un uzņemšanas līguma noslēgšanā jāievēro ES 2005.  gada 12.  oktobra Direktīvā 2005/71/EK 
izklāstītie nosacījumi.  
 
745 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Reklāmas pakalpojumi  
(CPC 871)  LPS: 
BE, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
 
NS: 
EU: saistību nav, izņemot NL. NL: nav  
Tirgus un sabiedriskās domas 
izpētes pakalpojumi  
(CPC 864)  LPS: 
BE, DE, EE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PL, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, DK, EL, FI, HR, LV, MT, RO, SI, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
PT: ierobežojumu nav, izņemot attiecībā uz sabiedriskās domas izpētes 
pakalpojumiem (CPC  86402): saistību nav  
HU, LT : ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz sabiedriskās 
domas izpētes pakalpojumiem (CPC  86402) saistību nav  
 
NS: 
DE, EE, FR, IE, LU, NL, PL, SE : nav  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, EL, ES, FI, HR, IT, LV, MT, RO, SI, SK : ekonomisko 
vajadzību pārbaude.  
PT: ierobežojumu nav, izņemot attiecībā uz sabiedriskās domas izpētes 
pakalpojumiem (CPC  86402): saistību nav  
HU, LT : ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz sabiedriskās 
domas izpētes pakalpojumiem (CPC  86402) saistību nav  
Vadības konsultāciju 
pakalpojumi  
(CPC 865)  LPS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
 
NS: 
CY, DE, EE, EL, FI, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE:  nav 
AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HR, HU, IT, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
 
746 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Ar vadības konsultācijām 
saistīti pakalpojumi  
(CPC 866)  LPS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, LT,  RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
HU: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz šķīrējtiesas un 
samierināšanas pakalpojumiem (CPC  86602): saistību nav  
 
NS: 
CY, DE, EE, EL, FI, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HR, IT, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude  
HU: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz šķīrējtiesas un 
samierināšanas pakalpojumiem (CPC  86602): saistību nav  
Tehnoloģisko pārbaužu un 
analīžu pakalpojumi  
(CPC 8676)  LPS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
 
NS: 
EU: saistību nav, izņemot NL. NL: nav  
Saistītie zinātnisko un 
tehnisko konsultāciju 
pakalpojumi  
(CPC 8675)  LPS: 
BE, EE, EL, ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI , SE: nav  
AT, CZ,CY, DE, DK, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
DE: ierobežojumu nav, izņemot attiecībā uz valsts ieceltiem mērniekiem: 
saistību nav  
FR: ierobežojumu nav, attiecībā uz mērniecības darbību veikšanu, kas 
saistītas ar īpašumtiesību nostiprināšanu un tiesībām uz zemi: saistību nav  
BG: saistību nav  
 
NS: 
EU: saistību nav, izņemot NL. NL: nav  
 
747 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Ieguves rūpniecība  (CPC  883, 
tikai padomdevēju un 
konsultāciju pakalpojumi)  LPS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ,CY, HU, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
 
NS: 
DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI , SE: nav  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, PL, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
Kuģu apkope un remonts  
(daļa no CPC 8868)  LPS: 
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
 
NS: 
EU: saistību nav, izņemot NL. NL: nav  
Dzelzceļa transporta 
aprīkojuma apkope un 
remonts  
(daļa no CPC 8868)  LPS: 
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO,  SK: ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
 
NS: 
EU: saistību nav, izņemot NL. NL: nav  
Mehānisko transportlīdzekļu, 
motociklu, sniega motociklu 
un autopārvadājumu 
aprīkojuma apkope un 
remonts  
(CPC  6112, 6122, daļa no 8867 
un daļa no 8868)  LPS: 
BE, EE, EL, ES, FR,  HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
 
NS: 
EU: saistību nav, izņemot NL. NL: nav  
Gaisa kuģu un to daļu apkope 
un remonts  
(daļa no CPC 8868)  LPS: 
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
 
NS: 
EU: saistību nav, izņemot NL. NL: nav  
 
748 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Metālizstrādājumu, (ar biroju 
nesaistītu) mehānismu, (ar 
pārvadājumiem un biroju) 
nesaistītu iekārtu un 
individuālās lietošanas 
priekšmetu un 
mājsaimniecības piederumu 
apkopes un remonta 
pakalpojumi113 
(CPC  633, 7545, 8861, 8862, 
8864, 8865 un 8866)  LPS: 
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, HU, IE, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
FI: saistību nav, izņemot saistībā ar pēcpārdošanas vai pēciznomāšanas 
līgumu; attiecībā uz individuālās lietošanas priekšmetu un mājsaimniecības 
piederumu apkopi un remontu (CPC  633): ekonomisko vajadzību pārbaud e. 
 
NS: 
EU: saistību nav, izņemot NL. NL: nav  
Rakstiskās un mutiskās 
tulkošanas pakalpojumi  
(CPC  87905, izņemot oficiālas 
vai sertificētas darbības)  LPS: 
BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, DK, FI, HU, IE, LT, LV, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
 
NS: 
CY, DE, EE, FR, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BE, BG, CZ, DK, EL, ES, FI, HU, IE, IT, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
HR: saistību nav  
Telesakaru pakalpojumi  
(CPC  7544, tikai padomdevēju 
un konsultāciju pakalpojumi)  LPS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
 
NS: 
DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
                                                            
113 Biroja mehānismu un iekārtu, tostarp datoru, apk opes un remonta pakalpojumi (CPC  845) 
atrodami pie datorpakalpojumiem.  
 
749 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Pasta un kurjeru pakalpojumi  
(CPC  751, tikai padomdevēju 
un konsultāciju pakalpojumi)  LPS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, FI, HU, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā u z LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
 
NS: 
DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, FI, HU, IT, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
Būvniecība un saistītie 
inženiertehniskie pakalpoj umi 
(CPC  511, 512, 513, 514, 515, 
516, 517 un 518. BG:  CPC 512, 
5131, 5132, 5135, 514, 5161, 
5162, 51641, 51643, 51644, 
5165 un 517)  LPS: 
EU: saistību nav, izņemot BE, CZ, DK, ES, FR, NL  un SE. 
BE, DK, ES, NL, SE : nav  
CZ: ekonomisko vajadzību pārbaude.  
 
NS: 
EU: saistību nav, izņemot NL. NL: nav  
Būvlaukuma izpētes darbs  
(CPC 5111)  LPS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ,CY, FI, HU, LT, LV, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, i zņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
 
NS: 
EU: saistību nav  
Augstākās izglītības 
pakalpojumi  
(CPC 923)  LPS: 
EU, izņemot LU, SE : saistību nav  
LU: saistību nav, izņemot attiecībā uz universitātes profesoriem, kur: nav  
SE: ierobežojumu nav, izņemot attiecībā uz publiski finansētu un privāti 
finansētu izglītības pakalpojumu sniedzējiem, kuri saņem kāda veida valsts 
atbalstu: saistību nav  
 
NS: 
EU, izņemot SE: saistību nav  
SE: ierobežojumu nav, izņemot attiecībā uz publiski finansētu un privāti 
finansētu izglītības pakalpojumu sniedzējiem, kuri saņem kāda veida valsts 
atbalstu: saistību nav  
 
750 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Lauksaimniecība, medniecība 
un mežsaimniecība  (CPC  881, 
tikai padomdevēju un 
konsultāciju pakalpojumi)  LPS: 
EU, izņemot BE, DE, DK, ES, FI, HR  un SE: saistību nav  
BE, DE, ES, HR, SE : nav  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude.  
FI: saistību nav, izņemot attiecībā uz padomdevēju un konsultāciju 
pakalpojumiem saistībā ar mežsaimniecību, kur: nav  
 
NS: 
EU: saistību nav  
Vides pakalpojumi  
(CPC  9401, 9402, 9403, 9404, 
daļa no 94060, 9405, daļa no 
9406 un 9409)  LPS: 
BE, EE, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, EL, HU, LT, LV, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
 
NS: 
EU: saistību nav  
Apdrošināšana un ar to 
saistītie pakalpojumi  (tikai 
padomdevēju un konsultāciju 
pakalpojumi)  LPS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ,CY, FI, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
HU: saistību nav  
 
NS: 
DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : nav  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, FI, IT, LT, PL, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
HU: saistību nav  
Citi finanšu pakalpojumi  (tikai 
padomdevēju un konsultāciju 
pakalpojumi)  LPS: 
BE, DE, ES, EE, EL, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, FI, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attie cībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus.  
HU: saistību nav  
 
NS: 
DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : nav  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, FI, IT, LT, PL, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
HU: saistību nav   
 
751 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Transports  (CPC 71, 72, 73 un 
74, tikai padomdevēju un 
konsultāciju pakalpojumi)  LPS: 
DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
BE: saistību nav  
 
NS: 
CY, DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
PL: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz gaisa 
pārvadājumiem, kur: nav  
BE: saistību nav  
Ceļojumu aģentūru un 
ceļojumu rīkotāju 
pakalpojumi  (ietverot 
ceļojumu vadītājus114) 
(CPC 7471)  LPS: 
AT, CY, CZ, DE, EE, ES, FR, HR, IT, LU, NL, PL, SI, SE : nav 
BG, EL, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
BE, IE: saistību nav, izņemot attiecībā uz ceļojumu vadītājiem, kam: nav 
 
NS: 
EU: saistību nav  
Tūristu gidu pakalpojumi  
(CPC 7472)  LPS: 
NL, PT, SE: nav  
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LU, MT, RO, SK, SI : 
ekonomisko vajadzību pārbaude.  
ES, HR, LT, PL : saistību nav  
 
NS: 
EU: saistību nav  
                                                            
114 Pakalpojumu sniedzēji, kuru pienākums ir konkrētās vietās pavadīt vismaz 10  fizisku personu 
(tūristu) grupu, neveicot gida pienākumus.  
 
752 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Ražošana  (CPC  884 un 885, 
tikai padomdevēju un 
konsultāciju pakalpojumi)  LPS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : nav  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : ekonomisko vajadzību pārbaude.  
DK: ekonomisko vajadzību pārbaude, izņemot attiecībā uz LPS, kuru 
uzturēšanās periods nepārsniedz trīs mēnešus  
 
NS: 
DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : nav  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, PL, RO, SK : ekonomisko vajadzību 
pārbaude.  
 
13.  Apvienotās Karalistes atrunas  
Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Visas nozares  nav 
Juridisko konsultāciju 
pakalpojumi attiecībā uz 
starptautiskajām publiskajām 
tiesībām un piederības 
jurisdikcijas tiesībām  
(daļa no CPC  861)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Uzskaites un grāmatvedības 
pakalpojumi  
(CPC  86212, izņemot “revīzijas 
pakalpojumus”, 86213, 86219 
un 86220)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
Nodokļu konsultāciju 
pakalpojumi  
(CPC 863)115 LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
                                                            
115 Neietver juridisko konsultāciju un juridiskās pārstāvības pakalpojumus nodokļu jautājumos, 
kas starptautiskajās publiskajās tiesībās un piederības jurisdikcijas tiesībās atrodami pie juridisko 
konsultāciju pakalpojumiem.  
 
753 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Arhitektu pakalpojumi  
un 
pilsētplānošanas un ainavu 
arhitektūras pakalpojumi  
(CPC  8671  un 8674)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Inženiertehniskie 
pakalpojumi  
un 
Integrētie inženiertehniskie 
pakalpojumi  
(CPC  8672 un 8673)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Medicīnas (tostarp psihologu) 
un zobārstniecības 
pakalpojumi  
(CPC  9312 un daļa no 85201)  LPS: 
saistību nav  
 
NS: 
saistību nav  
Veterinārie pakalpojumi  
(CPC 932)  LPS: 
saistību nav  
 
NS: 
saistību nav  
Vecmāšu pakalpojumi  
(daļa no CPC  93191)  LPS: 
saistību nav   
 
NS: 
saistību nav  
Māsu, fizioterapeitu un vidējā 
medicīniskā personāla 
pakalpojumi  
(daļa no CPC  93191)  LPS: 
saistību nav  
 
NS: 
saistību nav  
Datorpakalpojumi un ar tiem 
saistītie pakalpojumi  
(CPC 84)  LPS: 
AK nav  
 
NS: 
nav 
 
754 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Pētniecības un izstrādes 
pakalpojumi  
(CPC  851, 852, izņemot 
psihologa pakalpojumus116, un 
853)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Reklāmas pakalpojumi  
(CPC 871)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
Tirgus un sabiedriskās domas 
izpētes pakalpojumi  
(CPC 864)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Vadības konsultāciju 
pakalpojumi  
(CPC 865)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Ar vadības konsultācijām 
saistīti pakalpojumi  
(CPC 866)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Tehnoloģisko pārbaužu un 
analīžu pakalpojumi  
(CPC 8676)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
Saistītie zinātnisko un 
tehnisko konsultāciju 
pakalpojumi  
(CPC 8675)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
                                                            
116 Daļa no CPC  85201, kas ir pie medicīnas un zobārstniecības pakalpojumiem  
 
755 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Ieguves rūpniecība  (CPC  883, 
tikai padomdevēju un 
konsultāciju pakalpojumi)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Kuģu apkope un remonts  
(daļa no CPC 8868)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
Dzelzceļa transporta 
aprīkojuma apkope un 
remonts  
(daļa no CPC 8868)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
Mehānisko transportlīdzekļu, 
motociklu, sniega motociklu 
un autopārvadājumu 
aprīkojuma apkope un 
remonts  
(CPC  6112, 6122, daļa no 8867 
un daļa no 8868)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
Gaisa kuģu un to daļu apkope 
un remonts  
(daļa no CPC 8868)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
Metālizstrādājumu, (ar biroju 
nesaistītu) mehānismu, (ar 
pārvadājumiem un biroju) 
nesaistītu iekārtu un 
individuālās lietošanas 
priekšmetu un 
mājsaimniecības piederumu 
apkopes un remonta 
pakalpojumi117 
(CPC  633, 7545, 8861, 8862, 
8864, 8865 un 8866)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
                                                            
117 Biroja mehānismu un iekārtu, tostarp datoru, apkopes un remonta pakalpojumi (CPC  845) 
atrodami pie datorpakalpojumiem.  
 
756 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Rakstiskās un mutiskās 
tulkošanas pakalpojumi  
(CPC  87905, izņemot oficiālas 
vai sertificētas darbības)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Telesakaru pakalpojumi  
(CPC  7544, tikai padomdevēju 
un konsultāciju pakalpojumi)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Pasta un kurjeru pakalpojumi  
(CPC  751, tikai padomdevēju 
un konsultāciju pakalpojumi)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Būvniecība un saistītie 
inženiertehniskie pakalpojumi  
(CPC  511, 512, 513, 514, 515, 
516, 517 un 518. BG:  CPC 512, 
5131, 5132, 5135, 514, 5161, 
5162, 51641, 51643, 51644, 
5165 un 517)  LPS: 
saistību nav  
 
NS: 
saistību nav  
Būvlaukuma izpētes darbs  
(CPC 5111)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
Augstākās izglītības 
pakalpojumi  
(CPC 923)  LPS: 
saistību nav  
 
NS: 
saistību nav  
Lauksaimniecība, medniecība 
un mežsaimniecība  (CPC  881, 
tikai padomdevēju un 
konsultāciju pakalpojumi)  LPS: 
saistību nav  
 
NS: 
saistību nav  
 
757 
 Nozare vai apakšnozare  Atrunu apraksts  
Vides pakalpojumi  
(CPC  9401, 9402, 9403, 9404, 
daļa no 94060, 9405, daļa no 
9406 un 9409)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
Apdrošināšana un ar to 
saistītie pakalpojumi  (tikai 
padomdevēju un konsultāciju 
pakalpojumi)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Citi finanšu pakalpojumi  (tikai 
padomdevēju un konsultāciju 
pakalpojumi)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav  
Transports  (CPC  71, 72, 73 un 
74, tikai padomdevēju un 
konsultāciju pakalpojumi)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
Ceļojumu aģentūru un 
ceļojumu rīkotāju 
pakalpojumi  (ietverot 
ceļojumu vadītājus118) 
(CPC 7471)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
Tūristu gidu pakalpojumi  
(CPC 7472)  LPS: 
nav 
 
NS: 
saistību nav  
Ražošana  (CPC  884 un 885, 
tikai padomdevēju un 
konsultāciju pakalpojumi)  LPS: 
nav 
 
NS: 
nav 
                                                            
118 Pakalpojumu sniedzēji, kuru pienākums ir konkrētās vietās pavadīt vismaz 10  fizisku personu 
(tūristu) grupu, neveicot gida pienākumus.  
 
758 
  
 
  
 
759 
 SERVIN -5. PIELIKUMS.  FIZISKU PERSONU PĀRVIETOŠANĀS  
1. pants. Ar ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos saistītās procedurālās saistības  
Puses nodrošina, ka tās pieteikumu par ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos izskatīšanā atbilstoši 
savām attiecīgajām nolīgumā noteiktajām saistībām vadās pēc labas administratīvās prakses.  
(a) Katra Puse nodrošina, ka maksas, ko  kompetentās iestādes iekasē par ieceļošanas un pagaidu 
uzturēšanās pieteikumu izskatīšanu, nepamatoti netraucē vai nekavē pakalpojumu 
tirdzniecību saskaņā ar šo nolīgumu;  
(b) ievērojot katras Puses kompetento iestāžu rīcības brīvību, dokumentiem, ko pieprasa  no 
pieteikuma iesniedzēja pieteikumā ieceļošanas vai pagaidu uzturēšanās atļaujas piešķiršanai 
īstermiņa viesdarbiniekiem, vajadzētu būt samērīgiem ar to iegūšanas mērķi;  
(c) aizpildītus pieteikumus ieceļošanas un pagaidu uzturēšanās atļaujas saņemšanai katr as Puses 
kompetentās iestādes izskata pēc iespējas ātrāk;  
(d) pēc pieteikuma iesniedzēja jebkura pamatota pieprasījuma katras Puses kompetentās iestādes 
cenšas bez nepamatotas kavēšanās sniegt informāciju par pieteikuma statusu;  
(e) Ja kādas Puses kompetentajām ie stādēm no pieteikuma iesniedzēja ir nepieciešama papildu 
informācija, lai apstrādātu pieteikumu, tās cenšas bez liekas kavēšanās informēt pieteikuma 
iesniedzēju;  
(f) katras Puses kompetentās iestādes informē pieteikuma iesniedzēju par pieteikuma iznākumu 
nekav ējoties pēc lēmuma pieņemšanas;  
(g) ja pieteikums tiek apstiprināts, tad katras Puses kompetentās iestādes pieteikuma 
iesniedzējam paziņo uzturēšanās ilgumu un citus svarīgus noteikumus;  
(h) ja pieteikums tiek noraidīts, tad Puses kompetentās iestādes pēc pieprasījuma vai pēc pašu 
iniciatīvas dara pieteikuma iesniedzējam pieejamu informāciju par jebkādām iespējamām 
pārskatīšanas un pārsūdzības procedūrām un  
(i) katra Puse cenšas pieņemt un izskatīt pieteikumus elektroniskā formā.  
2. pants. Papildu procedurālās saistības, ko piemēro uzņēmumu ietvaros pārceltiem darbiniekiem, to 
partneriem, bērniem un ģimenes locekļiem119  
1. Katras Puses kompetentās iestādes pieņem lēmumu par uzņēmuma ietvaros pārcelta 
darbinieka pieteikumu par ieceļošanu vai pagaidu uzturēšanos vai t ā atjaunošanu un lēmumu paziņo 
pieteikuma iesniedzējam rakstveidā saskaņā ar paziņošanas procedūrām, ko paredz valsts normatīvie 
akti, cik vien drīz iespējams, bet ne vēlāk kā 90 dienas pēc pilnīga pieteikuma iesniegšanas datuma.  
2. Ja informācija vai dokumen tācija, ko iesniedz pieteikuma pamatojumam, nav pilnīga, 
kompetentās iestādes cenšas pieteikuma iesniedzējam samērīgā laikposmā paziņot par 
nepieciešamo papildu informāciju un noteikt samērīgu laikposmu tās iesniegšanai. Šā panta 
                                                            
119  Šā panta 1., 2. un 3.  punktu nepiemēro dalībvalstīm, kurās nepiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu 2014/66/ES (2014.  gada 15.  maijs) par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu 
valstspiederīgajiem saistībā ar pārcelšanu uzņēmuma ietva ros (“ ICT”“ direktīva”)  
 
760 
 1. punktā minēto laikposmā  neieskaita laiku, kad kompetentās iestādes nav saņēmušas 
nepieciešamo papildu informāciju.  
3. Savienība uz Apvienotās Karalistes fizisko personu ģimenes locekļiem, kas ir uzņēmuma 
ietvaros pārcelti darbinieki uz Savienību, attiecina ieceļošanas un pagaidu uz turēšanās tiesības, kas 
uzņēmuma ietvaros pārcelta darbinieka ģimenes locekļiem piešķirtas saskaņā ar 19. pantu Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/66/ES (2014. gada 15. maijs) par uzņēmuma ietvaros 
pārceltu trešo valstu valstspiederīgo ieceļošana s un uzturēšanās nosacījumiem.  
4. Apvienotā Karaliste atļauj uzņēmuma ietvaros pārceltu darbinieku partneru un apgādājamo 
bērnu ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos, kā atļauts saskaņā ar Apvienotās Karalistes imigrācijas 
noteikumiem.  
5. Apvienotā Karaliste ļauj 4 . punktā minētajiem uzņēmuma ietvaros pārceltu darbinieku 
partneriem un apgādājamiem bērniem to vīzas darbības laikā strādāt darbinieka vai pašnodarbinātas 
personas statusā un nepieprasa viņiem iegūt darba atļauju.  
 
  
 
761 
 SERVIN -6. PIELIKUMS.  VADLĪNIJAS PAR PROFESIONĀLO KVALIFIKĀCIJU ATZĪŠANAS KĀRTĪBU  
A IEDAĻA. Vispārīgie noteikumi  
Ievads  
1. Šajā pielikumā ir iekļautas vadlīnijas par vienošanos attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju 
atzīšanas nosacījumiem (“vienošanās”), kā paredzēts SERVIN.5.13.  pantā [Profesionālās 
kvalifikācijas].  
2. Saskaņā ar minēto pantu šīs vadlīnijas ņem vērā, izstrādājot Pušu profesionālo organizāciju 
vai iestāžu kopīgos ieteikumus (“kopīgi ieteikumi”).  
3. Šīs vadlīnij as nav saistošas, nav izsmeļošas un tās nemaina un neietekmē šajā nolīgumā 
paredzētās Pušu tiesības un pienākumus. Tajās ir izklāstīts tipisks vienošanās saturs un sniegtas 
vispārīgas norādes par vienošanās ekonomisko vērtību un attiecīgo profesionālās kva lifikācijas 
režīmu saderību.  
4. Ne visi šo vadlīniju elementi var būt būtiski visos gadījumos, un profesionālās organizācijas 
un iestādes var brīvi iekļaut savos kopīgajos ieteikumos jebkuru citu elementu, ko tās uzskata par 
būtisku vienošanās par attiecīg o profesiju un profesionālajām darbībām elementu saskaņā ar šo 
nolīgumu.  
5. Partnerības padomei būtu jāņem vērā vadlīnijas, lemjot par to, vai izstrādāt un pieņemt 
vienošanās. Tās neskar tās pārskatu par kopīgo ieteikumu atbilstību Otrās daļas [Tirdzniecīb a, 
transports un zvejniecība] Pirmā temata [Tirdzniecība] II  sadaļai [Pakalpojumi un investīcijas] un tās 
rīcības brīvību ņemt vērā elementus, ko tā uzskata par būtiskiem, tostarp tos, kas ietverti kopīgajos 
ieteikumos.  
B IEDAĻA. Vienošanās forma un saturs  
6. Šajā iedaļā ir izklāstīts tipisks vienošanās saturs, kas daļēji nav to profesionālo organizāciju 
vai iestāžu kompetencē, kuras sagatavo kopīgos ieteikumus. Tomēr šie aspekti ir noderīga 
informācija, kas jāņem vērā, sagatavojot kopīgos ieteikumus, lai t ie būtu labāk pielāgoti iespējamajai 
vienošanās darbības jomai.  
7. Jautājumi, kas atsevišķi aplūkoti šajā nolīgumā un attiecas uz vienošanos (piemēram, 
vienošanās ģeogrāfiskā darbības joma, tās mijiedarbība ar plānotiem neatbilstošiem pasākumiem, 
strīdu iz šķiršanas sistēma, pārsūdzības mehānismi, pārraudzības un pārskatīšanas mehānismi), 
nebūtu jāietver kopīgos ieteikumos.  
8. Vienošanās var paredzēt dažādus mehānismus profesionālo kvalifikāciju atzīšanai Pusē. To 
var arī ierobežot, bet ne obligāti, nosakot vienošanās darbības jomu, procesuālos noteikumus, 
atzīšanas sekas un papildu prasības, kā arī administratīvās vienošanās.  
9. Partnerības padomes pieņemtajā vienošanās būtu jāatspoguļo rīcības brīvības pakāpe, ko 
paredzēts saglabāt kompetentajām iestādēm, k uras lemj par atzīšanu.  
Vienošanās darbības joma  
10. Vienošanās būtu jānorāda:  
 
762 
 (a) konkrētā( -ās) reglamentētā( -ās) profesija( -as), attiecīgais( -ie) profesionālais( -ie) nosaukums( -i) 
un darbība vai darbību kopums, uz ko attiecas reglamentētās profesijas praktizēšanas joma 
abās Pusēs (“praktizēšanas joma”) un  
(b) vai tā attiecas uz profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, lai varētu saņemt pielaidi profesionālajai 
darbībai uz noteiktu laiku vai uz nenoteiktu laiku.  
Atzīšanas nosacījumi  
11. Vienošanās jo īpaši va r precizēt:  
(a) profesionālās kvalifikācijas, kas nepieciešamas atzīšanai saskaņā ar vienošanos (piemēram, 
kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, profesionālā pieredze vai cits kompetences apliecinājums);  
(b) cik liela ir atzīšanas iestāžu rīcības brīvība, izvērtējo t pieprasījumus par šo kvalifikāciju atzīšanu 
un 
(c) procedūras, kas paredzētas tam, lai novērstu novirzes un neatbilstības starp profesionālajām 
kvalifikācijām un līdzekļi šo atšķirību novēršanai, tostarp iespēja piemērot kompensācijas 
pasākumus vai jebkādus citus attiecīgus nosacījumus un ierobežojumus.  
Procedūras noteikumi  
12. Vienošanās var norādīt:  
(a) vajadzīgos dokumentus un formu, kādā tie būtu jāiesniedz (piemēram, elektroniski vai citā 
veidā, vai nepieciešams pievienot tulkojumus vai autentiskuma aplieci nājumus utt.);  
(b) atzīšanas procesa posmus un procedūras, tostarp tos, kas attiecas uz iespējamiem 
kompensācijas pasākumiem, attiecīgajiem pienākumiem un termiņiem un  
(c) tādas informācijas pieejamību, kas attiecas uz visiem atzīšanas procesu un prasību aspektiem .  
Atzīšanas sekas un papildu prasības  
13. Vienošanās var paredzēt noteikumus par atzīšanas sekām (attiecīgā gadījumā arī attiecībā uz 
dažādiem nodrošināšanas veidiem);  
14. vienošanās var aprakstīt jebkādas papildu prasības attiecībā uz efektīvu reglamentē tās 
profesijas praktizēšanu uzņēmējā Pusē. Šādās prasībās varētu iekļaut:  
(a) reģistrācijas prasības vietējās iestādēs;  
(b) atbilstošas valodu prasmes;  
(c) pierādījumus par labām rakstura īpašībām;  
(d) atbilstību uzņēmējas Puses prasībām attiecībā uz komercnosaukumu vai  firmas nosaukumu 
izmantošanu;  
(e) atbilstību uzņēmējas Puses ētikas, neatkarības un profesionālās ētikas prasībām;  
(f) nepieciešamību iegūt profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu;  
 
763 
 (g) noteikumus par disciplināratbildību, finansiālo atbildību un profesionālo atbildību un  
(h) prasības nepārtrauktai profesionālajai izaugsmei.  
Vienošanās pārvaldība  
15. Vienošanās būtu jāparedz noteikumi, saskaņā ar kuriem to var pārskatīt vai atsaukt, un 
jebkuras pārskatīšanas vai atsaukšanas sekas. Var apsvērt arī tā du noteikumu iekļaušanu, kas 
attiecas uz jebkuras iepriekš piešķirtas atzīšanas sekām.  
C IEDAĻA. Paredzētās vienošanās ekonomiskā vērtība  
16. Saskaņā ar SERVIN 5.13.  panta [Profesionālās kvalifikācijas] 2.  punktu kopīgajiem 
ieteikumiem pievieno pierādījumu s par paredzētās vienošanās ekonomisko vērtību. Tas var ietvert 
novērtējumu par ekonomiskajiem ieguvumiem, ko vienošanās varētu sniegt abu Pušu ekonomikai. 
Šāds novērtējums var palīdzēt Partnerības padomei izstrādāt un pieņemt vienošanos.  
17. Noderīgi elem enti būtu tādi aspekti kā pašreizējais tirgus atvērtības līmenis, nozares 
vajadzības, tirgus tendences un norises, klientu vēlmes un prasības, kā arī darījumdarbības iespējas.  
18. Novērtējumā nav jāietver pilnīga un detalizēta ekonomiska analīze, bet tajā  būtu jāsniedz 
paskaidrojums par interesi, ko rada konkrētā profesija, un paredzamajiem ieguvumiem, ko Puses gūs 
no vienošanās pieņemšanas.  
D IEDAĻA. Attiecīgo profesionālās kvalifikācijas režīmu saderība  
19. Saskaņā ar SERVIN 5.13.  panta [Profesionālās kv alifikācijas] 2.  punktu kopīgos ieteikumus 
pamato ar pierādījumiem par attiecīgo profesionālās kvalifikācijas režīmu saderību. Šis novērtējums 
var palīdzēt Partnerības padomei izstrādāt un pieņemt vienošanos.  
20. Šā procesa mērķis ir palīdzēt profesionāla jām organizācijām un iestādēm novērtēt attiecīgo 
profesionālo kvalifikāciju un darbību saderību ar nolūku vienkāršot un atvieglot profesionālo 
kvalifikāciju atzīšanu.  
Pirmais posms: novērtējums par praktizēšanas jomu un profesionālajām kvalifikācijām, kas  
vajadzīgas, lai strādātu reglamentētajā profesijā katrā Pusē.  
21. Novērtējums par praktizēšanas jomu un profesionālajām kvalifikācijām, kas vajadzīgas, lai 
strādātu reglamentētajā profesijā katrā Pusē, būtu jābalsta uz visu attiecīgo informāciju.  
22. Būtu  jānorāda šādi elementi:  
(a) darbības vai darbību kopumi, uz ko attiecas reglamentētās profesijas praktizēšanas tiesību 
tvērums un  
(b) profesionālās kvalifikācijas, kas katrā Pusē vajadzīgas, lai praktizētu reglamentētajā profesijā, 
un kas var ietvert jebkuru no š ādiem elementiem:  
(i) obligātās izglītības prasības, piemēram, iestāšanās prasības, izglītības līmenis, studiju ilgums un 
mācību saturs;  
 
764 
 (ii) minimālā nepieciešamā profesionālā pieredze, piemēram, praktiskās apmācības vai 
pārraudzītas profesionālās prakses vieta, ilgums un nosacījumi pirms reģistrācijas, licencēšanas 
vai līdzvērtīgas darbības;  
(iii) nokārtotas pārbaudes, jo īpaši profesionālās kompetences pārbaudes un  
(iv) apliecības vai līdzvērtīga dokumenta iegūšana, kas cita starpā apliecina, ka ir izpildītas 
profesionālā s kvalifikācijas prasības, kas vajadzīgas, lai strādātu profesijā.  
Otrais posms: novērtē atšķirības starp reglamentētās profesijas praktizēšanas jomu vai 
profesionālajām kvalifikācijām, kas vajadzīgas, lai praktizētu reglamentēto profesiju katrā Pusē.  
23. Novērtējot atšķirības reglamentētās profesijas praktizēšanas jomā vai profesionālajā 
kvalifikācijā, kas vajadzīga, lai praktizētu reglamentēto profesiju katrā Pusē, jo īpaši būtu jānosaka 
būtiskas atšķirības.  
24. Praktizēšanas darbības jomā var būt būtiskas atšķirības, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie 
nosacījumi:  
(a) viena vai vairākas darbības, uz kurām uzņēmējā Pusē attiecas reglamentēta profesija, 
izcelsmes Pusē neietilpst attiecīgajā profesijā;  
(b) uz šādām darbībām uzņēmējā Pusē attiecas īpaša apmāc ība; 
(c) apmācība šādām darbībām uzņēmējā Pusē aptver jautājumus, kas būtiski atšķiras no tiem, uz 
kuriem attiecas pretendenta kvalifikācija.  
25. Profesionālās kvalifikācijas, kas vajadzīgas, lai praktizētu reglamentētajā profesijā, var būtiski 
atšķirties, ja Pušu prasības atšķiras attiecībā uz tās apmācības līmeni, ilgumu vai saturu, kas 
vajadzīga, lai veiktu darbības, ko aptver reglamentētā profesija.  
Trešais posms: Atzīšanas mehānismi  
26. Atkarībā no apstākļiem profesionālās kvalifikācijas atzīšanai var būt  dažādi mehānismi.  Pusē 
var būt dažādi mehānismi.  
27. Ja praktizēšanas joma un profesionālās kvalifikācijas, kas vajadzīgas, lai praktizētu 
reglamentētajā profesijā, būtiski neatšķiras, vienošanās var paredzēt vienkāršāku un racionalizētāku 
atzīšanas proce su nekā tad, ja pastāv būtiskas atšķirības.  
28. Ja pastāv būtiskas atšķirības, vienošanās var paredzēt kompensācijas pasākumus, kas ir 
pietiekami, lai novērstu šādas atšķirības.  
29. Ja būtisku atšķirību mazināšanai izmanto kompensācijas pasākumus, tad tiem  vajadzētu būt 
samērīgiem ar atšķirību, ko ar tiem cenšas novērst. Lai novērtētu nepieciešamo kompensācijas 
pasākumu apmēru, varētu ņemt vērā jebkādu praktisku profesionālo pieredzi vai oficiāli apstiprinātu 
apmācību.  
30. Neatkarīgi no tā, vai atšķirība ir  būtiska, vienošanās var ņemt vērā rīcības brīvības pakāpi, ko 
paredzēts saglabāt kompetentajām iestādēm, kuras lemj par atzīšanas pieprasījumiem.  
31. Kompensācijas pasākumiem var būt dažādi veidi, tostarp:  
 
765 
 (a) uzraudzītas praktizēšanas periods reglamentētā pr ofesijā uzņēmējā Pusē, ko, iespējams, 
papildina papildu apmācība, par ko atbild kvalificēta persona un uz ko attiecas reglamentēts 
novērtējums;  
(b) tests, ko veikušas vai atzinušas uzņēmējas Puses attiecīgās iestādes, lai novērtētu pretendenta 
spēju praktizēt reglamentētā profesijā minētajā Pusē vai  
(c) praktizēšanas jomas pagaidu ierobežojumi; vai abu veidu apvienojums.  
32. Vienošanās varētu paredzēt, ka pretendentiem tiek dota iespēja izvēlēties starp dažādiem 
kompensācijas pasākumiem, ja tas varētu ierobežot pr etendentu administratīvo slogu un ja šādi 
pasākumi ir līdzvērtīgi.  
  
 
766 
 PPROC -1. PIELIKUMS.  PUBLISKAIS IEPIRKUMS  
A IEDAĻA. Attiecīgie Nolīguma par valsts iepirkumu noteikumi  
I līdz III pants, IV.  panta 1. punkta a) apakšpunkts, IV panta 2. punkts līdz IV panta 7.  punkts, VI līdz 
XV pants, XVI panta1.  punkts līdz XVI panta 3. punkts, XVII un XVIII pants.  
B IEDAĻA. Saistības attiecībā uz piekļuvi tirgum  
Šīs iedaļas nolūkos “CPC” ir Centrālā preču kl asifikācija (Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas 
biroja Starptautisko Ekonomikas un sociālo lietu komitejas statistikas dokumentu M  sērija, Nr.  77, 
Ņujorka, 1991.  gads);  
B.1. apakšiedaļa. Eiropas Savienība  
Saskaņā ar PPROC 2.2. un PPROC 2.3.  pantu Otrās daļas Pirmā temata VI  sadaļu [PUBLISKAIS 
IEPIRKUMS] piemēro ne tikai iepirkumam, uz ko attiecas GPA  I papildinājuma Eiropas Savienības 
pielikumi, bet arī iepirkumam, uz kuru attiecas šī apakšiedaļa.  
Uz iepirkumu, uz ko attiecas šī apakšiedaļa, attiecas arī GPA  I papildinājuma Eiropas Savienības 1. –
7. pielikuma piezīmes, ja vien šajā apakšiedaļā nav paredzēts citādi.  
Iepirkums, uz kuru attiecas apakšiedaļa  
1. Citi iepirkumu veicēji  
Preču un pakalpojumu i epirkums, kā norādīts GPA  I papildinājuma Eiropas Savienības 4. –6. pielikumā 
un šīs apakšiedaļas 2.  punktā, ko veic turpmāk norādītie iepirkumu veicēji dalībvalstīs:  
(a) visi līgumslēdzēji, uz kuru iepirkumu attiecas ES komunālo pakalpojumu direktīva un kuri i r 
līgumslēdzējas iestādes (piemēram, tās, uz ko attiecas GPA  I papildinājuma 1. un 2.  pielikums) 
vai publiski uzņēmumi120, un kuru darbība ir kādā no turpmāk minētajām jomām  
(i) komunālo pakalpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai 
ekspluatā cija saistībā ar gāzes vai siltuma ražošanu, transportēšanu vai sadali, vai arī 
gāzes vai siltuma apgādi šādiem tīkliem,  
                                                            
120  Saskaņā ar ES komunālo pakalpojumu direktīvu publisks uzņēmums ir uzņēmums, kurā 
līgumslēdzējām iestādēm var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme atbilstīgi to īpašuma tiesībām uz minēto 
uzņēmumu, finansiālajai līdzdalībai mi nētajos uzņēmumos vai noteikumiem, kas reglamentē minētos 
uzņēmumus.  
Uzskata, ka līgumslēdzējai iestādei ir dominējoša ietekme, ja minētā iestāde kādā uzņēmumā tieši vai netieši:  
i. ir īpašnieks lielākajai daļai šā uzņēmuma parakstītā kapitāla vai  
ii. kont rolē balsu vairākumu, kas saistīts ar uzņēmuma emitētajām akcijām, vai  
iii. var iecelt vairāk nekā pusi konkrētā uzņēmuma administrācijas, vadības vai uzraudzības 
struktūras locekļu.  
 
767 
 (ii) jebkāds šādas darbības un GPA  I papildinājuma 3. pielikumā minētās darbības 
apvienojums;  
b)  privāti iepirkuma veicēji, kuru viena no darbībām ir kāda no šā punkta a)  apakšpunktā, GPA 
I papildinājuma 3.  pielikuma 1.  punktā minētajām darbībām vai jebkāds to apvienojums un 
kuri darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, ko piešķīrusi dalībvalsts 
kompetentā iestāde;  
attiecī bā uz iepirkumu, kā vērtība ir vienāda ar šādām robežvērtībām vai tās pārsniedz:  
- 400 000 SDR preču un pakalpojumu iepirkumam,   
- 5 000 000 SDR būvniecības pakalpojumu iepirkumam ( CPC 51). 
2. Papildu pakalpojumi  
Šādu pakalpojumu iepirkums papildus pakalpojumiem , kas uzskaitīti GPA  I papildinājuma Eiropas 
Savienības 5. pielikumā, subjektiem, uz kuriem attiecas GPA  I papildinājuma Eiropas Savienības 1. –
3. pielikums vai šīs apakšiedaļas 1.  punkts:  
- viesnīcu un restorānu pakalpojumi ( CPC 641),  
- ēdienu pasniegšanas pa kalpojumi (CPC  642),  
- dzērienu pasniegšanas pakalpojumi (CPC  643),  
- ar telesakariem saistīti pakalpojumi (CPC  754),  
- ar nekustamo īpašumu saistīti pakalpojumi par atlīdzību vai uz līguma pamata (CPC  8220),  
- citi komercdarbības pakalpojumi (CPC  87901, 87903, 87 905–87907),  
- izglītības pakalpojumi (CPC  92). 
Piezīmes.  
1. Līgumiem par viesnīcu un restorānu pakalpojumiem ( CPC 641), ēdienu pasniegšanas 
pakalpojumiem ( CPC 642), dzērienu pasniegšanas pakalpojumiem ( CPC 643) un izglītības 
pakalpojumiem ( CPC 92) uz Apvienotās Karalistes piegādātājiem, tostarp pakalpojumu sniedzējiem, 
attiecas valsts režīms, ja šo līgumu vērtība ir vienāda ar 750  000 EUR vai lielāka, kad tos piešķir 
iepirkuma veicēji saskaņā ar GPA  I papildinājuma Eiropas Savienības 1. un 2.  pielikumu, un ja to 
vērtība ir vienāda ar 1  000 000 EUR vai lielāka, kad tos piešķir iepirkuma veicēji saskaņā ar GPA  
I papildinājuma Eiropas Savienības 3.  pielikumu vai saskaņā ar šīs apakšiedaļas 1.  punktu.  
2. Tādu gāzes vai siltuma piegādi tīkliem, kas iedzī votājiem nodrošina pakalpojumu, kuru sniedz 
iepirkumu veicējs, kas nav līgumslēdzēja iestāde, neuzskata par attiecīgu darbību šīs apakšiedaļas 
nozīmē, ja:  
a) gāzes vai siltuma ražošana, ko veic attiecīgais subjekts, notiek tāpēc, ka tā patēriņš ir vajadzīg s, 
lai veiktu darbību, kas nav minēta šajā apakšiedaļā vai GPA  I papildinājuma Eiropas Savienības 
3. pielikuma a) līdz f)  punktā; un  
 
768 
 b) piegāde publiskajam tīklam ir paredzēta tikai šādas ražošanas saimnieciskai izmantošanai un 
nepārsniedz 20 % no subjekta  apgrozījuma, pamatojoties uz vidējo rādītāju iepriekšējos trīs 
gados, ieskaitot kārtējo gadu.  
3. Otrās daļas Pirmā temata VI  sadaļa [PUBLISKAIS IEPIRKUMS] un šis pielikums neattiecas uz 
šādu pakalpojumu iepirkumu:  
a)  cilvēku veselības pakalpojumu sniegšana (CPC 931);  
b)  administratīvie veselības aprūpes pakalpojumi ( CPC 91122) un  
c)  aprūpes personāla nodrošināšanas pakalpojumi un medicīniskā personāla nodrošināšanas 
pakalpojumi ( CPC 87206 un CPC 87209).  
B.2. apakšiedaļa. Apvienotā Karaliste  
Saskaņā ar Otrā s daļas Pirmā temata PPROC 2.2. un PPROC 2.3.  pantu VI  sadaļu [PUBLISKAIS 
IEPIRKUMS] piemēro ne tikai iepirkumam, uz ko attiecas GPA  II pants, bet arī iepirkumam, uz ko 
attiecas šī apakšiedaļa.  
Uz iepirkumu, uz ko attiecas šī apakšiedaļa, attiecas arī GPA  I papildinājuma Apvienotās Karalistes 1. –
7. pielikuma piezīmes, ja vien šajā apakšiedaļā nav paredzēts citādi.  
Iepirkums, uz kuru attiecas apakšiedaļa  
1.  Citi iepirkuma veicēji  
Preču un pakalpojumu iepirkums, kā norādīts GPA  I papildinājuma Apvienotās Karalistes 4. –6. 
pielikumā un šīs apakšiedaļas 2. punktā, ko veic turpmāk norādītie iepirkuma veicēji Apvienotajā 
Karalistē:  
a) visi līgumslēdzēji, uz kuru iepirkumu attiecas Komunālo pakalpojumu līgumu likums (2016) un 
Komunālo  pakalpojumu (Skotija) līgumu likums (2016)un kuri ir līgumslēdzējas iestādes (piemēram, 
tie, uz ko attiecas GPA  I papildinājuma 1. un 2.  pielikums) vai publiski uzņēmumi (sk. 1.  piezīmi), un 
kuru darbība ir kādā no turpmāk minētajām jomām  
i)  komunālo pak alpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai 
ekspluatācija saistībā ar gāzes vai siltuma ražošanu, transportēšanu vai sadali, vai arī 
gāzes vai siltuma apgādi šādiem tīkliem,  
ii)  jebkāds šādas darbības un GPA  I papildinājuma 3.  pielikumā minētās darbības 
apvienojums;  
b) privāti iepirkuma veicēji, kuru viena no darbībām ir kāda no šā punkta a) apakšpunktā, GPA  I 
papildinājuma 3. pielikuma 1. punktā minētajām darbībām vai jebkāds to apvienojums un kuri 
darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ek skluzīvām tiesībām, ko piešķīrusi Apvienotās Karalistes 
kompetentā iestāde;  
attiecībā uz iepirkumu, kā vērtība ir vienāda ar šādām robežvērtībām vai tās pārsniedz:  
- 400 000 SDR preču un pakalpojumu iepirkumam,       
- 5 000 000 SDR būvniecības pakalpojumu iep irkumam ( CPC 51). 
 
769 
 1. punkta piezīmes.  
1. Saskaņā ar Komunālo pakalpojumu līgumu likuma (2016) noteikumiem “publisks 
uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kurā līgumslēdzējas iestādes var tieši vai netieši īstenot 
dominējošu ietekmi, pamatojoties uz:  
a)  īpašumtiesībām uz šo uzņēmumu;  
b)  finansiālo līdzdalību minētajā uzņēmumā; vai  
c)  noteikumiem, kas reglamentē šo uzņēmumu . 
2. Saskaņā ar Komunālo pakalpojumu (Skotija) līgumu likumu (2016) “publisks 
uzņēmums” ir persona, attiecībā uz kuru viena vai vairākas  līgumslēdzējas iestādes var tieši vai 
netieši īstenot dominējošu ietekmi viena vai vairāku šādu iemeslu dēļ:  
a)  īpašumtiesības uz šo personu;  
b)  finansiāla līdzdalība šajā personā;  
c)  tiesības, kas tām piešķirtas ar noteikumiem, kuri reglamentē šo pers onu.  
3. Saskaņā gan ar Komunālo pakalpojumu līgumu likumu (2016), gan Komunālo 
pakalpojumu (Skotija) līgumu likumu (2016) tiek pieņemts, ka līgumslēdzējām iestādēm ir 
dominējoša ietekme jebkurā no šādiem gadījumiem, kuros šīs iestādes tieši vai netieši:  
a)  ir attiecīgā uzņēmuma parakstītā kapitāla lielākās daļas turētājas;  
b)  kontrolē balsu vairākumu, kas saistīts ar uzņēmuma emitētajām akcijām;  
c) var iecelt vairāk nekā pusi konkrētā uzņēmuma administrācijas, vadības vai uzraudzības 
struktūras locekļu.  
2. Papildu pakalpojumi  
Šādu pakalpojumu iepirkums papildus pakalpojumiem, kas uzskaitīti GPA  I papildinājuma Apvienotās 
Karalistes 5.  pielikumā, subjektiem, uz kuriem attiecas GPA  I papildinājuma Apvienotās Karalistes 1. –
3. pielikums vai šīs apakšiedaļas 1.  punkts:   
- viesnīcu un restorānu pakalpojumi ( CPC 641),  
- ēdienu pasniegšanas pakalpojumi (CPC  642),  
- dzērienu pasniegšanas pakalpojumi (CPC  643),  
- ar telesakariem saistīti pakalpojumi (CPC  754),  
- ar nekustamo īpašumu saistīti pakalpojumi par atlīdzību vai uz līguma pamata (CPC  8220),  
- citi komercdarbības pakalpojumi (CPC  87901, 87903, 87905 –87907),  
- izglītības pakalpojumi (CPC  92). 
 
770 
 Piezīmes.  
1. Līgumiem par Viesnīcu un restorānu pakalpojumiem ( CPC 641), ēdienu pasniegšanas 
pakalpojumiem ( CPC 643), dzērie nu pasniegšanas pakalpojumiem ( CPC 643) un izglītības 
pakalpojumiem ( CPC 92) uz Eiropas Savienības piegādātājiem, tostarp pakalpojumu sniedzējiem, 
attiecas valsts režīms, ja šo līgumu vērtība ir vienāda ar  663 540 GBP vai lielāka, kad tos piešķir 
iepirkuma  veicēji saskaņā ar GPA  I papildinājuma Apvienotās Karalistes 1. un 2.  pielikumu, un ja to 
vērtība ir vienāda ar 884  720 GBP  vai lielāka, kad tos piešķir iepirkuma veicēji saskaņā ar GPA  
I papildinājuma Apvienotās Karalistes 3.  pielikumu vai saskaņā ar šīs  iedaļas 1.  punktu.  
2. Tādu gāzes vai siltuma piegādi tīkliem, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumu, kuru sniedz 
iepirkumu veicējs, kas nav līgumslēdzēja iestāde, neuzskata par attiecīgu darbību šīs iedaļas nozīmē, 
ja: 
a)  gāzes vai siltuma ražošana, ko ve ic attiecīgais subjekts, notiek tāpēc, ka tā patēriņš ir vajadzīgs, 
lai veiktu darbību, kas nav minēta šajā iedaļā vai GPA  I papildinājuma Apvienotās Karalistes 
3. pielikuma a) līdz f)  punktā un  
b)  piegāde publiskajam tīklam ir paredzēta tikai šādas ražoš anas saimnieciskai izmantošanai un 
nepārsniedz 20  % no subjekta apgrozījuma, pamatojoties uz vidējo rādītāju iepriekšējos trīs 
gados, ieskaitot kārtējo gadu.  
3. Otrās daļas Pirmā temata VI  sadaļa [PUBLISKAIS IEPIRKUMS] un šis pielikums neattiecas uz 
šādu pakalpojumu iepirkumu:  
a)  cilvēku veselības pakalpojumu sniegšana ( CPC 931);  
b)  administratīvie veselības aprūpes pakalpojumi ( CPC 91122) un  
c)  aprūpes personāla nodrošināšanas pakalpojumi un medicīniskā personāla nodrošināšanas 
pakalpojumi ( CPC 87206  un CPC 87209).  
 
  
 
771 
 ENER -1. PIELIKUMS. ENERGOPRODUKTU, OGĻŪDEŅRAŽU UN IZEJVIELU SARAKSTI  
ENERĢIJAS PREČU SARAKSTS PĒC HS KODA  
- Dabasgāze, tostarp sašķidrināta dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze ( LPG), (HS kods 27.11)  
- Elektroenerģija (HS kods 27.16)  
- Jēlnafta  un naftas produkti (HS kods 27.09 –27.10, 27.13 -27.15)  
- Cietais kurināmais (HS kods 27.01, HS kods 27.02, HS kods 27.04)  
- Malka un kokogles (HS kods 44.01 un HS kods 44.02 enerģijai izmatojamas preces)  
- Biogāze (HS kods 38.25)  
OGĻŪDEŅRAŽU SARAKSTS PĒC HS KODA  
- Jēlnafta (HS kods 27.09)  
- Dabasgāze (HS kods 27.11)  
IZEJVIELU SARAKSTS PA HS NODAĻĀM  
Nodaļa  Pozīcija  
25 Sāls; sērs; zemes un akmens; apmešanas materiāli, kaļķi un cements  
26 Rūdas, izdedži un pelni, izņemot urāna vai torija rūdas vai koncentrātus (HS  
kods 26.12.)  
27 Minerālais kurināmais, minerāleļļas un to pārtvaices produkti; bitumenvielas; 
minerālvaski  
28 Neorganiskās ķīmijas produkti; dārgmetālu, retzemju metālu organiskie vai 
neorganiskie savienojumi; radioaktīvo elementu vai izotopu, izņemot 
radioaktīvos ķīmiskos elementus un radioaktīvos izotopus (ieskaitot sabrūkošos 
un reproducējošos ķīmiskos elementus un izotopus) un to savienojumi; 
maisījumi un atlikumi, kas satur šos produktus (HS kods 28.44); un izotopi, kas 
nav minēti pozīcijā 28.44; m inēto izotopu neorganiskie un organiskie 
savienojumi ar noteiktu vai nenoteiktu ķīmisko sastāvu (HS kods 28.45)  
29 Organiskie ķīmiskie savienojumi  
31 Mēslošanas līdzekļi  
71 Dabiskās vai kultivētās pērles, dārgakmeņi vai pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar 
dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi, izņemot dabiskās vai kultivētās 
pērles, šķirotas vai nešķirotas, bet nesavērtas, neiestrādātas un neiestiprinātas; 
dabiskās vai kultivētās pērles, uz laiku savērtas ērtākai transportēšanai (HS kods 
7101)  
72 Dzelzs un tērauds  
74 Varš un tā izstrādājumi  
75 Niķelis un tā izstrādājumi  
76 Alumīnijs un tā izstrādājumi  
78 Svins un tā izstrādājumi  
 
772 
 79 Cinks un tā izstrādājumi  
80 Alva un tās izstrādājumi  
81 Pārējie parastie metāli; metālkeramika; to izstrādājumi  
 
773 
 ENER -2. PIELIKUMS. SUBSĪDIJAS ENERĢĒTIKAS UN VIDES JOMĀ  
Kā daļa no principiem, kas izklāstīti šā nolīguma otrās daļas pirmajā tematā [Tirdzniecība] XI  sadaļas 
[Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] Trešās nodaļ as 
[Subsīdiju kontrole] 3.5.  panta 14.  punktā [Aizliegtās subsīdijas un subsīdijas ar nosacījumiem 
(Enerģētika un vide)]:  
1)  Subsīdijas elektroenerģijas ražošanas pietiekamībai, atjaunojamai enerģijai un koģenerācijai 
neapdraud Puses spēju izpildīt savas saistības saskaņā ar šā nolīguma ENER.6.  pantu 
[Noteikumi par elektroenerģijas un gāzes vairumtirgiem], nevajadzīgi neietekmē 
elektroenerģijas starpsavienotāju efektīvu izmantošanu, kas paredzēta ENER.13.  pantā 
[Elektroenerģijas starpsavienotāju efektīva i zmantošana], un, neskarot ENER 6.  panta 
3. punktu [Noteikumi par elektroenerģijas un gāzes vairumtirgiem], nosaka, izmantojot 
efektīvu un nediskriminējošu konkurences procesu; un  
(a) Attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas pietiekamību subsīdijas nodrošina sti mulus 
jaudas piegādātājiem, kas ir pieejami sagaidāmā sistēmas spriedzes laikā, un tās var 
attiecināt tikai uz iekārtām, kas nepārsniedz noteiktās CO 2 emisiju robežvērtības. un  
(b) atjaunojamo energoresursu un koģenerācijas subsīdijas neietekmē saņēmēju 
pienākumus vai iespējas piedalīties elektroenerģijas tirgos.  
2)  Neatkarīgi no 1.  punkta, ja ir veikti attiecīgi pasākumi, lai novērstu pārmērīgu kompensāciju, 
var izmantot ar konkurenci nesaistītas procedūras, lai piešķirtu subsīdijas atjaunojamiem 
energo resursiem un koģenerācijai, ja potenciālā piegāde nav pietiekama, lai nodrošinātu 
konkurencē balstītu procesu, ir maz ticams, ka atbilstīgai jaudai būtiska ietekme uz 
tirdzniecību vai ieguldījumiem starp Pusēm, vai ka tiek piešķirtas subsīdijas izmēģinājum u 
projektiem.  
3) Ja tiek ieviesti daļēji atbrīvojumi no enerģētiskajiem nodokļiem un nodevām121 par labu 
energoietilpīgiem lietotājiem, šādi atbrīvojumi nepārsniedz kopējo nodokļa vai nodevas 
apjomu.  
4)  Ja elektroenerģijas izmaksu pieauguma gadījumā, ko rad a klimata politikas instrumenti, tiek 
piešķirta kompensācija energoietilpīgiem lietotājiem, to ierobežo, attiecinot šo 
kompensāciju tikai uz nozarēm, kurās izmaksu pieauguma dēļ ir ievērojams oglekļa emisiju 
pārvirzes risks.  
5)  Ar subsīdijām tādu emisiju dekarbonizācijai, kas saistītas ar savām rūpnieciskajām darbībām, 
panāk vispārēju siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu. Subsīdijas samazina emisijas, 
kas tieši rodas rūpnieciskās darbības rezultātā. Subsīdijas pašu rūpniecisko darbību 
energoefektivitā tes uzlabošanai uzlabo energoefektivitāti, samazinot enerģijas patēriņu vai 
nu tieši, vai uz vienu ražošanas vienību.   
  
                                                            
121  Lielākai noteiktībai – nodevas neietver tīkla maksas vai tarifus.  
 
774 
 PIELIKUMS ENER -3 TREŠO PERSONU PIEKĻUVES NEPIEMĒROŠANA UN ĪPAŠUMTIESĪBU NODALĪŠANA 
INFRASTRUKTŪRAI  
Puse var nolemt ENER.8.  pantu [Treš o personu piekļuve pārvades un sadales tīkliem] un ENER.9. 
pantu [Sistēmas darbība un pārvades tīklu operatoru nodalīšana] nepiemērot jaunai infrastruktūrai 
vai esošas infrastruktūras būtiskai paplašināšanai, ja:  
(a) ar investīcijām jaunā infrastruktūrā saist ītais risks ir tik liels, ka bez šāda atbrīvojuma 
investīcijas netiktu veiktas;  
(b) investīcijas sekmē konkurenci vai apgādes drošību;  
(c) infrastruktūra ir tādas fiziskas vai juridiskas personas īpašumā, kas vismaz juridiskās formas 
ziņā ir nodalīta no tiem pār vades sistēmu operatoriem, kuru sistēmās to paredzēts ierīkot;  
(d) pirms atbrīvojuma piešķiršanas Puse ir pieņēmusi lēmumu par jaudas pārvaldības un 
piešķiršanas noteikumiem un mehānismiem.  
 
775 
 ENER -4. PIELIKUMS.  ELEKTROENERĢIJAS STARPSAVIENOTĀJU JAUDAS PIEŠĶIR ŠANA NĀKAMĀS 
DIENAS TIRGUS LAIKPOSMĀ  
1. daļa  
 
1. Jaunā procedūra jaudas piešķiršanai elektroenerģijas starpsavienotājos nākamās dienas tirgus 
laikposmā ir balstīta uz “daudzreģionu brīva apjoma sasaistīšanas” koncepciju.  
Jaunās procedūras vispārējais mērķis ir maksimāli palielināt ieguvumus no tirdzniecības.  
Kā pirmo soli jaunās procedūras izstrādē Puses nodrošina, ka pārvades sistēmu operatori sagatavo 
priekšlikumu izklāstus un izmaksu un ieguvumu analīzi.  
2. Daudzreģionu brīva apjoma sasaiste ietver tirgus sasaistīšanas funkcijas attīstību, lai noteiktu neto 
enerģijas pozīcijas (netiešs sadalījums) starp:  
(a) tirdzniecības zonām, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (EK) 2019/943 un kas ir tieši savienotas 
ar Apvienoto Karalisti ar elektroenerģijas starpsavienotāju un   
(b) Apvienoto Karalisti.  
3. Neto elektroenerģijas pozīcijas starpsavienotājiem aprēķina, izmantojot neti ešu piešķiršanas 
procesu, piemērojot īpašu algoritmu  
(a) komerciāliem solījumiem un piedāvājumiem nākamās dienas tirgus laikposmam no 
tirdzniecības zonām, kas izveidotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2019/943 un kas ir tieši 
savienotas ar Apvienoto Karalisti ar e lektroenerģijas starpsavienotāju;  
(b) komerciāliem piedāvājumiem un solījumiem nākamās dienas tirgus laikposmam no 
attiecīgajiem nākamās dienas tirgiem Apvienotajā Karalistē;  
(c) tīkla jaudas datiem un sistēmas spējām, kas noteiktas saskaņā ar procedūrām, par kur ām 
vienojušies pārvades sistēmu operatori; un  
(d) datiem par gaidāmajām elektroenerģijas starpsavienojumu komerciālajām plūsmām starp 
tirdzniecības zonām, kas pieslēgtas Apvienotajai Karalistei, un citām tirdzniecības zonām 
Savienībā, ko Savienības pārvades si stēmu operatori nosaka, izmantojot stabilas metodikas.  
Šis process ir savietojams ar līdzstrāvas starpsavienotāju specifiskajām īpašībām, tostarp ar zudumu 
un rampveida izmaiņu prasībām.  
4. Tirgus sasaistīšanas funkcija:  
(a) dod rezultātus pietiekami savlaicīgi pirms pušu attiecīgo nākamās dienas tirgu darbības 
(attiecībā uz Savienību tā ir vienota nākamās dienas tirgus sasaistīšana, kas izveidota saskaņā 
 
776 
 ar Komisijas Regulu (ES) 2015/1222122), lai šādus rezultātus varētu izmantot kā ievaddatus 
procesos, kas nosaka  rezultātus minētajos tirgos;  
(b) dod ticamus un atkārtojamus rezultātus;  
(c) ir īpašs process, lai sasaistītu atšķirīgus un nošķirtus nākamās dienas tirgus Savienībā un 
Apvienotajā Karalistē; tas jo īpaši nozīmē, ka konkrētais algoritms ir atšķirīgs un nošķirts n o 
algoritma, ko izmanto vienotā nākamās dienas tirgus sasaistīšanā, kas izveidota saskaņā ar 
Regulu (ES) 2015/1222, un attiecībā uz Savienības komerciālajiem solījumiem un 
piedāvājumiem piekļuve ir tikai tiem algoritmiem no tirdzniecības zonām, kuras ir ti eši 
savienotas ar Apvienoto Karalisti ar elektroenerģijas starpsavienotāju.  
5. Aprēķinātās neto enerģijas pozīcijas publicē pēc apstiprināšanas un verifikācijas. Ja tirgus 
sasaistīšanas funkcija nespēj darboties vai dot rezultātu, elektroenerģijas starpsavien otāja jaudu 
piešķir, izmantojot rezerves procesu, un tirgus dalībniekiem paziņo, ka tiks piemērots rezerves 
process.  
6. Tehnisko procedūru izstrādes un īstenošanas izmaksas vienlīdzīgi sadala starp attiecīgajiem 
Apvienotās Karalistes pārvades sistēmu operator iem vai citām struktūrām, no vienas puses, un 
attiecīgajiem Savienības pārvades sistēmu operatoriem vai citām struktūrām, no otras puses, ja vien 
specializētā enerģētikas komiteja nenolemj citādi.  
2. daļa  
 
Šā pielikuma īstenošanas grafiks sākas šā nolīguma  spēkā stāšanās dienā un ir šāds:  
 
(a) 3 mēnešu laikā – izmaksu un ieguvumu analīze un tehnisko procedūru priekšlikumu izklāsts;  
 
(b) 10 mēnešu laikā – tehnisko procedūru priekšlikums;  
 
(c) 15 mēnešu laikā – tehnisko procedūru darbības sākšana.  
 
 
 
  
  
                                                            
122  Komisijas Regula (ES)  2015/1222 (2015.  gada 24.  jūlijs), ar ko izveido jaudas piešķiršanas un 
pārslodzes vadības vadlīnijas ( OV L 197, 25.7.2015., 24.  lpp.).  
 
777 
 AVSAF -1. PIELIKUMS. SERTIFIKĀCIJA LIDOJUMDERĪGUMA UN VIDES JOMĀ  
A IEDAĻA. Vispārīgi noteikumi  
1. pants. Mērķis un darbības joma  
1.  Šā pielikuma mērķis ir īstenot sadarbību turpmāk minētajās jomās saskaņā ar šā nolīguma 
AVSAF.3.  panta [Darbības joma un īst enošana] 2.  punktu , un tajā aprakstīti atbilstības atzinumu un 
sertifikātu savstarpējas atzīšanas noteikumi, nosacījumi un metodes:  
(a) civilās aeronavigācijas ražojumu lidojumderīguma sertifikāti un uzraudzība, kā minēts šā 
nolīguma AVSAF.3.  panta [Darbības joma un īstenošana] 1.  punkta a)  apakšpunktā;  
(b) civilās aeronavigācijas ražojumu vides sertifikāti un testēšana, kā minēts šā nolīguma 
AVSAF.3.  panta [Darbības joma un īstenošana] 1. punkta b) apakšpunktā un  
(c) konstrukcijas un ražošanas sertifikāti un konstruē šanas un ražošanas organizāciju uzraudzība, 
kā minēts šā nolīguma AVSAF.3.  panta [Darbības joma un īstenošana] 1.  punkta 
c) apakšpunktā.  
2.  Neatkarīgi no 1. punkta, lietoti civilās aeronavigācijas ražojumi, kas nav lietoti gaisa kuģi, ir 
izslēgti no šā pi elikuma darbības jomas.  
2. pants. Definīcijas  
Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “atzīšana” ir vienas Puses sertifikātu, apstiprinājumu, izmaiņu, remontdarbu, dokumentu un 
datu uzskatīšana par derīgiem otrā Pusē, neveicot apstiprināšanas darbības un  bez šīs otras 
Puses izdota atbilstoša sertifikāta,  
(b)  “autorizēts izmantošanas sertifikāts” ir sertifikāts, ko eksportētājas Puses apstiprinātā 
organizācija vai kompetentā iestāde izdevusi kā apliecinājumu tam, ka jauns civilās 
aeronavigācijas ražojums, kas  nav gaisa kuģis, atbilst eksportētājas Puses apstiprinātai 
konstrukcijai un ir ekspluatācijai drošā stāvoklī;  
(c) “civilās aeronavigācijas ražojumu kategorija" ir ražojumu kopums, kam ir kopīgi raksturlielumi 
atbilstoši grupējumam tehniskās īstenošanas proced ūrās, pamatojoties uz EASA  un Apvienotās 
Karalistes CAA sertifikācijas specifikācijām;  
(d) “sertificētājiestāde” ir eksportētājas Puses tehniskais pārstāvis, kas izdod civilās 
aeronavigācijas ražojuma konstrukcijas sertifikātu kā iestāde, kura izpilda projektētājvalsts 
pienākumus, kas noteikti Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 8. pie likumā; Ja 
konstrukcijas sertifikātu izdod eksportētājas Puses apstiprināta organizācija, tad par 
sertificētājiestādi uzskata eksportētājas Puses tehnisko pārstāvi,  
(e) “konstrukcijas sertifikāts” ir apliecinājuma veids, ko Puses tehniskais pārstāvis vai apst iprinātā 
organizācija izdevusi par to, ka civilās aeronavigācijas ražojuma konstrukcija vai konstrukcijas 
izmaiņas atbilst lidojumderīguma prasībām, attiecīgā gadījumā, un vides aizsardzības 
prasībām, jo īpaši attiecībā uz minētās Puses normatīvajos un adm inistratīvajos aktos 
noteiktajiem ekoloģiskajiem raksturlielumiem;  
 
778 
 (f) “ekspluatācijas prasības konstrukcijai" ir ekspluatācijas, tostarp vides aizsardzības, prasības, 
kas ietekmē vai nu aeronavigācijas ražojuma konstrukcijas īpašības, vai konstrukcijas datus,  
kuri saistīti ar attiecīgā ražojuma ekspluatāciju vai tehnisko apkopi, un kas padara to 
piemērotu kādam īpašam ekspluatācijas veidam;  
(g) “eksports” ir process, ar kuru civilās aeronavigācijas ražojums no vienas Puses civilās aviācijas 
drošības regulatīvās si stēmas tiek nodots otras Puses civilās aviācijas drošības regulatīvajai 
sistēmai;  
(h) “lidojumderīguma eksporta sertifikāts” ir sertifikāts, ko eksportētājas Puses kompetentā 
iestāde vai – attiecībā uz lietotiem gaisa kuģiem – tās reģistrācijas valsts kompeten tā iestāde, 
no kuras ražojums ir eksportēts, izdevusi kā apliecinājumu tam, ka gaisa kuģis atbilst 
piemērojamajām lidojumderīguma un vides aizsardzības prasībām, kuras paziņojusi 
importētāja Puse;  
(i) “eksportētāja Puse” ir Puse, no kuras civilās aviācijas dro šības regulatīvās sistēmas civilās 
aeronavigācijas ražojums tiek nodots;  
(j) “imports” ir process, ar kuru eksportētais civilās aeronavigācijas ražojums no vienas Puses 
civilās aviācijas drošības regulatīvās sistēmas tiek saņemts otras Puses civilās aviācijas drošības 
regulatīvajā sistēmā;  
(k) “importētāja Puse” ir Puse, kuras civilās aviācijas drošības regulatīvajā sistēmā civilās 
aeronavigācijas ražojums tiek saņemts;  
(l) “lielas izmaiņas” ir visas tipa konstrukcijas izmaiņas, kas nav “nelielas izmaiņas”;  
(m) “nelielas i zmaiņas” ir tipa konstrukcijas izmaiņas, kam nav ievērojamas ietekmes uz masu, 
līdzsvaru, konstrukcijas stiprību, izturību, ekspluatācijas rādītājiem, ekoloģiskajiem rādītājiem 
vai citiem rādītājiem, kuri ietekmē civilās aeronavigācijas ražojuma lidojumder īgumu;  
(n) “dati par piemērotību ekspluatācijai” ir datu kopums, kas vajadzīgs, lai atbalstītu un ļautu 
īstenot ekspluatācijas aspektus, kas ir specifiski konkrētiem gaisa kuģu tipiem, kuri tiek 
reglamentēti saskaņā ar Savienības vai Apvienotās Karalistes civi lās aviācijas drošības 
regulatīvo sistēmu. Tas jāizstrādā gaisa kuģa tipa sertifikāta pieteikuma iesniedzējam vai 
turētājam, un tam jābūt daļai no tipa sertifikāta. Saskaņā ar Savienības vai Apvienotās 
Karalistes civilās aviācijas drošības regulatīvo sistē mu tipa sertifikāta vai ierobežota tipa 
sertifikāta sākotnējā pieteikumā iekļauj vai tam pēcāk pievieno pieteikumu, ar ko lūdz 
apstiprināt datus par piemērotību ekspluatācijai, kuri attiecas uz gaisa kuģa tipu;  
(o) “ražošanas apstiprinājums” ir sertifikāts, ko  Puses kompetentā iestāde izdevusi ražotājam, 
kurš ražo civilās aeronavigācijas ražojumus, kā apliecinājumu tam, ka ražotājs ievēro 
piemērojamās prasības, kas minētās Puses normatīvajos un administratīvajos aktos noteiktas 
attiecībā uz konkrētu civilo aero navigācijas ražojumu ražošanu;  
(p) “tehniskās īstenošanas procedūras” ir šā pielikuma īstenošanas procedūras, ko Pušu tehniskie 
pārstāvji ir izstrādājuši saskaņā ar šā nolīguma AVSAF.3. panta [Darbības joma un īstenošana] 
5. punktu,  
(q) “apstiprinātājiestāde” ir i mportētājas Puses tehniskais pārstāvis, kas atzīst vai apstiprina šajā 
pielikumā norādītos konstrukcijas sertifikātus, ko izdevusi sertificētājiestāde,  
 
779 
 B IEDAĻA. Sertifikācijas uzraudzības padome  
3. pants. Izveide un sastāvs  
1. Ar šo tiek izveidota Sertif ikācijas uzraudzības padome, kas ir atbildīga Specializētajai 
komitejai aviācijas drošības jomā un ko kopīgi vada Pušu tehniskie pārstāvji; padome ir tehniskas 
koordinācijas struktūra, kas ir atbildīga par šā pielikuma efektīvu īstenošanu. Tajā ir pārstāvē ti katras 
Puses tehniskie pārstāvji, un, lai veicinātu tās pilnvaru īstenošanu, tajā var uzaicināt papildu 
dalībniekus.  
2. Sertifikācijas uzraudzības padome regulāri sanāk pēc viena vai otra tehniskā pārstāvja 
pieprasījuma un pieņem lēmumus un sniedz ietei kumus vienprātīgi. Tā izstrādā un pieņem savu 
reglamentu.  
4. pants. Pilnvaras  
Sertifikācijas uzraudzības padomes pilnvaras jo īpaši ietver:  
(a) 6. pantā [Tehniskās īstenošanas procedūras] minēto tehniskās īstenošanas procedūru izstrādi, 
pieņemšanu un pārskatīš anu;  
(b) informācijas apmaiņu par būtiskām bažām par drošību un, attiecīgā gadījumā, rīcības plānu 
izstrādi minēto bažu risināšanai;  
(c) tādu tehnisku jautājumu risināšanu, kas ietilpst kompetento iestāžu pienākumos un ietekmē 
šā pielikuma īstenošanu;  
(d) attiecīgā ga dījumā efektīvu sadarbības, tehniskajā atbalsta un informācijas apmaiņas līdzekļu 
izstrādi attiecībā uz drošības un vides aizsardzības prasībām, sertifikācijas sistēmām, kvalitātes 
vadības un standartizācijas sistēmām;  
(e) konstrukcijas sertifikātu apstiprināš anas vai atzīšanas kārtības periodisku pārskatīšanu, kā 
izklāstīts 10.  pantā [Konstrukcijas sertifikātu apstiprināšanas kārtība]un 13.  pantā [Atzīšana];  
(f) grozījumu ierosināšanu šajā pielikumā Specializētajai komitejai aviācijas drošības jomā;  
(g) procedūru noteikšanu saskaņā ar 29.  pantu [Kompetento iestāžu kvalifikācijas uzturēšana] 
nolūkā nodrošināt katras Puses pastāvīgu pārliecību par otras Puses atbilstības atzinumu 
procesu uzticamību;  
(h) analīzi un rīcību saistībā ar g) apakšpunktā minēto procedūru īsteno šanu; un  
(i) ziņošanu par neatrisinātiem jautājumiem Specializētajai komitejai aviācijas drošības jomā un 
nodrošināšanu, ka tiek īstenoti lēmumi, ko Specializētā komiteja aviācijas drošības jomā 
pieņēmusi attiecībā uz šo pielikumu.  
C IEDAĻA. Īstenošana  
5. pant s. Kompetentās iestādes konstrukcijas sertifikācijas, ražošanas sertifikācijas un eksporta 
sertifikātu jomā  
1. Kompetentās iestādes konstrukcijas sertifikācijas jomā ir:  
 
780 
 (a) Savienībai  : Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra un  
(b) Apvienotajai Karalistei : Apvienotās Karalistes Civilās aviācijas iestāde.  
2. Kompetentās iestādes ražošanas sertifikācijas un eksporta sertifikātu jomā ir:  
(a) Savienībai  : Eiropas Aviācijas drošības aģentūra un dalībvalstu kompetentās iestādes. 
Kompetentā iestāde attiecībā uz lieto ta gaisa kuģa eksporta sertifikātu ir tās gaisa kuģa 
reģistrācijas valsts kompetentā iestāde, no kuras gaisa kuģis ir eksportēts, un  
(b) Apvienotajai Karalistei: Apvienotās Karalistes Civilās aviācijas iestāde ( CAA). 
6. pants. Tehniskās īstenošanas procedūras  
1. Lai nodrošinātu īpašas procedūras, kas atvieglo šā pielikuma īstenošanu, Pušu tehniskie 
pārstāvji Sertifikācijas uzraudzības padomē izstrādā tehniskās īstenošanas procedūras, nosakot 
procedūras saziņai starp Pušu kompetentajām iestādēm.  
2. Tehniskās īst enošanas procedūrās arī izskata atšķirības starp Pušu civilās aviācijas 
standartiem, noteikumiem, praksi, procedūrām un sistēmām saistībā ar šā pielikuma īstenošanu, kā 
paredzēts šā nolīguma AVSAF.3.  panta [Darbības joma un īstenošana] 5.  punktā.  
7. pants.  Konfidenciālu datu un īpašumtiesību datu un informācijas apmaiņa un aizsardzība  
1. Uz datiem un informāciju, ar ko apmainās, īstenojot šo pielikumu, attiecas šā nolīguma 
AVSAF.11.  pants [Konfidencialitāte un datu un informācijas aizsardzība].  
2. Apstiprin āšanas procesa laikā datu un informācijas apmaiņa veida un satura ziņā aprobežojas 
tikai ar to, kas ir nepieciešams, lai pierādītu atbilstību piemērojamajām tehniskajām prasībām, kā sīki 
izklāstīts tehniskās īstenošanas procedūrās.  
3. Visas domstarpības at tiecībā uz datu un informācijas apmaiņu starp kompetentajām 
iestādēm izskata, kā sīki izklāstīts tehniskās īstenošanas procedūrās. Katra Puse saglabā tiesības 
vērsties Sertifikācijas uzraudzības padomē domstarpību izšķiršanai.  
D IEDAĻA. Konstrukcijas serti fikācija  
8. pants. Vispārīgi principi  
1. Šī iedaļa attiecas uz visiem konstrukcijas sertifikātiem un attiecīgā gadījumā to izmaiņām šā 
pielikuma darbības jomā, jo īpaši uz:  
(a) tipa sertifikātiem, tostarp uz ierobežotajiem tipa sertifikātiem;  
(b) papildu tipa sertifikātiem;  
(c) remonta projektu apstiprinājumiem; un  
(d) tehnisko standartu prasību atļaujām.  
2. Apstiprinātājiestāde vai nu apstiprina, ņemot vērā 12. pantā [Apstiprinātājiestādes iesaistes 
pakāpe] minēto iesaistes pakāpi, vai atzīst konstrukcijas sertifikātu vai izmaiņas, ko sertificētājiestāde 
izdevusi vai apstiprinājusi, vai arī izdod vai apstipri na saskaņā ar šajā pielikumā izklāstītajiem 
 
781 
 noteikumiem un nosacījumiem un, kā sīki izklāstīts tehniskās īstenošanas procedūrās, tostarp tās 
sertifikātu atzīšanas un apstiprināšanas kārtībā.  
3. Lai īstenotu šo pielikumu, katra Puse nodrošina, ka tās civilā s aviācijas drošības regulatīvajā 
sistēmā jebkuras konstruēšanas organizācijas spēja pildīt savus pienākumus tiek pietiekami 
kontrolēta, izmantojot konstruēšanas organizāciju sertifikācijas sistēmu.  
9. pants. Apstiprināšanas process  
1. Civilās aeronavigāci jas ražojuma konstrukcijas sertifikāta apstiprināšanas pieteikumu 
apstiprinātājiestādei iesniedz ar sertificētājiestādes starpniecību, kā sīki izklāstīts tehniskās 
īstenošanas procedūrās.  
2. Sertificētājiestāde nodrošina, ka apstiprinātājiestāde saņem visu s attiecīgos datus un 
informāciju, kas vajadzīgi konstrukcijas sertifikāta apstiprināšanai, kā sīki izklāstīts tehniskās 
īstenošanas procedūrās.  
3. Saņēmusi konstrukcijas sertifikāta apstiprināšanas pieteikumu, apstiprinātājiestāde nosaka 
sertifikācijas pa matu apstiprināšanai saskaņā ar 11.  pantu [Sertifikācijas pamats apstiprināšanai], kā 
arī apstiprinātājiestādes iesaistes pakāpi apstiprināšanas procesā saskaņā ar 12.  pantu 
[Apstiprinātājiestādes iesaistes pakāpe].  
4. Apstiprinātājiestāde, kā sīki izklāst īts tehniskās īstenošanas procedūrās, apstiprināšanā pēc 
iespējas lielākā mērā balstās uz sertificētājiestādes sagatavotajiem un veiktajiem tehniskajiem 
izvērtējumiem, testiem, pārbaudēm un atbilstības atzinumiem.  
5. Pēc sertificētājiestādes iesniegto atti ecīgo datu un informācijas izskatīšanas 
apstiprinātājiestāde izdod savu apstiprinātā civilās aeronavigācijas ražojuma konstrukcijas sertifikātu 
(“apstiprināts konstrukcijas sertifikāts”), ja:  
(a) ir apstiprināts, ka sertificētājiestāde ir izdevusi pati savu ci vilās aeronavigācijas ražojuma 
konstrukcijas sertifikātu;  
(b) sertificētājiestāde ir paziņojusi, ka civilās aeronavigācijas ražojums atbilst 11.  pantā 
[Sertifikācijas pamats apstiprināšanai] minētajam sertifikācijas pamatam;  
(c) ir atrisināti visi jautājumi, kas r adušies apstiprinošās iestādes veiktā apstiprināšanas procesa 
laikā, un  
(d) pieteikuma iesniedzējs ir izpildījis papildu administratīvās prasības, kā sīki izklāstīts tehniskās 
īstenošanas procedūrās.  
6. Katra Puse nodrošina, ka nolūkā iegūt un saglabāt apstipr inātu konstrukcijas sertifikātu 
pieteikuma iesniedzējam ir visa attiecīgā konstrukcijas informācija, rasējumi un testu ziņojumi, 
tostarp sertificētā civilās aeronavigācijas ražojuma pārbaudes dokumentācija, ko tas nodod 
sertificētājiestādes rīcībā, lai sni egtu informāciju, kas vajadzīga, lai nodrošinātu civilās 
aeronavigācijas ražojuma pastāvīgu lidojumderīgumu un atbilstību piemērojamajām vides 
aizsardzības prasībām.  
10. pants. Konstrukcijas sertifikātu apstiprināšanas kārtība  
1. Tipa sertifikātus, ko izde vis Savienības kā sertificētājiestādes tehniskais pārstāvis, apstiprina 
Apvienotās Karalistes kā apstiprinātājiestādes tehniskais pārstāvis. Atzīšana skar šādus datus:  
 
782 
 (a) dzinēja uzstādīšanas rokasgrāmata (dzinēja tipa sertifikātam);  
(b) konstrukcijas remonta r okasgrāmata;  
(c) norādījumi par elektroinstalāciju starpsavienojumu sistēmu lidojumderīguma uzturēšanu un  
(d) masas izsvarojuma rokasgrāmata.  
Izmantojot tehniskās īstenošanas procedūras, var izstrādāt procedurālo kārtību attiecībā uz attiecīgo 
datu atzīšanu. Je bkura šāda procedurālā kārtība nedrīkst ietekmēt pirmajā daļā noteikto atzīšanas 
prasību.  
2. Nozīmīgus papildu tipa sertifikātus un apstiprinājumus nozīmīgām lielajām izmaiņām, ko 
izdevis Savienības kā sertificētājiestādes tehniskais pārstāvis, apstiprina Apvienotās Karalistes kā 
apstiprinātājiestādes tehniskais pārstāvis. Principā izmanto racionalizētu apstiprināšanas procesu, 
kas aprobežojas ar iepazīšanos ar tehnisko informāciju bez apstiprinātājiestādes iesaistīšanās 
atbilstības pierādīšanas darbībās, k o veic pieteikuma iesniedzējs, izņemot gadījumu, kad tehniskie 
pārstāvji atsevišķā gadījumā lemj citādi.  
3. Apvienotās Karalistes kā sertificētājiestādes tehniskā pārstāvja izdotos tipa sertifikātus 
apstiprina Savienības kā apstiprinātājiestādes tehniskais  pārstāvis.  
4. Papildu tipa sertifikātus, lielu izmaiņu un lielu remontu apstiprinājumus, tehnisko standartu 
prasību atļaujas, ko izdevis Apvienotās Karalistes kā sertificētajiestādes tehniskais pārstāvis vai 
apstiprināta organizācija saskaņā ar Apvienotās  Karalistes normatīvajiem aktiem, apstiprina 
Savienības kā apstiprinātājiestādes tehniskais pārstāvis. Tehniskie pārstāvji katrā gadījumā atsevišķi 
var lemt izmantot racionalizētu apstiprināšanas procesu, kas aprobežojas ar iepazīšanos ar tehnisko 
informāc iju bez apstiprinātājiestādes iesaistīšanās atbilstības pierādīšanas darbībās, ko veic 
pieteikuma iesniedzējs.  
11. pants. Sertifikācijas pamats apstiprināšanai  
1. Lai apstiprinātu civilās aeronavigācijas ražojuma konstrukcijas sertifikātu, 
apstiprinātājies tāde, nosakot sertifikācijas pamatu, atsaucas uz šādām prasībām, kas noteiktas 
attiecīgās Puses normatīvajos un administratīvajos aktos:  
(a) lidojumderīguma prasības līdzīgam civilās aeronavigācijas ražojumam, kuras bija spēkā 
faktiskajā pieteikuma iesniegšana s datumā, ko noteikusi sertificētājiestāde, un kuras attiecīgā 
gadījumā papildina ar papildu tehniskajiem nosacījumiem, kā sīki izklāstīts tehniskās 
īstenošanas procedūrās, un  
(b) vides aizsardzības prasības civilās aeronavigācijas ražojumam, kuras bija spēkā dienā, kad 
apstiprinātājiestādei iesniegts apstiprināšanas pieteikums.  
2.  Apstiprinātājiestāde attiecīgā gadījumā norāda:  
(a) visus atbrīvojumus no piemērojamajām prasībām;  
(b) visas atkāpes no piemērojamajām prasībām vai  
(c) visus kompensējošos faktorus, kuri nodroš ina līdzvērtīgu drošības līmeni, ja piemērojamās 
prasības nav izpildītas.  
 
783 
 3. Papildus 1. un 2.  punktā noteiktajām prasībām apstiprinātājiestāde nosaka visus īpašos 
nosacījumus, kas jāpiemēro, ja saistītās lidojumderīguma normas, normatīvie un administratīv ie akti 
neietver atbilstošas vai piemērotas drošības prasības civilās aeronavigācijas ražojumam tāpēc, ka:  
(a) civilās aeronavigācijas ražojumam ir jauni vai neparasti konstrukcijas parametri attiecībā pret 
konstruēšanas praksi, kas ir piemērojamo lidojumderīg uma normu, normatīvo un 
administratīvo aktu pamatā;  
(b) civilās aeronavigācijas ražojuma paredzētais izmantojums ir neparasts vai  
(c) pieredze ar citiem līdzīgiem ekspluatācijā esošiem civilās aeronavigācijas ražojumiem vai 
civilās aeronavigācijas ražojumiem ar lī dzīgiem konstrukcijas parametriem liecina, ka var 
rasties nedroši stāvokļi.  
4. Nosakot atbrīvojumus, atkāpes, kompensējošos faktorus vai īpašos nosacījumus, 
apstiprinātājiestāde pienācīgi ņem vērā tādus, ko piemēro sertificētājiestāde, un nenosaka 
apstipri nāmajiem civilās aeronavigācijas ražojumiem stingrākas prasības, kā tā noteiktu saviem 
līdzīgiem ražojumiem. Apstiprinātājiestāde paziņo sertificētājiestādei jebkādus šādus atbrīvojumus, 
atkāpes, kompensējošos faktorus vai īpašos nosacījumus.  
12. pants. Ap stiprinātājiestādes iesaistes pakāpe  
1. Puses apstiprinātājiestādes iesaistes pakāpi apstiprināšanas procesā, kas noteikts 9.  pantā 
[Apstiprināšanas process] un sīki izklāstīts tehniskās īstenošanas procedūrās, galvenokārt nosaka:  
(a) otras Puses kompetentās i estādes kā sertificētājiestādes pieredze un dokumentācija;  
(b) pieredze, ko minētā apstiprinātājiestāde guvusi, iepriekšējās apstiprināšanas procedūrās 
sadarbojoties ar otras Puses kompetento iestādi;  
(c) apstiprināmās konstrukcijas veids;  
(d) pieteikuma iesniedzēja d arbība un pieredze ar apstiprinātājiestādi un  
(e) 28. pantā [Kvalifikācijas prasības atbilstības atzinumu un sertifikātu atzīšanai] un 29.  pantā 
[Kompetento iestāžu kvalifikācijas uzturēšana] minēto kvalifikācijas prasību novērtējumu 
rezultāti.  
2. Apstiprinātājiestāde jebkura sertifikāta pirmās apstiprināšanas gaitā veic īpašas procedūras 
un rūpīgu pārbaudi, jo īpaši attiecībā uz sertificētājiestādes procesiem un metodēm, ja 
sertificētājiestāde nav iepriekš izdevusi sertifikātu attiecīgo civilās aer onavigācijas ražojumu 
kategorijā pēc 2004. gada 30. septembra. Piemērojamās procedūras un kritērijus sīki izklāsta 
tehniskās īstenošanas procedūrās.  
3. Sertifikācijas uzraudzības padome, izmantojot tehniskās īstenošanas procedūrās noteiktos 
rādītājus, regulāri novērtē, uzrauga, pārskata 1. un 2.  punktā noteikto principu faktisko īstenošanu.  
13. pants. Atzīšana  
1. Ja uz konstrukcijas sertifikātu attiecas atzīšana, apstiprinātājiestāde atzīst sertificētājiestādes 
izdoto konstrukcijas sertifikātu, neveicot  nekādas apstiprināšanas darbības. Šādā gadījumā 
apstiprinātājiestāde atzīst konstrukcijas sertifikātu par līdzvērtīgu sertifikātam, kas izdots saskaņā ar 
 
784 
 apstiprinātājiestādes Puses normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, un apstiprinātājiestāde 
neizd od savu atbilstošo sertifikātu.  
2.  Apvienotās Karalistes kā apstiprinātājiestādes tehniskais pārstāvis atzīst nenozīmīgus papildu 
tipa sertifikātus, nenozīmīgas lielu izmaiņu un tehnisko standartu prasību atļaujas, ko izdevis vai 
apstiprinājis Savienības kā sertificētājiestādes tehniskais pārstāvis vai apstiprināta organizācija 
saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.  
3. Nelielas izmaiņas un remontus, ko apstiprinājis Savienības tehniskais pārstāvis kā 
sertificētājiestāde vai apstiprināta organizācija saskaņā  ar  Savienības tiesībām, atzīst Apvienotās 
Karalistes tehniskais pārstāvis kā apstiprinātājiestāde.  
4. Nelielas izmaiņas un nelielus remontus, ko apstiprinājis Apvienotās Karalistes tehniskais 
pārstāvis kā sertificētājiestāde vai apstiprināta organizācija  saskaņā ar Apvienotās Karalistes 
normatīvajiem aktiem, atzīst Savienības tehniskais pārstāvis kā apstiprinātājiestāde.  
14. pants. 10.  panta [Konstrukcijas sertifikātu apstiprināšanas kārtība] un 13.  panta [Atzīšana] 
īstenošanas noteikumi  
1. Nelielu izmaiņ u vai lielu izmaiņu klasifikāciju izstrādā sertificētājiestāde saskaņā ar šajā 
pielikumā noteiktajām definīcijām un interpretē saskaņā ar sertificētājiestādes piemērojamajiem 
noteikumiem un procedūrām.  
2. Lai papildu tipa sertifikāta vai lielas izmaiņas kl asificētu kā nozīmīgas vai nenozīmīgas, 
sertificētājiestāde apsver izmaiņas visu iepriekšējo attiecīgo projekta izmaiņu un visu attiecīgo 
labojumu piemērojamajās sertifikācijas specifikācijās kontekstā, kas iekļauti civilās aeronavigācijas 
ražojuma tipa se rtifikātā. Izmaiņas, kas neatbilst nevienam no šiem kritērijiem, automātiski uzskata 
par nozīmīgām:  
(a) nav saglabāta vispārējā konfigurācija vai uzbūves principi vai  
(b) nepaliek spēkā pieņēmumi, kas izmantoti pārveidojamā ražojuma sertificēšanai.  
15. pants. Esoš ie konstrukcijas sertifikāti  
Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:  
(a) tipa sertifikātus, papildu tipa sertifikātus, izmaiņu un remonta apstiprinājumus, kā arī tehnisko 
standartu prasību atļaujas un to izmaiņas, ko Savienības tehniskais pārstāvis izdevis 
Apvienotās Karalistes pieteikumu iesniedzējiem vai ko izdevusi atzīta projektēšanas 
organizācija, kas atrodas Apvienotajā Karalistē, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem, un 
kas ir spēkā 2020.  gada 31.  decembrī, uzskata par tādiem, kurus izdevis Apvien otās Karalistes 
kā sertificētājiestādes tehniskais pārstāvis vai apstiprināta organizācija saskaņā ar Apvienotās 
Karalistes normatīvajiem aktiem un kurus Savienības kā apstiprinātājiestādes tehniskais 
pārstāvis ir atzinis saskaņā ar 13.  panta [Atzīšana] 1.  punktu;  
(b) uzskata, ka Apvienotās Karalistes tehniskais pārstāvis kā apstiprinātājiestāde saskaņā ar 
13. panta[Atzīšana] 1.  punktu ir atzinis tādus tipa sertifikātus, papildu tipa sertifikātus, izmaiņu 
un remonta apstiprinājumus, kā arī tehnisko standartu pr asību atļaujas un to izmaiņas, ko 
izdevis Savienības tehniskais pārstāvis  Savienības pieteikumu iesniedzējiem vai projektēšanas 
organizācija, kura atrodas Savienībā, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem, un kas ir spēkā 
2020.  gada 31.  decembrī.  
 
785 
 16. pants. Konstrukcijas sertifikāta nodošana  
Ja konstrukcijas sertifikātu nodod citai struktūrai, par konstrukcijas sertifikātu atbildīgā 
sertificētājiestāde par šo nodošanu nekavējoties paziņo apstiprinātājiestādei un piemēro ar 
konstrukcijas sertifikātu nodo šanu saistīto procedūru, kā sīki izklāstīts tehniskās īstenošanas 
procedūrās.  
17. pants. Ekspluatācijas prasības konstrukcijai  
1. Tehniskie pārstāvji nodrošina, ka vajadzības gadījumā apstiprināšanas procesa laikā notiek to 
datu un informācijas apmaiņa, ka s saistīti ar ekspluatācijas prasībām konstrukcijai.  
2. Ievērojot tehnisko pārstāvju lēmumu, kas attiecas uz dažām ekspluatācijas prasībām 
konstrukcijai, apstiprinātājiestāde apstiprināšanas procesā var atzīt sertificētājiestādes atbilstības 
apliecinājumu.  
18. pants. Ar tipu saistīti ekspluatācijas dokumenti un dati  
1. Dažus tipam specifiskus ekspluatācijas dokumentu un datu kopumus, tostarp datus par 
piemērotību ekspluatācijai Savienības sistēmā un līdzvērtīgus datus Apvienotās Karalistes sistēmā, ko 
iesni edzis tipa sertifikāta turētājs, apstiprina vai atzīst sertificētājiestāde, un vajadzības gadījumā ar 
tiem apmainās apstiprināšanas procesā.  
2. Šā panta 1. punktā minētos ekspluatācijas dokumentus un datus var vai nu atzīt, vai 
apstiprināt apstiprinātāja i estāde, kā detalizēti izklāstīts tehniskās īstenošanas procedūrās.  
19. pants. Vienlaicīga apstiprināšana  
Ja pieteikuma iesniedzējs un tehniskie pārstāvji tā nolēmuši, attiecīgā gadījumā var izmantot 
vienlaicīgas sertificēšanas un apstiprināšanas procesu, k ā sīki izklāstīts tehniskās īstenošanas 
procedūrās.  
20. pants. Lidojumderīguma uzturēšana  
1. Kompetentās iestādes veic darbības, kuru mērķis ir novērst nedrošus stāvokļus saistībā ar 
civilās aeronavigācijas ražojumiem, attiecībā uz kuriem tās ir sertificētājiestādes.  
2. Vienas Puses kompetentā iestāde attiecībā uz civilās aeronavigācijas ražojumiem, kas 
konstruēti vai ražoti tās regulatīvajā sistēmā, pēc pieprasījuma palīdz otras Puses kompetentajai 
iestādei noteikt jebkādas darbības, kuras tiek u zskatītas par nepieciešamām šo civilās aeronavigācijas 
ražojumu lidojumderīguma uzturēšanai.  
3. Ja ekspluatācijas grūtības vai citas iespējamas drošības problēmas, kas ietekmē civilās 
aeronavigācijas ražojumu, uz kuru attiecas šā pielikuma darbības joma, n oved pie izmeklēšanas, ko 
veic tās Puses tehniskais pārstāvis, kura ir civilās aeronavigācijas ražojuma sertificētājiestāde, tad 
otras Puses tehniskais pārstāvis pēc pieprasījuma sniedz atbalstu minētajā izmeklēšanā, tostarp 
sniedzot attiecīgo struktūru pa ziņoto attiecīgo informāciju par atteicēm, nepareizu darbību, 
defektiem vai citiem atgadījumiem, kas ietekmē minēto civilās aeronavigācijas ražojumu.  
4. Uzskata, ka ar konstrukcijas sertifikāta turētāju pienākumu ziņot sertificētājiestādei un ar 
informācij as apmaiņas mehānismu, kas izveidots saskaņā ar šo pielikumu, tiek izpildīts katra 
konstrukcijas sertifikāta turētāja pienākums ziņot apstiprinātājiestādei par atteicēm, nepareizu 
darbību, defektiem vai citiem atgadījumiem, kas ietekmē minēto civilās aeron avigācijas ražojumu.  
 
786 
 5. Šā panta 1. –4. punktā minētās darbības nedrošu stāvokļu novēršanai un drošības 
informācijas apmaiņai sīki izklāsta tehniskās īstenošanas procedūrās.  
6. Vienas Puses tehniskais pārstāvis sniedz otras Puses tehniskajam pārstāvim visu obligāto 
informāciju par lidojumderīguma uzturēšanu saistībā ar civilās aeronavigācijas ražojumiem, kas 
konstruēti vai ražoti tā uzraudzības sistēmā un kas ietilpst šā pielikuma darbības jomā.  
7. Par jebkādām vienas Puses tehniskā pārstāvja izdota sertifik āta lidojumderīguma statusa 
izmaiņām savlaicīgi paziņo otras Puses tehniskajam pārstāvim.  
E IEDAĻA. Ražošanas sertifikācija  
21. pants.  Ražošanas sertifikācijas un ražošanas pārraudzības sistēmu atzīšana  
1. Importētāja Puse atzīst eksportētājas Puses ražošanas sertifikācijas un ražošanas 
pārraudzības sistēmu, jo sistēmu uzskata par pietiekami līdzvērtīgu importētājas Puses sistēmai šā 
pielikuma darbības jomā, ievērojot šā panta noteikumus.  
2. Savienība atzīst Apvienotās Karalistes ražošanas sertifikāci jas un ražošanas pārraudzības 
sistēmu tikai attiecībā uz to civilās aeronavigācijas ražojumu kategoriju ražošanas atzīšanu, uz kurām 
minētā sistēma attiecās jau 2020. gada 31. decembrī, kā sīki izklāstīts tehniskās īstenošanas 
procedūrās.  
3. Gadījumā, ja e ksportētājas Puses ražošanas sertifikācijas un ražošanas pārraudzības sistēmā 
tiek pievienota jauna civilās aeronavigācijas ražojumu kategorija, tad eksportētāja Puse to paziņo 
importētājas Puses tehniskajam pārstāvim. Pirms ražošanas sertifikācijas un raž ošanas pārraudzības 
sistēmas atzīšanas paplašināšanas, attiecinot to uz jauno civilās aeronavigācijas ražojumu kategoriju, 
importētājas Puses tehniskais pārstāvis var nolemt veikt novērtējumu, lai apstiprinātu, ka 
eksportētājas Puses ražošanas sertifikācij as un ražošanas pārraudzības sistēma attiecībā uz šo civilās 
aeronavigācijas ražojumu kategoriju ir pietiekami līdzvērtīga importētājas Puses ražošanas 
sertifikācijas un ražošanas pārraudzības sistēmai. Minēto novērtējumu veic, kā norādīts tehniskās 
īsteno šanas procedūrās, un tajā var ietvert ražošanas apstiprinājuma turētāja novērtējumu 
eksportētājas Puses kompetentās iestādes pārraudzībā. Eksportētājas Puses ražošanas sertifikācijas 
un ražošanas pārraudzības sistēmas atzīšanas paplašināšanas procesu, to a ttiecinot uz jauno 
importētājas Puses civilās aeronavigācijas ražojumu kategoriju, detalizēti izklāsta tehniskās 
īstenošanas procedūrās.  
  4. Importētāja Puse atzīst eksportētājas Puses ražošanas sertifikācijas un ražošanas 
pārraudzības sistēmu, ja drošīb as līmenis, ko nodrošina eksportētājas Puses ražošanas sertifikācijas 
un ražošanas pārraudzības sistēma, arī turpmāk ir pietiekami līdzvērtīgs tam līmenim, ko nodrošina 
importētājas Puses ražošanas sertifikācijas un ražošanas pārraudzības sistēma. Ražošana s 
sertifikācijas un ražošanas pārraudzības sistēmas līdzvērtību pastāvīgi uzrauga, izmantojot 29.  pantā 
[Kompetento iestāžu kvalifikācijas uzturēšana] minētās procedūras.  
5. Šā panta 1. līdz 3.  punktu piemēro arī tāda civilās aeronavigācijas ražojuma ražoš anai, kura 
projektētājvalsts pienākumus veic valsts, kas nav civilās aeronavigācijas ražojuma eksportētāja Puse, 
ar nosacījumu, ka eksportētājas Puses kompetentā iestāde ir izveidojusi un īstenojusi nepieciešamās 
procedūras ar projektētājvalsts attiecīgo i estādi, kas vajadzīgas, lai kontrolētu saskarsmi starp 
attiecīgā civilās aeronavigācijas ražojuma konstrukcijas sertifikāta turētāju un ražošanas 
apstiprinājuma turētāju par to civilās aeronavigācijas ražojumu.  
 
787 
 22. pants. Ražošanas apstiprinājuma paplašinā šana  
1. Ražošanas apstiprinājumu, ko eksportētājas Puses kompetentā iestāde izdevusi ražotājam, kura 
galvenā mītne ir minētās eksportētājas Puses teritorijā un kurš atzīts saskaņā ar 21.  panta [Ražošanas 
sertifikācijas un ražošanas pārraudzības sistēmu atz īšana] 1.  punktu, var paplašināt, iekļaujot tajos 
ražotāja ražotnes un iekārtas, kuras atrodas otras Puses teritorijā vai trešās valsts teritorijā, 
neatkarīgi no minēto ražotņu un iekārtu juridiskā statusa un neatkarīgi no tā, kāda veida 
aeronavigācijas ra žojums tiek ražots minētajās ražotnēs vai iekārtās. Šādā gadījumā eksportētājas 
Puses kompetentā iestāde saglabā atbildību par minēto ražotņu un iekārtu uzraudzību un 
importētājas Puses kompetentā iestāde neizdod savu ražošanas apstiprinājumu šīm ražotnēm un 
iekārtām attiecībā uz to pašu civilās aeronavigācijas ražojumu.  
2. Ja ražotāja, kas galvenokārt atrodas eksportētājas Puses teritorijā, iekārtas un ražotnes 
atrodas otras Puses teritorijā, tad abu Pušu kompetentās iestādes sadarbojas viena ar otru saska ņā 
ar 32.  pantu [Atbalsts sertifikācijas un lidojumderīguma uzturēšanas uzraudzības darbībām], lai 
nodrošinātu importētājai Pusei iespēju piedalīties eksportētājas Puses uzraudzības darbībās saistībā 
ar šīm iekārtām.  
23. pants. Ražošanas apstiprinājuma tur ētāja un konstrukcijas sertifikāta turētāja saskarsme  
1. Gadījumos, kad kāda civilās aeronavigācijas ražojuma ražošanas apstiprinājuma turētāju 
reglamentē vienas Puses kompetentā iestāde un tā paša civilās aeronavigācijas ražojuma 
konstrukcijas sertifikāta  turētāju reglamentē otras Puses kompetentā iestāde, abu Pušu 
kompetentās iestādes izstrādā procedūras, ar ko nosaka katras Puses pienākumus ražošanas 
apstiprinājuma turētāja un konstrukcijas sertifikāta turētāja saskarsmes kontrolei.  
2. Ja konstrukcijas s ertifikāta turētājs un ražošanas apstiprinājuma turētājs nav viens un tas 
pats tiesību subjekts, civilās aeronavigācijas ražojumu eksportēšanai saskaņā ar šo pielikumu Pušu 
kompetentās iestādes nodrošina, ka konstrukcijas sertifikāta turētājs panāk atbilst ošu vienošanos ar 
ražošanas apstiprinājuma turētāju nolūkā nodrošināt apmierinošu konstruēšanas un ražošanas 
koordināciju un pienācīgu civilās aeronavigācijas ražojuma lidojumderīguma uzturēšanas atbalstu.  
F IEDAĻA. Eksporta sertifikāti  
24. pants. Veidlapa s 
Eksportētājas Puses veidlapas ir:  
(a) ja eksportētāja Puse ir Apvienotā Karaliste, CAA 52. veidlapa jauniem gaisa kuģiem, eksporta 
lidojumderīguma sertifikāts lietotiem gaisa kuģiem un CAA 1. veidlapa citiem jauniem 
ražojumiem; un  
(b) ja eksportētāja Puse ir Sav ienība, EASA  52. veidlapa jauniem gaisa kuģiem, eksporta 
lidojumderīguma sertifikāts lietotiem gaisa kuģiem un EASA  1. veidlapa citiem jauniem 
ražojumiem.  
25. pants. Eksporta sertifikāta izdošana  
1. Izdodot eksporta sertifikātu, eksportētājas Puses kompete ntā iestāde vai ražošanas 
apstiprinājuma turētājs nodrošina, ka šāds civilās aeronavigācijas ražojums:  
 
788 
 (a) atbilst konstrukcijai, kas automātiski atzīta vai apstiprināta vai sertificēta importētājā Pusē 
saskaņā ar šo pielikumu, un kā sīki izklāstīts tehniskās īstenošanas procedūrās;  
(b) ir drošas ekspluatācijas stāvoklī;  
(c) atbilst visām importētājas Puses paziņotajām papildprasībām; un  
(d) attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģiem, gaisa kuģu dzinējiem un gaisa kuģu propelleriem 
atbilst piemērojamajai obligātajai lidoj umderīguma uzturēšanas informācijai, tostarp 
importētājas Puses lidojumderīguma direktīvām, ko paziņojusi minētā Puse.  
2. Izdodot lidojumderīguma eksporta sertifikātu lietotam gaisa kuģim, kas reģistrēts 
eksportētājā Pusē, papildus 1.  punkta a) līdz d)  apakšpunktā minētajām prasībām eksportētājas 
Puses kompetentā iestāde nodrošina, ka šādam gaisa kuģim tā ekspluatācijas laikā ir veikta pienācīga 
tehniskā apkope, izmantojot eksportētājas Puses apstiprinātas procedūras un metodes, par ko 
liecina gaisa kuģa žu rnāli un tehniskās apkopes uzskaite.  
26. pants. Jauna civilās aeronavigācijas ražojuma eksporta sertifikāta atzīšana  
Importētājas Puses kompetentā iestāde atzīst eksporta sertifikātu, ko attiecībā uz civilās 
aeronavigācijas ražojumu izdevusi eksportētājas Puses kompetentā iestāde vai ražošanas 
apstiprinājuma turētājs, saskaņā ar šajā pielikumā izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem un kā 
sīki izklāstīts tehniskās īstenošanas procedūrās.  
27. pants. Lietota gaisa kuģa lidojumderīguma eksporta sertifikāta atzīšana  
1. Importētājas Puses kompetentā iestāde atzīst lidojumderīguma eksporta sertifikātu, ko 
eksportētājas Puses kompetentā iestāde izdevusi lietotam gaisa kuģim saskaņā ar šajā pielikumā 
izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem un tehniskās īstenoš anas procedūrām, tikai tad, ja 
lietotajam gaisa kuģim attiecīgā gaisa kuģa tipa lidojumderīguma uzturēšanas atbalstam ir tipa 
sertifikāta turētājs vai ierobežota tipa sertifikāta turētājs.  
2. Lai lietota gaisa kuģa, kas ražots eksportētājas Puses ražošanas  uzraudzībā, lidojumderīguma 
eksporta sertifikātu varētu atzīt saskaņā ar 1.  punktu, eksportētājas Puses kompetentā iestāde pēc 
pieprasījuma palīdz importētājas Puses kompetentajai iestādei iegūt datus un informāciju par:  
(a) gaisa kuģa konfigurāciju laikā, ka d tas atstāja ražotāja rūpnīcu; un  
(b) tās apstiprinātām turpmākām izmaiņām un remontiem, kas veikti gaisa kuģim.  
3. Importētāja Puse var pieprasīt pārbaužu dokumentāciju un tehniskās apkopes uzskaiti, kā 
sīki izklāstīts tehniskās īstenošanas procedūrās.  
4. Ja, izvērtējot kāda eksportam paredzēta lietota gaisa kuģa lidojumderīguma statusu, 
eksportētājas Puses kompetentā iestāde nespēj noteikt atbilstību visām 25.  panta [Eksporta 
sertifikāta izdošana] 2.  punktā un šā panta 1. un 2.  punktā noteiktajām prasībām, t ā: 
(a) informē importētājas Puses kompetento iestādi;  
(b) ar importētājas Puses kompetento iestādi saskaņo, kā sīki izklāstīts tehniskās īstenošanas 
procedūrās, piekrišanu izņēmumiem no piemērojamajām prasībām vai to noraidīšanu un  
(c) reģistrē visus pieņemtos izņēmumus, ja eksports tiek veikts.  
 
789 
 G IEDAĻA. Kompetento iestāžu kvalifikācija  
28. pants. Kvalifikācijas prasības atbilstības atzinumu un sertifikātu atzīšanai  
1. Katra Puse uztur strukturētu un efektīvu sertifikācijas un uzraudzības sistēmu šā pielikuma 
īstenošanai, tostarp:  
(a) tiesisko un normatīvo regulējumu, kas jo īpaši nodrošina reglamentējošās pilnvaras attiecībā 
uz struktūrām, kuras tiek reglamentētas saskaņā ar Puses civilās aviācijas drošības regulatīvo 
sistēmu;  
(b) organizatorisko struktūru, tostarp atb ildības skaidru aprakstu;  
(c) pietiekamus resursus, tostarp kvalificētus darbiniekus ar pietiekamām zināšanām, pieredzi un 
apmācību;  
(d) piemērotus procesus, kas dokumentēti politikā un procedūrās;  
(e) dokumentāciju un uzskaiti un  
(f) izveidotu pārbaužu programmu, ar kuru  nodrošina tiesiskā un normatīvā regulējuma vienādu 
īstenošanu dažādos uzraudzības sistēmas elementos.  
29. pants. Kompetento iestāžu kvalifikācijas uzturēšana  
1. Lai saglabātu savstarpēju uzticēšanos katras Puses regulatīvajai sistēmai attiecībā uz šā 
pielikuma īstenošanu, tādējādi nodrošinot pietiekami līdzvērtīgu drošības līmeni, katras Puses 
tehniskais pārstāvis regulāri novērtē otras Puses kompetento iestāžu atbilstību kvalifikācijas 
prasībām, kas minētas 28.  pantā [Kvalifikācijas prasības atbilstības a tzinumu un sertifikātu atzīšanai]. 
Šādas pastāvīgas savstarpējas novērtēšanas kārtību sīki izklāsta tehniskās īstenošanas procedūrās.  
2. Vienas Puses kompetentā iestāde sadarbojas ar otras Puses kompetento iestādi, kad vien 
šādi novērtējumi ir vajadzīgi, u n nodrošina, ka to uzraudzībā esošās reglamentētās struktūras dod 
Pušu tehniskajiem pārstāvjiem piekļuvi.  
3. Ja kādas Puses tehniskais pārstāvis uzskata, ka otras Puses kompetentās iestādes tehniskā 
kompetence vairs nav atbilstoša vai ka būtu jāaptur minēt ās kompetentās iestādes sagatavoto 
atbilstības atzinumu un izdoto sertifikātu atzīšana, jo otras Puses sistēmas, kas attiecas uz šā 
pielikuma īstenošanu, vairs nenodrošina pietiekami līdzvērtīgu drošības līmeni, kas atļauj šādu 
atzīšanu, tad Pušu tehniskie  pārstāvji apspriežas, lai noteiktu korektīvas darbības.  
4. Ja savstarpēja uzticēšanās netiek atjaunota ar savstarpēji pieņemamiem līdzekļiem, katras 
Puses tehniskais pārstāvis var nodot 3. punktā minēto jautājumu izskatīšanai Sertifikācijas 
uzraudzības pa domē.  
5. Ja Sertifikācijas uzraudzības padome neatrisina jautājumu, katra Puse 3. punktā minēto 
jautājumu var iesniegt izskatīšanai Specializētajā komitejā aviācijas drošības jomā.  
H IEDAĻA. Saziņa, apspriedes un atbalsts  
 
790 
 30. pants. Paziņojumi  
Ievērojot iz ņēmumus, par kuriem Pušu tehniskie pārstāvji lemj katrā atsevišķā gadījumā, visa saziņa 
starp Pušu kompetentajām iestādēm, tostarp dokumentācijas sagatavošana, kā sīki izklāstīts 
tehniskās īstenošanas procedūrās, notiek angļu valodā.  
31. pants. Tehniskas a pspriedes  
1. Pušu tehniskie pārstāvji jautājumus, kas saistīti ar šā pielikuma īstenošanu, risina apspriedēs.  
2. Ja apspriedēs, kas notiek saskaņā ar 1. punktu, netiek panākts abpusēji pieņemams 
risinājums, katras Puses tehniskais pārstāvis var nodot 1.  punktā minēto jautājumu Sertifikācijas 
uzraudzības padomei.  
3. Ja Sertifikācijas uzraudzības padome neatrisina šo jautājumu, katra Puse 1.  punktā minēto 
jautājumu var nodot izskatīšanai Specializētajā komitejā aviācijas drošības jomā.  
32. pants. Atbalsts ser tifikācijas un lidojumderīguma uzturēšanas uzraudzības darbībām  
Pēc pieprasījuma, pēc abpusējas piekrišanas un pieejamo resursu apmērā vienas Puses kompetentā 
iestāde var otras Puses kompetentajai iestādei sniegt tehnisku atbalstu, datus un informāciju 
attiecībā uz sertifikācijas un lidojumderīguma uzturēšanas uzraudzības darbībām saistībā ar 
konstruēšanas, ražošanas un vides aizsardzības sertifikāciju. Sniedzamais atbalsts un šāda atbalsta 
sniegšanas process ir sīki izklāstīts tehniskās īstenošanas procedū rās. 
 
 
  
 
791 
 ROAD -1. PIELIKUMS. KRAVU AUTOPĀRVADĀJUMI  
 A daļa. Prasības kravu autopārvadātājiem saskaņā ar šā nolīguma ROAD.5.  pantu  
1. iedaļa. Atļauja veikt kravu autopārvadātāja profesionālo darbību un tās veikšana  
1. pants. Darbības joma  
Šajā iedaļā reglamentē kravu autopārvadātāja profesionālās darbības atļaušanu un šīs profesijas 
veikšanu, un tā attiecas uz visiem tās Puses kravu autopārvadātājiem, kas veic kravu pārvadājumus 
šā nolīguma ROAD.4.  panta [Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās] darbības 
jomā.   
 2. pants. Definīcijas  
Šajā iedaļā:   
a) “atļauja veikt kravu autopārvadātāja profesionālo darbību” ir administratīvs lēmums, ar kuru 
fiziskai vai juridiskai personai, kas atbilst šajā iedaļā paredzētajiem nosacījumiem, atļau j veikt kravu 
autopārvadātāja profesionālo darbību;  
b) “kompetentā iestāde” ir valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa iestāde Pusē, kura, lai izsniegtu 
atļauju veikt kravu autopārvadātāja profesionālo darbību, pārbauda fiziskās vai juridiskās personas 
atbil stību nosacījumiem, kas paredzēti šajā iedaļā, un kurai ir pilnvaras piešķirt, apturēt vai anulēt 
atļauju kravu autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai; un   
c) “parastā dzīvesvieta” ir vieta, kurā persona dzīvo pastāvīgi, proti, vismaz 185  dienas  katrā 
kalendārajā gadā, personīgo saišu dēļ, kas apliecina ciešu saistību starp minēto personu un vietu, kur 
tā dzīvo.  
3. pants. Autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas prasības  
Fiziskām vai juridiskām personām, kas veic kravu autopārvadātāja p rofesionālo darbību:  
(a) jābūt faktiskai un stabilai uzņēmējdarbības veikšanas vietai Pusē, kā noteikts šīs iedaļas 
5. pantā;  
(b) jābūt labai reputācijai, kā noteikts šīs iedaļas 6.  pantā;  
(c) jābūt atbilstīgam finansiālajam stāvoklim, kā noteikts šīs iedaļas 7.  pantā; un  
(d) jābūt nepieciešamai profesionālajai kompetencei, kā noteikts šīs iedaļas 8.  pantā.  
4. pants. Pārvadājumu vadītājs  
1. Kravu autopārvadātājs izraugās vismaz vienu fizisku personu, pārvadājumu vadītāju, kas 
faktiski un pastāvīgi vada tā pārvadājumu  darbības un atbilst 3.  panta b) un d)  punktā izklāstītajām 
prasībām, un kas:  
(a) ir faktiski saistīts ar kravu autopārvadātāju, piemēram, ir tā darbinieks, direktors, īpašnieks 
vai persona, kas to pārvalda, vai minētā persona; un  
(b) ir tās Puses pastāvīgais ie dzīvotājs, kuras teritorijā kravu autopārvadātājs veic 
uzņēmējdarbību.  
 
792 
 2. Ja fiziskā vai juridiskā persona neatbilst profesionālās kompetences prasībai, kompetentā 
iestāde var atļaut fiziskajai vai juridiskajai personai veikt kravu autopārvadātāja profesi onālo darbību, 
ja saskaņā ar 1.  punktu nav izraudzīts pārvadājumu vadītājs, ar nosacījumu, ka:  
(a) fiziskā vai juridiskā persona izraugās kravu autopārvadātāja uzņēmējdarbības veikšanas 
vietas Pusē pastāvīgi dzīvojošu fizisku personu, kas atbilst 3.  panta b) un d)  punktā 
noteiktajām prasībām un kas uz līguma pamata uzņēmuma vārdā ir pilnvarota veikt 
uzņēmuma pārvadājumu vadītāja pienākumus;  
(b) līgumā, kas noslēgts starp fizisko vai juridisko personu un a)  apakšpunktā minēto personu, 
ir noteikti pienākumi, kas mi nētajai personai faktiski un pastāvīgi jāpilda, un norādīti 
minētās personas pārvadājumu vadītāja pienākumi. Nosakāmajos pienākumos jo īpaši ir 
iekļauta transportlīdzekļu tehniskās apkopes uzraudzība, pārvadājumu līgumu un 
dokumentu pārbaude, galvenie grām atvedības jautājumi, kravu vai pakalpojumu sadale 
transportlīdzekļu vadītājiem un transportlīdzekļiem un drošības pasākumu kontrole;  
(c) kā pārvadājumu vadītājs a)  apakšpunktā minētā persona var vadīt pārvadājumu darbības 
ne vairāk kā četros dažādos kravu aut opārvadātājos, kuru kopējā autoparka automašīnu 
skaits nepārsniedz 50  automašīnas; un  
(d) šā punkta a) apakšpunktā minētā persona konkrētos pienākumus veic vienīgi fiziskās vai 
juridiskās personas interesēs, un minētās personas pienākumi tiek pildīti neatkarī gi no 
jebkuras fiziskas vai juridiskas personas, kuras labā tā veic pārvadājumu operācijas.  
3. Puse var pieņemt lēmumu, ka saskaņā ar 1.  punktu izraudzītu pārvadājumu vadītāju nevar 
izraudzīt arī saskaņā ar 2.  punktu vai arī viņu var izraudzīt tikai attiecībā uz fizisku vai juridisku 
personu vai autoparka automašīnu ierobežotu skaitu, kas ir mazāks par 2.  punkta c)  apakšpunktā 
minēto.  
4. Fiziskā vai juridiskā persona paziņo kompetentajai iestādei par izraudzīto pārvadājumu 
vadītāju vai vadītājiem.  
5. pants. Uzņēmējdarbības veikšanas vietas prasības nosacījumi   
Lai izpildītu prasību par faktisko un  stabilo uzņēmējdarbības veikšanas vietu uzņēmējdarbības 
veikšanas vietas Pusē fiziskajai vai juridiskajai personai:  
(a) ir telpas, kurās tai ir pieejami uzņēmējdarbības pamatdokumentu oriģināli, kas var būt 
elektroniskā vai jebkurā citā formātā; jo īpaši tas  attiecas uz tās pārvadājuma līgumiem, 
dokumentiem, kuri saistīti ar transportlīdzekļiem, kas ir fiziskās vai juridiskās personas 
rīcībā, uz grāmatvedības dokumentiem, personālvadības dokumentiem, darba līgumiem, 
sociālā nodrošinājuma dokumentiem, dokument iem, kuros ir dati par transportlīdzekļa 
vadītāju nosūtīšanu un norīkošanu darbā, dokumentiem, kuros ir dati par braucieniem, 
transportlīdzekļa vadīšanas laiku un atpūtas laikposmiem, un jebkuriem citiem 
dokumentiem, kuriem ir jābūt kompetentajai iestādei pieejamiem, lai pārbaudītu atbilstību 
šajā iedaļā paredzētajiem nosacījumiem;  
(b) tā ir reģistrēta minētās Puses komercsabiedrību reģistrā vai līdzīgā reģistrā, ja tas ir prasīts 
valsts tiesību aktos;  
(c) tai piemēro ieņēmumu nodokli un, ja tas ir prasīts valsts  tiesību aktos, tai ir piešķirts PVN 
identifikācijas numurs;  
 
793 
 (d) pēc atļaujas piešķiršanas tās rīcībā ir viens vai vairāki transportlīdzekļi, kuri ir reģistrēti vai 
laisti apritē un kurus atļauts lietot saskaņā ar minētās Puses tiesību aktiem, neatkarīgi no 
tā, vai minētie transportlīdzekļi ir pilnīgā  īpašumā vai, piemēram, turējumā saskaņā ar 
nomas -izpirkuma līgumu vai saskaņā ar nomas vai līzinga līgumu;  
(e) tā faktiski un pastāvīgi veic administratīvo un komerciālo darbību, izmantojot atbilstošas 
iekārtas un aprīkojumu minētajā Pusē esošās telpās, kā minēts a)  punktā, un faktiski un 
pastāvīgi vada pārvadājumu operācijas, izmantojot f)  punktā minētos transportlīdzekļus, 
kuriem ir atbilstošas tehniskās iekārtas, kas izvietotas minētajā Pusē; un  
(f) pastāvīgi un regu lāri tās rīcībā ir zināms skaits transportlīdzekļu, kuri atbilst d)  punkta 
nosacījumiem, un transportlīdzekļa vadītāju, kuri parasti atrodas kādā saimnieciskās 
darbības centrā minētajā Pusē, un tas ir samērīgs ar uzņēmuma veikto pārvadājumu 
operāciju apjom u.  
6. pants. Labas reputācijas prasības nosacījumi   
1. Saskaņā ar 2.  punktu Puses paredz nosacījumus, kas jāpilda fiziskajām vai juridiskajām 
personām un pārvadājumu vadītājiem, lai atbilstu prasībai par labu reputāciju.  
Nosakot to, vai fiziskā vai juridiskā persona atbilst minētajai prasībai, Puses ņem vērā fiziskās vai 
juridiskās personas, tās pārvadājumu vadītāju, izpilddirektoru un jebkuras citas tādas attiecīgas 
personas rīcību, kā Puse to var būt noteikusi.  Jebkura atsauce šajā pantā uz notiesāšanu, sankcijām 
vai pārkāpumiem ietver notiesāšanu, sankcijas vai pārkāpumus, kas attiecas uz pašu fizisko vai 
juridisko personu, tās pārvadājumu vadītājiem, izpilddirektoriem un jebkuru citu tādu attiecīgo 
personu, kā Puse to var būt noteikusi.  
Pirmajā daļā minētajos nosacījumos ir iekļauts vismaz turpmāk norādītais:  
(a) nav nopietna pamatojuma apstrīdēt pārvadājumu vadītāja vai kravu autopārvadātāja labo 
reputāciju, ja tie, piemēram, nav tikuši notiesāti vai tiem nav piemērotas sankcijas par 
jebkādiem smagiem to valsts spēkā esošo normatīvo aktu pārkāpumiem šādās jomās:  
(i) komerctiesības;  
(ii) maksātnespējas tiesības;  
(iii) samaksu un nodarbināšanas nosacījumi profesijā;  
(iv) ceļu satiksme;  
(v) profesionālā atbildība;  
(vi) cilvēku vai narkotiku tirdzn iecība;   
(vii) nodokļu tiesības;  un  
(b) pārvadājumu vadītājs vai kravu autopārvadātājs vienā vai abās Pusēs nav bijis notiesāts par 
smagu kriminālnoziegumu vai sodīts par šā nolīguma Otrās daļas Trešā temata I  sadaļas 
[Kravu autopārvadājumi] noteikumu vai valsts n oteikumu smagiem pārkāpumiem, kas jo 
īpaši attiecas uz:  
(i) transportlīdzekļa vadīšanas laiku un transportlīdzekļa vadītāja atpūtas 
laikposmiem, darba laiku un kontrolierīču uzstādīšanu un izmantošanu;  
 
794 
 (ii) starptautiskajā satiksmē izmantojamo komerciālo transportlīdzekļu 
maksimālajām svara un gabarītu normām;  
(iii) transportlīdzekļa vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un turpmāko 
apmācību;  
(iv) komerciālo transportlīdzekļu tehnisko pārbaudi uz ceļiem, tostarp  mehānisko 
transportlīdzekļu obligātajām tehniskajām pārbaudēm;  
(v) piekļuvi starptautisko kravu autopārvadājumu tirgum;    
(vi) bīstamu kravu autopārvadājumu drošību;  
(vii) ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu noteiktu kategoriju 
transportlīdzekļos;  
(viii) transportlīdze kļa vadītāja apliecību;  
(ix) profesionālās darbības atļaušanu;    
(x) dzīvnieku pārvadāšanu;  
(xi) darba ņēmēju norīkošanu darbā autopārvadājumu jomā;  
(xii) tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām; un  
(xiii) braucieniem, kuru iekraušanas un izkraušanas punkti atrodas otrā P usē.  
2. Piemērojot šā panta 1.  punkta trešās daļas b)  apakšpunktu, ja pārvadājumu vadītājs vai 
kravu autopārvadātājs vienā vai abās Pusēs ir notiesāts par smagu kriminālnoziegumu vai sodīts par 
vienu no vissmagākajiem pārkāpumiem, kā noteikts ROAD.A.1.1.  papildinājumā , kompetentā 
iestāde uzņēmējdarbības veikšanas vietas Pusē atbilstīgi un savlaicīgi īsteno administratīvu 
procedūru, kas ietver, ja vajadzīgs, pārbaudi attiecīgās fiziskās vai juridiskās personas telpās.   
Administratīvās procedūras laikā kom petentā iestāde novērtē, vai īpašu apstākļu dēļ labas 
reputācijas zaudēšana konkrētajā gadījumā būtu nesamērīga reakcija. Minētajā novērtējumā 
kompetentā iestāde ņem vērā smagu šā panta 1.  punkta trešajā daļā minēto noteikumu pārkāpumu 
skaitu, kā arī to RO AD.A.1.1.  papildinājumā noteikto vissmagāko pārkāpumu skaitu, par kuriem 
pārvadājumu vadītājs vai kravu autopārvadātājs ir notiesāts vai par kuriem tiem piemērotas 
sankcijas. Jebkuri šādi konstatējumi ir pienācīgi pierādīti un pamatoti.  
Ja kompetentā iest āde konstatē, ka labas reputācijas zaudēšana būtu nesamērīga, tā nolemj, ka 
attiecīgā fiziskā vai juridiskā persona saglabā labu reputāciju. Ja kompetentā iestāde nekonstatē, ka 
labas reputācijas zaudēšana būtu nesamērīga, tad notiesāšana vai sankcija rada  labas reputācijas 
zaudējumu.  
3. Specializētā autotransporta komiteja sastāda tādu nopietnu pārkāpumu kategoriju, veidu un 
smaguma pakāpju sarakstu, kuri papildus ROAD.A.1.1.  papildinājumā norādītajiem pārkāpumiem var 
izraisīt labas reputācijas zaudēšanu.  
 
4. Prasību par labu reputāciju neuzskata izpildītu līdz dienai, kad saskaņā ar attiecīgajiem Pušu 
valsts tiesību aktu noteikumiem tiek veikta reabilitācija vai jebkāds cits pasākums ar līdzvērtīgu 
iedarbību.  
 
795 
  7. pants. Finansiālā stāvokļa prasības nosacījumi   
1. Lai izpildītu prasību par finansiālo stāvokli, fiziskā vai juridiskā persona vienmēr attiecīgā 
finanšu gada laikā ir spējīga izpildīt savas finanšu saistības. Fiziskā vai juridiskā persona, pamatojoties 
uz gada pārskatiem, kurus apstiprinājis revidents vai attiecīgi pilnvarota persona, pierāda, ka katru 
gadu tās rīcībā ir kapitāls un rezerves:  
(a) kopsummā vismaz 9000 EUR / 8000 GBP, ja tiek izmantots tikai viens transportlīdzeklis, 
5000 EUR / 4500 GBP par katru papildu izmantoto mehānisko transportlīdzekli vai 
transportlīdzekļu sa stāvu, kura pieļaujamā pilnmasa pārsniedz 3,5  tonnas, un 900 EUR / 
800 GBP par katru papildu mehānisko transportlīdzekli vai transportlīdzekļu sastāvu, kura 
pieļaujamā pilnmasa pārsniedz 2,5  tonnas, bet nepārsniedz 3,5  tonnas;  
(b) fiziskās vai juridiskās pers onas, kas veic kravu autopārvadātāja profesionālo darbību, 
izmantojot tikai mehāniskos transportlīdzekļus vai transportlīdzekļu sastāvus, kuru 
pieļaujamā pilnmasa pārsniedz 2,5  tonnas, bet nepārsniedz 3,5  tonnas, pamatojoties uz 
gada pārskatiem, kurus apst iprinājis revidents vai attiecīgi pilnvarota persona, pierāda, ka 
katru gadu to rīcībā ir kapitāls un rezerves kopsummā vismaz 1800  EUR / 1600  GBP, ja tiek 
izmantots tikai viens transportlīdzeklis, un 900  EUR / 800  GBP par katru papildu izmantoto 
transport līdzekli.   
2. Atkāpjoties no 1.  punkta, kompetentā iestāde var atļaut vai pieprasīt uzņēmumam apliecināt 
savu finansiālo stāvokli ar apliecinošu dokumentu, ko nosaka kompetentā iestāde, piemēram, bankas 
garantiju vai apdrošināšanas apliecinājumu, tostarp p rofesionālās atbildības apdrošināšanas 
apliecinājumu, ko ir izsniegusi viena vai vairākas bankas vai citas finanšu iestādes, tostarp 
apdrošināšanas sabiedrības, vai citu saistošu dokumentu, kas sniedz kopēju un solidāru galvojumu 
par uzņēmumu attiecībā uz summām, kas noteiktas 1.  punkta a) apakšpunktā.  
3. Atkāpjoties no 1.  punkta, ja nav apstiprinātu gada pārskatu par uzņēmuma reģistrācijas 
gadu, kompetentā iestāde piekrīt, ka uzņēmumam jāpierāda savs finansiālais stāvoklis, izmantojot 
apliecinošu dokument u, piemēram, bankas garantiju, finanšu iestādes izdotu dokumentu, kurā 
noteikta piekļuve kredītam uzņēmuma vārdā, vai citu saistošu dokumentu, ko noteikusi kompetentā 
iestāde un kas pierāda, ka uzņēmuma rīcībā ir 1.  punkta a) apakšpunktā norādītās summas.   
4. Šā panta 1. punktā minētie gada pārskati un 2. punktā minētā garantija, kurus paredzēts 
pārbaudīt, attiecas uz saimniecisko vienību, kas veic uzņēmējdarbību Pusē, kurā ir bijusi pieprasīta 
atļauja, bet ne uz jebkuru citu vienību, kas veic uzņēmējdarbību ot rā Pusē.  
 8. pants. Profesionālās kompetences prasības nosacījumi   
1. Lai izpildītu prasību par profesionālo kompetenci, attiecīgajai personai vai attiecīgajām 
personām ir ROAD.A.1.2.  papildinājuma I  daļā minētajam līmenim atbilstīgas zināšanas šajā ieda ļā 
uzskaitītajos mācību priekšmetos. Šīs zināšanas pierāda, izmantojot obligātu rakstisku eksāmenu, ko, 
ja Puse pieņem attiecīgu lēmumu, var papildināt ar mutisku eksāmenu. Minētos eksāmenus organizē 
saskaņā ar ROAD.A.1.2. papildinājuma II daļu. Šajā sakar ā Puse var pieņemt lēmumu pirms eksāmena 
paredzēt mācības.  
2. Attiecīgās personas kārto eksāmenu tajā Pusē, kurā ir to parastā dzīvesvieta.  
3. Šā panta 1.  punktā minētos rakstiskos un mutiskos eksāmenus drīkst organizēt un par tiem 
izsniegt sertifikātus tikai tās iestādes vai struktūras, kurām šim nolūkam Puse saskaņā ar tās 
 
796 
 noteiktajiem kritērijiem ir izdevusi attiecīgu atļauju. Puses regulāri pārbauda, vai eksāmeni, ko 
organizē minētās iestādes vai struktūras, atbilst ROAD.A.1.2.  papildinājumam.  
4. Ja persona ir saņēmusi noteiktas augstākās vai tehniskās izglītības kvalifikācijas, kuras 
piešķirtas Pusē un nodrošina zināšanas visos ROAD.A.1.2.  papildinājumā uzskaitītajos mācību 
priekšmetos, un kuras īpaši norādītas šim nolūkam, tad minētā Puse viņu var a tbrīvot no obligātiem 
eksāmeniem šajos priekšmetos, par kuriem piešķirtas minētās kvalifikācijas. Šo izņēmumu piemēro 
tikai tām ROAD.A.1.2.  papildinājuma I  daļas iedaļām, par kurām izsniegtā kvalifikācija attiecas uz 
visiem mācību priekšmetiem, kas uzskait īti zem katras iedaļas virsraksta.  
Puse var atbrīvot no īpašām eksāmena daļām personas, kas uzrāda profesionālās kompetences 
sertifikātus, kuri ir derīgi, lai minētajā Pusē veiktu iekšzemes pārvadājumu operācijas.  
9. pants. Atbrīvojums no eksāmena   
Saistībā ar atļaujas piešķiršanu kravu autopārvadātājam, kas izmanto tikai mehāniskos 
transportlīdzekļus vai transportlīdzekļu sastāvus, kuru pieļaujamā pilnmasa nepārsniedz 3,5  tonnas, 
Puse var nolemt atbrīvot no prasības kārtot 8.  panta 1. punktā minētos eks āmenus personas, kas 
pierāda, ka tās nepārtraukti desmit  gadus pirms 2020.  gada 20.  augusta ir vadījušas tāda paša veida 
fizisku vai juridisku personu.  
10. pants. Atļauju apturēšana un anulēšana  
1. Ja kompetentā iestāde konstatē, ka pastāv risks, ka fizis kā vai juridiskā persona vairs nespēs 
izpildīt 3.  pantā paredzētās prasības, šī iestāde par to informē fizisko vai juridisko personu. Ja 
kompetentā iestāde konstatē, ka viena vai vairākas no šīm prasībām vairs netiek izpildītas, tā nosaka 
vienu no turpmāk norādītajiem termiņiem, kurā fiziskā vai juridiskā persona var labot situāciju:  
(a) ja pārvadājumu vadītājs vairs neatbilst prasībām attiecībā uz labu reputāciju vai 
profesionālo kompetenci, – ne vairāk kā 6  mēneši, lai pieņemtu darbā pārvadājumu 
vadītāja aiz vietotāju; šo termiņu var pagarināt par 3  mēnešiem pārvadājumu vadītāja nāves 
vai invaliditātes gadījumā;  
(b) ja fiziskajai vai juridiskajai personai ir nepieciešams labot situāciju, pierādot, ka fiziskajai vai 
juridiskajai personai ir faktiska un stabila uzņ ēmējdarbības veikšanas vieta,  – ne vairāk kā 6 
mēneši; vai  
(c) ja finansiālais stāvoklis neatbilst prasībām,  – ne vairāk kā 6  mēneši, lai pierādītu, ka minētā 
prasība atkal tiek nepārtraukti izpildīta.  
2. Kompetentā iestāde var prasīt, lai fiziskā vai juridis kā persona, kuras atļauja ir apturēta vai 
anulēta, nodrošinātu, ka pirms jebkāda reabilitācijas pasākuma veikšanas tās pārvadājumu vadītāji ir 
nokārtojuši eksāmenus, kas minēti 8.  panta 1.  punktā.  
3. Ja kompetentā iestāde konstatē, ka fiziskā vai juridisk ā persona vairs neizpilda vienu vai 
vairākas no 3.  pantā paredzētajām prasībām, tā atļauju kravu autopārvadātāja profesionālās 
darbības veikšanai aptur vai anulē vēlākais, kad beidzas šā panta 1.  punktā minētie termiņi.  
 11. pants. Atzinums par pārvadājum u vadītāja nepiemērotību  
1. Ja pārvadājumu vadītājs zaudē labu reputāciju saskaņā ar 6.  pantu, kompetentā iestāde 
pasludina minēto pārvadājumu vadītāju par nepiemērotu kravu autopārvadātāja pārvadājumu 
darbību vadīšanai.  
 
797 
 Kompetentā iestāde nereabilitē pā rvadājumu vadītāju agrāk kā vienu gadu pēc labas reputācijas 
zaudēšanas dienas un pirms pārvadājumu vadītājs nav pierādījis, ka vismaz 3  mēnešus ir piedalījies 
atbilstīgā apmācībā vai nolicis eksāmenu par ROAD.A.1.2.  papildinājuma I daļā uzskaitītajiem 
priekšmetiem.  
2. Ja pārvadājumu vadītājs zaudē labu reputāciju saskaņā ar 6.  pantu, reabilitācijas pieteikumu 
drīkst iesniegt ne agrāk kā vienu gadu pēc labas reputācijas zaudēšanas dienas.  
12. pants. Pieteikumu izskatīšana un reģistrācija  
1. Kompetentās i estādes katrā Pusē valsts elektroniskajos reģistros, kas minēti 13.  panta 
1. punktā, reģistrē datus par uzņēmumiem, kuriem tās izsniedz atļaujas.  
2. Novērtējot uzņēmuma labo reputāciju, kompetentās iestādes pārbauda, vai pieteikuma 
iesniegšanas laikā izra udzītais pārvadājumu vadītājs vai vadītāji vienā no Pusēm ir atzīti par 
nepiemērotiem uzņēmuma pārvadājumu darbību vadīšanai saskaņā ar 11.  pantu.  
3. Kompetentās iestādes regulāri uzrauga, vai uzņēmumi, kuriem tās izsniegušas atļauju kravu 
autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai, joprojām atbilst 3.  pantā minētajām prasībām. 
Šajā nolūkā kompetentās iestādes veic pārbaudes, tostarp attiecīgā gad ījumā pārbaudes uz vietas 
attiecīgā uzņēmuma telpās, pievēršot uzmanību uzņēmumiem, kuri atzīti par paaugstināta riska 
uzņēmumiem.  
 13. pants. Valsts elektroniskie reģistri  
1. Kompetentās iestādes uztur valsts elektronisko reģistru, kurā reģistrē autopār vadājumu 
uzņēmumus, kuriem ir atļauts veikt kravu autopārvadātāja profesionālo darbību.  
2. Specializētā autotransporta komiteja nosaka autopārvadājumu uzņēmumu valsts reģistros 
iekļautos datus un nosacījumus attiecībā uz piekļuvi šiem datiem.  
14. pants. Kompetento iestāžu administratīvā sadarbība  
1. Kompetentās iestādes katrā Pusē izraugās valsts kontaktpunktu, kas ir atbildīgs par 
informācijas apmaiņu ar otras Puses kompetentajām iestādēm attiecībā uz šīs iedaļas piemērošanu.  
2. Kompetentās iestādes katrā Pusē cieši sadarbojas un ātri sniedz cita citai savstarpēju 
palīdzību un jebkādu citu atbilstīgu informāciju, lai veicinātu šīs iedaļas īstenošanu un izpildi.  
3. Kompetentās iestādes katrā Pusē veic individuālas pārbaudes, lai pārliecinātos , vai 
uzņēmums atbilst nosacījumiem, kas reglamentē atļauju kravu autopārvadātājam veikt profesionālo 
darbību, ja pienācīgi pamatotos gadījumos to pieprasa kompetentā iestāde otrā Pusē. Tā informē 
kompetento iestādi otrā Pusē par šādu pārbaužu rezultātiem un par veiktajiem pasākumiem, ja 
konstatē, ka uzņēmums vairs neatbilst šajā iedaļā noteiktajām prasībām.  
4. Kompetentās iestādes katrā Pusē apmainās ar informāciju par notiesāšanu un sankcijām par 
jebkādiem smagiem pārkāpumiem, kas minēti 6.  panta 2.  punk tā.  
5. Specializētā autotransporta komiteja paredz sīki izstrādātus noteikumus par 3. un 4.  punktā 
minētās informācijas apmaiņas kārtību.   
  
 
798 
 ROAD.A.1.1. PAPILDINĀJUMS. Vissmagākie pārkāpumi ROAD.1.  pielikuma A  daļas 1.  iedaļas 6.  panta 
2. punkta nozīmē  
1. Vadīšanas laika pārsniegšana:  
(a) Sešu dienu vai divu nedēļu laikposma maksimālā transportlīdzekļa vadīšanas laika 
pārsniegšana par 25  % vai vairāk.   
(b) Dienas darba laikā maksimālā ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laika pārsniegšana par 
50 % vai vairāk.  
2. Tahogrāfa un/vai ātruma ierobežotāja neuzstādīšana vai tādas krāpnieciskā nolūkā 
izmantojamas ierīces uzstādīšana transportlīdzeklī un/vai lietošana, ar ko iespējams grozīt 
reģistrācijas kontrolierīces un/vai ātruma ierobežotāja datus, vai reģistrācijas  diagrammu vai no 
tahogrāfa un/vai no vadītāja kartes lejupielādēto datu viltošana.  
3. Braukšana bez derīgas transportlīdzekļa tehniskās apskates apliecības un/vai braukšana ar, 
inter alia , bremžu sistēmas, stūres pārvadu, riteņu/riepu, balstiekārtas vai šasijas ļoti nopietnām 
nepilnībām, kas varētu radīt tik lielu satiksmes drošības tūlītēju apdraudējumu, ka tādēļ pieņem 
lēmumu transportlīdzekli imobilizēt.  
4. Tādu bīstamu kravu pārvadājumi, kuras ir aizliegts pārvadāt vai kuras pārvadā ar aizliegtu vai 
neatļautu taru vai nelietojot identifikācijas zīmes uz transportlīdzekļa par to, ka tās ir bīstamas 
kravas, tādējādi apdraudot dzīvības vai vidi tik lielā mērā, ka tādēļ pieņem lēmumu transportlīdzekli 
imobilizēt.  
5. Kravu pārvadāšana, ja nav derīgas tran sportlīdzekļa vadītāja apliecības, vai pārvadāšana, ko 
veic uzņēmums, kuram nav derīgas atļaujas, kā minēts šā nolīguma ROAD.5.  pantā.  
6. Transportlīdzekļa vadīšana, izmantojot vadītāja karti, kas ir viltota, nav viņa karte vai kas 
iegūta, pamatojoties uz  nepatiesiem apliecinājumiem un/vai viltotiem dokumentiem.  
7. Kravu pārvadāšana ar transportlīdzekļiem, kuru pieļaujamais pilnais svars ir lielāks par 12 
tonnām, ja tie pārsnieguši maksimālo pieļaujamo pilnmasu par 20 % vai vairāk, un kravu 
pārvadāšana ar transportlīdzekļiem, kuru pieļaujamais pilnais svars ir mazāks  par 12 tonnām, ja tie 
pārsnieguši maksimālo pieļaujamo pilnmasu par 25 % vai vairāk.  
  
 
799 
 ROAD.A.1.2.  PAPILDINĀJUMS.  I daļa.  ROAD.1.  pielikuma A  daļas 1.  iedaļas 8. PANTĀ MINĒTO 
MĀCĪBU PRIEKŠMETU SARAKSTS  
Zināšanām, kas jāņem vērā, lai Puses oficiāli atz ītu profesionālo kompetenci, jāaptver vismaz 
turpmāk uzskaitītie mācību priekšmeti. Attiecībā uz minētajiem mācību priekšmetiem 
pretendentiem uz kravu autopārvadātāja kvalifikāciju ir jābūt pārvadājumu uzņēmuma vadīšanai 
vajadzīgajam zināšanu un praktisko spēju līmenim.  
Turpmāk norādītajam minimālajam zināšanu līmenim ir jāatbilst vismaz tam zināšanu līmenim, ko 
sasniedz, iegūstot obligāto izglītību, kas ir papildināta vai nu ar arodmācībām un papildu tehnisko 
apmācību, vai ar mācībām vidusskolā vai citu t ehnisko apmācību.  
 A.  Civiltiesības  
Pretendentam jo īpaši:  
(a) jāzina galvenie autopārvadājumos izmantojamo līgumu veidi, kā arī no tiem izrietošās 
tiesības un saistības;  
(b) jāprot vest sarunas par juridiski spēkā esošu pārvadājumu līgumu, jo īpaši attiecībā uz 
pārvadājumu noteikumiem;  
(c) jāprot analizēt pretendenta principāla prasību attiecībā uz kompensāciju par kravas 
nozaudēšanu vai bojāšanu pārvadājumu laikā vai tās novēlot u piegādi un izprast, kā šī 
prasība ietekmē pretendenta līgumsaistības; un  
(d) jāzina noteikumi un saistības, kas izriet no CMR  Konvencijas par kravu starptautisko 
autopārvadājumu līgumu, kas pieņemta 1956.  gada 19.  maijā Ženēvā.  
 B.  Komerctiesības  
Pretende ntam jo īpaši:  
(a) jāzina darījumu slēgšanas nosacījumi un formalitāšu kārtošana, pārvadātājiem noteiktie 
vispārējie pienākumi (reģistrēšanās, grāmatvedības uzskaite u. c.) un bankrota sekas; un  
(b) jābūt pietiekamām zināšanām par dažādiem uzņēmumu veidiem un nor mām, kas 
reglamentē to izveidi un darbību.  
 C.  Sociālās tiesības  
Pretendentam jo īpaši:  
(a) jāzina dažādu ar autopārvadājumiem saistītu sabiedrisko iestāžu loma un darbība 
(arodbiedrības, rūpnīcu padomes, darbnīcu pārvaldnieki, darba aizsardzības inspektor i u. 
c.);  
(b) jāzina darba devēja sociālā nodrošinājuma saistības;  
(c) jāzina ar autopārvadājumu uzņēmumu dažādu kategoriju darbiniekiem noslēdzamo darba 
līgumu noteikumi (līgumu veidi, pušu saistības, darba apstākļi un darbalaiks, apmaksāti 
atvaļinājumi, atalgoj ums, līguma laušana u. c.);  
 
800 
 (d) jāzina piemērojamie noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanas laiku, 
transportlīdzekļa vadītāja atpūtas laikposmiem un darba laiku un minēto noteikumu 
piemērošanas praktiskie aspekti; un  
(e) jāzina piemērojamie noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļa vadītāju sākotnējās 
kvalifikācijas iegūšanu un turpmāko apmācību, kas paredzēti šā pielikuma B daļas 1.  iedaļā.   
 D.  Nodokļu tiesības  
Pretendentam jo īpaši jāzina noteikumi, ar ko reglamentē:  
(a) pievienotās vērtības nodokli ( PVN) par pārvadājumu pakalpojumiem;  
(b) autotransporta nodokli;  
(c) nodokļus dažiem kravu autopārvadājumu transportlīdzekļu veidiem, ceļu nodevas un 
infrastruktūras lietošanas maksu; un  
(d) ienākuma nodokli.  
E.  Uzņēmējdarbības un finanšu pārvaldība  
Pretendentam jo īpaši:  
(a) jāzina normatīvie akti un prakse, kas saistīta ar čeku, vekseļu, parādzīmju, kredītkaršu un 
citu maksāšanas līdzekļu vai veidu izmantošanu;  
(b) jāzina dažādi kreditēšanas veidi (bankas kredīts, dokumentārais kredīts, garantijas depozīt s, 
ķīlu zīmes, līzings, noma, faktorings u. c.), kā arī maksājumi un saistības, kas no tiem izriet;  
(c) jāzina, kas ir bilance, kas tajā ietverts un kā to interpretēt;  
(d) jāizprot un jāprot interpretēt peļņas un zaudējumu pārskatu;  
(e) jāprot novērtēt uzņēmuma fin anšu stāvoklis un rentabilitāte, jo īpaši pamatojoties uz 
finanšu rādītājiem;  
(f) jāprot izstrādāt budžetu;  
(g) jāzina sava uzņēmuma izmaksu elementi (pastāvīgās izmaksas, mainīgās izmaksas, 
apgrozāmie līdzekļi, amortizācija u. c.) un jāprot aprēķināt izmaksas u z vienu 
transportlīdzekli, kilometru, reisu vai tonnu;  
(h) jāprot sastādīt visa uzņēmuma personāla darba organizācijas shēmas un sastādīt darbu 
grafikus, u.c.;  
(i) jāzina tirgus pētījuma sagatavošanas (mārketinga), pārvadājumu pakalpojumu realizācijas 
veicināšan as, klientu kartotēkas sastādināšanas, reklāmas un sabiedrisko attiecību principi 
u. c.;  
(j) jāzina dažādi ar autopārvadājumiem saistīti apdrošināšanas veidi (atbildības apdrošināšana, 
apdrošināšana nelaimes gadījumiem/dzīvības apdrošināšana, nedzīvības apdro šināšana un 
bagāžas apdrošināšana) un to radītās garantijas un saistības;  
(k) jāzina autotransportā izmantojamās datu elektroniskās pārraides lietotnes;  
 
801 
 (l) jāprot praktiski izmantot faktūru noformēšanas noteikumus par kravu autopārvadājumu 
pakalpojumiem un jāzi na Incoterms  nozīme un izmantošana; un  
(m) jāzina dažādi transporta papildpakalpojumu veidi, to nozīme, funkcijas un, atsevišķos 
gadījumos, to statuss.  
F.  Piekļuve tirgum  
Pretendentam jo īpaši:  
(a) jāzina profesionālās darbības noteikumi, ar ko reglamentē auto pārvadājumus, industriālo 
autotransporta līdzekļu nomu un apakšlīgumu slēgšanu, un jo īpaši noteikumi, ar ko 
reglamentē autopārvadātāja profesionālo darbību, darbības uzsākšanu, atļaujas, kas 
vajadzīgas autopārvadājumu operāciju veikšanai, pārbaudes un san kcijas;  
(b) jāzina autopārvadājumu uzņēmumu izveides noteikumi;  
(c) jāzina dažādi dokumenti, kas nepieciešami autopārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, un 
jāprot ieviest pārbaudes procedūras, ar kurām nodrošina, ka apstiprinātie dokumenti, kas 
attiecas uz katru pā rvadājumu operāciju, jo īpaši tie, kas attiecas uz transportlīdzekli, 
transportlīdzekļa vadītāju, kravu un bagāžu, glabātos gan transportlīdzeklī, gan uzņēmuma 
telpās;  
(d) jāzina kravu autopārvadājumu tirgus organizācijas, kravu apstrādes un loģistikas noteikumi; 
un 
(e) jāzina robežas šķērsošanas formalitātes, T dokumentu un TIR karnetes nozīme un 
izmantojums, kā arī pienākumi un atbildība, kas izriet no to izmantojuma.  
G.  Tehniskie standarti un darbības tehniskie aspekti  
Pretendentam jo īpaši:  
(a) jāzina no teikumi par transportlīdzekļu svaru un gabarītiem Pusēs, kā arī procedūras, kas 
jāievēro, pārvadājot nestandarta kravas, kas neatbilst šiem noteikumiem;  
(b) jāprot izvēlēties uzņēmuma vajadzībām atbilstīgus transportlīdzekļus un to sastāvdaļas 
(šasiju, motoru , transmisijas sistēmu, bremžu sistēmu u. c.);  
(c) jāzina formalitātes, kas attiecas uz šo transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu, reģistrāciju un 
tehniskajām apskatēm;  
(d) jāizprot, kādi pasākumi jāveic mehānisko transportlīdzekļu radītā trokšņa un izplūdes 
emis iju samazināšanai;  
(e) jāprot sastādīt transportlīdzekļu un to iekārtu regulāro tehnisko apkopju grafikus;  
(f) jāzina dažāda veida kravu apstrādes un kraušanas ierīces (aizmugurējais borts, konteineri, 
paliktņi u.  c.) un jāprot noteikt procedūras un dot instrukc ijas par kravu iekraušanu un 
izkraušanu (slodzes sadalījumu, nokraušanu, novietošanu, nostiprināšanu un balstīšanu u. 
c.);  
(g) jāzina dažādi kombinēto pārvadājumu veidi, ja kādu pārvadājuma daļu veic pa dzelzceļu vai 
ar prāmi;  
 
802 
 (h) jāprot īstenot procedūras, lai ievērotu noteikumus par bīstamu kravu un atkritumu 
pārvadāšanu;  
(i) jāprot ieviest procedūras, lai ievērotu noteikumus par ātri bojājošos pārtikas produktu 
pārvadāšanu, un jo īpaši tos, kas izriet no Nolīguma par ātri bojājošos pārtikas produktu 
starptautiska jiem pārvadājumiem un par speciālām iekārtām, kas izmantojamas šajos 
pārvadājumos ( ATP); un  
(j) jāprot īstenot procedūras, lai ievērotu dzīvu dzīvnieku pārvadāšanas noteikumus.  
 H.  Ceļu satiksmes drošība  
Pretendentam jo īpaši:  
(a) jāzina, kādas ir transportlīdzekļa vadītājiem noteiktās kvalifikācijas prasības 
(transportlīdzekļa vadītāja apliecība, medicīniskās izziņas, sagatavotības sertifikāti u. c.);  
(b) jāprot veikt nepieciešamos pasākumus, ar kuriem nodrošināt, lai transportlīdzekļ a vadītāji 
pilnībā ievērotu Pusēs spēkā esošos satiksmes noteikumus, aizliegumus un ierobežojumus 
(braukšanas ātruma ierobežojumus, kustības priekšrocības, apstāšanās un stāvēšanas 
ierobežojumus, gaismu lietošanu, ceļa zīmes u.  c.);  
(c) jāprot izstrādāt instr ukcijas, kā transportlīdzekļa vadītājiem pārbaudīt drošības noteikumu 
pilnīgu ievērošanu attiecībā uz transportlīdzekļu un to iekārtu, kā arī kravas tehnisko 
stāvokli un veicamajiem profilakses pasākumiem;  
(d) jāprot noteikt procedūras, kuras jāievēro, notiek ot satiksmes negadījumam, un īstenot 
piemērotas procedūras negadījumu atkārtošanās vai satiksmes drošības noteikumu smagu 
pārkāpumu novēršanai; un  
(e) jāprot ieviest drošības procedūras attiecībā uz kravas nostiprināšanu un jāzina attiecīgie 
nostiprināšanas ve idi.  
 II daļa.  EKSĀMENA ORGANIZĀCIJA  
1. Puses organizēs obligāto rakstisko eksāmenu, kuru tās pēc izvēles var papildināt ar mutisko 
eksāmenu, lai pārbaudītu, vai pretendenti uz kravu autopārvadātāja kvalifikāciju atbilstīgajā līmenī 
apguvuši zināšanas I daļā uzskaitītajos priekšmetos, un jo īpaš i viņu spēju pielietot attiecīgās 
zināšanas un prasmes un pildīt paredzētos vadītāja un koordinatora pienākumus.  
(a) Obligātajā rakstiskajā eksāmenā ir divas pārbaudes, proti:  
 
(i) rakstisku jautājumu pārbaudījumā ir jautājumi ar vairākiem atbilžu variantiem (dr īkst 
iekļaut četrus atbilžu variantus) vai jautājumi, uz kuriem jādod tiešas atbildes, vai arī abu 
veidu jautājumi; un  
 
(ii) rakstiski uzdevumi/situācijas analīze.  
 Katrs pārbaudījums ilgs vismaz divas stundas.  
(b) Ja organizē mutiskos eksāmenus, Puses var izvirz īt noteikumu, ka tos var kārtot tikai pēc 
rakstiskā eksāmena sekmīgas nokārtošanas.  
 
803 
 2. Ja Puses organizē arī mutisko eksāmenu, tām katram no trim pārbaudījumiem jānosaka 
korekcijas koeficients, paredzot, ka tā novērtējums ir ne mazāks par 25  % un ne lielā ks par 40  % no 
kopējā novērtējuma.  
Ja Puses organizē tikai rakstiskos eksāmenus, tām katram pārbaudījumam jānosaka korekcijas 
koeficients, paredzot, ka tā novērtējums ir ne mazāks par 40  % un ne lielāks par 60  % no kopējā 
novērtējuma.  
3. Visās pārbaudēs kopā pretendentiem jāsaņem vidēji vismaz 60  % no kopējā novērtējuma, 
turklāt katrā atsevišķā pārbaudē jāsaņem ne mazāk par 50  % no tās maksimāli iespējamā 
novērtējuma. Puse drīkst tikai vienam pārbaudījumam samazināt šo koeficientu no 50  % līdz 40  %.   
 
804 
 ROA D.A.1.3.  PAPILDINĀJUMS  
 A daļa  
  Licences paraugs Savienībai  
EIROPAS KOPIENA  
a) 
(Krāsa – pantonis gaiši zils 290 vai pēc iespējas tuvu šai krāsai, DIN A4 formāta celulozes papīrs, masa 
– 100 g/m2 vai vairāk)  
 
(Licences pirmā lappuse)  
(Teksts licences izdošanas dalībvalsts oficiālajā( -ās) valodā( -ās) vai kādā no oficiālajām valodām)  
 
Licences izdošanas dalībvalsts(1) atšķirības 
zīme  
 
  Kompetentās iestādes vai struktūras 
nosaukums  
 
 
 
 
LICENCE Nr. ...  
vai 
APLIECINĀTA KOPIJA Nr. ...  
starptautiskiem kravu komercpārvadājumiem ar autotransportu  
Šī licence dod tiesības(2) ..........................................................................................................  
............................................................................................................................. .....................................................
.............................................................................. ..................................................................  
ir atļauts veikt starptautiskus kravu komercpārvadājumus ar autotransportu jebkurā maršrutā, 
komercpārvadājumu braucienos vai braucienu daļās Kopienā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padom es 
Regulu (EK) Nr.  1072/2009 (2009.  gada 21.  oktobris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi 
starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L  300, 14.11.2009., 72.  lpp.)., ievērojot šīs Kopienas atļaujas 
vispārīgos noteikumus.  
Īpašas piezīmes: .. ............................................................................................................................. . 
............................................................................................................................. ...................................  
Šī licence ir derīga no .......................................  līdz .......................................................................  
Izdota (vieta) ................................................................,  (datums) .......................................................................  
............................................................................  (3) 
______________  
(1) Dalībvalstu atšķirības zīmes ir šādas: (B) Beļģija, (BG) Bulgārija, (CZ)  Čehijas Republika, (DK) Dānija, (D) Vācija, (EST) Igaunija, (IRL) Īrija, 
(GR) Grieķija, (E) Spānija, (F) Francija, (HR) Horvātija, (I) Itālija, (CY) Kipra, (LV) Latvija, (LT) Lietuva, (L) Luksemburg a, (H) Ungārija, 
(MT) Malta, (NL) Nīderlande, (A) Austrij a, (PL) Polija, (P) Portugāle, (RO) Rumānija, (SLO) Slovēnija, (SK) Slovākija, (FIN) Somija, (S) 
Zviedrija.  
(2) Pārvadātāja pilns vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese.  
(3) Izdevējas kompetentās iestādes vai struktūras paraksts un zīmogs.   
 
805 
 b) 
(Licences otrā lappuse)  
(Teksts licences izdošanas dalībvalsts oficiālajā( -ās) valodā( -ās) vai kādā no oficiālajām valodām)  
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  
Šī licence izdota saskaņā ar Regulu (EK) Nr.  1072/2009.  
Tā turētājam dod tiesības veikt starptautiskus kravu komercpārvadājumus ar autotransportu jebkurā 
maršrutā, braucienos vai braucienu daļās Kopienas teritorijā, ievērojot tajā paredzētos nosacījumus:  
— ja pārvadājuma sākuma vieta un galamērķa vieta atrodas  divās dažādās dalībvalstīs, braucot vai 
nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm,  
— ja pārvadājums tiek veikts no dalībvalsts uz trešo valsti vai otrādi, braucot vai nebraucot tranzītā 
cauri vienai vai vairākām dalībva lstīm vai trešām valstīm,  
— ja pārvadājums tiek veikts starp trešām valstīm, braucot tranzītā cauri vienas vai vairāku 
dalībvalstu teritorijai,  
kā arī veikt ar šādiem pārvadājumiem saistītus tukšbraucienus.  
Veicot pārvadājumus no dalībvalsts uz trešo val sti vai otrādi, šī licence ir derīga brauciena daļai 
Kopienas teritorijā. Tā ir derīga tās dalībvalsts teritorijā, kurā krava tiek iekrauta vai izkrauta, tikai pēc 
tam, kad starp Kopienu un šo trešo valsti ir noslēgts attiecīgs nolīgums saskaņā ar Regulu ( EK) 
Nr. 1072/2009.  
Licenci var izmantot tikai tās turētājs, un tā nav nododama trešām personām.  
Izdevējas dalībvalsts kompetentā iestāde to var anulēt, sevišķi gadījumos, ja tās turētājs:  
— nav ievērojis visus licences izmantošanas nosacījumus,  
— snied zis nepatiesu informāciju par datiem, kas nepieciešami licences izdošanai vai pagarināšanai.  
Licences oriģināls jāglabā pārvadātāja uzņēmumā.  
Apliecinātai licences kopijai jāatrodas transportlīdzeklī  (1). Izmantojot savienotu transportlīdzekļu 
sastāvus, licencei jābūt mehāniskajā transportlīdzeklī. Savienotu transportlīdzekļu sastāviem tā 
derīga arī tad, ja piekabe vai puspiekabe nav reģistrēta vai tiesības izmantot to autopārvadājumiem 
nav reģistrētas uz licences turētāja vārda, kā arī tad, ja piekabes ir reģistrētas vai ja tās atļauts 
izmantot autopārvadājumiem citā valstī.  
Licence jā uzrāda pārbaudei pēc attiecīgi pilnvarota kontroles darbinieka pieprasījuma.  
Atrodoties kādā dalībvalstī, licences turētājam jāievēro tajā spēkā esošie normatīvie un 
administratīvie akti, īpaši attiecībā uz pārvadājumiem un satiksmi.  
 
__________________  
 (1) “Transportlīdzeklis” ir dalībvalstī reģistrēts mehānisks transportlīdzeklis vai sakabinātu transportlīdzekļu 
apvienojums, no kuriem vismaz sakabē esošais mehāniskais transportlīdzeklis ir reģistrēts dalībvalstī, un to 
izmanto tikai kravu pārvadājumiem.  
  
 
806 
   B daļa  
 Licences paraugs Apvienotajai Karalistei  
 
    
 AK licence Kopienai   
 a) 
(Krāsa – pantonis gaiši zils, DIN A4 formāta celulozes papīrs, masa – 100 g/m2 vai vairāk)  
(Licences pirmā lappuse)  
(Teksts angļu vai velsiešu valodā)  
AK  AK KOMPETENTĀS IESTĀDES NOSAUKUMS  
(1) 
LICENCE Nr.:  
vai 
APLIECINĀTA KOPIJA Nr.:  
starptautiskiem kravu komercpārvadājumiem ar autotransportu  
 
Šī licence dod tiesības(2)   
   
   
veikt starptautiskus kravu komercpārvadājumus ar autotransportu jebkurā maršrutā, komercpārvadājumu 
braucienos vai braucienu daļās dalībvalsts teritorijā, kā noteikts Regulā (EK) Nr.  1072/2009(3). 
Īpašas piezīmes: ……………………………………………………………………………………  
………………………………………………………………………………………………………….  
Šī licence ir derīga no ……………….  līdz ……………………… ………………………  
Izdota (vieta) ………………………………………..  (datums) ………………………………………………  
  
 
 
 
 
 
  

 
807 
  
___________________________  
(1) Kompetentā iestāde attiecīgajā reģionā, attiecībā uz kuru sertifikāts ir izdots.  
(2) Pārvadātāja pilns vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese.  
 (3) Regula (EK) Nr.  1072/2009, kas AK tiesību aktos saglabāta ar 2018.  gada Akta par Eiropas Savienību (izstāšanās) 
3. iedaļu un grozīta ar noteikumiem, kas paredzēti saskaņā ar minētā akta 8.  iedaļu.   
  
 
808 
    
b) 
(Licences otrā lappuse)  
(Teksts angļu vai velsiešu valodā)   
  
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  
Šī licence izdota saskaņā ar Regulu (EK) Nr.  1072/2009(1). 
 
Tā turētājam dod tiesības veikt starptautiskus kravu komercpārvadājumus ar autotransportu jebkurā 
maršrutā, braucienos vai braucienu daļās dalībvalsts teritorijā, kas atļauti ar jebkuru starptautisku 
nolīgumu starp Apvienoto Karalisti un Eiropas Savienību vai dalībvalsti.  
 
Ja pārvadājums tiek veikts no Apvienotās Karalistes uz tr ešo valsti vai otrādi, šī licence ir derīga 
brauciena daļai, ko veic jebkuras dalībvalsts teritorijā.  
 
Licenci var izmantot tikai tās turētājs, un tā nav nododama trešām personām.  
 
To var anulēt satiksmes komisārs vai Infrastruktūras ministrija (Ziemeļīrij a), piemēram, ja tās turētājs:  
– nav ievērojis visus licences izmantošanas noteikumus,  
– sniedzis nepatiesu informāciju par datiem, kas nepieciešami licences izdošanai vai pagarināšanai.  
 
Licences oriģināls jāglabā pārvadātāja uzņēmumā.  
 
Apliecinātai licen ces kopijai jāatrodas transportlīdzeklī(2). Izmantojot savienotu transportlīdzekļu 
sastāvus, licencei jābūt mehāniskajā transportlīdzeklī. Savienotiem transportlīdzekļu sastāviem tā derīga 
arī tad, ja piekabe vai puspiekabe nav reģistrēta vai tiesības izma ntot to autopārvadājumiem nav 
reģistrētas uz licences turētāja vārda, kā arī tad, ja piekabes ir reģistrētas vai ja tās atļauts izmantot 
autopārvadājumiem citā valstī.  
 
Licence jāuzrāda pārbaudei pēc attiecīgi pilnvarota kontroles darbinieka pieprasījuma.  
 
Apvienotās Karalistes vai katras dalībvalsts teritorijā licences turētājam jāievēro šajā valstī spēkā esošie 
normatīvie un administratīvie akti, īpaši attiecībā uz pārvadājumiem un satiksmi.  
 
(1) Regula (EK) Nr. 1072/2009, kas AK tiesību aktos saglabāta ar 2018. gada Akta par Eiropas Savienību (izstāšanās) 3. 
iedaļu un grozīta ar noteikumiem, kas paredzēti saskaņā ar minētā akta 8. iedaļu.  
(2) “Transportlīdzeklis” ir Apvienotajā Karalistē vai dalībvalstī reģistrēts mehānisks transportlīdzeklis vai savienotu 
mehānisku transportlīdzekļu sastāvs, no kuriem vismaz mehāniskais transportlīdzeklis ir reģistrēts Apvienotajā 
Karalistē vai dalībvalstī, u n to izmanto tikai kravu pārvadājumiem.   
 
 
  
 
809 
  ROAD.A.1.4.  PAPILDINĀJUMS. Licences aizsardzības elementi   
Licencē jābūt vismaz diviem no šādiem aizsardzības elementiem:  
— hologramma,  
— īpašas šķiedras papīrā, kas ir redzamas ultravioletajā gaismā,  
— vism az viena mikrodrukas rinda (druka, kas ir redzama tikai ar palielināmo stiklu un ko nevar 
nokopēt ar fotokopētāju),  
— reljefi burti, simboli vai raksti,  
— divkārša numerācija: licences, tās apliecinātas kopijas sērijas numurs, kā arī katrā gadījumā 
izdoš anas numurs,  
— aizsargfons ar sīku gijošētu rakstu un īrisiespiedumu.  
   
 
810 
 2. iedaļa. Transportlīdzekļa vadītāju norīkošana darbā   
1. pants. Priekšmets   
Šajā iedaļā ir noteiktas prasības kravu autopārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību vienā no Pusēm 
un kas saistībā ar kravu pārvadājumiem norīko transportlīdzekļa vadītājus saskaņā ar šīs iedaļas 
3. pantu darbā uz otras Puses teritoriju.   
Šī iedaļa neliedz  Pusei piemērot pasākumus, kas reglamentē fizisko personu ieceļošanu vai pagaidu 
uzturēšanos tās teritorijā, tai skaitā pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu savu robežu 
neaizskaramību un nodrošinātu to, ka fiziskās personas tās šķērso likumīgi, ja vien  tādus pasākumus 
nepiemēro tā, ka tie likvidē vai mazina ieguvumus, kuri otrai Pusei rodas saskaņā ar šīs iedaļas 
noteikumiem. Vīzu pieprasīšana fiziskām personām no konkrētām valstīm un to nepieprasīšana 
fiziskām personām no citām valstīm netiek uzskatīta  par ieguvumu likvidēšanu vai mazināšanu 
saskaņā ar šo iedaļu.   
Šī iedaļa neietekmē to, kā Savienības teritorijā Savienības kravu autopārvadātājiem piemēro 
Savienības noteikumus par transportlīdzekļa vadītāju norīkošanu darbā autotransportā.  
2. pants. De finīcijas   
Šajā iedaļā “darbā norīkots transportlīdzekļa vadītājs” ir transportlīdzekļa vadītājs, kurš uz ierobežotu 
laiku veic darbu tās Puses teritorijā, kas nav Puse, kurā viņš parasti strādā.  
3. pants. Principi  
1. Šīs iedaļas noteikumus piemēro tikt āl, ciktāl kravu autopārvadātājs norīko transportlīdzekļa 
vadītājus darbā uz otras Puses teritoriju uz tā atbildību un tā vadībā saskaņā ar līgumu, kas noslēgts 
starp kravu autopārvadātāju, kas veic norīkošanu darbā, un pusi, kam pārvadājumu pakalpojumi ir  
paredzēti, un minētie transportlīdzekļa vadītāji darbojas minētās Puses teritorijā, ar noteikumu, ka 
starp kravu autopārvadātāju, kas veic norīkošanu darbā, un transportlīdzekļa vadītāju norīkojuma 
laikposmā ir darba tiesiskās attiecības.  
2. Šā panta 1. punkta nolūkā uzskata, ka norīkojums darbā sākas, kad transportlīdzekļa vadītājs 
ierodas otras Puses teritorijā, lai iekrautu un/vai izkrautu kravu, un beidzas, kad transportlīdzekļa 
vadītājs atstāj minētās Puses teritoriju.   
Šā panta 1. punkta nolūkā uzs kata, ka attiecībā uz norīkošanu darbā Savienībā norīkojums darbā 
sākas, kad transportlīdzekļa vadītājs ierodas dalībvalsts teritorijā, lai iekrautu un/vai izkrautu kravu 
minētajā dalībvalstī, un beidzas, kad transportlīdzekļa vadītājs atstāj minētās dalīb valsts teritoriju.  
3. Neatkarīgi no 1. un 2.  punkta transportlīdzekļa vadītāju neuzskata par norīkotu darbā, ja viņš 
veic pārvadājumu operācijas, pamatojoties uz pārvadājuma līgumu, kā definēts šā nolīguma 
ROAD.4.  panta [Kravu pārvadāšana starp Pušu terit orijām, caur tām un tajās] 1.  punkta 
a) apakšpunktā.    
4. Transportlīdzekļa vadītāju neuzskata par norīkotu darbā Apvienotajā Karalistē, ja 
transportlīdzekļa vadītājs tranzītā šķērso Apvienotās Karalistes teritoriju, neiekraujot vai neizkraujot 
kravu. Attiecībā uz Savienību transportlīdzekļa vadītāju neuzskata pa r norīkotu darbā kādā 
dalībvalstī, ja transportlīdzekļa vadītājs tranzītā šķērso minētās dalībvalsts teritoriju, neiekraujot vai 
neizkraujot kravu.  
 
811 
 4. pants. Nodarbinātības noteikumi  
1. Neatkarīgi no tā, kādi tiesību akti ir piemērojami darba tiesiskajām attiecībām, katra Puse 
nodrošina, ka, pamatojoties uz vienlīdzīgu attieksmi, kravu autopārvadātāji garantē transportlīdzekļu 
vadītājiem, kuri ir norīkoti darbā uz to teritoriju, nodarbinātības noteikumus, kas aptver šādus 
jautājumus, kuri Pusē vai – Savien ības gadījumā – dalībvalstī, kurā darbu veic, ir izklāstīti:  
— normatīvos vai administratīvos aktos; un/vai  
— ar koplīgumiem vai šķīrējtiesas nolēmumiem, kuri ir pasludināti par vispārēji piemērojamiem vai 
kurus citādā veidā piemēro saskaņā ar 4.  punktu:   
(a) maksimālais darba un minimālais atpūtas laikposms;  
(b) minimālais ikgadējais apmaksātais atvaļinājums;  
(c) atalgojums, tai skaitā likmes par virsstundām; šo punktu nepiemēro papildu arodpensiju 
shēmām;  
(d) veselības aizsardzība, darba drošība un higiēna darbā;  
(e) aizsardzības pasākumi attiecībā uz grūtnieču nodarbinātības noteikumiem vai sieviešu 
nodarbinātības noteikumiem pēcdzemdību periodā, kā arī attiecībā uz bērnu un jauniešu 
nodarbinātības noteikumiem; un  
(f) vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm un ci ti diskrimināciju aizliedzoši 
noteikumi.   
2. Šajā iedaļā atalgojuma jēdzienu nosaka Puses tiesību akti un/vai prakse un – Savienības 
gadījumā – tās dalībvalsts tiesību akti un/vai prakse, uz kuras teritoriju transportlīdzekļa vadītājs ir 
norīkots darbā, un  tas nozīmē visus atalgojuma elementus, kas ir obligāti saskaņā ar valsts 
normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, vai koplīgumiem, vai šķīrējtiesas nolēmumiem, kuri 
minētajā Pusē vai minētajā dalībvalstī ir pasludināti par vispārēji piemērojamiem vai citādi 
piemērojamiem saskaņā ar 4.  punktu.  
3. Komandējuma naudu, kas saistīta ar attiecīgo norīkojumu, uzskata par atalgojuma daļu, ja 
vien to neizmaksā, atlīdzinot tādus izdevumus, kas faktiski radušies saistībā ar norīkojumu darbā kā 
ceļa, ēdināšanas un naktsmītnes izdevumi. Kravu autopārvadātājs da rbā norīkotajam 
transportlīdzekļa vadītājam atlīdzina šādus izdevumus saskaņā ar tiesību aktiem un/vai praksi, ko 
piemēro darba tiesiskajām attiecībām.   
Ja darba tiesiskajām attiecībām piemērojamos nodarbinātības noteikumos nav noteikts, kurus ar 
attiecīg o norīkojumu saistītās komandējuma naudas elementus izmaksā, atlīdzinot tādus faktiskos 
izdevumus, kas radušies saistībā ar norīkojumu darbā, vai kuri no šiem elementiem ir daļa no 
atalgojuma, tad uzskata, ka visa komandējuma nauda tiek izmaksāta kā izdevu mu atlīdzinājums.   
4. Šajā iedaļā “kolektīvi līgumi vai šķīrējtiesas nolēmumi, kas ir pasludināti par vispārēji 
piemērojamiem”, nozīmē kolektīvus līgumus vai šķīrējtiesas nolēmumus, kas jāievēro visiem 
uzņēmumiem attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā un atti ecīgajā profesijā vai nozarē.  
Ja nav ieviesta sistēma kolektīvo līgumu vai šķīrējtiesas nolēmumu pasludināšanai par vispārēji 
piemērojamiem šā punkta pirmās daļas nozīmē vai papildus šādai sistēmai, katra Puse vai – 
Savienības gadījumā – katra dalībvalsts  var, ja tās tā nolemj, balstīties uz:  
 
812 
 — koplīgumiem vai šķīrējtiesas nolēmumiem, kas ir vispārēji piemērojami visiem līdzīgiem 
uzņēmumiem attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā un attiecīgajā profesijā vai rūpniecības nozarē, 
un/vai  
— koplīgumiem, ko ir nos lēgušas visplašāk pārstāvētās darba devēju un darba ņēmēju organizācijas 
valsts līmenī un ko piemēro visā valsts teritorijā.   
Uzskata, ka vienlīdzīga attieksme 1.  punkta nozīmē pastāv, ja attiecīgās valsts uzņēmumiem līdzīgā 
situācijā:  
(i) attiecīgajā vietā un jomā ir uzliktas tādas pašas saistības kā darbā norīkojošajiem 
uzņēmumiem attiecībā uz 1. punkta pirmajā daļā minētajiem jautājumiem un  
(ii) jāizpilda šādas saistības ar tādām pašām sekām.  
5. pants. Uzlabota pieeja informācijai  
1. Katra Puse vai – Savienī bas gadījumā – katra dalībvalsts bez liekas kavēšanās un pārredzamā 
veidā vienotā oficiālā valsts tīmekļa vietnē publicē informāciju par nodarbinātības noteikumiem 
saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi, tostarp atalgojuma elementus, kā minēts 4.  panta 
2. punktā, un visus nodarbinātības noteikumus saskaņā ar 4.  panta 1.  punktu.   
Katra Puse vai – Savienības gadījumā – katra dalībvalsts nodrošina, ka vienotajā oficiālajā valsts 
tīmekļa vietnē sniegtā informācija ir precīza un atjaunināta.   
2. Katra Puse vai – Savienības gadījumā – katra dalībvalsts veic atbilstīgus pasākumus, lai 
nodrošinātu, ka 1. punktā minētā informācija tiek darīta vispārēji pieejama bez maksas skaidrā, 
pārredzamā, visaptverošā un viegli pieejamā veidā attālināti un elektro niski, tādos formātos un 
saskaņā ar tīmekļa pieejamības standartiem, kas nodrošina piekļuvi personām ar invaliditāti, un lai 
nodrošinātu, ka kompetentās valsts iestādes spēj efektīvi veikt savus uzdevumus.   
3. Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tradīcij ām un praksi, tostarp pilnībā ievērojot sociālo 
partneru neatkarību, 4.  pantā minētos nodarbinātības noteikumus nosaka koplīgumi saskaņā ar 
4. panta 1.  punktu, katra Puse vai – Savienības gadījumā – katra dalībvalsts nodrošina, ka minētie 
noteikumi pieejam ā un pārredzamā veidā tiek darīti pieejami otras Puses pakalpojumu sniedzējiem 
un darbā norīkotajiem transportlīdzekļa vadītājiem, un šā jautājuma risināšanā iesaista sociālos 
partnerus. Attiecīgajā informācijā jo īpaši būtu jāiekļauj atšķirīgās minimālās algas likmes un to 
veidojošie elementi, izmaksājamā atalgojuma aprēķina metode un attiecīgā gadījumā kritēriji, pēc 
kuriem nosaka iedalījumu atšķirīgās darba algas kategorijās.   
4. Ja pretēji 1. punktam vienotajā oficiālajā valsts tīmekļa vietnē netiek nor ādīts, kuri 
nodarbinātības noteikumi ir jāpiemēro, šo apstākli ņem vērā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai 
praksi, kad tiek noteiktas sankcijas gadījumā, ja ir pārkāpti šīs iedaļas noteikumi, ciktāl tas 
nepieciešams, lai nodrošinātu minēto sankciju sa mērīgumu.   
5. Katra Puse vai – Savienības gadījumā – katra dalībvalsts norāda struktūras un iestādes, pie 
kurām transportlīdzekļa vadītāji un kravu autopārvadātāji var vērsties, lai saņemtu vispārīgu 
informāciju par valsts tiesību aktiem un praksi, kas ti em piemērojama attiecībā uz viņu tiesībām un 
pienākumiem to teritorijā.   
 
813 
 6. pants. Administratīvās prasības, kontrole un izpilde  
1. Katra Puse vai – Savienības gadījumā – katra dalībvalsts attiecībā uz transportlīdzekļa 
vadītāju norīkošanu darbā var note ikt tikai šādas administratīvās prasības un kontroles pasākumus:  
(a) pienākumu pārvadātājam, kas veic uzņēmējdarbību otrā Pusē, ne vēlāk kā norīkojuma 
darbā sākumā iesniegt norīkojuma deklarāciju tās Puses valsts kompetentajām iestādēm 
vai – Savienības gadīju mā – tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, uz kuru 
transportlīdzekļa vadītājs ir norīkots darbā, no 2022.  gada 2.  februāra izmantojot 
daudzvalodu standarta veidlapu publiskajā saskarnē, kas savienota ar ES Iekšējā tirgus 
informācijas sistēmu123 administrat īvai sadarbībai (“IMI”); minētajā norīkojuma darbā 
deklarācijā ir ietverta šāda informācija:  
(i) pārvadātāja identitāte, norādot vismaz derīgās licences numuru, ja šis numurs ir 
pieejams;  
(ii) pārvadājumu vadītāja vai citas kontaktpersonas kontaktinformācija Pusē , kurā ir 
uzņēmējdarbības veikšanas vieta, vai – Savienības gadījumā – dalībvalstī, kurā ir 
uzņēmējdarbības veikšanas vieta, lai sadarbotos ar uzņēmējas Puses 
kompetentajām iestādēm vai – Savienības gadījumā – tās dalībvalsts 
kompetentajām iestādēm, kurā s niedz pakalpojumus, un lai nosūtītu un saņemtu 
dokumentus vai paziņojumus;  
(iii) transportlīdzekļa vadītāja identitāte, dzīvesvietas adrese un transportlīdzekļa 
vadītāja apliecības numurs;   
(iv) transportlīdzekļa vadītāja darba līguma sākuma datums un tam piemērojam ie 
tiesību akti;  
(v) plānotais norīkojuma darbā sākuma un beigu datums; un  
(vi) mehānisko transportlīdzekļu numura zīmes;   
(b) pienākumu pārvadātājam nodrošināt, ka transportlīdzekļa vadītāja rīcībā papīra vai 
elektroniskā formātā ir šādi dokumenti un informācija, un pienākumu transportlīdzekļa 
vadītājam tos glabāt un pēc pieprasījuma uz ceļa uzrādīt:  
(i) no 2022. gada 2. februāra ar  IMI sistēmas starpniecību iesniegtās norīkojuma darbā 
deklarācijas kopija;  
(ii) uzņēmējā Pusē veikto pārvadājumu operāciju pierādījumi, piemēram, elektroniska 
preču pavadzīme (e -CMR ); un  
(iii) tahogrāfa rādījumi un jo īpaši tās Puses vai – Savienības gadījumā – tās dalībvalsts 
valsts simboli, kurā transportlīdzekļa vadītājs atradās, veicot pārvadājumu 
operācijas, saskaņā ar reģistrācijas un uzskaites prasībām, kas noteiktas B daļas 
2. iedaļā un B daļas 4.  iedaļā ;  
                                                            
123 Izveidota ar Regulu (ES) Nr.  1024/2012.   
 
814 
 (c) pienākumu pārvadātājam pēc tieša otras Puses vai – Savienības gadījumā – tās dalībvalsts 
kompetento iestāžu pieprasījuma, kurā notika norīkošana darbā, pēc tam, kad ir beidzies 
norīkojuma darbā laikposms, iesniegt šā punkta b)  apakšpunk ta ii) un iii)  punktā minēto 
dokumentu kopijas, kā arī dokumentāciju saistībā ar transportlīdzekļa vadītāja atalgojumu, 
kas attiecas uz norīkojuma laikposmu, darba līgumu vai līdzvērtīgu dokumentu, darba laika 
uzskaites lapas saistībā ar transportlīdzekļa vadītāja darbu un maksājumu apliecinājumus, 
no 2022. gada 2.  februāra izmantojot ar IMI sistēmu savienotu publisku saskarni.  
Pārvadātājs dokumentāciju sniedz ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc pieprasījuma dienas, no 2022. 
gada 2.  februāra izmantojot ar IMI sistēmu savienotu publisku saskarni. Ja pārvadātājs minētajā 
termiņā neiesniedz pieprasīto dokumentāciju, tās Puses vai – Savienības gadījumā – tās dalībvalsts 
kompetentās iestādes, kurā notika norīkošana darbā, var pieprasīt tās Puses vai – Savienības 
gadījumā – tās dalībvalsts kompetento iestāžu palīdzību, kurā ir uzņēmējdarbības veikšanas vieta, no 
2022. gada 2.  februāra izmantojot IMI sistēmu. Ja ir iesniegts šāds savstarpējas palīdzības 
pieprasījums, tās Puses vai – Savienības gadījumā – tās dalībvalst s kompetentajām iestādēm, kurā ir 
pārvadātāja  uzņēmējdarbības veikšanas vieta, ir piekļuve norīkojuma darbā deklarācijai un citai 
attiecīgai informācijai, ko iesniedzis pārvadātājs, no 2022. gada 2.  februāra izmantojot ar IMI sistēmu 
savienotu publisku sa skarni.  
Uzņēmējdarbības veikšanas vietas Puses vai – Savienības gadījumā – uzņēmējdarbības veikšanas 
vietas dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, ka tās sniedz pieprasīto dokumentāciju tās Puses 
kompetentajām iestādēm vai – Savienības gadījumā – tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā 
notika norīkošana darbā, 25 darba dienu laikā no dienas, kad iesniegts savstarpējas palīdzības 
pieprasījums, no 2022. gada 2.  februāra izmantojot IMI sistēmu.  
Katra Puse nodrošina to, ka informāciju, ar ko apmainā s valsts kompetentās iestādes vai kas tām ir 
nosūtīta, izmanto tikai saistībā ar lietu vai lietām, kuras( -u) dēļ tā pieprasīta.  
Savstarpēju administratīvu sadarbību un palīdzību nodrošina bez maksas.  
Informācijas pieprasījums neliedz kompetentajām iestād ēm veikt pasākumus, lai izmeklētu un 
novērstu iespējamus šīs iedaļas pārkāpumus.   
3. Lai pārliecinātos, vai transportlīdzekļa vadītājs nav uzskatāms par norīkotu darbā saskaņā ar 
1. pantu, katra Puse kā kontroles pasākumu var noteikt vienīgi pienākumu tra nsportlīdzekļa 
vadītājam glabāt un pēc pieprasījuma pārbaudes laikā uz ceļa darīt pieejamus pierādījumus par 
attiecīgajām pārvadājumu operācijām papīra vai elektroniskā formātā, piemēram, elektronisku preču 
pavadzīmi (e -CMR) un tahogrāfa rādījumus, kā minē ts šā panta 2.  punkta b)  apakšpunkta iii)  punktā.  
4. Kontroles nolūkā pārvadātājs 2. punkta a)  apakšpunktā minētās norīkojuma darbā 
deklarācijas no 2022. gada 2.  februāra atjaunina ar IMI savienotajā publiskajā saskarnē.  
5. Norīkojuma darbā deklarācijās ietverto informāciju no 2022.  gada 2.  februāra pārbaužu 
nolūkā 24  mēnešus glabā IMI repozitorijā.  
6. Puse vai – Savienības gadījumā – dalībvalsts, uz kuras teritoriju transportlīdzekļa vadītājs ir 
norīkots darbā, un Puse vai – Savienības gadījumā – dalībv alsts, no kuras transportlīdzekļa vadītājs ir 
norīkots darbā, ir atbildīga par šajā iedaļā noteikto pienākumu uzraudzību, kontroli un izpildi un veic 
attiecīgus pasākumus šīs iedaļas neievērošanas gadījumā.  
 
815 
 7. Katra Puse vai – Savienības gadījumā – dalībv alstis nodrošina, ka atbilstības pārbaudes un 
kontroles saskaņā ar šo pantu nav diskriminējošas un/vai nesamērīgas, vienlaikus ņemot vērā šīs 
iedaļas attiecīgos noteikumus.   
8. No šī iedaļas izrietošo pienākumu izpildei katra Puse vai – Savienības gadījum ā – dalībvalstis 
nodrošina, ka arī tajā Pusē, kuras teritorijā transportlīdzekļa vadītāji ir vai ir bijuši norīkoti darbā, 
visiem darbā norīkotajiem transportlīdzekļa vadītājiem, kuri uzskata, ka piemērojamo noteikumu 
nepiemērošanas rezultātā viņi ir cietu ši zaudējumus, pat pēc tam, kad darba attiecības, kurās it kā 
notikusi šī noteikumu neievērošana, ir beigušās, būtu pieejami efektīvi mehānismi, ar kuru palīdzību 
darbā norīkotie transportlīdzekļa vadītāji var iesniegt sūdzības par saviem darba devējiem ti eši, kā arī 
viņiem būtu tiesības sākt tiesvedību vai administratīvo procesu.   
9. Šā panta 8. punktu piemēro, neskarot katras Puses vai – Savienības gadījumā – dalībvalstu 
tiesu jurisdikciju, kā jo īpaši noteikts attiecīgajos Savienības tiesību aktu instrumentos un/vai 
starptautiskajās konvencijās.  
10. Katra Puse vai – Savienības gadīj umā – dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko 
piemēro to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo iedaļu, un veic vajadzīgos 
pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie tiek īstenoti un izpildīti. Paredzētās sankcijas ir efektīvas, 
samērīg as un atturošas.  
Katra Puse līdz 2021. gada 30. jūnijam paziņo minētos noteikumus otrai Pusei. Tās nekavējoties ziņo 
par visiem turpmākiem šo noteikumu grozījumiem.  
7. pants. IMI sistēmas izmantošana  
1. No 2022.  gada 2.  februāra IMI sistēmā apmainās ar 6. pantā minēto informāciju, tostarp 
personas datiem, un to apstrādā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:   
(a) Puses sniedz aizsardzības pasākumus, kas nodrošina, ka IMI sistēmā apstrādātie dati tiek 
izmantoti tikai tādam mērķim, kādam bija paredzēta to sākotnējā apmaiņa;   
(b) jebkāda personas datu nosūtīšana uz Apvienoto Karalisti saskaņā ar šo pantu 
var notikt tikai saskaņā ar Regulas (ES) Nr.  1024/2012124 23. panta 1. punkt a c) 
apakšpunktu;  un 
(c) jebkāda personas datu nosūtīšana uz Savienību saskaņā ar šo pantu var notikt tikai saskaņā 
ar datu aizsardzības noteikumiem par Apvienotās Karalistes veiktām starptautiskām 
nosūtīšanām.  
2. Kompetentās iestādes katrā Pusē piešķir un at sauc atbilstīgas piekļuves tiesības IMI 
lietotājiem.  
3. IMI lietotājiem ir atļauts piekļūt IMI sistēmā apstrādātajiem personas datiem tikai tad, ja ir 
vajadzība pēc informācijas, un vienīgi šīs iedaļas īstenošanas un izpildes nolūkā.  
                                                            
124 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr.  1024/20 12 (2012.  gada 25.  oktobris) par 
administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, un ar ko atceļ Komisijas 
Lēmumu 2008/49/EK (“IMI regula”) (OV L  316, 14.11.2012., 1.  lpp.).  
 
816 
 4. Katra Puse vai – Savienības gadījumā – katra dalībvalsts var atļaut kompetentajai iestādei, 
izmantojot citus līdzekļus, nevis IMI sistēmu, sniegt valsts sociālajiem partneriem attiecīgo IMI 
sistēmā pieejamo informāciju, ciktāl tas nepieciešams, lai pārbaudītu atbilstību no rīkošanas darbā 
noteikumiem, un saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, ar noteikumu, ka:   
(a) informācija attiecas uz norīkošanu darbā attiecīgās Puses vai – Savienības gadījumā – 
attiecīgās dalībvalsts teritorijā; un  
(b) informācija tiek izmantota vienīgi,  lai izpildītu noteikumus par norīkošanu darbā.    
5. Specializētā autotransporta komiteja nosaka tehniskās un procedūras specifikācijas IMI 
sistēmas izmantošanai, ko veic Apvienotā Karaliste.  
6. Katra Puse piedalās IMI sistēmas darbības izmaksu segšanā. S pecializētā autotransporta 
komiteja nosaka izmaksas, kas jāsedz katrai Pusei.  
 
  
 
817 
  
 B DAĻA. Prasības transportlīdzekļa vadītājiem, kas iesaistīti kravu pārvadājumos saskaņā ar šā 
nolīguma ROAD.7.  pantu  
1. iedaļa. Profesionālās kompetences sertifikāts  
1. pa nts. Darbības joma  
Šī iedaļa attiecas uz transportlīdzekļa vadīšanu, ko veic jebkura persona, kuru nodarbina vai izmanto 
Puses kravu autopārvadātājs, veicot braucienus, kas minēti šā nolīguma ROAD.4.  panta [Kravu 
pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur t ām un tajās], un izmantojot transportlīdzekļus, kuriem 
nepieciešama C1, C1+E, C vai C+E kategorijas transportlīdzekļa vadītāja apliecība vai transportlīdzekļa 
vadītāja apliecība, ko par līdzvērtīgu atzinusi Specializētā autotransporta komiteja.   
2. pants.  Atbrīvojumi  
Profesionālās kompetences sertifikāts ( CPC) netiek prasīts tādu transportlīdzekļu vadītājiem:   
(a) kuru maksimālais atļautais ātrums nepārsniedz 45  km/h;   
(b) kurus izmanto vai kontrolē valsts bruņotie spēki, civilās aizsardzības dienests, 
ugunsdzē sības dienests, sabiedriskās kārtības uzturēšanas spēki un neatliekamās 
medicīniskās palīdzības dienests, kad pārvadāšana notiek minētajiem dienestiem noteikto 
uzdevumu rezultātā;  
(c) kuriem veic braukšanas pārbaudi tehniskās attīstības, remonta vai apkopes mērķiem, vai 
transportlīdzekļa vadītājiem, kas vada jaunus vai pārbūvētus transportlīdzekļus, kuri vēl nav 
nodoti ekspluatācijā;  
(d) kurus izmanto ārkārtas situācijās vai kuri paredzēti  glābšanas uzdevumu veikšanai;  
(e) ar ko pārvadā materiālus, iekārtas vai tehniku, kuru transportlīdzekļa vadītāji izmantos sava 
darba ietvaros, ja transportlīdzekļu vadīšana nav transportlīdzekļa vadītāja pamatdarbība; 
vai  
(f) kurus izmanto vai bez transportlīd zekļa vadītāja nomā lauksaimniecības, dārzniecības, 
mežsaimniecības, zemkopības un zvejniecības uzņēmumi, lai pārvadātu ar savu 
uzņēmējdarbību saistītas kravas, izņemot gadījumus, kad transportlīdzekļa vadīšana ir daļa 
no transportlīdzekļa vadītāja pamatda rbības vai pārsniedz valsts tiesību aktos noteikto 
attālumu no tā uzņēmuma bāzes vietas, kuram pieder transportlīdzeklis, kurš to nomā vai 
nomā ar izpirkumu.   
 3. pants. Kvalifikācija un apmācība   
1. Transportlīdzekļa vadīšanai, kas definēta 1.  pantā, ir  jāiegūst obligātā sākotnējā kvalifikācija 
un vajadzīga obligāta periodiska apmācība. Šim nolūkam Puses paredz:   
(a) sistēmu sākotnējās kvalifikācijas iegūšanai, kas atbilst vienai no šādām divām iespējām:   
(i) iespēja, kas apvieno nodarbību apmeklēšanu un testu    
 
818 
 Saskaņā ar ROAD.B.1.1.  papildinājuma 2. iedaļas 2.1.  punktu šāda veida sākotnējās kvalifikācijas 
iegūšana ietver obligātu nodarbību apmeklēšanu noteiktu laiku. To noslēdz tests. Pēc sekmīgas testa 
nokārtošanas kvalifikāciju apliecina ar 6.  panta 1. punk ta a)  apakšpunktā paredzēto CPC;  
(ii) iespēja, kas ietver tikai testus   
Saskaņā ar ROAD.B.1.1.  papildinājuma 2.  iedaļas 2.2.  punktu šāda veida sākotnējās kvalifikācijas 
iegūšana neietver obligātu nodarbību apmeklēšanu, bet tikai teorētiskos un praktiskos testus. Pēc 
sekmīgas testu nokārtošanas kvalifikāciju apliecina ar 6.  panta 1.  punkta b) apakšpunktā paredzēto 
CPC.   
Taču Puse var atļaut transportlīdzekļa vadītājam vadīt transportlīdzekli tās teritorijā pirms CPC 
iegūšanas ilgākais trīs gadus, ja transportlīdzekļa vadītājs vismaz sešus mēnešus apmeklē 
arodmācības šajā valstī . Minēto arodmācību sakarā šā punkta i) un ii)  punktā minētos testus drīkst 
kārtot pakāpeniski;   
(b) periodiskas apmācības sistēmu   
Saskaņā ar ROAD.B.1.1.  papildinājuma 4.  iedaļu periodiska apmācība ietver obligātu nodarbību 
apmeklēšanu. To apliecina ar 8.  panta 1.  punktā paredzēto CPC.   
2. Puse var paredzēt arī sistēmu sākotnējās kvalifikācijas paātrinātai iegūšanai, lai 
transportlīdzekļa vadītājs drīkstētu vadīt transportlīdzekli gadījumos, kas minēti 5.  panta 2.  punkta a) 
apakšpunkta ii) punktā un b)  apak špunktā.   
Saskaņā ar ROAD.B.1.1.  papildinājuma 3.  iedaļu sākotnējās kvalifikācijas paātrinātā iegūšana ietver 
obligātu nodarbību apmeklēšanu. To noslēdz tests. Pēc sekmīgas testa nokārtošanas kvalifikāciju 
apliecina ar 6.  panta 2.  punktā paredzēto CPC.   
3. Puse var atbrīvot transportlīdzekļa vadītājus, kas ieguvuši A  daļas 1.  iedaļas 8.  pantā 
paredzēto profesionālās kompetences sertifikātu, no šā panta 1.  punkta a)  apakšpunkta i) un ii) daļā 
un 2.  punktā minētajiem testiem priekšmetos, kuri ietverti šā pi elikuma minētajā daļā paredzētajā 
testā, un attiecīgā gadījumā – no tiem atbilstošās nodarbību daļas apmeklēšanas.  
4. pants. Iegūtās tiesības   
Transportlīdzekļa vadītājus, kuriem ir C1, C1+E, C vai C+E kategorijas transportlīdzekļa vadītāja 
apliecība vai  apliecība, ko Specializētā autotransporta komiteja atzinusi par līdzvērtīgu un kas izdota 
ne vēlāk kā 2009.  gada 10.  septembrī, atbrīvo no prasības iegūt sākotnējo kvalifikāciju.  
5. pants. Sākotnējās kvalifikācijas iegūšana   
1. Pirms sākotnējās kvalifikācijas iegūšanas nav nepieciešams iegūt attiecīgo transportlīdzekļa 
vadītāja apliecību.   
2. Kravu pārvadāšanai paredzēta transportlīdzekļa vadītāji drīkst vadīt:   
(a) no 18 gadiem:   
(i) vadītāja apliecībā norādītās C un C+E kategorijas transportlīdzekli, ja tiem ir CPC, 
kas minēts 6. panta 1.  punktā; un  
(ii) vadītāja apliecībā norādītās C1 un C1+E kategorijas transportlīdzekli, ja tiem ir CPC, 
kas minēts 6.  panta 2.  punktā;   
 
819 
 (b) no 21 gada – vadītāja apliecībā norādītās C un C+E kategorijas tra nsportlīdzekli, ja tiem ir 
CPC, kas minēts 6.  panta 2.  punktā.   
3. Neskarot 2.  punktā noteiktos vecuma ierobežojumus, vadītājus, kuri uzņemas pārvadāt 
kravas un kuriem ir kāda no šā panta 2.  punktā paredzētās kategorijas transportlīdzekļa APA, kas 
minētas  6. pantā, atbrīvo no šādas APA iegūšanas attiecībā uz jebkuru citu minētajā punktā norādīto 
kategoriju.   
4. Transportlīdzekļa vadītājiem, kuri veic kravu pārvadājumus un kas paplašina vai maina savu 
darbību, lai pārvadātu pasažierus, vai otrādi, un kam i r 6. pantā minētais CPC, neprasa atkārtot 
sākotnējās kvalifikācijas iegūšanai paredzētās vispārīgās daļas, bet gan tikai tās daļas, kas ir 
specifiskas jaunajai kvalifikācijai.  
6. pants. Sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu apliecinošs CPC  
1. Sākotnējās kva lifikācijas iegūšanu apliecinošs CPC   
(a) CPC, kas piešķirts, pamatojoties uz nodarbību apmeklēšanu un testu   
Saskaņā ar 3.  panta 1.  punkta a)  apakšpunkta i)  punktu Puses prasa, lai apmācāmais transportlīdzekļa 
vadītājs apmeklētu nodarbības mācību centrā, ko  kompetentās iestādes apstiprinājušas saskaņā ar 
ROAD.B.1.1.  papildinājuma 5.  iedaļu, turpmāk — “apstiprinātais mācību centrs”. Minētās nodarbības 
aptver visus priekšmetus, kas minēti ROAD.B.1.1. papildinājuma 1.  iedaļā. Minēto apmācību noslēdz 
ROAD.B.1.1.  papildinājuma 2.  iedaļas 2.1. punktā paredzētā testa veiksmīga nokārtošana. Minēto 
testu organizē kompetentās iestādes Pusēs vai to izraudzīta struktūra, un tā mērķis ir pārbaudīt, vai 
apmācāmajam transportlīdzekļa vadītājam iepriekš minētajos priekšmetos  ir 
ROAD.B.1.1.  papildinājuma 1.  iedaļā noteiktais zināšanu līmenis. Minētās iestādes vai struktūras 
pārrauga testu un pēc veiksmīgas nokārtošanas izdod transportlīdzekļa vadītajiem sākotnējās 
kvalifikācijas iegūšanu apliecinošu CPC.   
(b) CPC, kas piešķirts, pamatojoties uz testiem   
Saskaņā ar 3.  panta 1.  punkta a)  apakšpunkta ii)  punktu Puses prasa, lai apmācāmais 
transportlīdzekļa vadītājs nokārtotu teorētiskos un praktiskos testus, kas minēti 
ROAD.B.1.1.  papildinājuma 2.  iedaļas 2.2.  punktā. Minētos testus  organizē kompetentās iestādes 
Pusēs vai to izraudzīta struktūra un to mērķis ir pārbaudīt, vai visos iepriekš minētajos priekšmetos 
apmācāmajam transportlīdzekļa vadītājam ir ROAD.B.1.1. papildinājuma 1.  iedaļā noteiktais zināšanu 
līmenis. Minētās iestāde s vai struktūras pārrauga testus un pēc veiksmīgas nokārtošanas izdod 
transportlīdzekļa vadītajiem sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu apliecinošu CPC.   
2.  Sākotnējās kvalifikācijas paātrinātu iegūšanu apliecinošs CPC   
Saskaņā ar 3.  panta 2.  punktu Puses  prasa apmācāmajiem transportlīdzekļa vadītājiem apmeklēt 
nodarbības apstiprinātā mācību centrā. Minētās nodarbības aptver visus priekšmetus, kas minēti 
ROAD.B.1.1. papildinājuma 1.  iedaļā.   
Minēto apmācību noslēdz ROAD.B.1.1. papildinājuma 3.  iedaļā pare dzētais tests. Minēto testu 
organizē kompetentās iestādes Pusēs vai to izraudzīta struktūra, un tā mērķis ir pārbaudīt, vai 
apmācāmajam transportlīdzekļa vadītājam iepriekš minētajos priekšmetos ir 
ROAD.B.1.1.  papildinājuma 1.  iedaļā noteiktais zināšanu lī menis. Minētās iestādes vai struktūras 
pārrauga testu un pēc veiksmīgas nokārtošanas izdod transportlīdzekļa vadītajiem sākotnējās 
kvalifikācijas paātrinātu iegūšanu apliecinošu CPC.   
 
820 
 7. pants. Periodiska apmācība   
Periodisku apmācību veido apmācības, ko  organizē, lai CPC turētāji varētu atjaunot zināšanas, kas ir 
būtiskas viņu darbā, īpašu vērību veltot ceļu satiksmes drošībai, darba aizsardzībai un tam, kā 
samazināt braukšanas ietekmi uz vidi.   
Minēto apmācību organizē apstiprināts mācību centrs saskaņ ā ar ROAD.B.1.1. papildinājuma 
5. iedaļu. Apmācību veido teorētiskās mācības, praktiskā apmācība un, ja iespējams, apmācība ar 
informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) rīkiem vai visaugstākās klases simulatoros. Ja 
transportlīdzekļa vadītājs pāriet uz citu uzņēmumu, jāņem vērā iepriekš gūtā periodiskā apmācība.   
Periodisku apmācību veido, lai padziļināti apgūtu un atkārtotu dažus ROAD.B.1.1. papildinājuma 
1. iedaļā minētos priekšmetus. Tā aptver dažādus priekšmetus, un tajā vienmēr iekļauj vismaz vi enu 
ar ceļu satiksmes drošību saistītu priekšmetu. Apmācības priekšmetos ņem vērā jaunākās norises 
attiecīgajos tiesību aktos un tehnoloģijā un, cik vien iespējams, ņem vērā transportlīdzekļa vadītāja 
konkrētās apmācības vajadzības.   
8. pants. Periodisku apmācību apliecinošs CPC   
1. Kad transportlīdzekļa vadītājs ir pabeidzis 7.  pantā minēto periodisko apmācību, 
kompetentās iestādes Pusēs vai apstiprinātais mācību centrs izdod viņam periodisku apmācību 
apliecinošu CPC.   
2. Pirmo periodisko apmācību saņem šādi transportlīdzekļa vadītāji:   
(a) 6. pantā minētā CPC turētāji – piecu gadu laikā pēc minētā CPC izdošanas; un  
(b) 4. pantā minētie transportlīdzekļa vadītāji – piecu gadu laikā no 2009.  gada 10.  septembra.  
Puse var saīsināt a) vai b)  apakšpunktā minētos laikposmus ne vairāk kā par diviem gadiem vai 
noteikt tiem atbrīvojumu.  
3. Transportlīdzekļa vadītājs, kas pabeidzis pirmo periodisko apmācību, kura minēta šā panta 
2. punktā, tiek periodiski apmācīts ik pēc pieciem gadiem, p irms beidzas periodisko apmācību 
apliecinošā CPC derīguma termiņš.  
4. Šīs direktīvas 6.  pantā minēto CPC vai šā panta 1.  punktā minēto CPC turētāji un vadītāji, kas 
minēti 4.  pantā, kuri pārtraukuši darbu un neatbilst 1., 2. un 3.  punkta prasībām, pirms d arba 
atsākšanas piedalās periodiskā apmācībā.   
5. Transportlīdzekļa vadītājus, kuri veic kravu autopārvadājumus un kuri pabeiguši periodisko 
apmācību vienā no 5.  panta 2.  punktā paredzētajām transportlīdzekļa vadītāja apliecībā norādītajām 
kategorijām, at brīvo no pienākuma saņemt turpmāku periodisku apmācību citās minētajā punktā 
paredzētajās kategorijās.  
9. pants. Izpilde  
Kompetentās iestādes Pusē vai nu tieši uzliek atšķirības zīmi vadītāja transportlīdzekļa vadīšanas 
atļaujai (apliecībai) līdzās aplie cības attiecīgajām kategorijām, kas apliecina, ka personai ir CPC, un 
norāda derīguma termiņu, vai ievieš īpašu transportlīdzekļa vadītāja kvalifikācijas karti, kas būtu 
jāsagatavo saskaņā ar ROAD.B.1.2.  papildinājumā sniegto paraugu. Jebkurš cits paraugs var būt 
pieņemams ar noteikumu, ka Specializētā autotransporta komiteja to ir atzinusi par līdzvērtīgu. Šīs 
 
821 
 nodaļas nolūkā Puse atzīst transportlīdzekļa vadītāja kvalifikācijas karti vai jebkuru līdzvērtīgu 
dokumentu, kā norādīts iepriekš, ko izdevušas kom petentās iestādes otrā Pusē.   
Transportlīdzekļa vadītājiem pēc jebkura pilnvarota inspekcijas darbinieka pieprasījuma jāspēj 
uzrādīt transportlīdzekļa vadīšanas atļauju (apliecību) vai īpašu vadītāja kvalifikācijas karti, vai 
līdzvērtīgu dokumentu ar atšķ irības zīmi, kas apliecina, ka personai ir CPC.  
ROAD.B.1.1. papildinājums MINIMĀLĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ KVALIFIKĀCIJAS IEGŪŠANU UN 
APMĀCĪBU   
Lai nodrošinātu, ka noteikumi, kas reglamentē kravu autopārvadājumus, uz kuriem attiecas Otrās 
daļas Trešā tema ta I sadaļa [Kravu autopārvadājumi], ir pēc iespējas saskaņoti, minimālās prasības 
transportlīdzekļa vadītāju kvalifikācijai un apmācībai, kā arī mācību centru apstiprināšanai ir 
noteiktas turpmāk šā papildinājuma 1. līdz 5.  iedaļā. Jebkurš cits šīs kvalif ikācijas vai apmācības 
saturs var būt pieņemams ar noteikumu, ka Specializētā autotransporta komiteja to uzskata par 
līdzvērtīgu.  
 1. iedaļa. Priekšmetu saraksts   
Zināšanām, kas Pusēm jāņem vērā, nosakot transportlīdzekļa vadītāja sākotnējās kvalifikācijas 
iegūšanu un periodisku apmācību, jāaptver vismaz priekšmeti, kas ir šajā sarakstā. Apmācāmiem 
transportlīdzekļa vadītājiem jāiegūst zināšanu līmenis un praktiskās  iemaņas, kas vajadzīgas, lai 
pilnīgi droši vadītu attiecīgās transportlīdzekļa vadītāja apliecībā norādītās  kategorijas 
transportlīdzekļus. Minimālais zināšanu līmenis nedrīkst būt zemāks par līmeni, kas sasniegts 
obligātās izglītības laikā, ko papildina  profesionālā apmācība.  
1. Prasmju attīstīšana attiecībā uz racionālu braukšanu, ievērojot drošības noteikumus   
1.1. Mērķis: lai iespējami labi izmantotu transmisijas sistēmu, zināt tās parametrus:   
līknes, kas attiecas uz motora griezes momentu, jaudu un īpatnējo patēriņu, apgriezienu mērītāja 
optimālas izmantošanas diapazonu, pārnesumkārbas pārnesumu lietošanas robežu diagrammas.   
1.2. Mērķis: lai kontrolētu transportlīdzekli, līdz minimumam samazinātu nodilumu un 
nepieļautu darbības traucējumus, pārz ināt drošības ierīču tehniskos parametrus un to vadību:   
bremžu un lēninātāja izmantošanas robežas, bremžu un lēninātāja kombinēta izmantošana, ātruma 
un pārnesuma skaitļa labāka izmantošana, transportlīdzekļa inerces izmantošana, ātruma 
samazināšanas un bremzēšanas veidu izmantošana, braucot no kalna, rīcība tehniskas kļūmes 
gadījumā, tādu elektronisku un mehānisku ierīču lietošana kā elektroniskā stabilitātes programma 
(ESP), uzlabota avārijas bremzēšanas sistēma ( AEBS ), bremžu pretbloķēšanas sistēma ( ABS), vilces 
vadības sistēmas ( TCS) un iebūvētās transportlīdzekļa uzraudzības sistēmas ( IVMS ), un citas 
lietošanai apstiprinātas transportlīdzekļa vadītāja palīdzības vai automatizācijas ierīces.   
1.3. Mērķis: spēja optimizēt degvielas patēriņu:   
degviela s patēriņa optimizācija, izmantojot zināšanas un prasmes attiecībā uz 1.1. un 1.2.  punktu, 
satiksmes plūsmas, pienācīgas distances paredzēšanas līdz citiem transportlīdzekļiem nozīmība, un 
transportlīdzekļa kustības inerces izmantošana, vienmērīgs ātrums, laidens braukšanas stils un 
atbilstošs spiediens riepās, kā arī zināšanas par intelektiskām transporta sistēmām, ar kurām uzlabo 
braukšanas efektivitāti un palīdz plānot maršrutu.   
1.4. Mērķis: spēja paredzēt un novērtēt riskus ceļu satiksmē un pielāgotie s tiem:   
 
822 
 apzināties dažādus ceļa, satiksmes un klimatiskos apstākļus un pielāgoties tiem, paredzēt iespējamus 
notikumus; saprast to, kā sagatavot un plānot braucienu ekstremālos laika apstākļos; mācēt rīkoties 
ar attiecīgo drošības aprīkojumu un saprast, kad brauciens būtu jāatliek vai jāatceļ ekstremālu laika 
apstākļu dēļ; pielāgoties ceļu satiksmes riskiem, tostarp ceļu satiksmē bīstamai uzvedībai vai 
neuzmanīgai transportlīdzekļa vadīšanai (ko izraisījusi elektronisku ierīču lietošana, ēšana, dzeršana 
u. tml.); atpazīt bīstamas situācijas, pielāgoties tām un spēt pārvarēt to radīto stresu, jo īpaši saistībā 
ar transportlīdzekļu lielumu un svaru un neaizsargātajiem satiksmes dalībniekiem, tādiem kā gājēji, 
velobraucēji un motorizēti divu riteņu transportl īdzekļi;   
identificēt iespējami bīstamas situācijas un pienācīgi izvērtēt, kā minētās iespējami bīstamas 
situācijas var kļūt par situācijām, kad vairs nav iespējams novērst sadursmi, un izvēlēties un veikt 
darbības, kas uzlabo drošības rezervi tādā mērā, ka no sadursmes tomēr ir iespējams izvairīties 
gadījumā, ja rodas potenciāla bīstamība.   
1.5. Mērķis: prasme piekraut transportlīdzekli, ievērojot drošības noteikumus un pareizu 
transportlīdzekļa izmantošanu:   
spēki, kas iedarbojas uz braucošu transportlīdzekli, pārnesumkārbas pārnesumu skaitļu izmantošana 
atbilstīgi transportlīdzekļa noslodzei un ceļa profilam, automātisko transmisijas sistēmu lietošana, 
transportlīdzekļa vai transportlīdzekļu sastāva kravnesīb as aprēķināšana, kopējā tilpuma 
aprēķināšana, slodzes sadalījums, ass noslodzes pārsniegšanas sekas, transportlīdzekļa stabilitāte un 
smaguma centrs, iepakojuma un palešu veidi;   
galvenās nostiprināmo kravu kategorijas, piestiprināšanas un nostiprināšanas  paņēmieni, 
stiprināšanas siksnu izmantošana, nostiprināšanas ierīču pārbaude, pārkraušanas iekārtu 
izmantošana, brezenta pārvalka uzlikšana un noņemšana.   
2. Noteikumu piemērošana   
2.1. Mērķis: zināt autotransporta sociālo vidi un to reglamentējošos not eikumus:   
maksimālie darba laika posmi, kas raksturīgi transporta nozarei; ar transportlīdzekļa vadīšanas un 
atpūtas laikposmiem un ar tahogrāfu saistīto noteikumu principi, piemērošana un sekas; sodi par 
tahogrāfa neizmantošanu, nepareizu izmantošanu un neatļautām manipulācijām ar to; zināšanas par 
autotransporta sociālo vidi: transportlīdzekļa vadītāju tiesības un pienākumi sākotnējās kvalifikācijas 
iegūšanas un periodiskas apmācības jomā.   
2.2. Mērķis: zināt noteikumus, kas reglamentē kravu pārvadājumu s:   
licences pārvadājumu operāciju veikšanai, dokumenti, kam jābūt transportlīdzeklī, noteiktu ceļu 
izmantošanas aizliegumi, ceļu nodevas, pienākumi, kas noteikti standarta līgumos par kravu 
pārvadāšanu, pārvadājuma līguma dokumentu sagatavošana, starptau tisko pārvadājumu atļaujas, 
pienākumi, kas noteikti CMR  Konvencijā par starptautisko kravu autopārvadājumu līgumu125, 
starptautiskās kravas pavadzīmes sagatavošana, robežu šķērsošana, kravas ekspeditori, īpaši preču 
pavaddokumenti.   
3. Veselības aizsardzība , satiksmes un vides drošība, pakalpojumi, loģistika   
                                                            
125 Pieņemta 1956.  gada 19.  maijā Ženēvā.  
 
823 
 3.1. Mērķis: likt transportlīdzekļa vadītājiem apzināties ceļu satiksmes negadījumu risku 
un nelaimes gadījumu iespējamību darbā:   
nelaimes gadījumu veidi darbā transporta nozarē, ceļus satiksmes nega dījumu statistika, negadījumi 
ar kravas automobiļiem/autobusiem, cilvēku dzīvības, materiālie un finansiālie zaudējumi.   
3.2. Mērķis: prasme novērst noziedzību un neatbilstīgu imigrantu tirdzniecību:   
vispārīgas ziņas, ietekme uz transportlīdzekļa vadītā jiem, preventīvie pasākumi, pārbaudes punktu 
saraksts, tiesību akti par pārvadātāju atbildību.   
3.3. Mērķis: prasme novērst fiziskus riskus:   
ergonomikas principi; riskantas kustības un pozas, fiziskais stāvoklis, manevrēšanas vingrinājumi, 
individuālā a izsardzība.   
3.4. Mērķis: apzināties fizisko un garīgo spēju svarīgumu:   
veselīga, sabalansēta uztura lietošanas principi, alkohola, narkotisku vielu vai citu uzvedību 
ietekmējošu vielu ietekme, noguruma un stresa pazīmes, iemesli, sekas, darba/atpūtas p amata cikla 
svarīgums.   
3.5. Mērķis: spēja novērtēt avārijas situācijas:   
izturēšanās avārijas situācijā: situācijas novērtēšana, izvairīšanās no sarežģījumiem negadījumā, 
palīdzības izsaukšana, palīdzība cietušajiem un pirmās palīdzības sniegšana, reakc ija ugunsgrēka 
gadījumā, kravas automobilī esošu personu evakuācija; reakcija agresijas gadījumā; negadījuma 
protokola sagatavošanas pamatprincipi.   
3.6. Mērķis: prasme atbilstoši rīkoties, palīdzot veidot pozitīvu uzņēmuma tēlu:   
transportlīdzekļa vadīt āja rīcība un uzņēmuma tēls: transportlīdzekļa vadītāja sniegto pakalpojumu 
standarta svarīgā loma uzņēmuma darbā, vadītāja pienākumi, cilvēki, ar ko vadītājam būs darīšana, 
transportlīdzekļa apkope, darba organizācija, domstarpību saimnieciskās un finansi ālās sekas.   
3.7. Mērķis: zināt kravu autopārvadājumu ekonomisko vidi un tirgus organizāciju:   
autotransports attiecībā pret citiem transporta veidiem (konkurence, nosūtītāji), dažādas 
autopārvadājumu darbības (komercpārvadājumi, pašpārvadājumi, transpor ta palīgdarbības), 
transporta uzņēmumu un transporta palīgdarbību galveno veidu organizācija, dažādas transporta 
specializācijas (autocisterna, kontrolēta temperatūra, bīstamās kravas, dzīvnieku pārvadāšana utt.), 
pārmaiņas nozarē (sniegto pakalpojumu dažā došana, pārvadājumi pa dzelzceļu un autoceļiem, 
apakšuzņēmuma līgumi utt.).  
2. iedaļa. Obligātā sākotnējās kvalifikācijas iegūšana, kas paredzēta B  daļas 1.  iedaļas 3.  panta 
1. punkta a)  apakšpunktā  
Puse kā daļu no apmācības saskaņā ar šo iedaļu un šā pap ildinājuma 3.  iedaļu var ieskaitīt konkrētu 
citu apmācību, kas saistīta ar kravu autopārvadājumiem un kas tiek prasīta saskaņā ar tās tiesību 
aktiem.  
2.1. Iespēja, kas apvieno nodarbību apmeklēšanu un testu   
 
824 
 Sākotnējās kvalifikācijas iegūšanai jāietver visu šā papildinājuma 1.  iedaļā uzskaitīto priekšmetu 
mācīšana. Minētās sākotnējās kvalifikācijas iegūšanas procesam jāilgst 280 stundas.   
Katram apmācāmajam transportlīdzekļa vadītājam vismaz 20  stundas pašam jāvada attiecīgās 
kategorijas transportlīdzeklis, kas atbilst vismaz testa transportlīdzekļiem noteiktajām prasībām.    
Kad apmācāmais transportlīdzekļa vadītājs pats vada transportlīdzekli, viņš jāpavada instruktoram, 
ko nodarbina apstiprināts mācību centrs. Katrs apmācāmais transportlīdzekļa vadītājs ne ilgāk kā 
astoņas no 20 individuālās braukšanas stundām var braukt pa īpašu apvidu vai visaugstākās klases 
simulatorā, lai novērtētu prasmi racionāli braukt, ievērojot drošības noteikumus, jo īpaši atti ecībā uz 
transportlīdzekļa vadīšanu uz ceļa dažādos apstākļos, tiem mainoties atkarībā no dažādiem 
atmosfēras stāvokļiem un dienas vai nakts laika, un spēju optimizēt degvielas patēriņu.    
Puse un – Savienības gadījumā – dalībvalsts var atļaut apstiprinātā  mācību centra veikto apmācību 
daļēji sniegt, izmantojot IKT rīkus, tādus kā e -apmācība, tajā pašā laikā nodrošinot, ka tiek uzturēta 
augsta apmācības kvalitāte un efektivitāte, un izvēloties priekšmetus, kuros visefektīvāk var izmantot 
IKT rīkus. Šādā gad ījumā ir vajadzīga uzticama lietotāju identifikācija un pienācīgi kontroles līdzekļi.  
Transportlīdzekļa vadītāju, kas minēti B daļas 1.  iedaļas 5.  panta 4.  punktā, sākotnējās kvalifikācijas 
iegūšanas procesam jāilgst 70  stundas, ieskaitot piecas individuā lās vadīšanas stundas.   
Minētās apmācības beigās kompetentās iestādes Pusēs vai to izraudzīta struktūra rakstiski vai 
mutiski testē transportlīdzekļa vadītāju. Testā jāiekļauj vismaz viens jautājums par katru mērķi no šā 
papildinājuma 1.  iedaļā iekļautā p riekšmetu saraksta.  
2.2. Iespēja, kas ietver testu   
Kompetentās iestādes Pusēs vai to izraudzīta struktūra organizē iepriekš minētos teorētiskos un 
praktiskos testus, lai pārbaudītu, vai apmācāmajam transportlīdzekļa vadītājam ir šā papildinājuma 
1. ieda ļā noteiktais zināšanu līmenis par tajā uzskaitītajiem mērķiem un priekšmetiem.   
(a) Teorētiskajam testam ir vismaz divas daļas:   
(i) jautājumi, kas ietver jautājumus ar atbilžu variantiem, jautājumi, uz kuriem 
jāsniedz tieša atbilde, vai abu kombinācija; un  
(ii) situācijas analīze.   
Teorētiskajam testam jāilgst vismaz četras stundas.   
(b) Praktiskajam testam ir divas daļas:   
(i) braukšanas tests, kura mērķis ir novērtēt prasmi racionāli braukt, ievērojot 
drošības noteikumus. Ja vien iespējams, testam jānotiek uz ceļiem ār pus 
apbūvētām zonām, uz ātrsatiksmes ceļiem un automaģistrālēm (vai tamlīdzīgiem 
ceļiem) un uz visu veidu pilsētas automaģistrālēm, uz kurām paredzamas dažāda 
veida grūtības, ar ko transportlīdzekļa vadītājam nākas saskarties. Vēlams, lai 
minētais tests no tiktu atšķirīgos satiksmes blīvuma apstākļos. Transportlīdzekļa 
vadīšanas laiks uz ceļa jāizmanto optimāli, lai novērtētu kandidātu visās satiksmei 
izbūvētās teritorijās, par kurām var nākties braukt. Minētajam testam jāilgst vismaz 
90 minūtes;   
 
825 
 (ii) praktiska is tests, kas ietver vismaz šā papildinājuma 1.  iedaļas 1.5., 3.2., 3.3. un 
3.5. punktā noteikto.   
Minētajam testam jāilgst vismaz 30 minūtes.   
Praktiskajā testā izmantotajam transportlīdzeklim jāatbilst vismaz testa transportlīdzekļiem 
noteiktajām prasī bām.  
Praktisko testu var papildināt ar trešo testu īpašā apvidū vai piemērotā simulatorā, lai novērtētu 
prasmi racionāli braukt, ievērojot drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļa 
vadīšanu uz ceļa dažādos apstākļos un tiem mainoties at karībā no dažādiem atmosfēras stāvokļiem 
un dienas vai nakts laika.   
Minētā neobligātā praktiskā testa ilgums nav noteikts. Ja transportlīdzekļa vadītājam jākārto šāds 
tests, tā laiku drīkst atskaitīt no 90 minūtēm, kas paredzētas i) punktā minētajam brau kšanas testam, 
taču šis laiks nedrīkst pārsniegt 30 minūtes.   
Transportlīdzekļa vadītāju, kas minēti B daļas 1.  iedaļas 5.  panta 4.  punktā, teorētiskajam testam 
jāaprobežojas ar šā papildinājuma 1.  iedaļā minētajiem priekšmetiem, kuri saistīti ar 
transpor tlīdzekļiem, uz ko attiecas jaunā sākotnējās kvalifikācijas iegūšana. Šādiem transportlīdzekļa 
vadītājiem tomēr jānokārto viss praktiskais tests.   
3. iedaļa. Paātrinātā sākotnējās kvalifikācijas iegūšana, kas paredzēta ROAD.1.  pielikuma B daļas 
1. iedaļas  3. panta 2. punktā   
Paātrinātajai sākotnējās kvalifikācijas iegūšanai jāietver visu šā papildinājuma 1. iedaļā uzskaitīto 
priekšmetu mācīšana. Tai jāilgst 140  stundas.   
Katram apmācāmajam transportlīdzekļa vadītājam vismaz 10  stundas pašam jāvada attiec īgās 
kategorijas transportlīdzeklis, kas atbilst vismaz testa transportlīdzekļiem noteiktajām prasībām.  
Kad apmācāmais transportlīdzekļa vadītājs pats vada transportlīdzekli, viņš jāpavada instruktoram, 
ko nodarbina apstiprināts mācību centrs. Katrs apmācāmais transportlīdzekļa vadītājs ne ilgāk kā 
četras no 10 individuālās braukšanas stundām var braukt pa ī pašu apvidu vai visaugstākās klases 
simulatorā, lai novērtētu prasmi racionāli braukt, ievērojot drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz 
transportlīdzekļa vadīšanu uz ceļa dažādos apstākļos, minētajiem ceļa apstākļiem mainoties atkarībā 
no dažādiem atmo sfēras stāvokļiem un dienas vai nakts laika, un spēju optimizēt degvielas patēriņu.   
Uz paātrināto sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu attiecas arī šā papildinājuma 2.  iedaļas 2.1.  punkta 
ceturtās daļas nosacījumi.   
Transportlīdzekļa vadītāju, kas minēti B daļas 1.  iedaļas 5.  panta 4.  punktā, paātrinātās sākotnējās 
kvalifikācijas iegūšanas procesam jāilgst 35  stundas, ieskaitot divarpus individuālās vadīšanas 
stundas.   
Minētās apmācības beigās kompetentās iestādes Pusēs vai to izraudzīta struktūra rakstis ki vai 
mutiski testē transportlīdzekļa vadītāju. Testā jāiekļauj vismaz viens jautājums par katru mērķi no šā 
papildinājuma 1.  iedaļā iekļautā priekšmetu saraksta.  
Puse kā daļu no apmācības saskaņā ar šo iedaļu var ieskaitīt konkrētu citu apmācību, kas sa istīta ar 
kravu autopārvadājumiem un kas tiek prasīta saskaņā ar tās tiesību aktiem.  
 
826 
 4. iedaļa. Obligāta periodiskā apmācība, kas paredzēta ROAD.1.  pielikuma B  daļas 1.  iedaļas 3.  panta 
1. punkta b)  apakšpunktā  
Apstiprinātam mācību centram jāorganizē obl igātā periodiskā apmācība. Tai jānotiek ik pēc pieciem 
gadiem un jāilgst 35 stundas, kas sadalītas vismaz septiņu stundu garos laika posmos, ko var sadalīt 
divās dienās pēc kārtas. Izmantojot e -apmācību, apstiprinātais mācību centrs nodrošina, ka tiek 
nodr ošināta pienācīga apmācības kvalitāte, tostarp izvēloties mācību priekšmetus, kuros visefektīvāk 
var izmantot IKT rīkus. Puses jo īpaši prasa, lai tiktu nodrošināta uzticama lietotāju identifikācija un 
pienācīgi kontroles līdzekļi. E -apmācības maksimālais ilgums nepārsniedz 12  stundas. Vismaz viens 
no apmācību kursa posmiem ir veltīts ar ceļu satiksmes drošību saistītam priekšmetam. Apmācības 
saturs ir salāgots ar apmācības vajadzībām konkrētām pārvadājumu operācijām, ko veic 
transportlīdzekļa vadītājs, un attiecīgiem jauninājumiem juridiskajā un tehnoloģiju jomā, un, cik vien 
iespējams, būtu jāņem vērā transportlīdzekļa vadītāja konkrētās apmācības vajadzības. Apmācības 
35 stundās būtu jāaptver virkne dažādu priekšmetu, tostarp jāveic atkārtotas apmācības, ja ir 
apliecinājies, ka transportlīdzekļa vadītājam ir vajadzīga noteikta korektīva apmācība.  
Puse un – Savienības gadījumā – dalībvalsts kā daļu no apmācības saskaņā ar šo iedaļu var ieskaitīt 
konkrētu citu apmācību, kas saistīta ar kravu autopārvadājumi em un kas tiek prasīta saskaņā ar tās 
tiesību aktiem.  
5. iedaļa. Sākotnējās kvalifikācijas iegūšanas un periodiskas apmācības apstiprināšana   
5.1. Mācību centriem, kas piedalās sākotnējās kvalifikācijas iegūšanas un periodiskas apmācības 
nodrošināšanā, j ābūt Pušu kompetento iestāžu apstiprinātiem. Apstiprināt drīkst, tikai atbildot uz 
rakstveida pieteikumu. Pieteikumam jāpievieno dokumenti, tostarp:   
5.1.1.  piemērota kvalifikācijas iegūšanas un apmācības programma, kurā norādīti mācītie 
priekšmeti, iecer ētais īstenošanas plāns un mācību metodes;   
5.1.2.  informācija par instruktoru kvalifikāciju un darbības jomām;   
5.1.3.  informācija par telpām, kurās notiek nodarbības, par mācību materiāliem, par 
praktiskajam darbam pieejamajiem resursiem un izmantoto autoparku;   
5.1.4.  informācija par nosacījumiem attiecībā uz nodarbību apmeklēšanu (dalībnieku 
skaits).   
5.2. Kompetentaj ai iestādei jāsniedz rakstisks apstiprinājums ar šādiem nosacījumiem:   
5.2.1.  apmācība jāsniedz saskaņā ar pieteikumam pievienotajiem dokumentiem;   
5.2.2.  kompetentajai iestādei jābūt tiesīgai norīkot pilnvarotas personas, kas palīdzētu 
apstiprināto cent ru nodarbībās, un pārraudzīt šādus centrus attiecībā uz izmantotajiem resursiem un 
nodarbību un testu pareizu organizāciju;   
5.2.3.  apstiprinājumu drīkst atsaukt vai arī drīkst apturēt tā darbību, ja vairs netiek pildīti 
apstiprinājuma nosacījumi.   
Apsti prinātajam centram jāgarantē, ka instruktori labi pārzina visjaunākos noteikumus un prasības, 
kas attiecas uz apmācību. Īpaša atlases procedūras daļa ir tāda, ka instruktoriem jāapliecina 
zināšanas gan par priekšmetu, gan par mācību metodēm. Attiecībā uz a pmācības praktisko daļu 
 
827 
 instruktoriem jāapliecina profesionāla transportlīdzekļa vadītāja pieredze vai tamlīdzīga 
transportlīdzekļa vadīšanas pieredze, tāda kā smagā transporta vadīšanas instruktora pieredze.   
Mācību programmām jāatbilst apstiprinājumam u n jāietver 1.  iedaļā uzskaitītie priekšmeti.  
     
 
828 
 ROAD.B.1.2. papildinājums. Transportlīdzekļa vadītāja kvalifikācijas kartes, kas minēta šā pielikuma 
B daļas 1.  iedaļas 9.  pantā, paraugs  
 
1. puse   
   
TRANSPORTLĪDZEKĻA VADĪTĀJA KVALIFIKĀCIJAS KARTE 
 (DAL ĪBVALSTS/ APVIENOTĀ KARALISTE)  
1. 
2 
3 
4a. 4b. 
4c. (4d.)  
5a. 5b. 
7. 
(8.) 
 
9. 
 
 
 
2. puse  
 
 
  
 
1. Uzvārds  
2. Vārds  
3. Dzimšanas datums un vieta  
4a. Izdošanas datums  
4b. Administratīvais derīguma termiņš  
4c. Izdevējiestāde  
5a. Apliecības numurs  
5b. Sērijas Nr.  
10. Savienības kods126 
 
                                                            
126 Ja vajadzīgs  11. 
 
 9. 10. 
C1  
C  
D1  
D  
C1E  
CE  
D1E  
DE  6. FOTO  
 
829 
 2. iedaļa. Transportlīdzekļa vadīšanas laiks, pārtraukumi un atpūtas laikposmi  
1. pants. Darbības joma   
1. Šajā iedaļā izklāstīti noteikumi par to transportlīdzekļu va dītāju transportlīdzekļa vadīšanas 
laiku, pārtraukumiem un atpūtas laikposmiem, kas minēti šā nolīguma ROAD.7.  panta 1.  punkta 
b) apakšpunktā un kas veic šā nolīguma ROAD.4.  pantā [Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, 
caur tām un tajās ] minētos brauci enus.    
2. Ja transportlīdzekļa vadītājs veic braucienu, kas minēts šā nolīguma ROAD.4.  pantā [Kravu 
pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās] , šīs iedaļas noteikumus piemēro visām 
autopārvadājumu operācijām, ko minētais transportlīdzekļa vadī tājs veic starp Pušu teritorijām un 
starp dalībvalstīm.  
3. Šo iedaļu piemēro:   
(a) ja transportlīdzekļa maksimālā pieļaujamā masa, ieskaitot piekabi vai puspiekabi, pārsniedz 
3,5 tonnas; vai   
(b) no 2026.  gada 1.  jūlija, ja transportlīdzekļa maksimālā pieļaujamā masa, ieskaitot piekabi 
vai puspiekabi, pārsniedz 2,5 tonnas.   
4. Šo iedaļu nepiemēro pārvadājumiem ar:   
(a) transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu sastāviem, kuru maksimālā pieļaujamā mas a 
nepārsniedz 7,5  tonnas un kurus izmanto:   
(i) tādu materiālu, iekārtu vai tehnikas pārvadāšanai, ko transportlīdzekļa vadītājs 
izmanto transportlīdzekļa vadītāja darba veikšanā; vai   
(ii) ar kuriem piegādā preces, kuras ražotas amatniecībā,   
tikai 100  km rādiu sā no uzņēmuma bāzes vietas, un ar nosacījumu, ka transportlīdzekļa vadīšana nav 
transportlīdzekļa vadītāja pamatnodarbošanās un pārvadāšana netiek veikta kā komercpārvadājums;  
(b) transportlīdzekļiem, kuru maksimālais atļautais ātrums nepārsniedz 40  km/h;   
(c) transportlīdzekļiem, kas pieder vai ko bez transportlīdzekļa vadītāja nomā bruņotie spēki, 
civilās aizsardzības dienesti, ugunsdzēsības dienesti vai sabiedriskās kārtības uzturēšanas 
spēki, ja pārvadājuma veikšana izriet no minēto dienestu uzdevumiem un ir  to kontrolē;   
(d) transportlīdzekļiem, ko izmanto ārkārtas situācijās un glābšanas operācijās;   
(e) specializētiem transportlīdzekļiem, ko izmanto medicīnas vajadzībām;   
(f) specializētiem avārijas transportlīdzekļiem, kas darbojas 100  km rādiusā ap to bāzes vietu ;   
(g) transportlīdzekļiem, ko testē uz ceļa tehniskās attīstības, remonta vai uzturēšanas nolūkā, 
kā arī jauniem un pārbūvētiem transportlīdzekļiem, kas vēl nav ekspluatācijā;   
(h) transportlīdzekļiem, kurus izmanto kravu pārvadājumiem un kuru maksimālā pieļauj amā 
masa, ieskaitot jebkādu piekabi vai puspiekabi, pārsniedz 2,5  tonnas, bet ne 3,5  tonnas, ja 
pārvadāšana netiek veikta kā komercpārvadājums, bet gan ir uzņēmuma vai 
transportlīdzekļa vadītāja veikts pašpārvadājums, un ja transportlīdzekļa vadīšana nav 
personas, kas vada transportlīdzekli, pamatnodarbošanās;  
 
830 
 (i) komerciāliem transportlīdzekļiem, kam ir vēsturisks statuss saskaņā ar tās dalībvalsts 
tiesību aktiem, kurā tie tiek ekspluatēti, un kas tiek izmantoti nekomerciāliem kravu 
pārvadājumiem.   
2. pants.  Definīcijas   
Šajā iedaļā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “autopārvadājums” ir jebkurš brauciens, ko pilnībā vai daļēji veic pa publiski pieejamiem 
ceļiem ar piekrautu vai nepiekrautu transportlīdzekli;   
(b) “pārtraukums” ir jebkurš laikposms, kura laikā transpo rtlīdzekļa vadītājs nedrīkst vadīt 
transportlīdzekli vai veikt kādu citu darbu un kurš tiek izmantots tikai spēku atgūšanai;   
(c) “cits darbs” ir jebkādas darbības, kas tiek definētas kā darba laiks B  daļas 3.  iedaļas 2.  panta 
a) punktā un kas nav “transportl īdzekļa vadīšana”, tostarp jebkurš darbs tam pašam vai 
citam darba devējam transporta nozarē vai ārpus tās;   
(d) “atpūta” ir jebkurš nepārtraukts laikposms, kuru transportlīdzekļa vadītājs var brīvi 
izmantot pēc saviem ieskatiem;   
(e) “ikdienas atpūtas laikposms ” ir ikdienas laikposms, ko transportlīdzekļa vadītājs drīkst brīvi 
izmantot pēc saviem ieskatiem un kas ietver “regulāru ikdienas atpūtas laikposmu” un 
“saīsinātu ikdienas atpūtas laikposmu”:   
(i) “regulārs ikdienas atpūtas laikposms” ir jebkurš vismaz 11  stundas ilgs atpūtas 
laikposms, ko var ņemt divos laikposmos, no kuriem pirmajam jābūt vismaz 
3 stundu nepārtrauktam laikposmam un otrajam – vismaz deviņu stundu 
nepārtrauktam laikposmam, un   
(ii) “saīsināts ikdienas atpūtas laikposms” ir jebkurš atpūtas laikpos ms, kas ilgst vismaz 
deviņas  stundas, bet mazāk nekā 11  stundas;   
(f) “iknedēļas atpūtas laikposms” ir nedēļas laikposms, ko transportlīdzekļa vadītājs drīkst brīvi 
izmantot pēc saviem ieskatiem un kas ietver “regulāru iknedēļas atpūtas laikposmu” un 
“saīsinā tu iknedēļas atpūtas laikposmu”:   
(i) “regulārs iknedēļas atpūtas laikposms” ir jebkurš vismaz 45  stundas ilgs atpūtas 
laikposms, un   
(ii) “saīsināts iknedēļas atpūtas laikposms” ir jebkurš atpūtas laikposms, kas ilgst 
mazāk par 45  stundām un ko saskaņā ar šīs iedaļas 6.  panta 6.  un 7.  punkta 
nosacījumiem var saīsināt līdz, mazākais, 24  secīgām stundām;   
(g) “nedēļa” ir laikposms no pirmdienas p lkst. 00.00 līdz svētdienas plkst.  24.00;   
(h) “transportlīdzekļa vadīšanas laiks” ir transportlīdzekļa vadīšanas darbības ilgums, ko 
reģistrē:   
(i) automātiski vai pusautomātiski ar tahogrāfu, kā noteikts šā pielikuma B  daļas 
4. iedaļas 2.  panta e), f), g) un h ) punktā;  vai 
(ii) manuāli, kā prasīts šā pielikuma B  daļas 4. iedaļas 9.  panta 2.  punktā un 11.  pantā;  
  
 
831 
 (i) “transportlīdzekļa ikdienas vadīšanas laiks” ir kopējais uzkrātais transportlīdzekļa vadīšanas 
laiks starp viena ikdienas atpūtas laikposma beigām un otra ikdienas atpūtas laikposma 
sākumu vai starp ikdienas atpūtas laikposmu un iknedēļas atpūtas laikposmu ;   
(j) “transportlīdzekļa iknedēļas vadīšanas laiks” ir nedēļas laikā kopā uzkrātais 
transportlīdzekļa vadīšanas laiks;   
(k) “maksimālā pieļaujamā masa” ir maksimālā atļautā piekrauta transportlīdzekļa masa, ar 
kādu to var ekspluatēt;   
(l) “pārvadājums ar vairākiem  transportlīdzekļa vadītājiem” ir stāvoklis, kad katrā 
transportlīdzekļa vadīšanas laikposmā starp jebkuriem diviem secīgiem ikdienas atpūtas 
laikposmiem vai starp ikdienas atpūtas laikposmu un iknedēļas atpūtas laikposmu 
transportlīdzeklī ir vismaz divi t ransportlīdzekļa vadītāji, kas var vadīt transportlīdzekli; 
pirmajā pārvadājuma ar vairākiem transportlīdzekļa vadītājiem stundā cita 
transportlīdzekļa vadītāja vai vadītāju klātbūtne nav obligāta, bet pārējā laikposmā ir 
obligāta;   
(m) “transportlīdzekļa vad īšanas laikposms” ir uzkrātais transportlīdzekļa vadīšanas laiks kopš 
brīža, kad transportlīdzekļa vadītājs uzsāk transportlīdzekļa vadīšanu pēc atpūtas laikposma 
vai pārtraukuma, līdz brīdim, kamēr viņš paņem atpūtas laikposmu vai pārtraukumu; 
transportlī dzekļa vadīšanas laikposms var būt nepārtraukts vai pārtraukts.   
3. pants. Prasības transportlīdzekļa vadītāju palīgiem  
Transportlīdzekļu vadītāju palīgu minimālais vecums ir 18  gadi.  Tomēr katra Puse un – Savienības 
gadījumā – dalībvalsts var samazināt  transportlīdzekļu vadītāju palīgu minimālo vecumu līdz 16 
gadiem ar noteikumu, ka samazinājums ir paredzēts arodapmācībām un ka tiek ievēroti 
ierobežojumi, ko noteikusi Apvienotā Karaliste, un attiecībā uz Savienību – ierobežojumi, kas 
paredzēti dalībvals ts noteikumos nodarbinātības jomā.   
4. pants. Transportlīdzekļa vadīšanas laiki   
1. Ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laiks nepārsniedz 9  stundas.   
Tomēr ikdienas transportlīdzekļa vadīšanas laiku var pagarināt līdz, ilgākais, 10 stundām ne vairāk kā 
divreiz vienā nedēļā.   
2. Iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laiks nepārsniedz 56  stundas un nepārsniedz 
maksimālo iknedēļas darba laiku, kas ir 60  stundas.   
3. Kopējais uzkrātais transportlīdzekļa vadīšanas laiks divu secīgu nedēļu laikā nepārsniedz 90 
stundas.   
4. Ikdienas un iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laiki ietver visu transportlīdzekļa vadīšanas 
laiku Pušu teritorijā.   
5. Transportlīdzekļa vadītājs kā citu darbu reģistrē visu laiku, kas pavadīts, kā aprakstīts šīs 
iedaļas 2.  panta c)  punktā, kā arī laiku, kas pavadīts, vadot transportlīdzekli, ko izmanto 
komercpārvadājumos, ja transportlīdzekļa vadītājam nav jāreģistrē vadīšanas laiks, un reģistrē visus 
darbgatavības laikposmus, kā noteikts B  daļas 3.  iedaļas 2.  panta 2.  punktā, saskaņā  ar B  daļas 
4. iedaļas 6.  panta 5.  punkta b)  apakšpunkta iii)  punktu. Šo ierakstu reģistrē vai nu manuāli 
 
832 
 reģistrācijas diagrammā vai izdrukā, vai izmantojot manuālās ievadīšanas ierīces, kas ir reģistrācijas 
kontrolierīcē.  
5. pants. Pārtraukumi   
Pēc čet rarpus transportlīdzekļa vadīšanas stundām transportlīdzekļa vadītājs ņem vismaz 45 minūšu 
pārtraukumu, izņemot gadījumu, ja viņš sāk atpūtas laikposmu.   
Minēto pārtraukumu var aizstāt ar vismaz 15 minūšu ilgu pārtraukumu, kam seko vismaz 30 minūšu 
ilgs pārtraukums, kas katrs sadalīts visā laikposmā tā, lai atbilstu pirmās daļas noteikumiem.   
Ja veic pārvadājumu ar vairākiem transportlīdzekļa vadītājiem, t ransportlīdzekļa vadītājs var ņemt 45 
minūtes ilgu pārtraukumu transportlīdzeklī, kuru vada cits transportlīdzekļa vadītājs, ar noteikumu, 
ka pārtraukumā esošais transportlīdzekļa vadītājs nepalīdz tam vadītājam, kurš vada 
transportlīdzekli.  
6. pants. Atp ūta   
1. Transportlīdzekļa vadītājs ņem ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmus.   
2. Katrā 24 stundu laikposmā pēc iepriekšējā ikdienas vai iknedēļas atpūtas laikposma beigām 
transportlīdzekļa vadītājs ņem jaunu ikdienas atpūtas laikposmu.   
Ja 24 stundu  laikā ikdienas atpūtas laikposms ir vismaz 9  stundas, bet mazāk nekā 11  stundas, tad 
attiecīgo ikdienas atpūtas laikposmu uzskata par saīsinātu ikdienas atpūtas laikposmu.   
3. Ikdienas atpūtas laikposmu var pagarināt, lai tas sasniegtu regulāru iknedēļas  atpūtas 
laikposmu vai saīsinātu iknedēļas atpūtas laikposmu.   
4. Transportlīdzekļa vadītājam drīkst būt, lielākais, trīs saīsināti ikdienas atpūtas laikposmi starp 
jebkuriem diviem iknedēļas atpūtas laikposmiem.   
5. Atkāpjoties no 2.  punkta, 30  stundu l aikā no ikdienas vai iknedēļas atpūtas laikposma beigām 
transportlīdzekļa vadītājam, kurš veic pārvadājumu ar vairākiem transportlīdzekļa vadītājiem, ir 
jāņem jauns ikdienas atpūtas laikposms, kas ir vismaz deviņas  stundas.   
6. Jebkurās divās secīgās nedē ļās transportlīdzekļa vadītājs ņem vismaz:   
(a) divus regulārus iknedēļas atpūtas laikposmus;  vai   
(b) vienu regulāru iknedēļas atpūtas laikposmu un vienu saīsinātu iknedēļas atpūtas laikposmu, 
kura ilgums ir vismaz 24 stundas.   
Iknedēļas atpūtas laikposms sāk as ne vēlāk kā pēc sešiem 24  stundu laikposmiem, skaitot no 
iepriekšējā iknedēļas atpūtas laikposma beigām.  
7.  Atkāpjoties no 6. punkta, transportlīdzekļa vadītājs, kas veic starptautiskos kravu 
pārvadājumus, ārpus kravu autopārvadātāja Puses teritorijas  vai – ES kravu autopārvadātāju 
transportlīdzekļa vadītāju gadījumā – ārpus kravu autopārvadātāja dalībvalsts teritorijas var ņemt 
divus secīgus saīsinātus iknedēļas atpūtas laikposmus ar noteikumu, ka transportlīdzekļa vadītājs 
jebkurās četrās secīgās ned ēļās ņem vismaz četrus iknedēļas atpūtas laikposmus, no kuriem vismaz 
divi ir regulārie iknedēļas atpūtas laikposmi.  
 
833 
 Šā punkta nolūkā transportlīdzekļa vadītāju uzskata par tādu, kas veic starptautiskos pārvadājumus, 
ja transportlīdzekļa vadītājs uzsāk di vus secīgos saīsinātos iknedēļas atpūtas laikposmus ārpus kravu 
autopārvadātāja Puses teritorijas un transportlīdzekļa vadītāja dzīvesvietas vai – attiecībā uz 
Savienību – ārpus kravu autopārvadātāja dalībvalsts teritorijas un transportlīdzekļa vadītāja 
dzīvesvietas valsts.   
Jebkuru iknedēļas atpūtas laikposma saīsinājumu kompensē ar līdzvērtīga ilguma atpūtas laikposmu, 
ko ņem vienā reizē pirms trešās nedēļas beigām, skaitot no konkrētās nedēļas.  
Ja ir ņemti divi secīgi saīsinātie iknedēļas atpūtas laikp osmi saskaņā ar trešo daļu, tad pirms nākamā 
iknedēļas atpūtas laikposma transportlīdzekļa vadītājam ir atpūtas laikposms, kas ir kompensācija 
par minētajiem diviem saīsinātajiem iknedēļas atpūtas laikposmiem.  
8. Jebkuru atpūtu, kas ir ņemta kā kompensāci ja saīsināta iknedēļas atpūtas laikposma vietā, 
ņem kopā ar atpūtas laikposmu, kura ilgums ir vismaz deviņas stundas.   
9. Regulāros iknedēļas atpūtas laikposmus un jebkuru iknedēļas atpūtas laikposmu, kas ir ilgāks 
par 45  stundām un ir kompensācija par iepriekšējiem saīsinātiem iknedēļas atpūtas laikposmiem, 
neizmanto transportlīdzeklī. Šos laikposmus transportlīdzekļa vadītā js izmanto atbilstošā un katram 
dzimumam piemērotā izmitināšanas vietā, kurā ir pienācīgas guļasvietas un sanitārās telpas.   
Visas izmaksas par izmitināšanu ārpus transportlīdzekļa sedz darba devējs.  
10. Pārvadājumu uzņēmumi organizē transportlīdzekļu va dītāju darbu tā, lai transportlīdzekļu 
vadītāji varētu atgriezties darba devēja darbības centrā, kur transportlīdzekļa vadītājs parasti atrodas 
un kur sākas transportlīdzekļa vadītāja iknedēļas atpūtas laikposms, Apvienotajā Karalistē  un – 
Savienības gadīj umā – dalībvalstī, kurā ir darba devēja uzņēmējdarbības veikšanas vieta, vai arī savā 
dzīvesvietā katrā četru secīgu nedēļu laikposmā nolūkā izmantot vismaz vienu regulāru iknedēļas 
atpūtas laikposmu vai iknedēļas atpūtas laikposmu, kas ir ilgāks par 45  stundām un ir kompensācija 
par saīsinātu iknedēļas atpūtas laikposmu.  
Tomēr, ja transportlīdzekļa vadītājs saskaņā ar 7.  punktu ir ņēmis divus secīgus saīsinātus iknedēļas 
atpūtas laikposmus, transporta uzņēmums transportlīdzekļa vadītāja darbu organizē tā,  lai minētais 
vadītājs varētu atgriezties, pirms ir sācies regulārais iknedēļas atpūtas laikposms, kas ir ilgāks par 
45 stundām un tiek izmantots kā kompensācija.  
Uzņēmums dokumentē, kā tas izpilda minēto pienākumu, un glabā dokumentus savās telpās, lai t os 
uzrādītu pēc kontroles iestāžu pieprasījuma.  
11. Iknedēļas atpūtas laikposmu, kas sākas vienā nedēļā un turpinās nākamajā nedēļā, var 
pieskaitīt jebkurai no šīm nedēļām, bet ne abām.   
12. Ja transportlīdzekļa vadītājs pavada transportlīdzekli, ko pārv adā ar prāmi vai vilcienu, un 
viņš izmanto regulāro ikdienas atpūtas laikposmu vai saīsināto iknedēļas atpūtas laikposmu, minēto 
laikposmu, izmantojot atkāpi, var pārtraukt ne vairāk kā divas reizes ar citām darbībām, kas kopā 
nepārsniedz vienu stundu. Min ētajā regulārajā ikdienas atpūtas laikposmā vai saīsinātajā iknedēļas 
atpūtas laikposmā transportlīdzekļa vadītājam ir pieejama guļamkabīne vai guļasvieta.  
Attiecībā uz regulārajiem iknedēļas atpūtas laikposmiem minēto atkāpi braucieniem ar prāmi vai 
vilcienu piemēro vienīgi tad, ja:   
(a) brauciena paredzamais ilgums ir 8 vai vairāk stundas; un   
 
834 
 (b) transportlīdzekļa vadītājam uz prāmja ir pieejama kajīte ar guļasv ietu vai vilcienā – vieta 
guļamvagonā.  
13. Laiku, ko pavada, dodoties uz kādu vietu, lai pārņemtu tāda transportlīdzekļa vadību, uz kuru 
attiecas šī iedaļa, vai atgriežoties no šādas vietas, ja šis transportlīdzeklis neatrodas ne 
transportlīdzekļa vadītāj a mājās, ne arī darba devēja darbības centrā, kur transportlīdzekļa vadītājs 
parasti atrodas, neskaita kā atpūtu vai pārtraukumu, izņemot gadījumus, kad transportlīdzekļa 
vadītājs atrodas uz prāmja vai vilcienā un viņam ir pieejama guļamkabīne vai guļasvie ta.  
14. Laiku, kad transportlīdzekļa vadītājs vada transportlīdzekli, uz kuru neattiecas šī iedaļa, 
dodoties uz transportlīdzekli, uz kuru attiecas šīs iedaļas darbības joma, vai no tā, ja šis 
transportlīdzeklis neatrodas transportlīdzekļa vadītāja mājās vai darba devēja darbības centrā, kur 
transportlīdzekļa vadītājs parasti atrodas, skaita kā citu darbu.  
7. pants. Kravu autopārvadātāju atbildība   
1. Puses kravu autopārvadātājs transportlīdzekļa vadītājiem, kurus tas nodarbina vai kuri ir tā 
rīcībā, nem aksā – pat ne kā maksājumu prēmijas vai algas piemaksas formā – jebkādu maksājumu, 
kas saistīts ar nobrauktajiem attālumiem, piegādes ātrumu vai pārvadātās kravas daudzumu, ja 
minētais maksājums ir tāds, ka tā dēļ var tikt apdraudēta ceļu satiksmes drošība  vai veicināta šīs 
iedaļas pārkāpšana.  
2. Puses kravu autopārvadātājs organizē autopārvadājumu operācijas un pienācīgi instruē 
apkalpes locekļus tā, lai viņi varētu ievērot šīs iedaļas noteikumus.  
3. Puses kravu autopārvadātājs ir atbildīgs par pārkāpumi em, ko ir izdarījuši pārvadātāja 
transportlīdzekļa vadītāji, pat ja pārkāpums ir izdarīts otras Puses teritorijā.   
Neskarot Pušu tiesības noteikt, ka kravu autopārvadātāji ir pilnībā atbildīgi, Puses var noteikt, ka šī 
atbildība ir atkarīga no tā, vai pār vadātājs ir pārkāpis 1. un 2.  punktu. Puses var apsvērt jebkuru 
pierādījumu, kas pierāda, ka kravu autopārvadātāju nevar pamatoti atzīt par atbildīgu par 
pārkāpumiem.   
4. Kravu autopārvadātāji, kravu nosūtītāji, kravu ekspeditori, galvenie darbuzņēmēji, 
apakšuzņēmēji un transportlīdzekļu vadītāju aģentūras nodrošina, ka līgumiski noteiktie 
pārvadājumu grafiki ir saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem.   
5. Kravu autopārvadātājs, kas izmanto transportlīdzekļus, kuri ir aprīkoti ar reģistrācijas 
kontrolierīcēm, kas atbilst B  daļas 4.  iedaļas 2.  panta f), g) vai h)  punktam, un uz kuriem attiecas šī 
iedaļa, nodrošina:   
(i) ka visi dati tiek lejupielādēti no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces un 
vadītāja kartes tik bieži, kā to pieprasa Puse, un ka attiecīgie dati tiek lejupielādēti 
biežāk, lai nodrošinātu, ka tiek lejupielādēti visi dati par darbībām, ko ir veicis 
minētais kravu autopārvadātājs vai kas ir veiktas tā labā; un  
(ii) ka visi dati, kas lejupielādēti gan no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces, g an 
vadītāja kartes, tiek saglabāti vismaz 12  mēnešus pēc to ierakstīšanas, un ka 
gadījumā, ja šādus datus pieprasa inspektors, tie ir pieejami tieši vai attālināti no 
kravu autopārvadātāja telpām.  
 
835 
 Šajā punktā terminu “lejupielāde” interpretē saskaņā ar def inīciju, kas paredzēta C  daļas 2.  iedaļas 
2. panta 2.  punkta h)  apakšpunktā.    
Maksimālais termiņš, kurā saskaņā ar šīs daļas i)  apakšpunktu lejupielādē attiecīgos datus, ir 90 
dienas attiecībā uz datiem no transportlīdzekļa bloka un 28  dienas attiecībā u z datiem no vadītāja 
kartes.   
8. pants. Izņēmumi   
1. Lai ļautu transportlīdzekļa vadītājam sasniegt atbilstīgu apstāšanās vietu, ar noteikumu, ka 
nav apdraudēta satiksmes drošība, transportlīdzekļa vadītājs var atkāpties no 4. līdz 6.  panta, ciktāl 
tas n epieciešams personu, transportlīdzekļa vai tā kravas drošībai. Vēlākais, pēc ierašanās piemērotā 
apstāšanās vietā transportlīdzekļa vadītājs manuāli norāda šīs atkāpšanās iemeslus reģistrācijas 
kontrolierīces reģistrācijas diagrammā vai reģistrācijas kontr olierīces izdrukā, vai savā darba žurnālā.   
2. Ar noteikumu, ka tādējādi netiek apdraudēta ceļu satiksmes drošība, ārkārtas apstākļos 
transportlīdzekļa vadītājs var arī atkāpties no 4.  panta 1. un 2.  punkta un 6.  panta 2.  punkta, 
pārsniedzot ikdienas un i knedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laiku par ne vairāk kā vienu stundu, lai 
sasniegtu darba devēja darbības centru vai transportlīdzekļa vadītāja dzīvesvietu, lai izmantotu 
iknedēļas atpūtas laikposmu.   
Ievērojot tādus pašus priekšnosacījumus, transport līdzekļa vadītājs var pārsniegt ikdienas un 
iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laiku par ne vairāk kā divām stundām, ar noteikumu, ka tieši 
pirms transportlīdzekļa vadīšanas papildu laikposma, kura mērķis ir sasniegt darba devēja darbības 
centru vai sav u dzīvesvietu nolūkā izmantot regulāro iknedēļas atpūtas laikposmu, transportlīdzekļa 
vadītājs ir paņēmis 30  minūšu nepārtrauktu atpūtas laikposmu.  
Transportlīdzekļa vadītājs, vēlākais, tūlīt pēc ierašanās galamērķī vai piemērotajā apstāšanās vietā 
manuāli  norāda šādas atkāpšanās iemeslus reģistrācijas kontrolierīces reģistrācijas diagrammā vai 
reģistrācijas kontrolierīces izdrukā, vai savā darba žurnālā.  
Jebkuru transportlīdzekļa vadīšanas laikposma pagarinājumu kompensē ar līdzvērtīga ilguma atpūtas 
laikposmu, ko izmanto vienā reizē kopā ar jebkuru atpūtas laikposmu, līdz trešās nedēļas beigām, 
kura seko attiecīgajai nedēļai.  
3. Ar noteikumu, ka tādējādi netiek apdraudēta ceļu satiksmes drošība, katra Puse un – 
Savienības gadījumā – dalībvalsts var savā teritorijā vai – ar otras Puses piekrišanu – otras Puses 
teritorijā pieļaut izņēmumus no 3. līdz 6.  panta un noteikt šādus izņēmumus saskaņā ar individuāliem 
nosacījumiem, kas piemērojami pārvadājumiem ar:   
(a) transportlīdzekļiem, kuri pieder valsts iestādēm vai kurus tās bez transportlīdzekļa vadītāja 
nomā autopārvadājumu veikšanai, nekonkurējot ar privātiem kravu autopārvadātājiem;   
(b) transportlīdzekļiem, kurus izmanto vai bez transportlīdzekļa vadītāja nomā 
lauksaimniecības, dārzniecības, mežsaimniecības, zemkopības un zvejniecības uzņēmumi, 
lai preces, kas saistītas ar to komercdarbību, pārvadātu 100  kilometru rādiusā no 
transportlīdzekļa bāzes vietas, kas ir kā daļa no to komercdarbības;   
(c) lauksaimniecības tr aktoriem un mežsaimniecības traktoriem, kurus izmanto 
lauksaimniecības un mežsaimniecības darbos, kas veikti līdz 100 kilometru rādiusā no tā 
uzņēmuma bāzes vietas, kuram pieder transportlīdzeklis, kurš to nomā vai nomā ar 
izpirkumu;   
 
836 
 (d) transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu sastāviem, kuru maksimālā pieļaujamā masa 
nepārsniedz 7,5  tonnas un kurus izmanto vispārējā pakalpojuma sniedzēji, lai saistībā ar 
vispārējo pakalpojumu piegādātu sūtījumus. Minētos transportlīdzekļus izmanto tikai 
100 km rādiusā no u zņēmuma bāzes vietas un ar nosacījumu, ka transportlīdzekļa vadīšana 
nav transportlīdzekļa vadītāja pamatnodarbošanās;  
(e) transportlīdzekļiem, ko izmanto vienīgi uz salām, kuru platība nepārsniedz 2300 
kvadrātkilometrus un kuras nav savienotas ar pārējo valst s teritoriju ar tiltu, braslu vai 
tuneli, ko var izmantot mehāniski transportlīdzekļi;  
(f) transportlīdzekļiem, kurus izmanto, lai pārvadātu kravas līdz 100 km rādiusā no uzņēmuma 
bāzes vietas, kuri darbojas ar dabasgāzi vai sašķidrināto gāzi, vai elektrību, u n kuru 
maksimālā pieļaujamā masa, ieskaitot piekabes vai puspiekabes, nepārsniedz 7,5 tonnas;   
(g) transportlīdzekļiem, kurus izmanto saistībā ar kanalizāciju, plūdu novēršanu, ūdens, gāzes 
un elektrības sistēmas uzturēšanas pakalpojumiem, ceļu uzturēšanu un pārraudzību, 
sadzīves atkritumu savākšanu uz vietas un pārstrādi, telegrāfa un tālruņa pakalpoju miem, 
radio un televīzijas pārraidīšanu un radio un televīzijas pārraidītāju un uztvērēju 
noteikšanu;   
(h) specializētiem transportlīdzekļiem, kas pārvadā cirku un atrakciju parku aprīkojumu;   
(i) speciāli aprīkotiem pārvietojamu projektu transportlīdzekļiem, ku ri – kad tie neatrodas 
kustībā – primāri tiek izmantoti kā izglītojošiem nolūkiem;   
(j) transportlīdzekļiem, ko izmanto piena savākšanai no fermām un/vai piena tvertņu vai 
dzīvnieku ēdināšanai paredzētu piena produktu nogādei atpakaļ fermās;  
(k) specializētiem t ransportlīdzekļiem, kas pārvadā naudu un/vai vērtslietas;   
(l) transportlīdzekļiem, kurus izmanto, lai pārvadātu dzīvnieku atkritumus vai ķermeņus, ko 
nav paredzēts izmantot cilvēku patēriņam;   
(m) transportlīdzekļiem, kurus izmanto tika uz ceļiem, kas atrodas t ādās vietās, kā ostas un 
dzelzceļa termināli;   
(n) transportlīdzekļiem, ko izmanto, lai pārvadātu dzīvus dzīvniekus no saimniecībām uz 
vietējiem tirgiem un atpakaļ vai no tirgiem uz vietējām kautuvēm 100  km rādiusā;  
(o) transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu s astāviem, ar kuriem celtniecības uzņēmumam 
pārvadā būvtehniku ne vairāk kā 100  km rādiusā no uzņēmuma bāzes vietas, ar noteikumu, 
ka minētā transportlīdzekļa vadīšana nav transportlīdzekļa vadītāja pamatnodarbošanās; 
un  
(p) transportlīdzekļiem, kurus izmanto gatavo betona maisījumu piegādei.  
4. Ja tādējādi netiek apdraudēti transportlīdzekļa vadītāju darba apstākļi un ceļu satiksmes 
drošība un tiek ievēroti B  daļas 3.  iedaļas 3.  pantā noteiktie ierobežojumi, Puse un – Savienības 
gadījumā – dalībvalsts saskaņā  ar Pusē piemērojamo procedūru var piešķirt pagaidu izņēmumus no 
šīs iedaļas 4. līdz 6. panta piemērošanas pārvadājumu operācijām, ko veic ārkārtas apstākļos.   
Pagaidu izņēmumi ir pienācīgi pamatoti, un tos nekavējoties paziņo otrai Pusei. Specializētā 
autotransporta komiteja precizē minētā paziņojuma kārtību. Katra Puse nekavējoties publicē minēto 
 
837 
 informāciju publiskā tīmekļa vietnē un nodrošina, ka tās izpildes darbībās tiek ņemts vērā otras Puses 
piešķirts izņēmums.    
  
 
838 
 3. iedaļa.  Mobilo darba ņēmēju d arba laiks  
1. pants. Darbības joma  
1. Šī iedaļa attiecas uz mobiliem darba ņēmējiem, kurus nodarbina Pušu kravu autopārvadātāji 
un kuri veic braucienus, kas minēti šā nolīguma ROAD.4.  pantā [Kravu pārvadāšana starp Pušu 
teritorijām, caur tām un tajās].   
Šī iedaļa attiecas arī uz pašnodarbinātiem transportlīdzekļa vadītājiem.   
2. Ciktāl šajā iedaļā ir ietverti konkrētāki noteikumi attiecībā uz mobiliem darba ņēmējiem, kuri 
veic autopārvadājumu darbības, tai ir augstāks spēks nekā attiecīgajiem LPF.2.27.  panta 
noteikumiem.  
3. Šī iedaļa papildina B  daļas 2.  iedaļas noteikumus, kam ir augstāks spēks nekā šīs iedaļas 
noteikumiem.  
4. Puse var nepiemērot šo iedaļu mobiliem darba ņēmējiem un pašnodarbinātiem 
transportlīdzekļa vadītājiem, kas kalendārajā mēnesī v eic ne vairāk kā divus braucienus turp un 
atpakaļ saskaņā ar šā nolīguma ROAD.4.  pantu [Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām 
un tajās]  
5. Ja Puse nepiemēro šo iedaļu saskaņā ar 4.  punktu, minētā Puse to paziņo otrai Pusei.  
2. pants. Definīcijas  
Šajā iedaļā piemēro šādas definīcijas:  
1) “darba laiks” ir:  
(a) mobilu darba ņēmēju gadījumā: laiks no darba sākuma līdz beigām, kurā mobilais darba 
ņēmējs ir savā darba vietā darba devēja rīcībā un pilda savas funkcijas vai veic darbī bas, tas 
ir:  
  - laiks, kas veltīts visām autopārvadājumu darbībām, proti:  
(i) transportlīdzekļa vadīšana;  
(ii) iekraušana un izkraušana;  
(iii) palīdzība pasažieriem, iekāpjot transportlīdzeklī un izkāpjot no tā;  
(iv) tīrīšana un tehnikas apkope; un  
(v) visi pārējie darbi, lai nodrošinātu transportlīdzekļa un tā kravas drošību vai izpildītu 
juridiskas vai normatīvas saistības, kas tieši saistītas ar konkrētās pārvadājuma 
operācijas sagatavošanu, tostarp iekraušanas un izkraušanas uzraudzību, 
administratīv ās formalitātes ar policiju, muitu, imigrācijas iestādēm utt.,  
- laiks, kurā transportlīdzekļa vadītājs nevar rīkoties brīvi un viņam jābūt savā darba vietā, 
gatavam veikt parasto darbu ar konkrētu uzdevumu, kas saistīts ar dežūru, īpaši 
laikposmos, kad g aida iekraušanu vai izkraušanu, ja to ilgums nav zināms iepriekš, tas ir, vai 
nu pirms prombraukšanas, vai tikai pirms attiecīgā laikposma faktiskā sākuma, vai saskaņā 
 
839 
 ar vispārīgiem nosacījumiem, par ko vienojas sarunās starp sociālajiem partneriem, un/va i 
saskaņā ar Pušu tiesību aktiem;  
(b) pašnodarbinātiem transportlīdzekļa vadītājiem piemēro to pašu definīciju laikam no darba 
sākuma līdz beigām, kurā pašnodarbinātais transportlīdzekļa vadītājs ir savā darba vietā 
klienta rīcībā un pilda savas funkcijas vai  veic darbības, kas nav parasts administratīvais 
darbs un nav tieši saistītas ar īpašu pārvadājumu operāciju sagatavošanu.  
Darba laikā neieskaita 4.  pantā minētos pārtraukuma laikus, 5.  pantā minētos atpūtas laikus un, 
neskarot Pušu tiesību aktus vai vien ošanās starp sociālajiem partneriem, kas paredz, ka šie laikposmi 
būtu jāapmaksā vai jāierobežo, šā panta 2.  punktā minētos darbgatavības laikposmus;  
2) “darbgatavības laikposmi” ir:  
- laikposmi, izņemot pārtraukuma laikus un atpūtas laikus, kuros mobila jam darba ņēmējam nav 
jāpaliek savā darba vietā, bet jābūt gatavam atsaukties uz prasību sākt vai atsākt transportlīdzekļa 
vadīšanu vai veikt citu darbu. Šādos darbgatavības laikposmos jo īpaši iekļauj laikposmus, kuros 
mobilais darba ņēmējs pavada ar prām i vai vilcienu transportētu transportlīdzekli, kā arī gaidīšanas 
posmus uz robežām un saistībā ar satiksmes aizliegumiem.  
- Minētie laikposmi un to paredzamais ilgums mobilajam darba ņēmējam jāzina iepriekš, tas ir, vai nu 
pirms prombraukšanas, vai tikai pirms attiecīgā laikposma faktiskā sākuma, vai saskaņā ar 
vispārīgiem nosacījumiem, par ko vienojas sarunās starp sociālajiem partneriem, un/vai saskaņā ar 
Pušu tiesību aktiem,  
- mobiliem darba ņēmējiem, kuri brauc vairāki, laiks, ko pavada, sēžot blakus transportlīdzekļa 
vadītājam vai atrodoties guļamkabīnē, kamēr transportlīdzeklis pārvietojas;  
3) “darba vieta” ir:  
- tā kravu autopārvadātāja pamata uzņēmējdarbības atrašanās vieta, pie kā pilda pienākumus 
persona, kas veic autopārvadājumu darbības, kopā  ar dažādām uzņēmējdarbības vietas filiālēm 
neatkarīgi no tā, vai tās atrodas vienā vietā ar galveno biroju vai uzņēmējdarbības pamata atrašanās 
vietu,  
- transportlīdzeklis, ko savu pienākumu pildīšanai izmanto persona, kas veic autopārvadājumu 
darbības, un  
- jebkura cita vieta, kurā tiek veiktas ar pārvadāšanu saistītas darbības;  
4) “mobils darba ņēmējs” šajā iedaļā ir jebkurš darba ņēmējs, kas pieder pie ceļojošā 
personālsastāva, tostarp mācekļi un praktikanti, un kas strādā uzņēmumā, kurš sniedz pārvadājumu 
pakalpojumus, veicot kravu vai pasažieru autopārvadājumus, otras Puses terit orijā;  
5) “pašnodarbināts transportlīdzekļa vadītājs” ir ikviens, kura galvenā nodarbošanās ir veikt 
kravu komercpārvadājumus ar autotransportu, kam ir tiesības strādāt sev un kas nav piesaistīts 
darba devējam ar darba līgumu vai ar jebkura cita veida dar ba hierarhijas attiecībām, kas pats 
organizē attiecīgās darba aktivitātes, kura ienākumi ir tieši atkarīgi no gūtās peļņas un kas personiski 
vai sadarbībā ar citiem pašnodarbinātiem autovadītājiem veido komerciālas attiecības ar dažādiem 
pasūtītājiem.  
Šajā iedaļā uz tiem transportlīdzekļa vadītājiem, kas neatbilst minētajiem kritērijiem, attiecas tie paši 
pienākumi un tie gūst labumu no tādām pašām tiesībām kā mobilie darba ņēmēji atbilstīgi šai iedaļai;  
 
840 
 6) “persona, kas veic autopārvadājumu darbības” ir jebkurš mobils darba ņēmējs vai 
pašnodarbināts transportlīdzekļa vadītājs, kurš veic šādas darbības;  
7) "nedēļa" ir laikposms starp plkst. 00.00 pirmdienā un 24.00 svētdienā;  
8) “nakts laiks” ir vismaz četras stundas ilgs laikposms starp plkst.  00.00 un 07.00, kā noteikts 
valsts tiesību aktos; un  
9) “darbs naktīs” ir jebkurš darbs, ko veic nakts laikā.  
3. pants. Maksimālais nedēļas darba laiks  
1. Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vidējais nedēļas darba laiks 
nepārsniedz 48 stunda s. Maksimālo nedēļas darba laiku var pagarināt līdz 60 stundām tikai tad, ja 
četrus mēnešus nav pārsniegtas vidēji 48  stundas nedēļā.   
2. Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tāda darba laiks, kas veikts pie 
dažādiem darba devējiem, i r darba stundu summa. Darba devējs rakstiski lūdz attiecīgajam 
mobilajam darba ņēmējam pārskatu par nostrādāto laiku pie cita darba devēja. Mobilais darba 
ņēmējs sniedz šo informāciju rakstiski.  
4. pants. Pārtraukumi  
Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus,  lai nodrošinātu, ka, neskarot šā pielikuma B  daļas 2.  iedaļas 
noteikumus, personas, kas veic autopārvadājumu darbības, nekādā gadījumā bez pārtraukuma 
nestrādā ilgāk kā sešas stundas pēc kārtas. Darba laiks jāpārtrauc vismaz uz 30  minūtēm, ja kopā ir 
starp sešām un deviņām darba stundām, un vismaz uz 45  minūtēm, ja kopā ir vairāk nekā deviņas 
darba stundas.  
Pārtraukumus drīkst sadalīt laikposmos, no kuriem katrs ir vismaz 15  minūtes garš.  
5. pants. Atpūtas laikposmi  
Šajā iedaļā mācekļiem un praktikantie m, kas strādā uzņēmumā, kurš sniedz pārvadājumu 
pakalpojumus, veicot kravu vai pasažieru autopārvadājumus, otras Puses teritorijā, piemēro tādus 
pašus noteikumus par atpūtas laikposmu kā citiem mobiliem darba ņēmējiem saskaņā ar šā 
pielikuma B  daļas 2.  iedaļu.   
6. pants. Darbs naktīs  
Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka:  
(a) veicot darbu naktīs, katras dienas darba laiks katrās 24  stundās nepārsniedz desmit 
stundas, un un  
(b) par darbu naktīs atlīdzina saskaņā ar valsts normatīvajiem un admi nistratīvajiem aktiem, 
koplīgumiem, līgumiem starp darba devējiem un darba ņēmējiem un/vai valstī esošo praksi 
ar nosacījumu, ka šāds atlīdzinājums neapdraud ceļu satiksmes drošību.  
7. pants. Atkāpes  
1. Objektīvu vai tehnisku iemeslu dēļ vai ar darba org anizāciju saistītu iemeslu dēļ var pieļaut 
atkāpes no 3. un 6.  panta ar koplīgumiem, vienošanos starp sociālajiem partneriem vai, ja tas nav 
 
841 
 iespējams, ar normatīviem un administratīviem aktiem ar noteikumu, ka starp darba devēja un 
attiecīgo darba ņēmēju pārstāvjiem notiek apspriede un tiek pieliktas pūles, lai veicinātu visas 
attiecīgās sociālā dialoga formas.  
2. Atkāpšanās no 3.  panta nedrīkst radīt to, ka vidējā maksimālā nedēļas 48  stundu darba laika 
aprēķināšanai nosaka references laikposmu, kas pārs niedz sešus mēnešus.  
3. Specializēto autotransporta komiteju informē par atkāpēm, ko Puse piemēro saskaņā ar 
1. punktu.  
8. pants. Informācija un dokumentācija  
Katra Puse nodrošina, ka:  
(a) mobilie darba ņēmēji tiek informēti par attiecīgām valsts prasībām,  kravu autopārvadātāja 
iekšējiem noteikumiem un līgumiem starp darba devējiem un darba ņēmējiem, jo īpaši 
koplīgumiem un jebkuriem uzņēmuma līgumiem, kas noslēgti, pamatojoties uz šo iedaļu; 
un 
(b) tiek reģistrēts to personu darba laiks, kuras veic autopārvadā jumu darbības. 
Dokumentāciju glabā vismaz divus gadus pēc attiecīgā laikposma beigām. Darba devēji 
atbild par mobilo darba ņēmēju darba laika reģistrēšanu. Darba devēji pēc pieprasījuma 
izsniedz mobilajiem darba ņēmējiem nostrādāto stundu reģistra kopijas.   
9. pants. Labvēlīgāki noteikumi  
Šī iedaļa neskar katras Puses tiesības piemērot vai ieviest normatīvus un administratīvus aktus, kas ir 
labvēlīgāki tādu personu veselības un drošības aizsardzībai, kuras veic autopārvadājumu darbības, 
vai tiesības veicin āt vai atļaut piemērot koplīgumus vai citus līgumus starp darba devējiem un darba 
ņēmējiem, kas ir labvēlīgāki attiecībā uz mobilu darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību. 
Minētos noteikumus piemēro nediskriminējošā veidā.  
  
 
842 
  
4. iedaļa. Tahogrāfu iz mantošana transportlīdzekļa vadītājiem   
1. pants. Priekšmets un principi   
Šajā iedaļā ir noteiktas prasības transportlīdzekļa vadītājiem, uz kuriem attiecas B  daļas 2.  iedaļa, 
attiecībā uz šā nolīguma ROAD.7.  panta 1.  punkta b)  apakšpunktā minēto tahogrāfu  izmantošanu.  
2. pants. Definīcijas   
Šajā iedaļā piemēro B  daļas 2.  iedaļas 2.  pantā izklāstītās definīcijas.  
Papildus 1.  punktā minētajām definīcijām šajā iedaļā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “tahogrāfs” jeb “reģistrācijas kontrolierīce” ir ierīce, kas pa redzēta uzstādīšanai 
autotransporta līdzekļos, lai automātiski vai pusautomātiski attēlotu, reģistrētu, drukātu, 
saglabātu un izvadītu datus par šādu transportlīdzekļu kustību, tostarp to ātrumu, un ziņas 
par konkrētiem to vadītāju darbības laikposmiem;   
(b) “reģistrācijas diagramma” ir diagramma, kas paredzēta reģistrēto datu atzīmēšanai un 
saglabāšanai un ko ievieto analogajā tahogrāfā, kura marķēšanas ierīces nepārtraukti 
pieraksta reģistrējamo informāciju;  
(c)  “tahogrāfa karte” ir viedkarte, kas paredzēta li etošanai kopā ar tahogrāfu; tā ļauj 
tahogrāfam identificēt kartes turētāja funkciju un ļauj pārsūtīt un uzglabāt datus;   
(d) “vadītāja karte” ir tahogrāfa karte, kuru Puses kompetentās iestādes ir izdevušas 
konkrētam transportlīdzekļa vadītājam; tā identificē  vadītāju un ļauj saglabāt datus par 
vadītāja darbību;   
(e) “analogais tahogrāfs” ir tahogrāfs, kas atbilst specifikācijām Padomes Regulas 
(EEK) Nr.  3821/85127 I pielikumā, kas pielāgots ar ROAD.B.4.1.  papildinājumu;   
(f) “digitālais tahogrāfs” ir tahogrāfs, kas at bilst vienam no šādiem specifikāciju kopumiem, 
kas pielāgoti ar ROAD.B.4.2.  papildinājumu:   
- Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB pielikums (piemēro līdz 2011.  gada 
30. septembrim);   
- Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB pielikums (piemēro no 2011.  gada 1.  oktobra); vai  
- Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB pielikums (piemēro no 2012.  gada 1.  oktobra);  
(g) “viedais tahogrāfs  1” ir tahogrāfs, kas atbilst Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/799 
I.C pielikumam (piemēro no 2019.  gada 15.  jūnija), kas pielāgots ar 
ROAD.B.4.3.  papildinājumu;  
(h) “viedais tahogrāfs  2” ir tahogrāfs, kas atbilst šādām prasībām:   
                                                            
127 Padomes Regula (EEK) Nr.  3821/85 (1985.  gada 20.  decembris) par reģistrācijas 
kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā  
(OV L  370, 31.12.1985., 8.  lpp.).  
 
843 
 - robežšķērsošanas automātiska reģistrēšana;  
- iekraušanas un izkraušanas darbību reģistrēšana;  
- reģistrēšana, vai transportlīdzekli izmanto kravu vai pasažieru pārvadāšanai; un  
- un specifikācijām, kuras jāizklāsta īstenošanas aktos, kuri minēti 11. panta 
pirmajā daļā Regulā (ES) Nr.  165/2014128, kas pielāgota ar Specializētās 
autotransporta komitejas l ēmumu;   
(i) “notikums” ir digitālā tahogrāfa konstatēta anomāla darbība, kas var būt datu viltošanas 
mēģinājuma rezultāts;  
(j) “nederīga karte” ir karte, kas konstatēta kā bojāta vai kurai nav izdevies veikt sākotnējo 
autentificēšanu, vai kurai nav sācies vai ir beidzies derīguma termiņš.  
3. pants. Vadītāja karšu lietošana  
1. Vadītāja karti izdod konkrētai personai.  
2. Transportlīdzekļa vadītājam var būt tikai viena derīga vadītāja karte, un viņam ir atļauts 
izmantot vienīgi savu personalizēto vadītāja karti. Transportlīdzekļa vadītājs neizmanto bojātu 
vadītāja karti vai karti, kuras derīguma termiņš ir beidzies.  
4. pan ts. Vadītāja karšu izdošana  
1. Vadītāja kartes pieprasa tās Puses kompetentajai iestādei, kurā ir transportlīdzekļa vadītāja 
parastā dzīvesvieta.   
2. Šā panta nolūkos “parastā dzīvesvieta” ir vieta, kurā persona parasti dzīvo, t. i., katrā 
kalendāra gadā  vismaz 185  dienas, personisku vai profesionālu saistību dēļ vai, ja personai nav 
profesionālo saistību, ciešas personiskas saiknes dēļ starp minēto personu un vietu, kur tā dzīvo.  
Tomēr personai, kuras profesionālās saistības un privātās saiknes ir atšķi rīgās vietās un kurai tādēļ 
pārmaiņus nākas uzturēties dažādās vietās, kas atrodas abās Pusēs, par parasto dzīvesvietu uzskata 
to vietu, ar kuru tai ir personiska saikne, ar noteikumu, ka šāda persona tur regulāri atgriežas. Šis 
pēdējais nosacījums nav jāi evēro, ja persona noteiktu laiku dzīvo Pusē kāda uzdevuma veikšanai 
noteiktā termiņā.  
3. Transportlīdzekļa vadītāji apliecina savu parasto dzīvesvietu, izmantojot jebkuru atbilstīgu 
līdzekli, piemēram, personas apliecību vai kādu citu derīgu dokumentu.  
                                                            
128 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr.  165/2014 (2014.  gada 4.  februāris) par 
tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr.  3821/85 par reģistrācijas 
kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) 
Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu 
(Dokuments attiecas uz EEZ)  
(OV L  60, 28.2.2014., 1.  lpp.).  
 
844 
 5. pants. Vadītāja karšu atjaunošana  
Ja transportlīdzekļa vadītājs vēlas atjaunot savu vadītāja karti, viņš ne vēlāk kā 15  darba dienas pirms 
kartes derīguma termiņa beigām iesniedz pieteikumu savas parastās dzīvesvietas Puses 
kompetentajām iestādēm.  
6. pants. Vadītāja karšu un reģistrācijas diagrammu izmantošana  
1. Transportlīdzekļa vadītāji izmanto datu reģistrācijas diagrammas vai vadītāja kartes katru 
dienu, kad tie vada transportlīdzekli, sākot no brīža, kad tie saņem transportlīdzekli. Reģistrācijas  
diagrammu vai vadītāja karti neizņem pirms ikdienas darba laikposma beigām, izņemot gadījumus, 
kad to atļauts darīt kāda cita iemesla dēļ vai kad tas nepieciešams, lai ievadītu valsts simbolu pēc 
robežas šķērsošanas. Nevienu reģistrācijas diagrammu vai va dītāja karti nedrīkst izmantot ilgāk par 
laikposmu, kādam tā paredzēta.   
2. Transportlīdzekļa vadītāji pienācīgi aizsargā reģistrācijas diagrammas vai vadītāja kartes un 
neizmanto netīras vai bojātas reģistrācijas diagrammas vai vadītāja kartes. Transport līdzekļa vadītājs 
nodrošina, lai, ņemot vērā darba laikposma ilgumu, inspekcijas gadījumā pēc kontroliera 
pieprasījuma var pareizi izdrukāt datus no tahogrāfa.  
3. Ja transportlīdzekļa vadītājs prombūtnes dēļ nevar izmantot tahogrāfu, kas uzstādīts 
transpo rtlīdzeklī, tad 5.  punkta b)  apakšpunkta ii), iii) un iv) punktā minētos laikposmus:  
(a) ja transportlīdzeklī ir uzstādīts analogais tahogrāfs, – ievada reģistrācijas diagrammā vai nu 
manuāli, vai izmantojot automātisko reģistrēšanas ierīci, vai ar citu līdze kļu palīdzību, 
salasāmi un nenosmērējot reģistrācijas diagrammu; vai  
(b) ja transportlīdzeklī ir uzstādīts digitālais tahogrāfs, viedais tahogrāfs  1 vai viedais 
tahogrāfs  2, – ievada transportlīdzekļa vadītāja kartē, izmantojot manuālā ieraksta iespējas, 
kas ir tahogrāfam.  
Katra Puse transportlīdzekļa vadītājiem neuzliek pienākumu iesniegt veidlapas, kas apliecina viņu 
darbības tikmēr, kamēr transportlīdzekļa vadītājs neatrodas transportlīdzeklī.  
4. Ja transportlīdzeklī, kurā uzstādīts digitālais tahogrāfs, viedais tahogrāfs  1 vai viedais 
tahogrāfs  2, atrodas vairāk par vienu transportlīdzekļa vadītāju, katrs transportlīdzekļa vadītājs 
nodrošina, lai viņa vadītāja karte būtu ievietota pareizajā tahogr āfa spraugā.  
Ja transportlīdzeklī, kurā uzstādīts analogais tahogrāfs, ir vairāk par vienu transportlīdzekļa vadītāju, 
viņi reģistrācijas diagrammas pēc vajadzības nomaina tā, lai attiecīgā informācija tiktu reģistrēta tā 
transportlīdzekļa vadītāja reģist rācijas diagrammā, kas faktiski vada transportlīdzekli.  
5. Transportlīdzekļa vadītāji:  
(a) nodrošina, lai reģistrācijas diagrammā reģistrētais laiks atbilstu tās valsts pulksteņa laikam, 
kurā transportlīdzeklis reģistrēts;  
(b) darbina slēdža mehānismus, ar kuru  palīdzību atsevišķi un precīzi var reģistrēt šādus 
laikposmus:  
(i) zem  atzīmes: transportlīdzekļa vadīšanas laiks,  
(ii) zem  atzīmes:  “cits darbs”, kas nozīmē jebkādas darbības, kuras 

 
845 
 nav transportlīdzekļa vadīšana, kā definēts B  daļas 3.  iedaļas 2.  panta a)  punktā, kā 
arī jebkuru darbu tam pašam vai citam darba devējam transporta nozarē vai ārpus 
tās,  
(iii) zem  atzīmes: “darbgatavība”, kā definēts B daļas 3.  iedaļas 2.  panta  
b) punktā,   
(iv) zem  atzīmes: pārtraukumi, atpūta, ikgadējais atvaļinājums vai 
slimības atvaļinājums un  
(v) zem  atzīmes “prāmim/vilcienam”: Papildus atzīmei: atpūtas laikposms, 
kas pavadīts uz prāmja vai vilcienā, kā noteikts B  daļas 2. iedaļas 
6. panta 12.  punktā.     
6. Katrs tāda transportlīdzekļa vadītājs, kurā uzstādīts analogais tahogrāfs, savā reģistrācijas 
diagrammā ieraksta šādu informāciju:  
(a) sākot izmantot jaunu reģistrācijas diagrammu, – transportlīdzekļa vadītāja uzvārdu un 
vārdu;  
(b) reģistrācijas diagrammas izman tošanas sākuma datumu un vietu un izmantošanas beigu 
datumu un vietu;  
(c) izmantojamā transportlīdzekļa reģistrācijas numuru pirmā reģistrācijas diagrammā 
reģistrētā brauciena sākumā, kā arī reģistrācijas diagrammas izmantošanas laikā nomainītā 
transportlīdze kļa numuru;  
(d) odometra rādījumus:  
(i) pirmā reģistrācijas diagrammā reģistrētā brauciena sākumā;  
(ii) pēdējā reģistrācijas diagrammā reģistrētā brauciena beigās;  
(iii) nomainot transportlīdzekli darba dienas laikā, – nolasījumus no pirmā 
transportlīdzekļa, uz kura trans portlīdzekļa vadītājs norīkots darbā, un nolasījumus 
no nākamā transportlīdzekļa;  
(e) transportlīdzekļa nomaiņas laiku; un  
(f) to valstu simbolus, kurās sākas un beidzas ikdienas darba laikposms. Transportlīdzekļa 
vadītājs ievada arī tās valsts simbolu, kurā viņ š iebrauc pēc ES dalībvalsts un Apvienotās 
Karalistes robežas šķērsošanas, tiklīdz viņš minētajā dalībvalstī vai Apvienotajā Karalistē ir 
pirmo reizi apstājies.   Minētā pirmā apstāšanās ir tuvākajā iespējamā pieturvietā uz 
robežas vai pēc tās šķērsošanas.  Ja robežu šķērso ar prāmi vai vilcienā, transportlīdzekļa 
vadītājs ievada valsts simbolu ostā vai pienākšanas stacijā.   
7. Transportlīdzekļa vadītājs ievada digitālajā tahogrāfā to valstu simbolus, kurās viņš uzsāka un 
pabeidza ikdienas darba laikposmu.  
No 2022.  gada 2.  februāra transportlīdzekļa vadītājs ievada arī tās valsts simbolu, kurā viņš iebrauc 
pēc dalībvalsts un Apvienotās Karalistes robežas šķērsošanas, tiklīdz viņš minētajā dalībvalstī vai 
Apvienotajā Karalistē ir pirmo reizi apstājies. Minēt ā pirmā apstāšanās ir tuvākajā iespējamā 
pieturvietā uz robežas vai pēc tās šķērsošanas. Ja robežu šķērso ar prāmi vai vilcienā, 
transportlīdzekļa vadītājs ievada valsts simbolu ostā vai pienākšanas stacijā.  

 
846 
 Dalībvalsts vai Apvienotā Karaliste var pieprasī t, lai transportlīdzekļa vadītāji, kas veic pārvadājumu 
operācijas to teritorijā, valsts simbolam pievienotu detalizētākas ģeogrāfiskās specifikācijas, ar 
noteikumu, ka katra Puse iepriekš paziņo otrai Pusei par minētajām detalizētajām ģeogrāfiskajām 
speci fikācijām.  
Transportlīdzekļa vadītājiem nav nepieciešams ievadīt informāciju, kas minēta pirmās daļas pirmajā 
teikumā, ja tahogrāfs automātiski reģistrē minētos atrašanās vietas datus.  
7. pants. Tahogrāfu pareiza izmantošana  
1. Transporta uzņēmumi un tr ansportlīdzekļa vadītāji nodrošina digitālo tahogrāfu pareizu 
darbību, to pienācīgu lietošanu un vadītāja karšu izmantošanu. Transporta uzņēmumi un 
transportlīdzekļa vadītāji, kas izmanto analogos tahogrāfus, nodrošina to pareizu darbību un 
reģistrācijas d iagrammu pienācīgu izmantošanu.  
2. Ir aizliegts viltot, noklusēt, slēpt vai iznīcināt datus, kas ierakstīti reģistrācijas diagrammā vai 
saglabāti tahogrāfā vai vadītāja kartē, vai izdrukās no tahogrāfa. Ir aizliegtas jebkādas manipulācijas 
ar tahogrāfu, r eģistrācijas diagrammu vai vadītāja karti, kuras var radīt datu un/vai izdrukātās 
informācijas viltojumus, noklusējumus vai iznīcināšanu. Transportlīdzeklī nedrīkst būt ierīces, kuras 
var izmantot minētajā nolūkā.  
8. pants. Nozagtas, pazaudētas vai bojāta s vadītāja kartes  
1. Pušu izdevējas iestādes uztur izdoto, nozagto, pazaudēto un bojāto vadītāja karšu reģistru 
laikposmā, kas nav mazāks par to derīguma termiņu.  
2. Ja vadītāja karte ir bojāta vai tā nedarbojas pareizi, transportlīdzekļa vadītājs to nod od 
atpakaļ kompetentajai iestādei savas parastās dzīvesvietas valstī. Par vadītāja kartes zādzību iesniedz 
oficiālu paziņojumu kompetentajām iestādēm valstī, kurā zādzība ir notikusi.  
3. Par jebkuru vadītāja kartes nozaudēšanu ar oficiālu paziņojumu infor mē kompetentās 
iestādes Pusē, kura to ir izdevusi, un kompetentās iestādes Pusē, kurā ir transportlīdzekļa vadītāja 
parastā dzīvesvieta, ja tās ir dažādas valstis.  
4. Ja vadītāja karte ir bojāta, nedarbojas pareizi, ir nozaudēta vai nozagta, transportlīdz ekļa 
vadītājs septiņās dienās iesniedz pieteikumu par tās aizvietošanu savas parastās dzīvesvietas Puses 
kompetentajām iestādēm.   
5. Apstākļos, kas noteikti 4.  punktā, transportlīdzekļa vadītājs var turpināt braukt bez vadītāja 
kartes ne ilgāk par 15  dien ām vai ilgāk, ja ir vajadzīgs ilgāks laiks, lai transportlīdzekli nogādātu 
atpakaļ telpās, kur tas tiek novietots, ar noteikumu, ka transportlīdzekļa vadītājs var pierādīt, ka 
minētajā laikposmā karti uzrādīt vai lietot nav iespējams.   
9. pants. Bojātas v adītāja kartes un reģistrācijas diagrammas  
1. Bojātas reģistrācijas diagrammas, kurā ir reģistrēti dati, vai vadītāja kartes gadījumā 
transportlīdzekļa vadītāji bojāto reģistrācijas diagrammu vai vadītāja karti glabā kopā ar jauno 
reģistrācijas diagrammu,  kuru izmanto tās aizvietošanai.  
2. Ja vadītāja karte ir bojāta, nedarbojas pareizi, ir nozaudēta vai nozagta, transportlīdzekļa 
vadītājs:  
 
847 
 (a) brauciena sākumā izdrukā informāciju par transportlīdzekli, kuru viņš vada, un minētajā 
izdrukā norāda:  
(i) informācij u, kas ļauj identificēt transportlīdzekļa vadītāju (vārdu, uzvārdu, vadītāja 
kartes vai transportlīdzekļa vadītāja apliecības numuru), tostarp viņa parakstu; un  
(ii) laikposmus, kas minēti 6.  panta 5.  punkta b)  apakšpunkta ii), iii) un iv)  punktā;  
(b) brauciena be igās izdrukā informāciju par laikposmiem, ko ir reģistrējis tahogrāfs, reģistrē 
visus cita darba, darbgatavības un atpūtas laikposmus kopš brauciena sākumā veiktās 
izdrukas, ja tie nav reģistrēti tahogrāfā, un uz šā dokumenta norāda informāciju, kas ļauj 
identificēt transportlīdzekļa vadītāju (vārdu, uzvārdu, vadītāja kartes vai transportlīdzekļa 
vadītāja apliecības numuru), tostarp viņa parakstu.  
10. pants. Datu reģistrācija, ko veic transportlīdzekļa vadītājs  
1. Ja transportlīdzekļa vadītājs vada transportlīdzekli, kurā uzstādīts analogais tahogrāfs, pēc 
pilnvarota kontroliera pieprasījuma viņš uzrāda:  
(i) reģistrācijas diagrammas par kārtējo dienu un iepriekšējām 28  dienām;  
(ii) vadītāja karti, ja viņam tāda ir; un  
(iii) jebkurus manuālos pierakstus un izdrukas par kārtējo dienu un iepriekšējām 
28 dienām.   
2. Ja transportlīdzekļa vadītājs vada transportlīdzekli, kurā uzstādīts digitālais tahogrāfs, viedais 
tahogrāfs 1 vai viedais tahogrāfs  2, pēc pilnvarota kontroliera pi eprasījuma viņš uzrāda:  
(i) transportlīdzekļa vadītāja vadītāja karti;  
(ii) jebkurus manuālos pierakstus un izdrukas par kārtējo darba dienu un iepriekšējām 
28 dienām; un  
(iii) reģistrācijas diagrammas par to pašu laikposmu, kurš minēts ii)  apakšpunktā un 
kura laikā tr ansportlīdzekļa vadītājs vadīja transportlīdzekli, kurā uzstādīts 
analogais tahogrāfs.   
No 2024.  gada 31.  decembra 1.  punkta i) un ii)  apakšpunktā un 2.  punkta ii)  apakšpunktā minēto 
28 dienu laikposmu aizstāj ar 56  dienām.   
3. Pilnvarots kontrolieris va r pārbaudīt atbilstību B  daļas 2  iedaļai, analizējot reģistrācijas 
diagrammas, displejā redzamos, izdrukātos vai lejupielādētos datus, kurus ir reģistrējis tahogrāfs vai 
vadītāja karte, vai, ja tas neizdodas, – jebkurus citus papilddokumentus, kas pamato m inētās iedaļas 
noteikumu neievērošanu.  
11. pants. Procedūras transportlīdzekļa vadītājiem iekārtas nepareizas darbības gadījumā  
Kamēr tahogrāfs ir nelietojams vai darbojas nepareizi, transportlīdzekļa vadītājs atzīmē datus, kas 
ļauj veikt viņa identificē šanu (vārdu, uzvārdu, vadītāja kartes vai transportlīdzekļa vadītāja apliecības 
numuru), tostarp parakstu, kā arī informāciju par dažādiem laikposmiem, kurus tahogrāfs vairs 
nereģistrē vai neizdrukā pareizi:  
(a) uz reģistrācijas diagrammas vai diagrammām; vai   
 
848 
 (b) uz pagaidu diagrammas, ko pievieno reģistrācijas diagrammai vai glabā kopā ar vadītāja 
karti.  
12. pants. Izpildes pasākumi  
1. Katra Puse pieņem visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu B  daļas 2. līdz 4.  iedaļas 
noteikumu ievērošanu, jo īpaši, katr u gadu nodrošinot pārbaužu uz ceļiem un pārbaužu uzņēmumu 
telpās pienācīgu līmeni, kas aptver plašu un reprezentatīvu to mobilo darba ņēmēju, 
transportlīdzekļa vadītāju, uzņēmumu un visu transporta kategoriju transportlīdzekļu šķērsgriezumu, 
uz kuriem atti ecas minētās iedaļas.   
Kompetentās iestādes katrā Pusē organizē pārbaudes tā, lai:   
(i) katrā kalendārajā gadā pārbaudītu vismaz 3  % dienu, ko nostrādājuši to 
transportlīdzekļu vadītāji, uz kuriem attiecas B  daļas 2.  iedaļa; un  
(ii) vismaz 30  % no kopējā pārbaud īto darba dienu skaita pārbaudītu uz ceļiem un 
vismaz 50  % – uzņēmumu telpās.   
Pārbaužu uz ceļiem elementi ietver:   
(i) ikdienas un iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus, pārtraukumus un 
ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmus;  
(ii) iepriekšējo dienu reģistrācijas diagrammas, kurām jāatrodas transportlīdzeklī, 
un/vai datus, kas par to pašu laikposmu saglabāti vadītāja kartē un/vai tahogrāfa 
atmiņā, un/vai izdrukās (ja nepieciešams); un   
(iii) tahogrāfa pareizu darbību.    
Minētās pārbaudes veic, nediskriminē jot transportlīdzekļus, uzņēmumus un transportlīdzekļa 
vadītājus, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav rezidenti, un neatkarīgi no brauciena izcelsmes vai 
galamērķa vai tahogrāfa veida.   
Uzņēmumu telpās veicamo pārbaužu elementi papildus elementiem, uz kuriem attiecas pārbaudes 
uz ceļiem, ietver:   
(i) iknedēļas atpūtas laikposmus un transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus starp 
minētajiem atpūtas laikposmiem;   
(ii) divu nedēļu laikposma transportl īdzekļa vadīšanas ierobežojumus;   
(iii) samazināto iknedēļas atpūtas laikposmu kompensāciju saskaņā ar B  daļas 2.  iedaļas 
6. panta 6.  un 7.  punktu; un  
(iv) reģistrācijas diagrammu un/vai transportlīdzekļa bloka un vadītāja kartes datu un 
izdruku izmantošanu un/vai transportlīdzekļa vadītāja darba laika organizēšanu.    
2. Ja, uz ceļa pārbaudot transportlīdzekļa vadītāju, kas vada otras Puses teritorijā reģistrētu 
transportlīdzekli, rodas pamats aizdomām par iespējamiem pārkāpumiem, kurus vajadzīgo datu 
trūkuma dēļ na v iespējams noteikt pārbaudes laikā, tad kompetentās iestādes katrā Pusē palīdz 
viena otrai, lai noskaidrotu situāciju. Ja minētajā nolūkā kompetentās iestādes Pusē veic pārbaudi 
uzņēmuma telpās, šīs pārbaudes rezultātus paziņo otras Puses kompetentajām ie stādēm.   
 
849 
 3. Kompetentās iestādes Pusēs sadarbojas, organizējot saskaņotas pārbaudes uz ceļiem.   
4. Katra Puse ievieš riska novērtējuma sistēmu uzņēmumiem, pamatojoties uz 
ROAD.A.1.  papildinājumā noteikto pārkāpumu un visu to pārkāpumu relatīvo skaitu un smagumu, 
kuri iekļauti sarakstā, ko Specializētā autotransporta komiteja sagatavojusi saskaņā ar A  daļas 
1. iedaļas 6.  panta 3.  punktu, un kurus izdarījis atsevišķs uzņēmums.    
5. Uzņēmumus ar augstu riska novērtējumu pārbauda daudz detalizētāk un biežāk.  
6. Katra Puse un – Savienības gadījumā – katra dalībvalsts nodrošina iespēju savām 
kompetentajām iestādēm piemērot sodu kravu autopārvadātājam un/vai transportlīdzekļa vadītājam 
par piemērojamo noteikumu pārkāpumu attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanas laiku, 
pārtraukumiem un atpūtas laikposmiem, kas konstatēti tās teritorijā un par ko vēl nav piemērots 
sods, pat ja minētais pārkāpums ir izdarīts otras Puses teritorijā vai – Savienības gadījumā – 
dalībvalsts vai trešās valsts teritorijā.  
   
 
850 
 ROAD.B.4.1. papildinājums. Analogā tahogrāfa tehnisko specifikāciju pielāgojumi  
Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 I  pielikumu pielāgo šādi:  
(a) III iedaļas [Reģistrācijas kontrolierīču konstrukcijai noteiktās prasības] 
c) apakšiedaļas [Reģistrējošie p ašrakstītāji instrumenti] 4.1.  punktā “regulas 
15. panta 3.  punkta otrā ievilkuma b), c) un d)  apakšpunktu” aizvieto ar 
“Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas 
Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Zi emeļīrijas 
Apvienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma B  daļas 4.  iedaļas 
6. panta 5.  punkta b)  apakšpunkta ii), iii) un iv)  punktu”.   
(b) III iedaļas [Reģistrācijas kontrolierīču konstrukcijai noteiktās prasības] c)  apakšiedaļas 
[Reģistrējošie pašr akstītāji instrumenti] 4.2.  punktā “regulas 15.  pantu” aizvieto ar 
“Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas 
kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras 
puses, ROAD -1. pielikuma B  daļas 4.  iedaļas 6.  panta 5.  punktu”.   
(c) IV iedaļas [Reģistrācijas diagrammas] a)  apakšiedaļas [Vispārīgas prasības] 1.  punkta trešajā 
daļā “regulas 15.  panta 5.  punktu” aizvieto ar “Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp 
Eiropas Savienīb u un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un 
Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma B  daļas 4.  iedaļas 
6. panta 6.  punktu”.   
(d) V iedaļas [Reģistrācijas kontrolierīces uzstādīšana] 5.  punkta pirmajā d aļā “šo regulu” 
aizvieto ar “Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas 
Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto 
Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma B  daļas 4.  iedaļu un C  daļas 2.  iedaļu”.   
(e) V iedaļas (Reģistrācijas kontrolierīces uzstādīšana) 5.  punkta trešajā daļā “Padomes 
Direktīvas 70/156/EEK II  pielikuma A  daļu” aizvieto ar “Konsolidēto rezolūciju par 
transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3)” un “regulu” aizvieto ar “Tirdzn iecības un sadarbības 
nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un 
Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma C  daļas 
2. iedaļu”.  
(f) VI iedaļā [Pārbaudes un inspekcijas] tek stā pirms 1.  punkta pēc vārda “dalībvalstis” iekļauj 
“un Apvienotā Karaliste”.  
(g) VI iedaļā [Pārbaudes un inspekcijas] 1. punkta [Jaunu un izremontētu instrumentu 
sertificēšana] otrajā daļā pēc vārda “dalībvalstis” iekļauj “un Apvienotā Karaliste” un 
“regulu un tās pielikumus” aizvieto ar “Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas 
Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un 
Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma B  daļas 4.  iedaļu un 
C daļas 2.  iedaļu”.  
(h) VI iedaļā [Pārbaudes un inspekcijas] 3. punkta [Periodiskas inspekcijas] b)  apakšpunktā pēc 
vārda “dalībvalsts” iekļauj “un Apvienotā Karaliste”.  
  
 
851 
 ROAD.B.4.2. papildinājums. Digitālā tahogrāfa tehnisko specifikāciju pielāgojumi   
Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB  pielikumu, tostarp tā papildinājumus, kas 
ieviesti ar Padomes Regulu (EK) Nr.  2135/98, pielāgo šādi:  
1. Apvienotās Karalistes gadījumā atsauces uz “dalībvalsti” aizstāj ar atsauci uz “Pusi”, izņemot 
atsauces IV  apakšiedaļas [Prasības attiecībā uz tahogrāfa karšu konstrukciju un darbību] 174.  punktā 
un VII  apakšiedaļas [Karšu izsniegšana] 268.a  punktā;   
2. “Padomes Regulu (EEK) Nr.  3820/85” un “Regulu (EK) Nr.  561/2006” aizvieto ar 
“Tirdzniecības un s adarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no 
vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma 
B daļas 2.  iedaļu";    
Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB  pielikuma I  iedaļu (Definīcijas) pielāgo 
šādi:   
3. Iedaļas u)  punktu aizstāj ar šādu:   
“u) “riteņu faktiskais apkārtmērs” ir vidējais attālums, ko, pārvietojot transportlīdzekli, viena pilna 
apgriez iena laikā nobrauc katrs no dzenošajiem riteņiem. Minētie attālumi jāmēra testēšanas 
standartapstākļos, kā norādīts 414.  prasībā, un tos izsaka šādi: “l  = … mm”. Transportlīdzekļu ražotāji 
minēto attālumu mērīšanu var aizstāt ar teorētiskiem aprēķiniem, ku ros ņem vērā neslogotu un 
tehniskā kārtībā esošu transportlīdzekļu svara sadalījumu pa asīm, proti, ar dzesēšanas šķidrumu, 
smērvielām, degvielu, instrumentiem, rezerves riteni un transportlīdzekļa vadītāju. Šādu teorētisko 
aprēķinu veikšanas metodes jāaps tiprina kompetentajai iestādei Pusē, un tās var īstenot tikai pirms 
tahogrāfa aktivēšanas;”  
4. Iedaļas bb)  punktā atsauci uz “Padomes Direktīvu  92/6/EEK” aizstāj ar atsauci uz “katras 
Puses piemērojamajiem tiesību aktiem”.   
5. Iedaļas ii) punktu aizstāj ar šādu:   
“drošības sertifikācija” ir process, kurā kopējo kritēriju sertifikācijas iestāde apliecina, ka pārbaudītā 
reģistrācijas kontrolierīce (vai sastāvdaļa) vai tahogrāfa karte atbilst attiecīgajos aizsardzības profilos 
noteiktajām drošības prasībām; ”  
6. Iedaļas mm)  punktā atsauci uz “Direktīvu 92/23/EEK” aizstāj ar atsauci uz “ANO EEK 
Noteikumiem Nr.  54”.   
7. Iedaļas nn)  punktā 17.  zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:    
““Transportlīdzekļa identifikācijas numurs” ir noteikta rakstzīmju kombinācija,  ko ražotājs piešķir 
katram transportlīdzeklim un kas sastāv no divām iedaļām: pirmo iedaļu veido ne vairāk kā sešas 
rakstzīmes (burti vai skaitļi), kas norāda transportlīdzekļa galvenos parametrus, jo īpaši tipu un 
modeli; otru iedaļu veido astoņas rakstz īmes, no kurām pirmās četras var būt burti vai skaitļi, bet 
pārējās četras – tikai skaitļi, kopā ar pirmo iedaļu sniedzot konkrētā transportlīdzekļa skaidru 
identifikāciju.”  
8. Iedaļas rr)  punkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:  
“– uzstāda un izmanto tika i M1 un N1 tipa transportlīdzekļos, kā definēts Konsolidētajā rezolūcijā par 
transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3);”  
 
852 
  
Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB  pielikuma II  iedaļu (Reģistrācijas 
kontrolierīču vispārīgs raksturojums un funkci jas) pielāgo šādi:  
9. Iedaļas 004.  punkta pēdējo daļu svītro.   
Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB  pielikuma III  iedaļu (Prasības attiecībā uz 
reģistrācijas kontrolierīču konstrukciju un darbību) pielāgo šādi:   
10. Iedaļas 065.  punkt ā atsauci uz “Direktīvu  2007/46/EK” aizstāj ar atsauci uz “Konsolidēto 
rezolūciju par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3)”.    
11. Iedaļas 162.  punktā atsauci uz “Komisijas 1995.  gada 31.  oktobra Direktīvu 95/54/EK, ar kuru 
pielāgo tehniskajam progresam  Padomes Direktīvu 72/245/EEK” aizstāj ar atsauci uz “ANO EEK 
Noteikumiem Nr.  10”. 
Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB  pielikuma IV  iedaļu (Prasības attiecībā uz 
tahogrāfa karšu konstrukciju un darbību) pielāgo šādi:   
12. Iedaļas 174.  punktā atsauci uz “UK: Apvienotā Karaliste" aizstāj ar atsauci “Attiecībā uz 
Apvienoto Karalisti atšķirības zīme ir UK”.   
13. Iedaļas 185.  punktā atsauci uz “Kopienas teritoriju” aizstāj ar atsauci uz “Savienības un 
Apvienotās Karalistes teri toriju”.   
14. Iedaļas 188.  punktā atsauci uz “Komisijas 1995.  gada 31.  oktobra Direktīvu 95/54/EK” aizstāj 
ar atsauci uz “ANO EEK Noteikumiem Nr.  10”. 
15. Iedaļas 189.  punkta pēdējo daļu svītro.  
Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB  pielikuma V  iedaļu (Reģistrācijas 
kontrolierīces uzstādīšana) pielāgo šādi:   
16. Iedaļas 250.a  punktā atsauci uz “Regulu (EK) Nr.  68/2009” aizstāj ar atsauci uz “šā pielikuma 
12. papildinājumu”.  
Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB  pieliku ma VI  iedaļu (Pārbaudes, 
inspekcijas un remonti) pielāgo šādi:  
17. Ievadteikumu aizstāj ar šādu:   
Prasības attiecībā uz apstākļiem, kādos drīkst noņemt plombas, kā minēts Tirdzniecības un 
sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģij as kopienu, no vienas puses, un 
Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma C  daļas 2.  iedaļas 
5. panta 5.  punktā, ir noteiktas šā pielikuma V  nodaļas 3.  punktā.”   
18. Saskaņā ar 1.  apakšiedaļu [Montieru vai darbnī cu apstiprināšana] atsauci uz “šīs regulas 
12. panta 1.  punktu” aizstāj ar atsauci uz “Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas 
Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas 
Apvienoto Karalisti, no  otras puses, ROAD -1. pielikuma C  daļas 2.  iedaļas 8.  pantu”.  
 
853 
 Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB  pielikuma VII  iedaļu (Karšu izsniegšana) 
pielāgo šādi:  
19. Iedaļas 268.a  punktā pēc vārda “dalībvalstis” visur, kur tas parādās, iekļauj “un Apvienotā 
Karaliste”.   
Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB  pielikuma VIII iedaļu (Reģistrācijas 
kontrolierīču un tahogrāfa karšu tipa apstiprināšana) pie lāgo šādi:  
20. Iedaļas 271.  punktā izlaiž vārdus “saskaņā ar šīs regulas 5.  pantu”.   
Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB  pielikuma 1. papildinājumu (Datu 
vārdnīca) pielāgo šādi:  
21. Papildinājuma 2.111.  punktā atsauci uz “Direktīvu  92/23/EEK 31.3.1992., OV L 129, 95.  lpp.” 
aizstāj ar atsauci uz “ANO EEK Noteikumiem Nr.  54”. 
Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB  pielikuma 9. papildinājumu (Tipa 
apstiprināšana — minimāli nepieciešamo testu saraksts) pielāgo šādi:  
22. Papildinājuma 2.  iedaļas [Transportlīdzekļa bloka funkcionalitātes testi] 5.1.  punktā atsauci 
uz “Direktīvu 95/54/EK” aizstāj ar atsauci uz “ANO EEK Noteikumiem Nr.  10”.  
23. Papildinājuma 3.  iedaļas [Kustības sensora funkcionālās pārbaudes] 5.1.  punktā ats auci uz 
“Direktīvu 95/54/EK” aizstāj ar atsauci uz “ANO EEK Noteikumiem Nr.  10”. 
Šīs iedaļas nolūkā Padomes Regulas (EEK) Nr.  3821/85 IB  pielikuma 12. papildinājumu (Adapters 
M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem) pielāgo šādi:  
24. Papildinājuma 4.  ieda ļas [Prasības par adaptera konstrukciju un darbību] 4.5.  punktā 
[Darbības raksturlielumi] iedaļā ADA_023 “Komisijas Direktīvu 2006/28/EK, ar kuru pielāgo 
tehniskajam progresam Padomes Direktīvu 72/245/EEK” aizvieto ar “ANO EEK Noteikumiem Nr.  10”.  
25. Papildinājuma 7.2.  apakšiedaļas [Funkcionalitātes sertifikāts] tabulas 5.1.  punktā “Direktīvu 
2006/28/EK” aizvieto ar “ANO EEK Noteikumiem Nr.  10”.  
  
 
854 
 ROAD.B.4.3. papildinājums. Viedā tahogrāfa tehnisko specifikāciju pielāgojumi  
Šīs iedaļas nolūkā Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr.  2016/799, tostarp tās pielikumus un 
papildinājumus, pielāgo šādi:  
1. Apvienotās Karalistes gadījumā atsauces uz “dalībvalsti” aizstāj ar atsauci uz “Pusi”, izņemot 
atsauces 4.1.  apakšiedaļas (229) p unktā un 7.  iedaļas (424)  punktā;  
2. “Regulu (EEK) Nr.  3820/85” un “Regulu (EK) Nr.  561/2006” aizvieto ar “Tirdzniecības un 
sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un 
Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Ap vienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma B  daļas 
2. iedaļu";    
3. “Regulu (ES) Nr. 165/2014” aizvieto ar “Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas 
Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Zieme ļīrijas 
Apvienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma B  daļas 4.  iedaļu un C  daļas 2.  iedaļu”, 
izņemot atsauces 5.3.  apakšiedaļas (402)  punktā un 7.  iedaļas (424)  punktā.”;  
4. “Direktīvu (ES) 2015/719” un “Padomes Direktīvu 96/53/EK” aizvieto ar “ Tirdzniecības un 
sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un 
Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma C  daļas 
1. iedaļu”.    
Šīs iedaļas nolūkā Komisijas Īste nošanas regulas (ES) Nr.  2016/799 I.C pielikuma 1. iedaļu 
(Definīcijas) pielāgo šādi:   
5. Iedaļas u)  punktu aizstāj ar šādu:   
“u)“riteņu faktiskais apkārtmērs”  
ir vidējais attālums, ko, pārvietojot transportlīdzekli, viena pilna apgrieziena laikā nobrau c katrs no 
dzenošajiem riteņiem. Minētie attālumi jāmēra testēšanas standartapstākļos, kā norādīts 
414.  prasībā, un tos izsaka šādi: “l  = … mm”. Transportlīdzekļu ražotāji minēto attālumu mērīšanu var 
aizstāt ar teorētiskiem aprēķiniem, kuros ņem vērā nesl ogotu un tehniskā kārtībā esošu 
transportlīdzekļu svara sadalījumu pa asīm, proti, ar dzesēšanas šķidrumu, smērvielām, degvielu, 
instrumentiem, rezerves riteni un transportlīdzekļa vadītāju. Šādu teorētisko aprēķinu veikšanas 
metodes jāapstiprina kompetent ajai iestādei Pusē, un tās var īstenot tikai pirms tahogrāfa 
aktivēšanas;”  
6. Iedaļas hh)  punktā atsauci uz “Padomes Direktīvu  92/6/EEK” aizstāj ar atsauci uz “katras 
Puses piemērojamajiem tiesību aktiem”.   
7. Iedaļas uu)  punktā atsauci uz “Direktīvu 92/ 23/EEK” aizstāj ar atsauci uz “ANO EEK 
Noteikumiem Nr.  54”. 
8. Iedaļas vv)  punktā 9.  zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:    
““Transportlīdzekļa identifikācijas numurs” ir noteikta rakstzīmju kombinācija, ko ražotājs piešķir 
katram transportlīdzeklim un kas  sastāv no divām iedaļām: pirmo iedaļu veido ne vairāk kā sešas 
rakstzīmes (burti vai skaitļi), kas norāda transportlīdzekļa galvenos parametrus, jo īpaši tipu un 
modeli; otru iedaļu veido astoņas rakstzīmes, no kurām pirmās četras var būt burti vai skaitļ i, bet 
pārējās četras – tikai skaitļi, kopā ar pirmo iedaļu sniedzot konkrētā transportlīdzekļa skaidru 
identifikāciju.”  
 
855 
 9. Iedaļas yy)  punkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:   
“– uzstāda un izmanto tikai M1 un N1 tipa transportlīdzekļos, kā definēts Kon solidētajā rezolūcijā par 
transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3);”  
10. Iedaļas aaa)  punktu svītro.  
11. Iedaļas ccc)  punkta pirmo daļu aizstāj ar tekstu “2019.  gada 15.  jūnijs”.  
Šīs iedaļas nolūkā Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr.  2016/799 I.B  pielikuma 2. iedaļu 
(Reģistrācijas kontrolierīču vispārīgs raksturojums un funkcijas) pielāgo šādi:   
12. Iedaļas 2.1.  apakšiedaļas 7. punkta pēdējo daļu svītro.  
Šīs iedaļas nolūkā Komi sijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/799 I.C pielikuma 3.  iedaļu (Reģistrācijas 
kontrolierīcēm noteiktās konstruktīvās un funkcionālās prasības) pielāgo šādi:  
13. Iedaļas 3.20. apakšiedaļas (200) punktā svītro trešās daļas otro teikumu.  
14. Iedaļas 3.20. a pakšiedaļas (201)  punktu aizstāj ar šādu:   
“Transportlīdzekļa bloks var arī izvadīt šādus datus, lietojot no CAN  kopnes savienojuma neatkarīgu 
īpašo seriālo saiti (ISO 11898 Autotransporta līdzekļi — Ciparu informācijas apmaiņa — Kontrolleru 
tīkls ( CAN ) ātrdarbīgiem sakariem), lai tos apstrādātu citos transportlīdzeklī uzstādītos elektroniskos 
blokos:   
— kārtējo datumu un laiku pēc pasaules laika,   
— transportlīdzekļa ātrumu,   
— transportlīdzekļa kopējo nobraukumu (odometra rādījumu),   
— kārtējo atz īmēto transportlīdzekļa vadītāja vai otra vadītāja darbību,   
— informāciju par to, vai transportlīdzekļa vadītāja tahogrāfa spraugā un otra vadītāja tahogrāfa 
spraugā ir ievietota tahogrāfa karte, un (ja vajadzīgs) informācija par attiecīgo karšu identifi kāciju 
(kartes numuru un kartes izdevēju valsti).   
Papildus minētajam minimālajam apjomam var izvadīt arī citus datus.   
Kad transportlīdzekļa aizdedze ir ieslēgta, minētie dati tiek pastāvīgi nosūtīti. Ja transportlīdzekļa 
aizdedze ir izslēgta, attiecīgu  datu izvadīšanu rada vismaz transportlīdzekļa vadītāja vai otra vadītāja 
darbības izmaiņas un/vai tahogrāfa kartes ievietošana vai izņemšana. Ja šo datu izvadīšana nenotiek, 
kamēr transportlīdzekļa aizdedze ir izslēgta, šie dati ir pieejami pēc tam, kad t ransportlīdzekļa 
aizdedze tiek atkal ieslēgta.  
Personas datu pārraidīšanas gadījumā ir jāsaņem transportlīdzekļa vadītāja apstiprinājums.”  
Šīs iedaļas nolūkā Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/799 I.C pielikuma 4.  iedaļu (Prasības 
attiecībā uz tahog rāfa karšu konstrukciju un darbību) pielāgo šādi:   
15. Iedaļas 4.1. apakšiedaļas (229) punktam pievieno šādu daļu:   
 
856 
 “Attiecībā uz Apvienoto Karalisti atšķirības zīme ir UK.”;  
16. Iedaļas (237)  punktā “Regulas (ES) Nr.  165/2014 26.4.  pantu” aizvieto ar “ Tirdzniecības un 
sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un 
Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma C  daļas 2.  iedaļas 
9. panta 2.  punktu”.;  
17. Šā pieliku ma 4.  nodaļas 4.4.  apakšiedaļas (241)  punktā “Kopienas teritoriju” aizvieto ar 
“Savienības un Apvienotās Karalistes teritoriju”.  
18. Iedaļas 4.5. apakšiedaļā (246)  punktu svītro.  
Šīs iedaļas nolūkā Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr.  2016/799 I.C piel ikuma 5. iedaļu 
(Reģistrācijas kontrolierīces uzstādīšana) pielāgo šādi:   
19. Iedaļas 5.2. apakšiedaļā (397)  punktu aizstāj ar šādu:   
“(397)  Tikai tajos M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar adapteru 
atbilstoši šā pielikuma 16.  papildi nājumam, un ja nav iespējams visu 396.  prasībā norādīto vajadzīgo 
informāciju ietvert vienā plāksnītē, var izmantot otru, papildu plāksnīti.  Šādos gadījumos šajā 
papildu plāksnītē norāda vismaz to informāciju, kas aprakstīta 396.  prasības pēdējos četros 
ievilkumos.”  
20. Iedaļas 5.3.  apakšiedaļas (402)  punktā “Regulas (ES) Nr.  165/2014 22.  panta 3.  punktu” 
aizvieto ar “Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas 
kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļ īrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -
1. pielikuma C  daļas 2.  iedaļas 5.  panta 3.  punktu”.;   
Šīs iedaļas nolūkā Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr.  2016/799 I.C pielikuma 6. iedaļu 
(Pārbaudes, inspekcijas un remonti) pielāgo šādi:   
21. Ievad teikumu aizstāj ar šādu:  
“Prasības attiecībā uz apstākļiem, kādos plombas drīkst noņemt, ir noteiktas šā pielikuma 
5.3. nodaļā.”  
Šīs iedaļas nolūkā Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr.  2016/799 I.C pielikuma 7. iedaļu (Karšu 
izsniegšana) pielāgo šādi:   
22. Iedaļas (424)  punktā pēc atsauces uz “dalībvalstīm” iekļauj “un Apvienotā Karaliste” un 
atsauci uz “Regulas (ES) Nr.  165/2014 31.  pantu” aizvieto ar “Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 
starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vien as puses, un Lielbritānijas un 
Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma C  daļas 2.  iedaļas 13.  pantu”.;   
Šīs iedaļas nolūkā Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr.  2016/799 I.C pielikuma 1. papildinājumu 
(Datu vārdnīca) pielāgo šā di:  
23. Papildinājuma 2.163.  punktā “Direktīvu 92/23/EEK” aizvieto ar “ANO EEK Noteikumiem 
Nr. 54”.  
Šīs iedaļas nolūkā Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr.  2016/799 I.C pielikuma 11. papildinājumu 
(Vienotie drošības mehānismi) pielāgo šādi:  
 
857 
 24. Papild inājuma 9.1.4.  punktā [Ierīces līmenis — transportlīdzekļa bloki] pirmajā piezīmē zem 
CSM_78 “Regulu (ES) Nr.  581/2010” aizvieto ar “Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas 
Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas 
Apvienoto Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma B  daļas 2.  iedaļas 7. panta 5.  punktu”.  
25. Papildinājuma 9.1.5.  punktā [Ierīces līmenis — tahogrāfa kartes] piezīmē zem CSM_89 
“Regulu (ES) Nr.  581/2010” aizvieto ar “Ti rdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību 
un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto 
Karalisti, no otras puses, ROAD -1. pielikuma B  daļas 2.  iedaļas 7.  panta 5.  punktu”.   
Šīs iedaļas nolū kā Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr.  2016/799 I.C pielikuma 12. papildinājumu 
(Pozicionēšana uz globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) pamata ) pielāgo šādi:  
26. Papildinājuma 1. iedaļas (Ievads) otro daļu svītro.  
27. Papildinājuma 2.  iedaļā [ GNSS uztvērēja specifikācija] atsauci uz “saderību ar 
pakalpojumiem, ko sniedz Galileo un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta 
(EGNOS ) programmas, kā tas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr.  1285/2013” 
aizstāj ar “sade rību ar satelīta funkcionālā papildinājuma sistēmām ( SBAS )”. 
Šīs iedaļas nolūkā Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr.  2016/799 I.C  pielikuma 16. papildinājumu 
(Adapters M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem) pielāgo šādi:  
28. Papildinājuma 7.  iedaļas [Reģistrācijas kontrolierīču tipa apstiprināšana, ja izmanto 
adapteru] tabulas 5.1.  punktā  atsauci uz “Direktīvu 2006/28/EK” aizstāj ar atsauci uz “ANO EEK 
Noteikumiem Nr.  10”.  
 
  
 
858 
  C DAĻA. Prasības transportlīdzekļiem, kurus izmanto kravu pārvadājumiem sa skaņā ar šā 
nolīguma ROAD.8.  pantu  
1. iedaļa. Svars un gabarīti  
1. pants. Priekšmets un principi  
To transportlīdzekļu maksimālais svars un gabarīti, kurus var izmantot braucienos, kas minēti šā 
nolīguma ROAD.4.  pantā [Kravu pārvadāšana starp Pušu terito rijām, caur tām un tajās], ir noteikti 
ROAD.C.1.1.  papildinājumā.  
2. pants. Definīcijas  
Šajā iedaļā piemēro šādas definīcijas:   
(a) “mehāniskais transportlīdzeklis” ir jebkurš pašgājējs transportlīdzeklis, kas pārvietojas pa 
ceļu, izmantojot savu enerģiju;   
(b) “piekabe” ir jebkurš transportlīdzeklis, kas domāts savienošanai ar mehānisko 
transportlīdzekli, izņemot puspiekabes, un kas būvēts un aprīkots kravu pārvadāšanai;   
(c) “puspiekabe” ir jebkurš transportlīdzeklis, kas domāts savienošanai ar mehānisko 
transpo rtlīdzekli tādā veidā, ka daļa no tās balstās uz mehāniskā transportlīdzekļa un 
būtisku tās svara un vedamās kravas svara daļu nes mehāniskais transportlīdzeklis; 
puspiekabe ir būvēta un aprīkota kravu pārvadāšanai;   
(d) “transportlīdzekļu sastāvs” ir:   
— autovilciens, kas sastāv no mehāniskā transportlīdzekļa, kurš savienots ar piekabi, vai   
— posmainais transportlīdzeklis, kas sastāv no mehāniskā transportlīdzekļa, kurš savienots ar 
puspiekabi;   
(e) “kondicionēts transportlīdzeklis” ir jebkurš transportlīdzeklis, kurā fiksētā vai kustīgā 
virsbūve ir īpaši aprīkota, lai pārvadātu kravas kontrolētas temperatūras apstākļos un kura 
sānsienas, ieskaitot izolāciju, ir vismaz 45  mm biezas;   
(f) “maksimālie pieļ aujamie gabarīti” ir maksimālie gabarīti transportlīdzekļa izmantošanai;  
(g) “maksimāli pieļaujamais svars” ir maksimālais svars piekrauta transportlīdzekļa 
izmantošanai;   
(h) “maksimāli pieļaujamais ass svars” ir maksimālais svars slogotas ass vai asu grupu 
izmantošanai;   
(i) “tonna” ir svars, kas ir atvasināts no tonnas masas un kas atbilst 9,8  kiloņūtoniem (kN);   
(j) “nedalāma krava” ir krava, ko pārvadājumiem pa ceļiem nevar sadalīt divās vai vairāk 
kravās bez neparedzētiem izdevumiem vai bojājuma draudiem un kas t ās gabarītu vai 
masas dēļ nedrīkst tikt pārvadāta ar mehānisko transportlīdzekli, piekabi, autovilcienu vai 
posmaino transportlīdzekli, ievērojot visus šīs iedaļas nosacījumus;  
(k) “alternatīvās degvielas” ir degvielas vai enerģijas avoti, ar kuriem vismaz daļēji aizvieto 
fosilos naftas avotus transportlīdzekļu apgādē ar enerģiju un kuriem ir potenciāls veicināt 
 
859 
 transporta dekarbonizāciju un uzlabot transporta nozares ekoloģiskos rak sturlielumus, kas 
ietver:   
i) elektroenerģiju, kas patērēta visa veida elektrotransportlīdzekļos,   
ii) ūdeņradi,   
iii) dabasgāzi, tostarp biometānu, gāzveida agregātstāvoklī (saspiestā dabasgāze – CNG ) un 
šķidrā agregātstāvoklī (sašķidrinātā dabasgāze – LNG ),   
iv) sašķidrināto naftas gāzi ( LPG),   
v) mehānisku enerģiju, kas gūta no transportlīdzekļos uzstādītas uzglabāšanas 
iekārtas/uzstādītiem avotiem, tostarp siltuma pārpalikumu;   
(l) “ar alternatīvu degvielu darbināms transportlīdzeklis” ir mehānisks tr ansportlīdzeklis, kuru 
pilnībā vai daļēji darbina ar alternatīvu degvielu;   
(m) “bezemisiju transportlīdzeklis” ir smagais kravas transportlīdzeklis bez iekšdedzes motora 
vai ar iekšdedzes motoru, kura emisijas ir mazākas par 1  g CO 2/kWh; un   
(n) “intermodālo pā rvadājumu operācija” ir viena vai vairāku konteineru vai noņemamu 
virsbūvju, kuru kopējais maksimālais garums ir līdz 45 pēdām, pārvadājums, kura laikā 
kravas automobilis, piekabe, puspiekabe (ar vilcēju vai bez tā), noņemamā virsbūve vai 
konteiners izmant o sauszemes ceļu brauciena sākuma un/vai beigu posmā un dzelzceļa vai 
iekšzemes ūdensceļu, vai ostu pakalpojumus atlikušajā brauciena posmā.  
3. pants. Speciālās atļaujas  
Transportlīdzekli vai transportlīdzekļu sastāvu, kas pārsniedz maksimālo svaru un ga barītus, kuri 
noteikti ROAD.C.1.1.  papildinājumā, var atļaut ekspluatēt tikai ar speciālu atļauju, kuru bez 
diskriminācijas izdod kompetentās iestādes, vai arī saskaņā ar līdzīgiem nediskriminējošiem 
pasākumiem, par ko katrā konkrētajā gadījumā vienojas ar  minētajām iestādēm, ja šie 
transportlīdzekļi vai transportlīdzekļu sastāvi pārvadā nedalāmas kravas vai paredzēts, ka tie tās 
pārvadās.  
4. pants. Vietējie ierobežojumi  
Šī iedaļa neliedz nediskriminējoši piemērot katrā Pusē spēkā esošos ceļu satiksmes no teikumus, kas 
ļauj ierobežot transportlīdzekļu svaru un/vai gabarītus uz konkrētiem ceļiem vai inženiertehniskām 
būvēm.   
Tas attiecas arī uz iespēju ieviest vietējus atļauto maksimālo gabarītu un/vai svara ierobežojumus 
transportlīdzekļiem, kurus var eksp luatēt noteiktos apgabalos vai uz noteiktiem ceļiem, kur 
infrastruktūra nav piemērota gariem un smagiem transportlīdzekļiem, piemēram, pilsētu centros, 
mazos ciematos vai īpašas nozīmes dabas objektos.   
5. pants. Aerodinamiskās ierīces, kas piestiprinātas  transportlīdzekļu vai transportlīdzekļu sastāvu 
aizmugurē  
1. Transportlīdzekļi vai transportlīdzekļu sastāvi, kas aprīkoti ar aerodinamiskām ierīcēm, var 
pārsniegt maksimālos garumus, kas paredzēti ROAD.C.1.1.  papildinājuma 1.1.  punktā, lai ļautu 
pievien ot šādas ierīces transportlīdzekļu vai transportlīdzekļu sastāva aizmugurē. Transportlīdzekļi 
vai transportlīdzekļu sastāvi, kas aprīkoti ar šādām ierīcēm, atbilst ROAD.C.1.1.  papildinājuma 
 
860 
 1.5. punktam, un jebkāda maksimālo garumu pārsniegšana nerada minē to transportlīdzekļu vai 
transportlīdzekļu sastāvu kravas garuma palielinājumu.   
2. Aerodinamiskās ierīces, kas minētas 1.  punktā, atbilst šādiem darbības nosacījumiem:   
(a) apstākļos, kad ir apdraudēta citu ceļu satiksmes dalībnieku vai transportlīdzekļa vadītāja 
drošība, transportlīdzekļa vadītājs tās saloka, ievelk vai atvieno;   
(b) ja aerodinamiskās ierīces un aprīkojums ekspluatācijas stāvoklī pārsniedz 500  mm garumu, 
tās ir  ievelkamas vai salokāmas;  
(c) to pielietojumā pilsētu un starppilsētu ceļu infrastruktūrās ņem vērā tādu teritoriju 
īpatnības, kurās ātruma ierobežojums ir 50  km/h vai zemāks un kurās ir lielāka iespējamība 
atrasties neaizsargātiem ceļu satiksmes dalībniekie m; un   
(d) kad tās ir ievilktas/salocītas, tās nepārsniedz maksimālo atļauto garumu par vairāk nekā 
20 cm.   
6. pants. Aerodinamiskās kabīnes  
Transportlīdzekļi vai transportlīdzekļu sastāvi var pārsniegt maksimālos garumus, kas paredzēti 
ROAD.C.1.1.  papildin ājuma 1.1.  punktā, ar noteikumu, ka tiem ir tādas kabīnes, kas uzlabo to 
aerodinamikas rādītājus, energoefektivitāti un drošības rādītājus. Transportlīdzekļi vai 
transportlīdzekļu sastāvi, kas aprīkoti ar tādām kabīnēm, atbilst ROAD.C.1.1.  papildinājuma 
1.5. punktam, un jebkāda maksimālo garumu pārsniegšana nerada minēto transportlīdzekļu 
kravietilpības palielinājumu.  
7. pants. Intermodālo pārvadājumu operācijas  
1. Maksimālos garumus, kas noteikti ROAD.C.1.1.  papildinājuma 1.1.  punktā, attiecīgā gadījumā 
ievērojot 6.  pantu, un maksimālo attālumu, kas noteikts ROAD.C.1.1.  papildinājuma 1.6.  punktā, var 
par 15  cm pārsniegt transportlīdzekļi vai transportlīdzekļu sastāvi, kas pārvadā tukšus vai piekrautus 
45 pēdu konteinerus vai 45  pēdu noņemamas virsbūves, a r noteikumu, ka attiecīgā konteinera vai 
noņemamās virsbūves pārvadājums pa autoceļiem ir intermodāla pārvadājuma operācijas daļa, ko 
veic saskaņā ar katras Puses paredzētajiem nosacījumiem.  
2. Intermodālo pārvadājumu operāciju gadījumā maksimālo pieļauja mo transportlīdzekļa svaru 
posmainajiem transportlīdzekļiem ar piecām vai sešām asīm drīkst pārsniegt par divām tonnām 
sastāvā, kas noteikts ROAD.C.1.1.  papildinājuma 2.2.2.  punkta a)  apakšpunktā, un par četrām 
tonnām sastāvā, kas noteikts ROAD.C.1.1.  papi ldinājuma 2.2.2.  punkta b)  apakšpunktā.  Šo 
transportlīdzekļu maksimālais pieļaujamais transportlīdzekļa svars nedrīkst pārsniegt 44 tonnas.  
8. pants. Atbilstības apliecinājums  
1. Lai apliecinātu atbilstību šai iedaļai, transportlīdzekļi, uz kuriem tā attiecas, ir nodrošināti ar 
vienu no šādiem apliecinājumiem:   
(a) divu šādu plāksnīšu kombināciju:   
- obligātā ražotāja plāksnīte, kas ir plāksnīte vai uzlīme, kuru ražotājs piestiprina pi e 
transportlīdzekļa un kurā norādīti galvenie tehniskie parametri, kas vajadzīgi, lai 
identificētu transportlīdzekli un kompetentajām iestādēm norādītu attiecīgo informāciju 
par maksimālo pieļaujamo pilnmasu; un  
 
861 
 - plāksnīte, kas attiecas uz gabarītiem un kas  pēc iespējas tuvāk piestiprināta pie obligātās 
ražotāja plāksnītes, un kurā ir šāda informācija:  
(1) ražotāja nosaukums;  
(2) transportlīdzekļa identifikācijas numurs;  
(3) mehāniskā transportlīdzekļa, piekabes vai puspiekabes garums (L);  
(4) mehāniskā transportlīdzekļ a, piekabes vai puspiekabes platums (W); un  
(5) transportlīdzekļu sastāvu garuma mērījuma dati:  
— attālums a no mehāniskā transportlīdzekļa priekšpuses līdz savienotājierīces 
centram (savienojuma āķis vai piektais ritenis); gadījumā, ja ir piektais ritenis ar  
vairākiem savienojuma punktiem, ir jādod minimālās un maksimālās vērtības (a min 
un a max),   
— attālums b starp piekabes savienotājierīces centru (piektā riteņa gredzens) vai 
puspiekabes asi un piekabes vai puspiekabes aizmuguri; gadījumā, ja ir ierīce ar 
vairākiem savienojuma punktiem, ir jādod minimālās un maksimālās vērtības (b min 
un b max).   
Transportlīdzekļu sastāva garums ir mehāniskā transportlīdzekļa un piekabes vai 
puspiekabes garums, kas nolikti taisnā līnijā viens aiz otra;  
(b) vienu plāksnīti, kas satur informāciju, kura ir iekļauta a)  apakšpunktā minētajās abās 
plāksnītēs; vai  
(c) vienu dokumentu, ko izdevušas Puses kompetentās iestādes vai – Savienības gadījumā – 
dalībvalsts, kurā transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists apritē, un kas satur tādu p ašu 
informāciju kā a)  apakšpunktā minētās plāksnītes. Tas ir jāglabā pārbaudei viegli pieejamā 
vietā un attiecīgi jāaizsargā.  
2. Ja transportlīdzekļa parametri vairs neatbilst tiem, kas norādīti uz atbilstības apliecinājuma, Puse vai 
– Savienības gadījumā – dalībvalsts, kurā transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists apritē, veic visus 
nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atbilstības apliecinājums tiek mainīts.  
3. Puses atzīst 1.  punktā minētās plāksnītes un dokumentus par transportlīdzekļa atbilstības  
apliecinājumu, kas paredzēts šajā iedaļā.  
9. pants. Izpilde   
1. Katra Puse veic konkrētus pasākumus, lai apzinātu apritē esošus transportlīdzekļus vai 
transportlīdzekļu sastāvus, kas varētu būt pārsnieguši maksimāli pieļaujamo svaru un kurus tādēļ 
pārbauda  Pušu kompetentās iestādes, lai nodrošinātu atbilstību šīs iedaļas prasībām. To var 
izdarīt, izmantojot automātiskas, ceļu infrastruktūrā izvietotas sistēmas vai izmantojot svēršanas 
ierīces, kas uzstādītas transportlīdzekļos. Šādas transportlīdzekļos uzst ādītas svēršanas ierīces ir 
precīzas un uzticamas, pilnībā sadarbspējīgas un savietojamas ar visiem transportlīdzekļu tipiem.  
 
862 
 2. Puse nepieprasa uzstādīt svēršanas ierīces transportlīdzekļos vai transportlīdzekļu sastāvos, kas ir 
reģistrēti otrā Pusē.  
3. Ja ti ek izmantotas automātiskas sistēmas, lai konstatētu šīs iedaļas pārkāpumus un piemērotu 
sankcijas, šādas automātiskas sistēmas ir sertificētas. Ja automātiskas sistēmas izmanto tikai 
identifikācijas nolūkiem, to sertifikācija nav vajadzīga.  
4. Puses saskaņā ar šā pielikuma A  daļas 1.  iedaļas 14.  pantu nodrošina, ka to kompetentās iestādes 
apmainās ar informāciju par pārkāpumiem un sankcijām saistībā ar šo pantu.  
  
 
863 
  
ROAD.C.1.1.  PAPILDINĀJUMS. MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMAIS SVARS UN GABARĪTI UN AR TIEM SAISTĪTIE 
TRANSPORTLĪDZEKĻU PARAMETRI  
1. Maksimāli pieļaujamie gabarīti transportlīdzekļiem (metros; “m”)  
1.1. Maksimālais garums:    
— mehāniskajam transportlīdzeklim  12,00  m   
— piekabei   12,00  m   
— posmainajam transportlīdzeklim   16,50  m   
— autovilcienam   
1.2. Maksimālais platums:   18,75  m  
a) visiem transportlīdzekļiem, izņemot tos transportlīdzekļus, kas 
minēti b)  apakšpunktā   2,55  m   
b) kondicionēto transportlīdzekļu virsbūvēm vai kondicionētiem 
konteineriem  2,60  m 
vai noņemamām virsbūvēm, ko pārvadā ar transportlīdzekļiem   
  
1.3. Maksimālais augstums (jebkuram transportlīdzeklim)  4,00  m   
  
1.4. Noņemamās virsbūves un standartizētas kravas vienības, tādas kā konteineri, ir ietvertas 1.1., 
1.2., 1.3., 1.6., 1.7., 1.8. un 4.4.  punktā. noteiktajos gabarītos.   
1.5. Ikvienam kustībā esošam mehāniskajam transportlīdzeklim vai transportlīdzekļu sas tāvam ir 
jāspēj pagriezties pa apli ar ārējo rādiusu 12,50  m un iekšējo rādiusu 5,30  m.   
1.6. Maksimālais attālums starp piektā riteņa asi un puspiekabes aizmuguri  
 12,00  m   
1.7. Maksimālais attālums, kas mērīts paralēli autovilciena gareniskajai asij no vistālākā ārējā punkta 
iekraušanas zonā aiz kabīnes līdz aizmugurē vistālāk esošajam ārējam sastāva piekabes punktam 
mīnus attālums starp vilcēja aizmuguri un piekabes priekšpusi   
: 15,65  m 
1.8. Maksimālais attālums, kas mērīts paralēli autovilciena g areniskajai asij no vistālākā ārējā punkta 
iekraušanas zonā aiz kabīnes līdz sastāva piekabes aizmugurē vistālāk esošajam ārējam punktam  
:   16,40  m 
  
2. Maksimāli pieļaujamais transportlīdzekļa svars (tonnās)   
2.1. Transportlīdzekļi, kas veido transportlīdzekļu sastāva daļu  
2.1.1. Divasu piekabe   18 tonnas   
  
2.1.2. Divasu piekabe   24 tonnas   
2.2. Transportlīdzekļu sastāvi   
 
864 
 Transportlīdzekļu sastāvu, tostarp ar alternatīvu degvielu darbināmu vai bezemisiju 
transportlīdzekļu, gadījumā šajā iedaļā paredzētais maksimāli pieļaujamais svars tiek palielināts par 
alternatīvās degvielas vai bezemisiju tehnoloģijas papildu svaru, kas attiecīgi nepārsniedz vienu un 
divas tonnas.   
2.2.1. Autovilcieni ar piec ām vai sešām asīm   
a) divasu mehāniskais transportlīdzeklis ar trīsasu piekabi   40 tonnas   
b) trīsasu mehāniskais transportlīdzeklis ar divasu vai trīsasu piekabi   
2.2.2. Posmainie transportlīdzekļi ar piecām vai sešām asīm   40 tonnas   
a) divasu mehāniskais transportlīdzeklis ar trīsasu puspiekabi   40 tonnas   
b) trīsasu mehāniskais transportlīdzeklis ar divasu vai trīsasu puspiekabi   
2.2.3. Autovilcieni ar četrām asīm, kas sastāv   40 tonnas  
no divasu mehāniskā transportlīdzekļa un divasu piekabes   36 tonnas   
2.2.4. Posmainie transportlīdzekļi ar četrām asīm, kas sastāv no divasu mehāniskā transportlīdzekļa 
un divasu puspiekabes, ja attālums starp puspiekabes asīm:  
ir 1,3  m vai vairāk, bet  nepārsniedzot 1,8  m      36 tonnas  
ir vairāk nekā 1,8  m 36  tonnas (+ 2  tonnas rezervei, kur tiek ievērots maksimāli pieļaujamais 
mehāniskā transportlīdzekļa svars (MPS) (18  tonnas) un puspiekabes tandēmass MPS (20  tonnas) un 
kur velkošā ass ir aprīkota a r dubultriepām un pneimatisko balstiekārtu vai līdzvērtīgu balstiekārtu)  
2.3. Mehāniskie transportlīdzekļi   
Ar alternatīvu degvielu darbināmu mehānisko transportlīdzekļu vai bezemisiju transportlīdzekļu 
gadījumā 2.3.1. un 2.3.2. apakšiedaļā paredzētais m aksimāli pieļaujamais svars tiek palielināts par 
alternatīvās degvielas vai bezemisiju tehnoloģijas papildu svaru, kas attiecīgi nepārsniedz vienu  un 
divas  tonnas.  
2.3.1. Divasu mehāniskie transportlīdzekļi    18 tonnas   
2.3.2. Trīsasu mehāniskie transportlīdzekļi   25 tonnas (26 tonnas, ja 
velkošā ass ir aprīkota ar 
dubultriepām un 
pneimatisko balstiekārtu vai 
līdzvērtīgu balstiekārtu vai ja 
katra velkošā ass ir aprīkota 
ar dubultriepām un katras 
ass maksimālais svars 
nepārsniedz 9,5  tonnas)  
 
865 
 2.3.3. Četrasu mehāniskie transportlīdzekļi ar divām stūrējošām asīm    32 tonnas, ja velkošā ass ir 
aprīkota ar dubultriepām un 
pneimatisko balstiekārtu vai 
līdzvērtīgu balstiekārtu vai ja 
katra velkošā ass ir aprīkota 
ar dubultriepām  un katras 
ass maksimālais svars 
nepārsniedz 9,5  tonnas  
  
3. Transportlīdzekļu maksimāli pieļaujamais ass svars (tonnās)   
3.1. Vienkāršas asis   
Vienkārša nevelkoša ass   
3.2. Tandēmasis piekabēm un puspiekabēm   
Asu svara summa uz tandēmasi nedrīkst pār sniegt, ja attālums starp 
asīm (d) ir:   10 tonnas   
- mazāks par 1  m (d <  1,0)   11 tonnas   
- 1,0 m un mazāks par 1,3  m (1,0  ≤ d <  1,3)   16 tonnas   
- 1,3 m un mazāks par 1,8  m (1,3  ≤ d <  1,8)   18 tonnas   
- 1,8 m vai vairāk (1,8 ≤ d)   20 tonnas  
3.3. Trīsasis piekabēm un puspiekabēm   
Asu svara summa uz trīsasi nedrīkst pārsniegt, ja attālums starp asīm (d) ir:   
- 1,3 m vai mazāks (d ≤ 1,3)        21 tonnu   
vairāk nekā 1,3 m un līdz 1,4 m (1,3 <d ≤ 1,4)      24 tonnas   
3.4. Velkošā ass   
Velko šā ass transportlīdzekļiem, kas minēti 2.2. un 2.3.  punktā   11,5  tonnas   
3.5. Tandēmasis mehāniskiem transportlīdzekļiem   
Asu svara summa uz tandēmasi nedrīkst pārsniegt, ja attālums starp asīm (d) ir:   
- mazāks par 1  m (d <  1,0)   11,5  tonnas   
- 1,0 m vai vairāk, bet mazāk par 1,3  m (1,0  ≤ d <  1,3)   16 tonnas   
- 1,3 m vai vairāk, bet mazāk par 1,8  m (1,3  ≤ d <  1,8)   18 tonnas (19 tonnas, ja 
velkošā ass ir aprīkota ar 
dubultriepām un 
pneimatisko balstiekārtu vai   
līdzvērtīgu balstiekārtu vai ja katra velkošā ass ir aprīkota ar dubultriepām  
un katras ass maksimālais svars nepārsniedz 9,5 tonnas)  
 
866 
 4. Citi transportlīdzekļu parametri  
4.1. Visi transportlīdzekļi   
Svars, ko nes transportlīdzekļa vai transportlīdzekļu  sastāva velkošā ass vai velkošās asis, nedrīkst būt 
mazāks kā 25 % no transportlīdzekļa vai transportlīdzekļu sastāva kopējās pilnmasas.  
4.2. Autovilcieni   
Attālums starp mehāniskā transportlīdzekļa aizmugures asi un piekabes priekšējo asi nedrīkst būt 
mazāks par 3,00  m.   
4.3. Maksimāli pieļaujamais svars atkarībā no riteņu bāzes   
Maksimāli pieļaujamais četru asu mehāniskā transportlīdzekļa svara tonnu skaits nedrīkst pārsniegt 
metru skaitu, kas atbilst pieciem attālumiem starp transportlīdzekļa priekš ējām un aizmugures asīm.  
4.4. Puspiekabes   
Attālums, kas mērīts horizontālajā plaknē, starp piektā riteņa asīm un jebkuru punktu puspiekabes 
priekšā nedrīkst pārsniegt 2,04  m.  
 
  
 
867 
  
2. iedaļa. Prasības attiecībā uz tahogrāfiem, vadītāja kartēm un darbnīcas kartēm  
1. pants. Priekšmets un principi  
Šajā iedaļā ir noteiktas prasības transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas šā pielikuma B  daļas 2.  iedaļa, 
attiecībā uz tahogrāfu uzstādīšan u, testēšanu un kontroli, kā minēts šā nolīguma ROAD.8.  panta 
2. punktā.   
2. pants. Definīcijas   
1. Šajā iedaļā piemēro šā pielikuma B  daļas 2.  iedaļas 2.  pantā un 4.  iedaļas 2.  pantā izklāstītās 
definīcijas.  
2. Papildus 1.  punktā minētajām definīcijām šajā ie daļā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “transportlīdzekļa bloks” ir tahogrāfs, izņemot kustības sensoru un vadus tā pievienošanai. 
Transportlīdzekļa bloks var būt viens bloks vai vairāki bloki, kas sadalīti pa transportlīdzekli, 
ar noteikumu, ka tas atbilst šīs iedaļas drošības prasībām; transportlīdzekļa blokā cita 
starpā ietilpst procesors, datu atmiņa, laika mērījumu funkcija, divas viedkaršu saskarnes 
ierīces vadītājam un otrajam vadītājam, printeris, displejs, savienotāji un ierīces lietotāja 
datu ievadīšana i;   
(b) “kustības sensors” ir tahogrāfa daļa, kas rada signālu, kurš liecina par transportlīdzekļa 
ātrumu un/vai nobraukto attālumu;   
(c) “kontroles karte” ir tahogrāfa karte, kuru Puses iestādes ir izdevušas valsts kompetentajai 
kontroles iestādei; tā identific ē kontroles struktūru un, iespējams, arī kontrolieri, un tā ļauj 
piekļūt datiem, kas glabājas datu atmiņā vai vadītāja kartēs un pēc izvēles – darbnīcas 
kartēs, lai tos nolasītu, izdrukātu un/vai lejupielādētu;  
(d) “darbnīcas karte” ir tahogrāfa karte, kuru P uses iestādes ir izdevušas attiecīgās Puses 
apstiprinātam tahogrāfu ražotāja personālam, montierim, transportlīdzekļa ražotājam vai 
darbnīcai; tā identificē kartes turētāju un ļauj testēt, kalibrēt un aktivēt tahogrāfus un/vai 
lejupielādēt no tiem;  
(e) “aktiv ācija” ir posms, kurā tahogrāfs pilnībā ieslēdzas darba režīmā un veic visas funkcijas, 
tostarp drošības funkcijas, izmantojot darbnīcas karti;  
(f) “kalibrācija” attiecībā uz digitālo tahogrāfu ir datu atmiņā glabājamo transportlīdzekļa 
parametru, tostarp tra nsportlīdzekļa identifikācijas un transportlīdzekļa raksturlielumu, 
aktualizēšana vai apstiprināšana, izmantojot darbnīcas karti;  
(g) “lejupielāde” no digitālā vai viedā tahogrāfa ir visu transportlīdzekļa bloka atmiņā vai 
tahogrāfa kartes atmiņā reģistrēto d atu datņu vai to daļas kopēšana kopā ar elektronisko 
parakstu ar noteikumu, ka ar šo procesu netiek grozīti vai dzēsti saglabātie dati;  
(h) “kļūda” ir digitālā tahogrāfa konstatēta anomāla darbība, kas var būt iekārtas nepareizas 
darbības vai bojājuma rezultā ts;  
(i) “uzstādīšana” ir tahogrāfa uzstādīšana transportlīdzeklī;  
 
868 
 (j) “regulāra inspekcija” ir darbību kopums, ko veic, lai pārbaudītu, vai tahogrāfs darbojas 
pareizi, vai tā iestatījumi atbilst transportlīdzekļa parametriem un vai tahogrāfam nav 
piestiprinātas ierīces manipulāciju veikšanai ar tahogrāfu;  
(k) “remonts” ir kustību sensora vai transportlīdzekļa bloka remonts, kura veikšanai šai ierīcei 
jāatslēdz barošana, tā jāatvieno no citām tahogrāfa sastāvdaļām vai ir jāatver kustību 
sensors vai transportlīdzekļa bloks;  
(l) “sadarbspēja” ir sistēmu un ar tām saistīto uzņēmējdarbības procesu spēja veikt datu 
apmaiņu un nodrošināt informācijas apriti;  
(m) “saskarne” nodrošina starpniecības līdzekli starp sistēmām, ar kura palīdzību tās var 
savienoties un mijiedarboties;  
(n) “laika skaitīšana” ir koordinētā universālā laika (UTC) un datuma pastāvīga digitāla 
reģistrēšana; un  
(o) “ziņojumapmaiņas sistēma TACHOnet ” ir  ziņojumapmaiņas sistēma, kas 
atbilst tehniskajām specifikācijām, kuras noteiktas I līdz VII  pielikumā 
Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/68 (2016.  gada 21.  janvāris) par 
kopīgām procedūrām un specifikācijām, kas vajadzīgas vadītāja karšu 
elektronisko reģistru savstarpējai savienojamībai129.   
3. pants. Uzstādīšana  
1. Tahogrāfus, kas minēti 2.  punktā, uzstāda transpo rtlīdzekļos:   
(a) ja transportlīdzekļa maksimālā pieļaujamā masa, ieskaitot piekabi vai puspiekabi, pārsniedz 
3,5 tonnas; vai   
(b) no 2026.  gada 1.  jūlija, ja transportlīdzekļa maksimālā pieļaujamā masa, ieskaitot piekabi 
vai puspiekabi, pārsniedz 2,5  tonnas.    
2. Tahogrāfi ir šādi:  
(a) transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi nodoti ekspluatācijā līdz 2006. gada 1. maijam, – 
analogais tahogrāfs;  
(b) transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi nodoti ekspluatācijā no 2006. gada 1. maija līdz 2011. 
gada 30. septembrim, – digitālā tahog rāfa pirmā versija;  
(c) transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi nodoti ekspluatācijā no 2011. gada 1. oktobra līdz 
2012. gada 30. septembrim, – digitālā tahogrāfa otrā versija;  
(d) transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi nodoti ekspluatācijā no 2012. gada 1. oktobra līd z 
2019. gada 14. jūnijam, – digitālā tahogrāfa trešā versija;  
                                                            
129 OV L  15, 22.1.2016., 51.  lpp. 
 
869 
 (e) transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti no 2019.  gada 15.  jūnija un līdz 2  gadiem pēc 
šā pielikuma B  daļas 4.  iedaļas 2.  panta 2.  punkta g)  apakšpunktā minēto detalizēto 
specifikāciju s tāšanās spēkā, – viedais tahogrāfs  1; un  
(f) transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti vairāk nekā 2  gadus pēc šā pielikuma B daļas 
4. iedaļas 2. panta 2.  punkta h)  apakšpunktā minēto detalizēto specifikāciju stāšanās spēkā, 
– viedais tahogrāfs  2. 
3. Katra Puse var noteikt, ka šī iedaļa nav piemērojama transportlīdzekļiem, kas minēti šā pielikuma 
B daļas 2.  iedaļas 8.  panta 3.  punktā.  
4. Katra Puse var noteikt, ka šī iedaļa nav piemērojama transportlīdzekļiem, kurus izmanto 
pārvadājumu operācijām un kuriem pie šķirts izņēmums saskaņā ar šā pielikuma B  daļas 2.  iedaļas 
8. panta 4.  punktu. Katra Puse nekavējoties informē cita citu, kad tā izmanto šo punktu.  
5. Ne vēlāk kā trīs gadus no viedā tahogrāfa  2 sīki izstrādāto tehnisko specifikāciju spēkā stāšanās gada 
beig ām 1.  punkta a)  apakšpunktā minētos transportlīdzekļus, kas ir aprīkoti ar analogo tahogrāfu vai 
digitālo tahogrāfu, aprīko ar viedo tahogrāfu  2, kad tos izmanto tās Puses teritorijā, kas nav Puse, 
kurā tie ir reģistrēti.   
6. Ne vēlāk kā četrus gadus pēc viedā tahogrāfa  2 sīki izstrādāto tehnisko specifikāciju spēkā stāšanās 
1. punkta a)  apakšpunktā minētos transportlīdzekļus, kas ir aprīkoti ar viedo tahogrāfu  1, aprīko ar 
viedo tahogrāfu  2, kad tos izmanto tās Puses teritorij ā, kas nav Puse, kurā tie ir reģistrēti.  
7. No 2026.  gada 1.  jūlija 1.  punkta b)  apakšpunktā minētos transportlīdzekļus aprīko ar viedo 
tahogrāfu  2, kad tos izmanto tās Puses teritorijā, kas nav Puse, kurā tie ir reģistrēti.   
8. Šī iedaļa neietekmē to, kā Savie nības teritorijā Savienības kravu autopārvadātājiem piemēro ES 
noteikumus par reģistrācijas kontrolierīcēm autotransportā.  
4. pants. Datu aizsardzība  
1. Katra Puse nodrošina, ka personas datu apstrādi saistībā ar šo iedaļu veic vienīgi nolūkā pārbaudīt 
atbilstību šai iedaļai.   
2. Katra Puse jo īpaši nodrošina personas datu aizsardzību pret izmantošanu, kas nav stingri minēta 
1. punktā, attiecībā uz:  
(a) globālā s navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) izmantošanu, lai reģistrētu atrašanās vietas 
datus, kā minēts tehniskajās specifikācijās viedajam tahogrāfam  1 un viedajam 
tahogrāfam  2; 
(b) elektronisko informācijas apmaiņu par vadītāja kartēm, kā minēts 13. pantā, un j o īpaši 
šādu datu pārrobežu apmaiņu ar trešām pusēm; un  
(c) kravu autopārvadātāju reģistrēto datu glabāšanu, kā minēts 15.  pantā.   
3. Digitālos tahogrāfus izstrādā tā, lai nodrošinātu privātumu. Apstrādā vienīgi tos datus, kas 
nepieciešami 1.  punktā minētajos n olūkos.   
 
870 
 4. Transportlīdzekļu īpašnieki, kravu autopārvadātāji un visas citas attiecīgās struktūras ievēro 
attiecīgos noteikumus par personas datu aizsardzību.   
5. pants. Uzstādīšana un remonts  
1. Tahogrāfus uzstādīt vai remontēt var vienīgi montieri, darbnīc as vai transportlīdzekļu ražotāji, kurus 
šim nolūkam saskaņā ar 7.  pantu ir apstiprinājušas kompetentās iestādes Pusē.   
2. Apstiprināti montieri, darbnīcas vai transportlīdzekļu ražotāji uzliek tahogrāfam plombu pēc tam, kad 
ir pārbaudījuši, ka tas darbojas pareizi, un jo īpaši tādā veidā, lai nodrošinātu to, ka nekāda 
manipulācijas ierīce nevar viltot vai grozīt reģistrētos datus.  
3. Apstiprinātais montieris, darbnīca vai transportlīdzekļu ražotājs, uzliekot plombas, uz tām izvieto 
īpašu zīmi un digitālajiem tahogrāfiem, viedajiem tahogrāfiem  1 un viedajiem tahogrāfiem  2 turklāt 
ievada elektroniskās drošības datus autentifikācijas pārb aužu veikšanai. Katra Puse uztur un publicē 
izmantoto zīmju un elektroniskās drošības datu reģistru un nepieciešamo informāciju saistībā ar 
izmantotajiem elektroniskās drošības datiem.   
4. Lai apliecinātu, ka tahogrāfi uzstādīti saskaņā ar šīs iedaļas prasīb ām, piestiprina uzstādīšanas plāksni 
tādā veidā, lai tā būtu skaidri redzama un viegli pieejama.   
5. Tahogrāfa sastāvdaļas plombē. Visus savienojumus ar tahogrāfu, kurus iespējams sabojāt, tostarp 
savienojumu starp kustību sensoru un pārnesumkārbu, un uzstād īšanas plāksni attiecīgos gadījumos 
plombē.  
Plombu noņem vai nolauž vienīgi:  
—  kompetento iestāžu saskaņā ar 7.  pantu apstiprinātie montieri vai darbnīcas, lai veiktu 
tahogrāfa remontu, apkopi vai kalibrēšanu, vai atbilstīgi apmācīti un vajadzības gadīj umā 
pilnvaroti kontrolieri, lai veiktu kontroli; vai  
—  lai veiktu transportlīdzekļa remontu vai pārveidojumu, kas skar plombu. Šādos gadījumos 
transportlīdzeklī glabā rakstveida paziņojumu, kurā minēts datums un laiks, kad plomba tika 
noņemta, un sniegts paskaidrojums, kāpēc plombu noņēma.   
Noņemtās vai nolauztās plombas nekavējoties un, vēlākais, septiņu dienu laikā pēc to noņemšanas 
vai nolaušanas nomaina apstiprināts montieris vai darbnīca. Ja plombas ir noņemtas vai nolauztas 
kontroles nolūkos, tās bez  nepamatotas kavēšanās var nomainīt kontrolieris, kuram ir plombēšanas 
ierīces un unikāla īpaša zīme.  
Kad kontrolieris noņem plombu, tahogrāfā no plombas noņemšanas brīža līdz inspekcijas 
pabeigšanai tiek ievietota kontroles karte, tostarp arī gadījumā, j a tiek uzlikta jauna plomba. 
Kontrolieris izdod rakstisku paziņojumu, kurā ir vismaz šāda informācija:  
– transportlīdzekļa identifikācijas numurs;  
– kontroliera vārds un uzvārds;  
– kontroles iestāde un valsts;  
 
871 
 – kontroles kartes numurs;   
– noņemtās plombas numu rs;  
– plombas noņemšanas datums un laiks; un  
– ja kontrolieris uzlicis jaunu plombu, – jaunās plombas numurs.  
Pirms plombu nomaiņas apstiprināta darbnīca veic tahogrāfa pārbaudi un kalibrāciju, izņemot 
gadījumus, kad plomba ir noņemta vai nolauzta kontroles nolūkos un kad tās vietā kontrolieris ir 
uzlicis jaunu plombu.  
6. pants. Tahogrāfu inspekcijas  
1. Tahogrāfu inspekciju regulāri veic apstiprinātas darbnīcas. Regulāras inspekcijas veic vismaz reizi 
divos gados.   
2. Šā panta 1.  punktā minēto inspekciju laikā pārbauda vismaz:  
—  vai tahogrāfs ir pareizi piestiprināts un vai tas ir transportlīdzeklim piemērots;  
—  vai tahogrāfs darbojas pareizi;  
—  vai uz tahogrāfa ir tipa apstiprinājuma zīme;  
—  vai ir piestiprināt a uzstādīšanas plāksne;  
—  vai visas plombas ir nebojātas un derīgas;  
—  vai tahogrāfam nav pievienotas ierīces manipulāciju veikšanai ar tahogrāfu un vai nav 
redzamas šādu ierīču izmantošanas pēdas; un  
—  riepu izmēru un riepu faktisko apkārtmēru.  
3. Darb nīcas sagatavo inspekcijas ziņojumu gadījumos, ja regulāras inspekcijas vai inspekcijas, ko 
veic pēc valsts kompetentās iestādes īpaša pieprasījuma, rezultātā bija jānovērš pārkāpumi 
tahogrāfu darbībā. Tās uztur visu sagatavoto inspekcijas ziņojumu sarakst u.  
4. Inspekcijas ziņojumus glabā vismaz divus gadus kopš brīža, kad tie sagatavoti. Katra Puse nolemj, 
vai inspekcijas ziņojumi šajā laikposmā jāglabā vai jānosūta kompetentajai iestādei. Gadījumos, 
kad inspekcijas ziņojumus glabā darbnīca, pēc kompetentās iestādes pieprasījuma darbnīca dara 
pieejamus šajā laikposmā veikto inspekciju un kalibrēšanu ziņojumus.  
7. pants. Montieru, darbnīcu un transportlīdzekļu ražotāju apstiprināšana  
1. Katra Puse vai – Savienības gadījumā – katra dalībvalsts apstiprina, regulāri kontrolē un sertificē 
montierus, darbnīcas un transportlīdzekļu ražotājus, kas var veikt tahogrāfu uzstādīšanu, pārbaudes, 
inspekcijas un remontu.   
 
872 
 2. Katra Puse vai – Savienības gadījumā – katra dalībvalsts nodrošina, lai montieri, darbnīcas un 
transportlīdzekļu ražotāji būtu kompetenti un uzticami. Šim nolūkam tās izveido un publicē skaidru 
valsts procedūru kopumu un nodrošina, lai būtu izpildīti šādi minimālie kritēriji:  
(a) personāls ir pienācīgi apmācīts;  
(b) ir pieejams aprīkojums, kas nepieciešams attiecīgo testu un uzdevumu veikšanai; un  
(c) montieriem, darbnīcām un transportlīdzekļu ražotājiem ir laba reputācija.  
3. Apstiprināto montieru un darbnīcu revīzijas veic šādi:  
(a) apstiprinātajiem montieriem vai darbnīcām vismaz reizi divos gados tiek veikta r evīzija procedūrām, 
kuras tie piemēro, rīkojoties ar tahogrāfiem. Revīzija īpaši koncentrējas uz īstenotajiem drošības 
pasākumiem un to, kā notiek darbs ar darbnīcas kartēm. Puses vai – Savienības gadījumā – 
dalībvalstis šīs revīzijas var veikt, neīstenojo t apmeklējumu uz vietas; un  
(b) notiek arī nepaziņotas apstiprināto montieru vai darbnīcu tehniskās revīzijas, lai pārbaudītu veiktās 
kalibrēšanas, inspekcijas un uzstādīšanas darbības. Minētās revīzijas veic vismaz 10  % apstiprināto 
montieru un darbnīcu gadā.   
4. Katra Puse un tās kompetentās iestādes veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu interešu konfliktus 
starp montieriem vai darbnīcām un kravu autopārvadātājiem. Jo īpaši, ja pastāv nopietns interešu 
konflikta risks, tiek veikti īpaši papildu pasākumi, lai nodrošinātu, ka montieris vai darbnīca atbilst šīs 
iedaļas noteikumiem.  
5. Kompetentās iestādes katrā Pusē uz laiku vai pastāvīgi anulē apstiprinājumus montieriem, 
darbnīcām un transportlīdzekļu ražotājiem, kas nepilda savas saistības saskaņā ar šo iedaļu.  
8. pants. Darbnīcas kartes  
1. Darbnīcas karšu derīguma termiņš nepārsniedz vienu gadu. Atjaunojot darbnīcas karti, kompetentā 
iestāde nodrošina, lai montieris, darbnīca vai transportlīdzekļu ražotājs atbilstu 7.  panta 2.  punkta 
kritērijiem.  
2. Kompetentā iestā de darbnīcas karti atjauno 15  darba dienās pēc derīga atjaunošanas pieprasījuma 
un visu vajadzīgo dokumentu saņemšanas. Ja darbnīcas karte ir bojāta, nedarbojas pareizi, ir 
pazaudēta vai nozagta, kompetentā iestāde aizstāj karti piecu darba dienu laikā pēc  detalizēta 
pieprasījuma saņemšanas. Kompetentās iestādes uztur pazaudēto, nozagto un bojāto karšu reģistru.  
3. Ja Puse vai – Savienības gadījumā – dalībvalsts anulē montiera, darbnīcas vai transportlīdzekļu 
ražotāja apstiprinājumu, kā paredzēts 7.  pantā, tā  anulē arī tiem izdotās darbnīcas kartes.  
4. Katra Puse veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu apstiprinātajiem montieriem, darbnīcām un 
transportlīdzekļu ražotājiem izdoto karšu viltošanu.  
 
873 
 9. pants. Vadītāja karšu izdošana  
1. Pēc transportlīdzekļa vadītāja pieprasījuma vadītāja karti izdod kompetentā iestāde Pusē, 
kurā ir transportlīdzekļa vadītāja parastā dzīvesvieta. Ja kompetentās iestādes Pusē, kas izdod 
vadītāja karti, apšauba paziņojuma par parasto dzīvesvietu derīgumu vai arī lai veiktu kādas  īpašas 
pārbaudes, tās transportlīdzekļa vadītājam var pieprasīt iesniegt jebkādu papildu informāciju vai 
pierādījumus.  
Šajā pantā “parastā dzīvesvieta” ir vieta, kurā persona parasti dzīvo, t. i., katrā kalendāra gadā vismaz 
185 dienas, personisku vai pr ofesionālu saistību dēļ vai, ja personai nav profesionālo saistību, ciešas 
personiskas saiknes dēļ starp minēto personu un vietu, kur tā dzīvo.  
Tomēr personai, kuras profesionālās saistības un privātās saiknes ir atšķirīgās vietās un kurai tādēļ 
pārmaiņus  nākas uzturēties dažādās vietās, kas atrodas abās Pusēs, par parasto dzīvesvietu uzskata 
to vietu, ar kuru tai ir personiska saikne, ar noteikumu, ka šāda persona tur regulāri atgriežas. Šis 
pēdējais nosacījums nav jāievēro, ja persona noteiktu laiku dzīv o Pusē kāda uzdevuma veikšanai 
noteiktā termiņā.  
2. Pienācīgi pamatotos un izņēmuma gadījumos katra Puse vai – Savienības gadījumā – 
dalībvalsts var uz laikposmu, kas nepārsniedz 185 dienas, izdot pagaidu vadītāja karti, kuras termiņš 
nav atjaunojams, tād am transportlīdzekļa vadītājam, kura parastā dzīvesvieta nav Pusē, ar 
noteikumu, ka šāds transportlīdzekļa vadītājs ir stājies darba tiesiskajās attiecībās ar uzņēmumu, kas 
veic uzņēmējdarbību izdevējā Pusē, un ciktāl uzrāda transportlīdzekļa vadītāja ates tātu, ja tas ir 
nepieciešams.  
3. Izdevējas Puses kompetentās iestādes veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 
pieteikuma iesniedzēja rīcībā jau nav derīgas vadītāja kartes, un tās personalizē vadītāja karti, 
nodrošinot, ka tās dati ir red zami un droši.  
4. Vadītāja kartes derīguma termiņš nepārsniedz piecus gadus.  
5. Derīgu vadītāja karti nevar anulēt vai apturēt, izņemot gadījumus, kad Puses kompetentās 
iestādes atklājušas, ka karte ir viltota, vai arī transportlīdzekļa vadītājs izmanto karti, kura nav tā 
turējumā, vai arī karte ir iegūta, pamatojoties uz nepatiesiem paziņojumiem un/vai viltotiem 
dokumentiem. Ja šādus apturēšanas vai anulēšanas pasākumus veic Puse vai – Savienības gadījumā – 
dalībvalsts, kas nav izdevēja Puse, vai – Savie nības gadījumā – dalībvalsts, kas nav izdevēja 
dalībvalsts, tā iespējami ātri nosūta karti tās Puses iestādēm vai – Savienības gadījumā – tās 
dalībvalsts iestādēm, kas to izdeva, norādot apturēšanas vai anulēšanas iemeslus.  Ja gaidāms, ka 
kartes nosūtīšana i nepieciešamais laiks būs ilgāks par divām nedēļām, tā Puse, kura aptur vai anulē 
karti, vai – Savienības gadījumā – tā dalībvalsts, kura aptur vai anulē karti, šo divu nedēļu laikā 
informē izdevēju Pusi vai  – Savienības gadījumā – izdevēju dalībvalsti p ar kartes anulēšanas vai 
apturēšanas iemesliem.   
6. Izdevējas Puses kompetentā iestāde var prasīt, lai transportlīdzekļa vadītājs aizstātu vadītāja 
karti ar jaunu, ja tas ir vajadzīgs, lai izpildītu attiecīgās tehniskās specifikācijas.   
7. Katra Puse vei c visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu vadītāja karšu viltošanu.  
8. Šis pants neliedz Pusei vai – Savienības gadījumā – dalībvalstij izdot vadītāja karti 
transportlīdzekļa vadītājam, kura parastā dzīvesvieta ir tajā minētās Puses teritorijas daļā, uz ko šis 
 
874 
 pielikums neattiecas, ar noteikumu, ka šādos gadījumos tiek piemēroti attiecīgie šīs iedaļas 
noteikumi.  
10. pants. Vadītāja karšu atjaunošana  
1. Ja atjaunošanas gadījumā transportlīdzekļa vadītāja parastās dzīvesvietas Puse nav tā, kas izdevusi 
viņa pašreizējo karti, un ja iepriekšējās Puses iestādēm ir pieprasīts atjaunot vadītāja karti, tās 
informē iestādes, kuras ir izdevušas iepriekšējo karti, par tās atjaunošanas iemesliem.  
2. Ja ir iesniegts pieprasījums atjaunot karti, kurai derīguma termiņš tūlī t beigsies, kompetentā iestāde 
izsniedz jaunu karti pirms derīguma termiņa beigām ar noteikumu, ka pieprasījums nosūtīts šā 
pielikuma B  daļas 4.  iedaļas 5.  pantā noteiktajā termiņā.  
11. pants. Nozagtas, pazaudētas vai bojātas vadītāja kartes  
1. Izdevējas ie stādes uztur izdoto, nozagto, pazaudēto un bojāto vadītāja karšu reģistru laikposmā, kas 
nav mazāks par to derīguma termiņu.  
2. Ja vadītāja karte ir bojāta, nedarbojas pareizi, ir pazaudēta vai nozagta, kompetentās iestādes tā 
parastās dzīvesvietas Pusē aizs tāj karti astoņu darba dienu laikā pēc detalizēta pieprasījuma 
saņemšanas.  
12. pants. Vadītāja karšu savstarpēja atzīšana  
1. Katra Puse atzīst otras Puses izdotās vadītāja kartes.  
2. Ja Puses izdotas derīgas vadītāja kartes turētājs ir iedibinājis savu parast o dzīvesvietu otrā Pusē 
un ir lūdzis viņa karti apmainīt pret līdzvērtīgu vadītāja karti, Puse vai – Savienības gadījumā – 
dalībvalsts, kas veic apmaiņu, ir atbildīga par to, lai pārbaudītu, vai uzrādītā karte joprojām ir 
derīga.  
3. Puses vai – Savienības ga dījumā – dalībvalstis, kas veic apmaiņu, veco karti atdod izdevējas Puses 
iestādēm vai – Savienības gadījumā – izdevējas dalībvalsts iestādēm un norāda šādas rīcības 
iemeslus.  
4. Ja Puse vai – Savienības gadījumā – dalībvalsts aizstāj vai apmaina vadītāja ka rti, aizstāšanu vai 
apmaiņu un jebkādu turpmāku aizstāšanu vai apmaiņu reģistrē minētajā Pusē vai – Savienības 
gadījumā – minētajā dalībvalstī.  
13. pants. Elektroniska informācijas apmaiņa par vadītāja kartēm  
1. Lai nodrošinātu to, ka pieteikuma iesniedzēja m jau nav derīgas vadītāja kartes, Puses vai – 
Savienības gadījumā – dalībvalstis uztur valsts elektroniskos reģistrus, kuros ir iekļauta turpmāk 
minētā informācija par vadītāja kartēm, vismaz tik ilgu laikposmu, kāds ir minēto karšu derīguma 
termiņš:   
—  transportlīdzekļa vadītāja uzvārds un vārds;  
—  transportlīdzekļa vadītāja dzimšanas datums un, ja zināms, dzimšanas vieta;  
 
875 
 —  derīgas transportlīdzekļa vadītāja apliecības numurs un valsts, kas izdevusi transportlīdzekļa 
vadītāja apliecību (ja tas ir  piemērojams);  
—  vadītāja kartes statuss; un  
—  vadītāja kartes numurs.  
2. Pušu vai – Savienības gadījumā – dalībvalstu elektroniskie reģistri ir savstarpēji savienoti un pieejami 
visā Pušu teritorijā, izmantojot ziņojumapmaiņas sistēmu TACHOnet vai saderīgu sistēmu. Ja tiek 
izmantota saderīga sistēma, elektronisko datu apmaiņa a r otro Pusi ir iespējama, izmantojot 
ziņojumapmaiņas sistēmu TACHOnet .  
3. Izdodot, aizstājot un vajadzības gadījumā atjaunojot vadītāja karti, Puses vai – Savienības gadījumā – 
dalībvalstis, izmantojot elektronisko datu apmaiņu, pārbauda, vai transportlīdzekļa vadītājam jau nav 
citas derīgas vadītāja kartes. Datu apmaiņa ir iero bežota līdz datiem, kas nepieciešami, lai veiktu šo 
pārbaudi.  
4. Kontrolieriem var būt piekļuve elektroniskajam reģistram, lai varētu pārbaudīt vadītāja kartes 
statusu.  
14. pants. Tahogrāfu iestatījumi  
1. Digitālie tahogrāfi nav iestatīti tā, lai tie automāti ski pārslēgtos uz konkrētu darbības kategoriju, kad 
transportlīdzekļa motors vai aizdedze ir izslēgta, izņemot gadījumu, ja transportlīdzekļa vadītājs 
joprojām spēj manuāli izvēlēties pareizo darbības kategoriju.  
2. Transportlīdzekļos uzstāda tikai vienu tah ogrāfu, izņemot laukizmēģinājumus.  
3. Katra Puse aizliedz ražot, izplatīt, reklamēt un/vai pārdot ierīces, kas konstruētas un/vai paredzētas, 
lai veiktu manipulācijas ar tahogrāfiem.  
15. pants. Kravu autopārvadātāju atbildība  
1. Kravu autopārvadātāji ir atbil dīgi par to, lai nodrošinātu, ka to transportlīdzekļa vadītāji ir atbilstīgi 
apmācīti un instruēti attiecībā uz digitālo, viedo vai analogo tahogrāfu pareizu darbību, tie veic 
regulāras pārbaudes, lai pārliecinātos, ka to transportlīdzekļa vadītāji tahogrā fus izmanto pareizi, un 
tie ne tiešā, ne netiešā veidā nemudina transportlīdzekļa vadītājus uz tahogrāfu ļaunprātīgu 
izmantošanu.  
Kravu autopārvadātāji to transportlīdzekļu vadītājiem, kuros uzstādīts analogais tahogrāfs, izsniedz 
pietiekamu skaitu reģist rācijas diagrammu, ņemot vērā reģistrācijas diagrammu personisko raksturu, 
darba laikposma ilgumu un iespējamo vajadzību nomainīt bojātās reģistrācijas diagrammas vai 
pilnvarotu kontrolieru atsavinātās reģistrācijas diagrammas. Kravu autopārvadātāji transp ortlīdzekļa 
vadītājiem izsniedz tikai apstiprināta parauga reģistrācijas diagrammas, kas piemērotas izmantošanai 
transportlīdzeklī uzstādītajā ierīcē.  
Kravu autopārvadātājs nodrošina, lai, ņemot vērā darba laikposma ilgumu, inspekcijas gadījumā pēc 
kontro liera pieprasījuma var pareizi izdrukāt datus no tahogrāfa.  
2. Ja izdrukas ir veiktas, lai nodrošinātu atbilstību šā pielikuma B  daļas 4.  iedaļas 9.  pantam, kravu 
autopārvadātāji reģistrācijas diagrammas un izdrukas hronoloģiskā secībā un salasāmā veidā glab ā 
 
876 
 vismaz vienu gadu pēc to izmantošanas un pēc attiecīgo transportlīdzekļa vadītāju pieprasījuma 
izsniedz viņiem kopijas. Kravu autopārvadātāji pēc attiecīgo transportlīdzekļa vadītāju pieprasījuma 
izsniedz arī kopijas datiem, kas lejupielādēti no vadītāja  kartēm, kopā ar minēto kopiju izdrukām. 
Reģistrācijas diagrammas, izdrukas un lejupielādētos datus pēc pieprasījuma uzrāda vai nodod 
pilnvarotam kontrolierim.  
3. Kravu autopārvadātāji ir atbildīgi par šīs iedaļas un šā pielikuma B  daļas 4.  iedaļas pārkāpumi em, ko 
izdarījuši to transportlīdzekļa vadītāji vai to rīcībā esošie transportlīdzekļa vadītāji. Tomēr katra Puse 
var noteikt, ka šāda atbildība ir atkarīga no tā, vai kravu autopārvadātājs ir pārkāpis šā panta 1. 
punkta pirmo daļu un šā pielikuma B  daļas 2. iedaļas 7. panta 1. un 2.  punktu.  
16. pants. Procedūras kravu autopārvadātājiem iekārtas nepareizas darbības gadījumā  
1. Tahogrāfa bojājuma vai nepareizas darbības gadījumos kravu autopārvadātājs iespējami drīz to 
nodod remontā apstiprinātam montierim va i darbnīcai.  
2. Ja transportlīdzeklis nevar atgriezties kravu autopārvadātāja telpās vienas nedēļas laikposmā pēc 
bojājuma vai nepareizas darbības konstatēšanas, remontu veic pa ceļam.  
3. Katra Puse vai – Savienības gadījumā – dalībvalstis kompetentajām iestād ēm piešķir pilnvaras aizliegt 
izmantot transportlīdzekli gadījumos, kad bojājums vai nepareiza darbība nav novērsta, kā noteikts 
1. un 2.  punktā, ciktāl tas atbilst attiecīgās Puses valsts tiesību aktiem.  
17. pants. Tahogrāfa karšu izdošanas procedūra  
Eiropas Komisija iesniedz Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm kriptogrāfisko materiālu 
tahogrāfu karšu izdošanai transportlīdzekļa vadītājiem, darbnīcām un kontroles iestādēm saskaņā ar 
Eiropas galvenās sertifikācijas iestādes ( European Root Certifi cation Authority  (ERCA )) un Apvienotās 
Karalistes politiku attiecībā uz sertifikātiem.   
   
 
877 
 ROAD -2. PIELIKUMS. REGULĀRO UN SPECIĀLO  REGULĀRO STARPTAUTI SKO PĀRVADĀJUMU 
ATĻAUJAS PARAUGS  
(Atļaujas pirmā lappuse)  
(Oranžs papīrs – DIN A4)  
(Formulējama tās Puses oficiālajā( -ās) valodā( -ās) vai kādā no oficiālajām valodām, kur 
iesniedz pieteikumu)  
  
Atļauja  
Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas 
kopienu, no vienas puses, un Lielbritān ijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, Otrās 
daļas Trešā temata I  sadaļu [Kravu autopārvadājumi]    
  
IZDOŠANAS VALSTS:  
……………………………………………………………………………….…..  
Atļaujas izdevējiestāde:  ……………………………………………………………………………….  
Izdošanas valsts atšķirī bas zīme: ……………. (130)  
ATĻAUJA Nr.:  ……………………………... 
regulāriem pārvadājumiem □ (2) speciāliem regulāriem 
pārvadājumiem □ (2)  
ar autobusiem starp Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas 
Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no 
otras puses, līgumslēdzējām pusēm,   
Pārvadātājam: 
…………………………………………………………………………………………………...  
………………………………………………………………………………………………………..  
Pārvadātāja vai  –  uzņēmumu grupas vai partnerības gadījumā – pilnvarotā pārvadātāja uzvārds un 
vārds vai uzņēmuma nosaukums:  
Adrese:  
…………………………………………………………………………………………………... 
……………………………………………………………………………………………………………  
...  
Tālrunis un fakss vai e -pasts:  
                                                            
130  Austrija (A), Beļģija (B), Bulgārija (BG), Čehijas Republika (CZ), Dānija (DK), Francija (F), Grieķija (GR), 
Horvātija (HR), Igaunija (EST), It ālija (I), Īrija (IRL), Kipra (CY), Latvija (LV), Lietuva (LT), Luksemburga (L), Malta 
(MT), Nīderlande (NL), Polija (PL), Portugāle (P), Rumānija (RO), Slovākijas Republika (SK), Slovēnija (SLO), 
Somija (FIN), Spānija (E), Ungārija (H), Vācija (D), Zviedr ija (S), Apvienotā Karaliste (UK); jāaizpilda.  
2 Attiecīgi atzīmēt vai aizpildīt.  
 
878 
 .…………………………………………………………………………….  
……………………………………………………………………………… ………………………..   
 
 
 
(Atļaujas otrā lappuse)  
Pārvadātāja nosaukums, adrese, tālruņa un faksa numuri vai e -pasta adreses vai – pārvadātāju grupu vai 
partnerību gadījumā  – visu pārvadātāju grupas vai partnerības pārvadātāju nosaukumi; turklāt norāda visu 
apakšuz ņēmēju nosaukumus:  
(1) ……………………………………………………………………………………………………………  
(2) ……………………………………………………………………………………………………………  
(3) ……………………………………………………………………………………………………………  
(4) ……………………………………………………………………………………………………………  
(5) ……………………………………………………………………………………………………………  
Vajadzības gadījumā pievienots saraksts.  
Atļaujas derīguma termiņš: no: ………………………………. līdz: ……………………………..……...  
Izdošanas vieta un datums: ………………………………………………………………………………………..  
Izdevējiestādes vai aģentūras paraksts un zīmogs: ……………………………………………………..  
1. Ma ršruts: ……………………………………………………………………………………………………….  
………………………………………………………………………………………..:…………………….….  
(a) Pārvadājumu sākumpunkts: …………………………………...…………………………………  
……………………………………………………………………..............…………………………………....  
(b) Pārvadājumu galapunkts: …………….……………………………… ……………………..  
…………………………………………………………..……………………………………………………....  
Pamatmaršruts, pasvītrojot pasažieru iekāpšanas un izkāpšanas punktus: ………………..……..…………  
…………………………………………………………………………………………………………………..  
2. Kustības grafiks: 
………………………………………………………………………………………………. .….  
(pievienots šai atļaujai)  
3. Speciālie regulārie 
pārvadājumi:  
a) Pasažieru kategorija: ………………….………………….…….  
……………………………...........................................................................  
4. Citi nosacījumi vai īpaši noteikumi …...…………...................................................  
.............................................................................................................  
 
879 
 ............................................. ................................................................  
Atļaujas izdevējiestādes zīmogs Svarīgs 
paziņojums:   
1)  Šī atļauja ir derīga visam braucienam.  
2)  Atļauju vai atļaujas izdevējiestādes apliecinātu kopiju visu brauciena laiku glabā transp ortlīdzeklī un pēc 
pieprasījuma uzrāda izpildes amatpersonām.  
3)  Maršruta sākumpunkts vai galapunkts ir tās līgumslēdzējas puses teritorijā, kurā pārvadātājs veic 
uzņēmējdarbību un kurā reģistrēti autobusi.  
(Atļaujas trešā lappuse)  
  
VISPĀRĪGI APSVĒRUMI  
  
(1) Pasažieru autopārvadātājs pārvadājumus sāk laikposmā, kas norādīts atļauju piešķīrušās 
atļaujas izdevējiestādes lēmumā.  
  
(2) Izņemot nepārvaramas varas gadījumus, pārvadātājs, kas nodrošina regulāros vai 
speciālos regulāros starptautis kos pārvadājumus, veic visus pasākumus nolūkā garantēt 
pārvadājumu atbilstību atļaujā norādītajiem nosacījumiem.  
  
(3) Pārvadātājs publisko informāciju par pārvadājumu maršrutu, pieturvietām, kustības 
grafiku, braukšanas maksām un pārvadāšanas nosacījumiem.  
  
(4) Neskarot dokumentus, kas attiecas uz transportlīdzekli un tā vadītāju (piemēram, 
transportlīdzekļa reģistrācijas apliecība un transportlīdzekļa vadītāja apliecība), 
turpmāk norādītie dokumenti ir kontroles dokumenti, kas prasīti saskaņā ar 
Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas 
Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto 
Karalisti, no otras puses, Otrās daļas Trešā temata II  sadaļas [Pasažieru 
autopārvadājumi] X+4  pantu  un glabājami transportlīdzeklī un pēc pieprasījuma 
uzrādāmi attiecīgi pilnvarotam kontroles darbiniekam:   
  
– regulāro vai speciālo regulāro starptautisko pārvadājumu atļauja vai tās 
apliecināta kopija;  
  
– pārvadātāja licence starptautiskajiem pasažieru autopārvadājumiem , kas izdota 
saskaņā ar Apvienotās Karalistes vai Savienības tiesību aktiem, vai tās apliecināta 
kopija;  
  
– speciālo regulāro starptautisko pārvadājumu gadījumā  – starp organizētāju un 
pārvadātāju noslēgtais līgums vai tā apliecināta kopija, kā arī dokumen ts, kas 
apliecina, ka speciālo regulāro pārvadājumu pasažieri ir īpaša pasažieru 
kategorija, no kuras izslēgti citi pasažieri;  
  
 
880 
 – ja pārvadātājs, kas nodrošina regulāros vai speciālos regulāros pārvadājumus, 
zināmu laiku un izņēmuma apstākļos izmanto papil du transportlīdzekļus, papildus 
iepriekš minētajiem attiecīgajiem dokumentiem – starp pārvadātāju, kas veic 
regulāros vai speciālos regulāros starptautiskos pārvadājumus, un uzņēmumu, kas 
nodrošina papildu transportlīdzekļus, noslēgtā līguma kopija vai līd zvērtīgs 
dokuments.  
(Atļaujas ceturtā lappuse)  
  
VISPĀRĪGI APSVĒRUMI (turp.)  
  
(5) Pārvadātāji, kuri nodrošina regulāros starptautiskos pārvadājumus, izņemot speciālos 
regulāros pārvadājumus, izdod transporta biļetes, kas apliecina pasažiera tiesības tikt 
pārvadātam un ir kontroles dokuments, kas liecina par individuāla vai kolektīva 
pārvadājuma līguma noslēgšanu starp pasažieri un pārvadātāju. Biļetēs, kas var arī būt 
elektroniskas, norāda:  
  
(a) pārvadātāja nosaukumu;  
  
(b) brauciena sākumpunktu un galapunktu un attiecīgā gadījumā atpakaļbraucienu;  
  
(c) biļetes derīguma termiņu un attiecīgā gadījumā izbraukšanas datumu un laiku;  
  
(d) maksu par braucienu.  
  
Pasažieris uzrāda biļeti pēc attiecīgi pilnvarota kontroles darbinieka pieprasījuma.  
  
(6) Pārvadātāji, kas nodrošina pasažieru regulāros vai speciālos reg ulāros starptautiskos 
pārvadājumus, ļauj veikt visas pārbaudes, kuru nolūks ir nodrošināt, ka pārvadājumi 
tiek veikti pareizi, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanas laiku un 
transportlīdzekļa vadītāju atpūtas laikposmiem, ceļu satiksmes drošību  un emisijām.  
  
________________  
  
 
881 
 ROAD -3. PIELIKUMS. REGULĀRO UN SPECIĀLO REGULĀRO STARPTAUTISKO PĀRVADĀJUMU 
ATĻAUJAS PIETEIKUMA PARAUGS  
(Balts papīrs – DIN A4)  
(Formulējama tās Puses oficiālajā( -ās) valodā( -ās) vai kādā no oficiālajām valodām, kur 
iesniedz pieteikumu)  
  
REGULĀRO STARPTAUTISKO PĀRVADĀJUMU   
VAI SPECIĀLO REGULĀRO STARPTAUTISKO PĀRVADĀJUMU ATĻAUJAS 
PIETEIKUMA VAI ATĻAUJAS ATJAUNOŠANAS PIETEIKUMA VE IDLAPA (131)  
Regulāro pārvadājumu sākšana  □ 
Speciālo regulāro pārvadājumu sākšana  □ 
Pārvadājumu atļaujas atjaunošana  □ 
Pārvadājumu atļaujas nosacījumu izmaiņas,  □  
ko veic ar autobusiem starp Pusēm saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un 
Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras 
puses,  
………………………………………………………………………………………………………........  
(Atļaujas izdevējiestāde)  
1. Pieteikuma iesniedzēja pārvadātāja uzvār ds un vārds vai nosaukums; ja pieteikumu iesniedz pārvadātāju 
grupa vai partnerība, tā pārvadātāja nosaukums, kuru pārējie pārvadātāji pilnvarojuši iesniegt 
pieteikumu:  
………………………………………………………………………………………………………........  
………………………………………………………………………………………………… ……........  
2. Pārvadājumus veic (1)  
pārvadātājs □ pārvadātāju grupa □ partnerība □ apakšuzņēmējs □  
3. Pārvadātāja nosaukumi un adreses vai – pārvadātāju grupas vai partnerības gadījumā – visu pārvadātāju 
grupas vai partnerības  pārvadātāju nosaukumi; turklāt norāda visu apakšuzņēmēju nosaukumus (2)  
3.1 …………………………………………………..………. tālr. ………………….…….…  
3.2 ……………………………………………………..….… tālr. ………………….……….  
3.3 ………………………………………………………....... tālr. ………………….....….…  
3.4 …………………………………………………………... tālr. ……………………......…  
 
(Atļaujas pieteikuma vai atļaujas atjaunošanas pieteikuma otrā lappuse)  
 
4 Speciālo regulāro pārvadājumu gadījumā:  
                                                            
131 Attiecīgi atzīmēt vai aizpildīt.  
2 Attiecīgā gadījumā pievienot 
sarakstu.  
 
882 
 4.1 Pasažieru kategorija: (132) strādājošie □ skolēni/studenti □ citi □   
5 Prasītās atļaujas ilgums vai datums, kurā beidzas pārvadājumu veikšana:  
………………………………………………………………………………………………….........  
6 Galvenais pārvadājumu maršruts (pasvītrot pieturvietas, kurās tiek uzņemti vai izlaisti pasažieri, norādīt 
pilnas adreses): (133)  
……………………………………………………………………………………………...……….........  
…..………………………………………………………………………………………………............... 
…………………………………………………………………………………………………….............  
7 Pārvadājumu veikšanas periods: …………………………………………………………………….…….  
…………………………………………………………………………………………………..………....  
………………………………………………………………………………………………… ..………....  
8 Biežums (dienā, nedēļā utt.): ………………………………………………………...…….  
9 Braukšanas maksas ……………………………………… Pielikums pievienots.  
10 Iekļaut braukšanas grafiku, kas ļauj pārliecināties par atbilstību starptautiskajiem noteikumiem par 
transportlīdzekļa vadīšanas laiku un transportlīdzekļa vadītāju atpūtas laikposmiem.  
11 Pieprasītais atļauju vai atļauju apliecināto kopiju skaits: ( 3)  
……… …………………………………………………………………………………………….........  
12 Papildinformācija:  
………………………………………………………………………………………………........…….  
(Vieta un datums) (Pieteikuma iesniedzēja paraksts)  
………………………………………………………………………………………………………….  
Pieteikuma iesniedzēja uzmanība tiek vērsta uz to, ka pieteikuma iesniedzēja rīcībā jābūt tik daudzām atļaujas 
izdevējiestādes izsniegtajām atļaujām vai atļauju apliecinātajām kopijām, cik transportlīdzekļi vienlaikus ir 
vajadzīgi attiecīgo pārvadājumu vei kšanai, jo atļaujai vai tās apliecinātai kopijai jāglabājas transportlīdzeklī.  
Svarīga piezīme  
Pieteikumam noteikti jāpievieno:  
(a) kustības grafiks, kurā norādītas laika nišas, kas paredzētas kontrolei attiecīgajās robežšķērsošanas vietās;  
(b) saskaņā ar vals ts vai Savienības tiesību aktiem izdotas( -u) pārvadātāja( -u) licences( -ču) starptautiskajiem 
pasažieru pārvadājumiem pa autoceļiem apliecināta kopija;  
(c) piemērota mēroga karte, kurā atzīmēts maršruts un pieturvietas, kurās tiek uzņemti vai izlaisti pasažier i;  
(d) braukšanas grafiks, kas ļauj pārliecināties par atbilstību starptautiskajiem noteikumiem par transportlīdzekļa 
vadīšanas laiku un transportlīdzekļa vadītāju atpūtas laikposmiem;  
(e) jebkāda lietderīga informācija par autoostām.    
                                                            
132 Attiecīgi atzīmēt vai aizpildīt.  
133 Atļaujas izdevējiestāde var prasīt, lai šai pieteikuma veidlapai atsevišķi tiktu pievienots pilnīgs pieturvietu, 
kurās tiek uzņemti vai izlaisti pasažieri, saraksts ar pilnām adresēm. 3 Aizpildīt pēc vajadzības.  
 
883 
 
ROAD -4. PIELIKUMS. NEREGULĀRO PĀRVADĀJUMU BRAUCIENA VEIDLAPAS PARAUGS  
 
 
BRAUCIENA VEIDLAPA Nr. ............. grāmatiņā Nr.  .............  
(krāsa – “Pantone 358” (gaiši zaļa) vai pēc iespējas tuvu šai krāsai, DIN A4 formāta nekrītots papīrs)  
NEREGULĀRIE PĀRVADĀJUMI AR KABOTĀŽU  UN NEREGULĀRIE PĀRVADĀJUMI AR TRANZĪTU  
(Ja vajadzīgs, katru punktu var papildināt uz atsevišķas lapas)  
1 
Autobusa reģistrācijas numurs   
………………………………………………………  
Vieta, datums un pārvadātāja paraksts  
2  
 
 
Pārvadātājs un – attiecīgā gadījumā – 
apakšuzņēmējs  vai pārvadātāju grupa  1. …………………………………………………  
2. …………………………………………………  
3. …………………………………………………  
3 
Transportlīdzekļa vadītāja( -u) vārds, uzvārds  1. …………………………………………………  
2. …………………………………………………  
3. …………………………………………………  
4 Organizācija vai persona, kas atbild par 
neregulāro pārvadājumu  1. ………………………. 2. ……………………….  
3. ………………………. 4. ……………………….  
5 Pārvadājuma veids  Neregulārais pārvadījums ar kabotāžu  
Neregulārais pārvadājums ar tranzītu  
6 Pārvadājuma sākumpunkts: ………………………… Valsts: …………………………  
Pārvadājuma galapunkts: ………………………… Valsts: …………………………  
7 Brauciens  Maršruts / dienas posmi un/vai 
pasažieru iekāpšanas vai izkāpšanas 
punkti  Pasažieru 
skaits  Tukšs 
(atzīmē ar 
X)  Plānotie km  
Datumi  no līdz 
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
8 Pārsēšanās punkti, ja tādi ir, ar citu 
pārvadātāju no tās pašas grupas  Izkāpušo 
pasažieru 
skaits  Izkāpušo pasažieru 
galamērķis  Pārvadātājs, kas 
uzņēmis pasažierus  
    
 
884 
     
9 Neparedzētas izmaiņas  
………………………………………………………………………………………………………………  
………………………………………………………………………………………………………………  
 
 
 
 
FISH.1.  PIELIKUMS  
 
ES AK ES AK ES AK ES AK ES AK ES AK
1ALF/3X14- Beriksas (3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 14)AK,Savienības unstarptautiskie ūdeņi 3.,4.,5.,6.,7.,8.,9.,10.,12.
un 14. zonā96,95 3,05 96,95 3,05 96,95 3,05 96,95 3,05 96,95 3,05 96,95 3,05
2ANF/07. Makšķerniekzivju dzimta (7) 7. zona 78,78 21,22 78,24 21,76 77,70 22,30 77,05 22,95 76,62 23,38 76,62 23,38
3ANF/2AC4-C Makšķerniekzivju dzimta (Ziemeļjūra) AK un Savienības ūdeņi 4. zonā; AK ūdeņi 2.a zonā 13,74 86,26 12,92 87,08 12,11 87,89 11,13 88,87 10,48 89,52 10,48 89,52
4ANF/56-14Makšķerniekzivju dzimta (ūdeņi uzriet. no
Skotijas)6. zona; AKunstarptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi
12. un 14. zonā60,99 39,01 59,62 40,38 58,25 41,75 56,60 43,40 55,50 44,50 55,50 44,50
5ARU/1/2. Ziemeļatlantijas argentīna (1, 2) AK un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā 56,90 43,10 56,90 43,10 56,90 43,10 56,90 43,10 56,90 43,10 56,90 43,10
6ARU/3A4-C Ziemeļatlantijas argentīna (Ziemeļjūra) AK un Savienības ūdeņi 4. zonā; Savienības ūdeņi 3.a zonā 98,40 1,60 98,40 1,60 98,40 1,60 98,40 1,60 98,40 1,60 98,40 1,60
7ARU/567. Ziemeļatlantijas argentīna (rietumu) 6. un 7. zona; AK un starptautiskie ūdeņi 5. zonā 94,41 5,59 94,41 5,59 94,41 5,59 94,41 5,59 94,41 5,59 94,41 5,59
8BLI/12INT- Zilā jūraslīdaka (st. ūd. 12) Starptautiskie ūdeņi 12. zonā 99,14 0,86 99,14 0,86 99,14 0,86 99,14 0,86 99,14 0,86 99,14 0,86
9BLI/24- Zilā jūraslīdaka (Ziemeļjūra) AK un starptautiskie ūdeņi 2. zonā; AK un Savienības ūdeņi 4. zonā 73,19 26,81 73,19 26,81 73,19 26,81 73,19 26,81 73,19 26,81 73,19 26,81
10BLI/5B67- Zilā jūraslīdaka (rietumu) 6. un 7. zona; AK un starptautiskie ūdeņi 5. zonā 77,31 22,69 76,73 23,27 76,16 23,84 75,46 24,54 75,00 25,00 75,00 25,00
11BOR/678- Kaproīdu dzimta (rietumu) 6., 7. un 8. zona 93,65 6,36 93,65 6,36 93,65 6,36 93,65 6,36 93,65 6,36 93,65 6,36
12BSF/56712- Melnā mataste (rietumu)6.un7. zona; AKunstarptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie
ūdeņi 12. zonā94,31 5,69 94,31 5,69 94,31 5,69 94,31 5,69 94,31 5,69 94,31 5,69
13COD/07A. Menca (Īrijas jūra) 7.a zona 56,05 43,95 55,84 44,16 55,63 44,37 55,37 44,63 55,20 44,80 55,20 44,80
14COD/07D. Menca (Lamanša austrumdaļa) 7.d zona 90,75 9,25 90,75 9,25 90,75 9,25 90,75 9,25 90,75 9,25 90,75 9,25
15COD/5BE6A Menca (uz rietumiem no Skotijas)6.a zona; AK un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12° 
00' W30,23 69,77 27,37 72,63 24,51 75,49 21,08 78,92 18,79 81,21 18,79 81,21
16COD/5W6-14 Menca (Rokola)6.b zona; AKunstarptautiskie ūdeņi 5.b zonā uzrietumiem no12°
00' W un 12. un 14. zonā33,95 66,05 31,71 68,29 29,47 70,53 26,78 73,22 24,99 75,01 24,99 75,01
17COD/7XAD34 Menca (Ķeltu jūra)7.b, 7.c, 7.e-k, 8., 9.un 10. zona; Savienības ūdeņi CECAF 
34.1.1. zonā90,70 9,30 90,47 9,53 90,23 9,77 89,95 10,05 89,76 10,24 89,76 10,24
18DGS/15X14 Dzelkņu haizivs (rietumu)6.,7.un8. zona; AKunstarptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie
ūdeņi 1., 12. un 14. zonā57,53 42,47 56,61 43,39 55,69 44,31 54,58 45,42 53,84 46,16 53,84 46,16
19DWS/56789- Dziļūdens haizivis (rietumu) 6., 7., 8. un 9. zona; AK un starptautiskie ūdeņi 5. zonā 100,00 0,00 100,00 0,00 100,00 0,00 100,00 0,00 100,00 0,00 100,00 0,00
20HAD/07 A. Pikša (Īrijas jūra) 7.a zona 47,24 52,76 46,42 53,58 45,61 54,39 44,63 55,37 43,98 56,02 43,98 56,02
21HAD/5BC6A. Pikša (uz rietumiem no Skotijas) 6.a zona; AK un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā 19,39 80,61 19,39 80,61 19,39 80,61 19,39 80,61 19,39 80,61 19,39 80,61
22HAD/6B1214 Pikša (Rokola)AK, Savienības unstarptautiskie ūdeņi 6.b zonā; starptautiskie
ūdeņi 12. un 14. zonā16,76 83,24 16,32 83,68 15,88 84,12 15,35 84,65 15,00 85,00 15,00 85,00
23HAD/7X7A34 Pikša (Ķeltu jūra) 7.b–k, 8., 9. un 10. zona; Savienības ūdeņi CECAF  34.1.1. zonā 84,00 16,00 83,00 17,00 82,00 18,00 80,80 19,20 80,00 20,00 80,00 20,00
24HER/07A/MM Siļķe (Īrijas jūra) 7.a zona uz ziemeļiem no 52° 30’N 11,01 88,99 8,50 91,50 6,00 94,00 2,99 97,01 0,99 99,01 0,99 99,01No 2026. gada # Kods Vispārpieņemtais nosaukums ICES  apgabaliDaļas
2021 2022 2023 2024 2025
 
885 
  
25HER/5B6ANB Siļķe (uz rietumiem no Skotijas) 6.b un 6.aN zona; AK un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā 35,95 64,05 35,34 64,66 34,74 65,26 34,01 65,99 33,53 66,47 33,53 66,47
26HER/7EF. Siļķe (Lamanša rietumdaļa un Bristoles līcis) 7.e un 7.f zona 50 50 50 50 50 50 50 50 50 50 50 50
27HER/7G-K. Siļķe (Ķeltu jūra) 7.a zona uz dienvidiem no 52°30’N, 7.g, 7.h, 7.j un 7.k zona 99,88 0,12 99,88 0,12 99,88 0,12 99,88 0,12 99,88 0,12 99,88 0,12
28HKE/2AC4-C Heks (Ziemeļjūra) AK un Savienības ūdeņi 4. zonā; AK ūdeņi 2.a zonā 60,67 39,33 57,11 42,89 53,56 46,44 49,29 50,71 46,45 53,55 46,45 53,55
29HKE/571214 Heks (rietumu)6.un7. zona; AKunstarptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie
ūdeņi 12. un 14. zonā80,33 19,67 80,05 19,95 79,77 20,23 79,43 20,57 79,2 20,8 79,2 20,8
30JAX/2A-14 Stavridas (rietumu)AK un Savienības ūdeņi 4.a zonā; 6.,7.a–c, e–k zona; 8.a–b,
d–e zona; AK un starptautiskie ūdeņi 2.a un 5.b zonā;
starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā90,61 9,39 90,61 9,39 90,61 9,39 90,61 9,39 90,61 9,39 90,61 9,39
31JAX/4BC7DStavridas (Ziemeļjūras dienvidu daļa un
Lamanša austrumdaļa)AK un Savienības ūdeņi 4.b, 4.c un 7.d zonā 71,46 28,54 68,6 31,4 65,73 34,27 62,29 37,71 60 40 60 40
32L/W/2AC4-CMazmutes plekste un sarkanā plekste
(Ziemeļjūra)*Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā 35,97 64,03 35,48 64,52 34,98 65,02 34,39 65,61 34 66 34 66
33LEZ/07. Megrimi (7) 7. zona 81,37 18,63 80,65 19,35 79,93 20,07 79,07 20,93 78,5 21,5 78,5 21,5
34LEZ/2AC4-C Megrimi (Ziemeļjūra) AK un Savienības ūdeņi 4. zonā; AK ūdeņi 2.a zonā 3,74 96,26 3,74 96,26 3,74 96,26 3,74 96,26 3,74 96,26 3,74 96,26
35LEZ/56-14 Megrimi (uz rietumiem no Skotijas)6. zona; AKunstarptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi
12. un 14. zonā60,84 39,16 59,55 40,45 58,25 41,75 56,69 43,31 55,65 44,35 55,65 44,35
36LIN/03A-C. Jūraslīdaka (3a) Savienības ūdeņi 3.a zonā 92,65 7,35 92,65 7,35 92,65 7,35 92,65 7,35 92,65 7,35 92,65 7,35
37LIN/04-C. Jūraslīdaka (Ziemeļjūra) AK un Savienības ūdeņi 4. zonā 21,22 78,78 20,92 79,08 20,61 79,39 20,24 79,76 20 80 20 80
38LIN/6X14. Jūraslīdaka (rietumu) 6., 7., 8., 9. un 10. zona; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā 63,67 36,33 63,25 36,75 62,83 37,17 62,33 37,67 62 38 62 38
39NEP/*07U16 Norvēģijas omārs (Porkupīnas sēklis) ICES  7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība 85,32 14,68 85,32 14,68 85,32 14,68 85,32 14,68 85,32 14,68 85,32 14,68
40NEP/07. Norvēģijas omārs (7) 7. zona 61,68 38,32 60,76 39,24 59,84 40,16 58,74 41,26 58 42 58 42
41NEP/2AC4-C Norvēģijas omārs (Ziemeļjūra) AK un Savienības ūdeņi 4. zonā; AK ūdeņi 2.a zonā 13,38 86,62 13,38 86,62 13,38 86,62 13,38 86,62 13,38 86,62 13,38 86,62
42NOP/2A3A4. Esmarka menca (Ziemeļjūra) 3.a zona; AK un Savienības ūdeņi 4. zonā; AK ūdeņi 2.a zonā 85 15 82,5 17,5 80 20 77 23 75 25 75 25
43PLE/07A. Jūras zeltplekste (Īrijas jūra) 7.a zona 48,89 51,11 48,89 51,11 48,89 51,11 48,89 51,11 48,89 51,11 48,89 51,11
44PLE/56-14 Jūras zeltplekste (uz rietumiem no Skotijas)6. zona; AKunstarptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi
12. un 14. zonā39,23 60,77 39,23 60,77 39,23 60,77 39,23 60,77 39,23 60,77 39,23 60,77
45PLE/7DE. Jūras zeltplekste (Lamanšs)* 7.d un 7.e zona 70,36 29,64 70,27 29,73 70,18 29,82 70,07 29,93 70 30 70 30
46PLE/7FG. Jūras zeltplekste (7fg) 7.f un 7.g zona 74,86 25,14 74,58 25,42 74,3 25,7 73,96 26,04 73,74 26,26 73,74 26,26
47PLE/7HJK. Jūras zeltplekste (7hjk) 7.h, 7.j un 7.k zona 84,25 15,75 83,71 16,29 83,17 16,83 82,52 17,48 82,09 17,91 82,09 17,91
48POK/56-14 Saida (uz rietumiem no Skotijas) 6. zona; AK un starptautiskie ūdeņi 5.b, 12. un 14. zonā 62,32 37,68 58,99 41,01 55,66 44,34 51,66 48,34 49 51 49 51
49POK/7/3411 Saida (Ķeltu jūra) 7., 8., 9. un 10. zona; Savienības ūdeņi CECAF  34.1.1. zonā 84,86 15,14 84,9 15,1 84,93 15,07 84,97 15,03 85 15 85 15
50POL/07. Pollaks (7) 7. zona 78,03 21,97 77,27 22,73 76,51 23,49 75,61 24,39 75 25 75 25
51POL/56-14 Pollaks (uz rietumiem no Skotijas)6. zona; AKunstarptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi
12. un 14. zonā63,38 36,62 63,38 36,62 63,38 36,62 63,38 36,62 63,38 36,62 63,38 36,62
52PRA/2AC4-C Ziemeļu garnele (Ziemeļjūra) AK un Savienības ūdeņi 4. zonā; AK ūdeņi 2.a zonā 77,99 22,01 77,99 22,01 77,99 22,01 77,99 22,01 77,99 22,01 77,99 22,01
 
886 
  
53RJE/7FG. Sīkacu raja (7fg) 7.f un 7.g zona 56,36 43,64 53,39 46,61 50,42 49,58 46,86 53,14 44,49 55,51 44,49 55,51
54RJU/7DE. Cirtainā raja (Lamanšs) 7.d un 7.e zona 69,12 30,88 68,09 31,91 67,06 32,94 65,82 34,18 65,00 35,00 65,00 35,00
55RNG/5B67- Apaļdeguna garaste (rietumu) 6. un 7. zona; AK un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā 95,16 4,84 95,16 4,84 95,16 4,84 95,16 4,84 95,16 4,84 95,16 4,84
56RNG/8X14- Apaļdeguna garaste (8, 9, 10, 12, 14) Savienības un starptautiskie ūdeņi 8., 9., 10., 12. un 14. zonā 99,71 0,29 99,71 0,29 99,71 0,29 99,71 0,29 99,71 0,29 99,71 0,29
57SAN/2A3A4. Tūbītes (Ziemeļjūra, visi sēkļi) Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā 97,26 2,74 97,14 2,86 97,03 2,97 96,89 3,11 96,80 3,20 96,80 3,20
58SBR/678- Sarkanspuru pagele (rietumu) 6., 7. un 8. zona 90,00 10,00 90,00 10,00 90,00 10,00 90,00 10,00 90,00 10,00 90,00 10,00
59SOL/07A. Parastā jūrasmēle (Īrijas jūra) 7.a zona 77,15 22,86 77,03 22,97 76,92 23,08 76,79 23,21 76,70 23,30 76,70 23,30
60SOL/07D. Parastā jūrasmēle (Lamanša austrumdaļa) 7.d zona 80,31 19,69 80,23 19,77 80,15 19,85 80,06 19,94 80,00 20,00 80,00 20,00
61SOL/07E. Parastā jūrasmēle (Lamanša rietumdaļa) 7.e zona 38,97 61,03 38,60 61,40 38,24 61,76 37,79 62,21 37,50 62,50 37,50 62,50
62SOL/24-C. Parastā jūrasmēle (Ziemeļjūra) AK un Savienības ūdeņi 4. zonā; AK ūdeņi 2.a zonā 88,09 11,91 86,81 13,19 85,54 14,46 84,02 15,98 83,00 17,00 83,00 17,00
63SOL/56-14 Parastā jūrasmēle (uz rietumiem no Skotijas)6. zona; AKunstarptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi
12. un 14. zonā80,00 20,00 80,00 20,00 80,00 20,00 80,00 20,00 80,00 20,00 80,00 20,00
64SOL/7FG. Parastā jūrasmēle (7fg) 7.f un 7.g zona 69,35 30,65 68,93 31,07 68,51 31,49 68,01 31,99 67,67 32,33 67,67 32,33
65SOL/7HJK. Parastā jūrasmēle (7hjk) 7.h, 7.j un 7.k zona 83,33 16,67 83,33 16,67 83,33 16,67 83,33 16,67 83,33 16,67 83,33 16,67
66SPR/2AC4-C Brētliņa (Ziemeļjūra) AK un Savienības ūdeņi 4. zonā; AK ūdeņi 2.a zonā 96,18 3,82 96,18 3,82 96,18 3,82 96,18 3,82 96,18 3,82 96,18 3,82
67SPR/7DE. Brētliņa (Lamanšs) 7.d un 7.e zona 28,60 71,40 25,45 74,55 22,30 77,70 18,52 81,48 16,00 84,00 16,00 84,00
68SRX/07D. Rajveidīgās zivis (Lamanša austrumdaļa) 7.d zona 84,51 15,49 84,44 15,56 84,36 15,64 84,27 15,73 84,21 15,79 84,21 15,79
69SRX/2AC4-C Rajveidīgās zivis (Ziemeļjūra) AK un Savienības ūdeņi 4. zonā; AK ūdeņi 2.a zonā 32,73 67,27 32,29 67,71 31,86 68,14 31,35 68,65 31,00 69,00 31,00 69,00
70SRX/67AKXD Rajveidīgās zivis (rietumu) AK un Savienības ūdeņi 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā 71,06 28,94 70,54 29,46 70,02 29,98 69,40 30,60 68,99 31,01 68,99 31,01
71T/B/2AC4-C Akmeņplekste un gludais rombs (Ziemeļjūra)* Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā 81,82 18,18 81,37 18,63 80,91 19,09 80,36 19,64 80,00 20,00 80,00 20,00
72USK/04-C. Brosme (Ziemeļjūra) AK un Savienības ūdeņi 4. zonā 59,46 40,54 59,46 40,54 59,46 40,54 59,46 40,54 59,46 40,54 59,46 40,54
73USK/567EI. Brosme (rietumu) 6. un 7. zona; AK un starptautiskie ūdeņi 5. zonā 70,73 29,27 70,55 29,45 70,37 29,63 70,15 29,85 70,00 30,00 70,00 30,00
74WHG/07A. Merlangs (Īrijas jūra) 7.a zona 42,27 57,73 41,45 58,55 40,63 59,37 39,65 60,35 39,00 61,00 39,00 61,00
75WHG/56-14 Merlangs (uz rietumiem no Skotijas)6. zona; AKunstarptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi
12. un 14. zonā37,53 62,47 36,67 63,33 35,81 64,19 34,78 65,22 34,09 65,91 34,09 65,91
76WHG/7X7A-C Merlangs (Ķeltu jūra)* 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j un 7.k zona 88,95 11,05 88,89 11,11 88,84 11,16 88,77 11,23 88,73 11,27 88,73 11,27
 
887 
 FISH.2.  PIELIKUMS 
 
2.A AK, ES un Norvēģijas trīspusējie krājumi
ES AK ES AK ES AK ES AK ES AK ES AK
77 COD/2A3AX4 Menca (Ziemeļjūra)4. zona; AKūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa,
kas neietilpst Skagerakā un Kategatā47,03 52,97 46,02 53,98 45,02 54,99 43,81 56,19 43,00 57,00 43,00 57,00
78 HAD/2AC4. Pikša (Ziemeļjūra) 4. zona; AK ūdeņi 2.a zonā 18,45 81,55 17,80 82,20 17,14 82,86 16,35 83,65 15,83 84,17 15,83 84,17
79 HER/2A47DX Siļķe (piezveja Ziemeļjūrā) 4., 7.d zona un Savienības ūdeņi 2.a zonā 98,18 1,82 98,18 1,82 98,18 1,82 98,18 1,82 98,18 1,82 98,18 1,82
80 HER/4AB. Siļķe (Ziemeļjūra)AK, Savienības unNorvēģijas ūdeņi 4. zonā
uz ziemeļiem no 53° 30′ N71,33 28,67 70,42 29,58 69,50 30,50 68,41 31,59 67,68 32,32 67,68 32,32
81 HER/4CXB7DSiļķe (Ziemeļjūras dienvidu daļa 
un Lamanša austrumdaļa)4.c, 7.d zona, izņemot Blekvoteru 88,76 11,24 88,48 11,52 88,21 11,79 87,87 12,13 87,65 12,35 87,65 12,35
82 PLE/2A3AX4 Jūras zeltplekste (Ziemeļjūra)4. zona; AKūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa,
kas neietilpst Skagerakā un Kategatā71,54 28,46 71,54 28,46 71,54 28,46 71,54 28,46 71,54 28,46 71,54 28,46
83 POK/2C3A4 Saida (Ziemeļjūra) 3.a un 4. zona; AK ūdeņi 2.a zonā 77,71 22,29 76,78 23,22 75,85 24,15 74,74 25,26 74,00 26,00 74,00 26,00
84 WHG/2AC4. Merlangs (Ziemeļjūra) 4. zona; Savienības ūdeņi 2.a zonā 34,78 65,22 32,71 67,29 30,63 69,37 28,13 71,87 26,47 73,53 26,47 73,53
2.B Piekrastes valstu krājumi
ES AK ES AK ES AK ES AK ES AK ES AK
85 MAC/2A34. Makrele (Ziemeļjūra)3.aun4. zona; AKūdeņi 2.a zonā; Savienības
ūdeņi 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā93,91 6,09 93,78 6,22 93,65 6,35 93,50 6,50 93,40 6,60 93,40 6,60
86 MAC/2CX14- Makrele (rietumu)6.,7.,8.a, 8.b, 8.d un8.e zona; AK un
starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie
ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā35,15 64,85 34,06 65,94 32,98 67,02 31,67 68,33 30,80 69,20 30,80 69,20
87 WHB/1X14 Putasu (ziemeļu)AK,Savienības unstarptautiskie ūdeņi 1.,2.,
3.,4.,5.,6.,7.,8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12.un
14. zonā79,47 20,53 79,35 20,65 79,24 20,76 79,09 20,91 79,00 21,00 79,00 21,00
2.C ICCAT  krājumi
ES AK
88 ALB/AN05N Garspuru tunzivs (Ziemeļatlantija) Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N 98,48 1,52
89 BFT/AE45WMZilā tunzivs (ziemeļaustrumu
Atlantija)Atlantijas okeāns uzaustrumiem no45°W
un Vidusjūra99,75 0,25
90 BSH/AN05N Zilā haizivs (Ziemeļatlantija) Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N 99,9 0,12025 No 2026. gada
# Kods Vispārpieņemtais nosaukums ApgabalsDaļasNo 2026. gada
# Kods Vispārpieņemtais nosaukums ICES  apgabaliDaļas
2021 2022 2023 2024# Kods Vispārpieņemtais nosaukums ICES  apgabaliDaļas
2021 2022 2023 2024 2025
 
888 
  
91 SWO/AN05N Zobenzivs (Ziemeļatlantija) Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N 99,99 0,01
2.D NAFO  krājumi
ES AK
92 COD/N3M. Menca (NAFO 3M) NAFO  3M 83,66 16,34
2.E Īpaši gadījumi
ES AK
93 COD/1/2B. Menca (Svalbāra) 1. un 2.b zona 75,00 25,00
2.F Krājumi, kas sastopami tikai vienas Puses ūdeņos
ES AK
94 GHL/1/2INT Grenlandes paltuss (st. ūd. 1, 2) Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā 100,00 0,00
95 GHL/2A-C46Grenlandes paltuss (Ziemeļjūra un
ūdeņi uz rietumiem no Skotijas)6. zona; AKunSavienības ūdeņi 4. zonā; AK
ūdeņi 2.a zonā; AKunstarptautiskie ūdeņi
5.b zonā27,35 72,65
96 HER/06ACL. Siļķe (Klaida) 6. zona (Klaida) 0,00 100,00
97 HER/1/2- Siļķe (ASH)AK, Fēru salu, Norvēģijas unstarptautiskie
ūdeņi 1. un 2. zonā70,00 30,00
98 LIN/05EI. Jūraslīdaka (5) AK un starptautiskie ūdeņi 5. zonā 81,48 18,52
99 LIN/1/2. Jūraslīdaka (1, 2) AK un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā 77,78 22,22
100 NEP/5BC6.Norvēģijas omārs (uz rietumiem
no Skotijas)6. zona; AK un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā 2,36 97,64
101 RED/51214DSarkanasari [dziļūdens pelaģiskie]
(5, 12, 14)AK un starptautiskie ūdeņi 5. zonā;
starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā98,00 2,00
102 RED/51214SSarkanasari [seklūdens pelaģiskie]
(5, 12, 14)AK un starptautiskie ūdeņi 5. zonā;
starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā98,00 2,00
103 SBR/10- Sarkanspuru pagele (Azoru salas) Savienības un starptautiskie ūdeņi 10. zonā 99,12 0,88
104 SRX/89-C. Rajveidīgās zivis (8, 9) Savienības ūdeņi 8. un 9. zonā 99,78 0,22
105 USK/1214EI Brosme (1, 2, 14) AK un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā 71,43 28,57# Kods Vispārpieņemtais nosaukums ICES  apgabaliDaļas# Kods Vispārpieņemtais nosaukums ApgabalsDaļas
# Kods Vispārpieņemtais nosaukums ICES  apgabaliDaļas
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
889 
 FISH.3.  PIELIKUMS   
# Krājuma 
kods  Vispārpieņemtais nosaukums  ICES  apgabali  
10
6 ANF/8ABDE.  Makšķerniekzivju dzimta (8)  8.a, 8.b, 8.d un 8.e  zona  
10
7 BLI/03A - Zilā jūraslīdaka (3a)  Savienības ūdeņi 3.a zonā  
10
8 BSF/8910 - Melnā mataste (8, 9, 10)  8., 9. un 10.  zona  
10
9 COD/03AN.  Menca (Skageraks)  Skageraks  
11
0 HAD/03  A. Menca (3a)  3.a zona  
11
1 HER/03A.  Siļķe (3a)  3.a zona  
11
2 HER/03A -BC Siļķe (piezveja 3a)  3.a zona  
11
3 HER/6AS7BC  Siļķe (uz rietumiem no Īrijas)  6.aS, 7.b un 7.c  zona  
11
4 HKE/03A.  Heks (3a)  3.a zona  
11
5 HKE/8ABDE.  Heks (8)  8.a, 8.b, 8.d un 8.e  zona  
11
6 JAX/08C.  Stavridas (8c)  8.c zona  
11
7 LEZ/8ABDE.  Megrimi (8)  8.a, 8.b, 8.d un 8.e  zona  
11
8 MAC/2A4A -
N Makrele (Dānijai iedalītās 
zvejas iespējas Norvēģijas 
ūdeņos)  Norvēģijas ūdeņi 2.a un 4.a  zonā  
11
9 MAC/8C3411  Makrele (dienvidu)  8.c, 9. un 10. zona; Savienības ūdeņi CECAF  
34.1.1.  zonā  
12
0 PLE/03AN.  Jūras zeltplekste (Skageraks)  Skageraks  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
890 
 12
1 SPR/03A.  Brētliņa (3a)  3.a zona  
12
2 SRX/03A -C. Rajveidīgās zivis (3a)  Savienības ūdeņi 3.a  zonā  
12
3 USK/03A.  Brosme (3a)  3.a zona  
12
4 WHB/8C341
1 Putasu (dienvidu)  8.c, 9. un 10. zona; Savienības ūdeņi CECAF  
34.1.1.  zonā  
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
891 
 FISH.4.  PIELIKUMS. PROTOKOLS PAR PIEKĻUVI ŪDEŅIEM  
Apvienotā Karaliste un Savienība,  
APLIECINOT neatkarīgu piekrastes valstu suverēnās tiesības un saistības, ko īsteno Puses,  
UZSVEROT, ka katras Puses tiesības piešķirt otras Puses kuģiem piekļuvi, kas ļauj zvejot tās ūdeņos, ir 
parasti jāīsteno ikgadējās a pspriešanās pēc tam kad, ikgadējās apspriešanās ir noteiktas konkrēta 
gada KPN,  
ATZĪMĒJOT sociālos un ekonomiskos ieguvumus, ko sagādātu vēl viens stabilitātes periods, kurā 
zvejniekiem būtu atļauts līdz 2026.  gada 30.  jūnijam turpināt piekļūt otras Puses ūdeņiem tāpat kā 
pirms šā nolīguma stāšanās spēkā,  
IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.  
1. pants  
 Ar šo tiek noteikts pielāgošanās periods. Pielāgošanās periods ilgst no 2021.  gada 1.  janvāra līdz 
2026.  gada 30.  jūnijam.  
2. pants  
1. Atkāpjoties no V  temata [Zvejniecība] FISH.8.  panta [Piekļuve ūdeņiem] 1., 3., 4., 5., 6. un 
7. punkta, pielāgošanās perioda laikā katra Puse piešķir otras Puses kuģiem tādu pilnu piekļuvi tās 
ūdeņiem, kas ļauj:  
(a) FISH.1.  pielikumā un FISH.2.A, B un F  pielikumā uzskaitītajos krājumos zvejot apjo mā, kas ir 
pamatoti samērīgs ar Pušu attiecīgajām zvejas iespēju daļām;  
(b) ārpuskvotas krājumos zvejot apjomā, kas ir vienāds ar tonnās izteiktu vidējo apjomu, kādu 
attiecīgā Puse otras Puses ūdeņos nozvejojusi 2012. –2016.  gada periodā;  
(c) nosacījumiem atbilstoš iem kuģiem piekļūt Pušu ūdeņiem zonā, kas atrodas sešu līdz 
divpadsmit jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas ICES  4.c un 7.d –g rajonā, tādā apmērā, kādā 
nosacījumiem atbilstošiem katras Puses kuģiem bija piekļuve minētajai zonai 2020.  gada 
31. decembrī.  
Šajā punktā “nosacījumiem atbilstošs kuģis” ir Puses kuģis, kas iepriekšējā teikumā minētajā zonā 
zvejojis vismaz četros gados, kas ietilpst laikposmā no 2012. līdz 2016.  gadam, vai šāda kuģa tiešs 
aizstājējkuģis.  
2. Puses paziņo otrai Pusei visas ūdeņiem pieš ķirtās piekļuves apjoma un nosacījumu izmaiņas, 
kas būs piemērojamas no 2026.  gada 1.  jūlija.  
3.  Attiecībā uz visām izmaiņām, kas saskaņā ar šā panta 2.  punktu izdarītas attiecībā uz 
laikposmu no 2026.  gada 1.  jūlija līdz 2026.  gada 31.  decembrim, mutatis m utandis  piemēro 9.  pantu 
[Kompensējoši pasākumi, kas veicami piekļuves atsaukšanas vai samazināšanas gadījumā].  
 
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
892 
 LAW -1. PIELIKUMS. APMAIŅA AR DNS, PIRKSTU NOSPIEDUMU UN TRANSPORTLĪDZEKĻU 
REĢISTRĀCIJAS DATIEM  
0. NODAĻA. Vispārīgi noteikumi  
1. pants. Mērķ is 
Šā pielikuma mērķis ir noteikt datu aizsardzības, administratīvas un tehniskas normas, kas vajadzīgas, 
lai īstenotu trešās daļas II sadaļu [Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu 
reģistrācijas datiem].  
2. pants. Tehniski parametri  
Visos  pieprasījumos un atbildēs, meklējot un salīdzinot DNS profilus, daktiloskopijas datus un 
transportlīdzekļu reģistrācijas datus, valstis ievēro vienotus tehniskus parametrus. Šie tehniskie 
parametri ir noteikti 1. –3. nodaļā.  
3. pants. Saziņas tīkls  
Valstu savstarpēja elektroniska apmaiņa ar DNS datiem, daktiloskopijas datiem un transportlīdzekļu 
reģistrācijas datiem notiek, izmantojot pārvaldes iestāžu saziņas tīklā ( Trans European Services for 
Telematics between Administrations  – TESTA  II) apvienotos Eirop as telemātikas dienestus, kā arī 
turpmākus šā saziņas tīkla uzlabojumus.  
4. pants. Automatizētas datu apmaiņas pieejamība  
Valstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka automatizēta DNS datu, daktiloskopijas 
datu un transportlīdzekļu reģistrā cijas datu meklēšana un salīdzināšana būtu iespējama 24 stundas 
dienā un septiņas dienas nedēļā. Tehnisku kļūmju gadījumā valstu kontaktpunkti tūlīt informē cits 
citu un vienojas par alternatīviem pagaidu informācijas apmaiņas mehānismiem, ievērojot spēkā 
esošos tiesību aktus. Automatizētu datu apmaiņu atjauno, cik drīz vien iespējams.  
5. pants. DNS datu un daktiloskopijas datu atsauces numerācija  
Atsauces numuros, kas minēti LAW.PRUM.7.  pantā [Iekšzemes DNS analīzes datņu izveide] un 
LAW.PRUM.11.  pantā [Da ktiloskopiskie dati], ir ietverts:  
(a) kods, kas datu sakritības gadījumos ļauj valstīm iegūt personas datus un citu informāciju no 
datubāzēm, lai saskaņā ar LAW.PRUM.14. pantu [Papildu personas datu un citu datu 
sniegšana] to piegādātu vienai, vairākām vai vi sām valstīm;  
(b) kods, kas rāda, kurā valstī ir iegūts DNS profils vai daktiloskopijas dati; un  
(c) DNS datu sakarā – kods, kas rāda DNS profila tipu.  
6. pants. DNS datu apmaiņas principi  
1. Valstis izmanto spēkā esošos DNS datu apmaiņas standartus, piemēram, Eiropas  standartu 
kompleksu ( European Standard Set  – ESS) vai Interpola standartu kompleksu ( Interpol Standard Set 
of Loci  – ISSOL ). 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
893 
 2. Ja DNS profilus meklē un salīdzina automatizēti, pārsūtīšana notiek, izmantojot 
decentralizētu struktūru.  
3. Lai nodrošinātu citām va lstīm pārsūtāmu datu konfidencialitāti un integritāti, veic attiecīgus 
pasākumus, arī šifrēšanu.  
4. Valstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai garantētu tādu DNS profilu integritāti, kurus dara 
pieejamus vai sūta citām valstīm salīdzināšanai, un lai nodrošinā tu, ka minētie pasākumi atbilst 
starptautiskiem standartiem, piemēram, ISO  17025.  
5. Valstis izmanto savus kodus saskaņā ar ISO 3166 -1 alfa -2 standartu.  
7. pants. Noteikumi par pieprasījumiem un atbildēm saistībā ar DNS datiem  
1. Pieprasījumā veikt automatizētu datu meklēšanu vai salīdzināšanu, kā minēts 
LAW.PRUM.8.  pantā [Automatizēta DNS profilu meklēšana] vai LAW.PRUM.9.  pantā [Automatizēta 
DNS profilu salīdzināšana], iekļauj tikai šādu informāciju:  
(a) pieprasījuma iesniedzējas valsts kodu;  
(b) pieprasījuma iesniegša nas datumu, laiku, un datu meklējuma kārtas numuru;  
(c) DNS profilus un to atsauces numurus;  
(d) to, kāda tipa DNS profilus pārsūtīs (neidentificētus DNS profilus vai atsauces DNS profilus); un  
(e) informāciju, kas vajadzīga datubāzu sistēmu kontrolei, kā arī automāti sko meklēšanas procesu 
kvalitātes kontrolei.  
2. Atbildē uz 1.  punktā minēto pieprasījumu (ziņojumā par atbilsmēm) ir tikai šāda informācija:  
(a) norāde, vai ir konstatēta viena vai vairākas sakritības (atbilsmes) vai arī sakritības nav 
konstatētas (atbilsmju nav) ; 
(b) pieprasījuma iesniegšanas datums, laiks, un datu meklējuma kārtas numurs;  
(c) atbildes datums, laiks, un datu meklējuma kārtas numurs;  
(d) pieprasījuma iesniedzējas valsts un pieprasījuma saņēmējas valsts kods;  
(e) pieprasījuma iesniedzējas valsts un pieprasījuma sa ņēmējas valsts atsauces numurs;  
(f) kāda tipa DNS profili ir pārsūtīti (neidentificēti DNS profili vai atsauces DNS profili);  
(g) DNS profili, par ko ir iesniegts pieprasījums un saņemta pozitīva atbilde par atbilsmi; un  
(h) informācija, kas vajadzīga datubāzu sistēmu  kontrolei, kā arī automātisko meklēšanas procesu 
kvalitātes kontrolei.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
894 
 3.  Automatizētu atbilsmes paziņošanu nodrošina tikai ar noteikumu, ka, automatizēti meklējot 
vai salīdzinot, ir iegūtas atbilsmes pietiekamā skaitā lokusu (loci). Pietiekamais skaits ir dots 
1. nodaļā.  
4. Valstis nodrošina, ka pieprasījumi atbilst deklarācijām, kas izdotas saskaņā ar LAW.PRUM 
7. panta [Iekšzemes DNS analīzes datņu izveide] 3.  punktu.  
8. pants. Pārsūtīšanas procedūra neidentificētu DNS profilu automatizētai meklēšanai saskaņā  ar 
LAW.PRUM.8.  pantu [Automatizēta DNA profilu meklēšana].  
1. Ja kādas valsts datubāzē, veicot meklējumus ar kādu neidentificētu DNS profilu, atbilsme nav 
atrasta vai ir atrasta atbilsme neidentificētam DNS profilam, neidentificēto DNS profilu var pārsūtīt 
uz visu citu dalībvalstu datubāzēm, un, ja, veicot meklējumus ar tādu neidentificētu DNS profilu, citu 
dalībvalstu datubāzēs atrodas atbilsmes atsauces DNS profiliem un/vai neidentificētiem DNS 
profiliem, pieprasījuma iesniedzējai dalībvalstij automātiski d ara zināmas atbilsmes un pārsūta DNS 
atsauces datus; ja citu valstu datubāzēs atbilsmes atrast nevar, to automātiski dara zināmu 
pieprasījuma iesniedzējai valstij.  
2. Ja citu valstu datubāzēs, veicot meklējumus ar kādu neidentificētu DNS profilu, atrodas 
atbilsme, katra attiecīgā iesaistītā valsts savā datubāzē par to var pievienot atzīmi.  
9. pants. Pārsūtīšanas procedūra, automatizēti meklējot atsauces DNS profilus saskaņā ar 
LAW.PRUM.8.  pantu [Automatizēta DNS profilu meklēšana].  
Ja kādas valsts datubāzē, veicot meklējumus ar atsauces DNS profilu, nav atrasta atbilsme atsauces 
DNS profilam vai ir atrasta atbilsme neidentificētam DNS profilam, attiecīgo atsauces DNS profilu var 
pārsūtīt visu citu valstu datubāzēm, un, ja, veicot meklējumus ar attiecīgo atsau ces DNS profilu, citu 
valstu datubāzēs atrodas atbilsmes atsauces DNS profiliem un/vai neidentificētiem DNS profiliem, 
pieprasījuma iesniedzējai valstij automātiski dara zināmas atbilsmes un pārsūta DNS atsauces datus; 
ja citu valstu datubāzēs atbilsmes at rast nevar, to automātiski dara zināmu pieprasījuma iesniedzējai 
valstij.  
10. pants. Pārsūtīšanas procedūra, automatizēti salīdzinot neidentificētus DNS profilus saskaņā ar 
LAW.PRUM.9.  pantu [Automatizēta DNS profilu salīdzināšana].  
1. Ja, veicot salīdzinājum us ar neidentificētiem DNS profiliem, citas valsts datubāzēs atrodas 
atbilsme kādam atsauces DNS profilam un/vai neidentificētam DNS profilam, pieprasījuma 
iesniedzējai valstij automātiski dara zināmas atbilsmes un pārsūta DNS atsauces datus.  
2. Ja, veicot sa līdzinājumus ar neidentificētiem DNS profiliem, citu valstu datubāzēs atrodas 
atbilsme kādam neidentificētam DNS profilam vai atsauces DNS profilam, katra attiecīgā valsts var 
savā datubāzē tam pievienot atzīmi.  
11. pants. Daktiloskopijas datu apmaiņas pri ncipi  
1. Daktiloskopijas datus digitalizē un pārsūta citām valstīm, izmantojot vienotu datu formātu, 
kā norādīts 2.  nodaļā.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
895 
 2. Katra valsts nodrošina, lai tās pārsūtītie daktiloskopijas dati būtu pietiekami kvalitatīvi, ka tos 
varētu salīdzināt automatizētās pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmās (automated fingerprint 
identification systems  – AFIS ). 
3. Pārsūtīšanas procedūra, a pmainoties ar daktiloskopijas datiem, notiek, izmantojot 
decentralizētu struktūru.  
4. Lai daktiloskopijas datiem, ko pārsūta citām valstīm, nodrošinātu konfidencialitāti un 
integritāti, veic attiecīgus pasākumus, arī šifrēšanu.  
5. Valstis izmanto savus kodus sas kaņā ar ISO 3166 -1 alfa -2 standartu.  
12. pants. Daktiloskopijas datu meklēšanas jaudas  
1. Katra valsts nodrošina, lai tās meklējamo datu apjoms nebūtu lielāks par pieprasījuma 
saņēmējas valsts uzrādītām datu meklēšanas jaudām. Apvienotā Karaliste deklarē sava s vienā dienā 
maksimāli iespējamās identificētu personu un vēl neidentificētu personu daktiloskopijas datu 
meklēšanas jaudas.  
2. Maksimāli iespējamais personu skaits, ko var pieņemt pārbaudei vienā pārsūtīšanas reizē ir 
norādīts 2.  nodaļā.  
13. pants. Noteikum i par pieprasījumiem un atbildēm saistībā ar daktiloskopijas datiem  
1. Pieprasījuma saņēmēja valsts tūlīt pārbauda pārsūtīto daktiloskopijas datu kvalitāti, 
izmantojot pilnībā automatizētu procedūru. Ja izrādās, ka dati nav izmantojami automatizētai 
salīdzināšanai, pieprasījuma saņēmēja valsts tūlīt informē pieprasījuma iesniedzēju valsti.  
2. Pieprasījuma saņēmēja valsts veic meklējumus tādā kārtībā, kādā ir saņemti pieprasījumi. 
Pieprasījumus apstrādā 24 stundās, izmantojot pilnībā automatizētu procedūr u. Pieprasījuma 
iesniedzēja valsts, ja tas ir paredzēts tās iekšzemes tiesībās, var lūgt paātrināti apstrādāt 
pieprasījumus, un pieprasījuma saņēmēja valsts tūlīt veic minētos meklējumus. Ja termiņus nevar 
ievērot force majeure  dēļ, salīdzināšanu veic uzre iz, līdzko šķēršļi ir novērsti.  
14. pants. Automatizētas transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšanas principi  
1. Lai automatizēti meklētu transportlīdzekļu reģistrācijas datus, valstis izmanto īpaši 
LAW.PRUM.15.  panta [Automatizēta transportlīdzekļu reģis trācijas datu meklēšana] vajadzībām 
izstrādātu Eiropas transportlīdzekļu un vadītāja apliecību informācijas sistēmas ( European Vehicle 
and Driving Licence Information System – Eucaris ) programmatūru un grozītas šīs programmatūras 
versijas.  
2. Automatizēta tra nsportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšana notiek, izmantojot 
decentralizētu struktūru.  
3. Informāciju, ar ko apmainās, izmantojot Eucaris  sistēmu, pirms pārsūtīšanas šifrē.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
896 
 4. Tie transportlīdzekļu reģistrācijas datu elementi, ar ko ir paredzēts apmainīties, i r uzskaitīti 
3. nodaļā.  
5. Īstenojot LAW.PRUM.15.  pantu [Automatizēta transportlīdzekļu reģistrācijas datu 
meklēšana], valstis var piešķirt prioritāti meklējumiem, kas ir saistīti ar smagu noziegumu 
apkarošanu.  
15. pants. Izmaksas  
Katra valsts sedz izmaksas, ko rada 14.  panta 1.  punktā minētās Eucaris  programmatūras 
apsaimniekošana, lietojums un profilakse.  
16. pants. Mērķis  
1. Personas datu apstrāde, ko veic saņēmēja valsts, ir atļauta vienīgi tiem nolūkiem, kādiem 
dati ir sniegti saskaņā ar trešās daļas II sadaļu [Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un 
transportlīdzekļu reģistrācijas datiem]. Tos var apstrādāt citiem mērķiem vienīgi tad, ja pirms tam 
saņemta atļauja no valsts, kas pārvalda datni, un vienīgi saskaņā ar saņēmējas valsts iekšzemes 
tiesību aktiem . Tādu atļauju var sniegt vienīgi tad, ja datu apstrāde tādiem citiem mērķiem ir atļauta 
tās valsts iekšzemes tiesību aktos, kas pārvalda attiecīgo datni.  
2. Saskaņā ar LAW.PRUM.8.  pantu [Automatizēta DNS profilu meklēšana], LAW.PRUM.9.  pantu 
[Automatizēta DN S profilu salīdzināšana] un LAW.PRUM.12.  pantu [Automatizēta daktiloskopisko 
datu meklēšana] sniegto datu apstrāde, ko veic meklēšanas vai salīdzināšanas valsts, ir atļauta vienīgi 
tādēļ, lai:  
(a) konstatētu, vai salīdzinātie DNS profili vai daktiloskopijas da ti sakrīt;  
(b) sagatavotu un iesniegtu policijas vai tiesu iestādes lūgumu pēc juridiskas palīdzības atbilstīgi 
attiecīgās valsts iekšzemes tiesību aktiem, ja dati sakrīt;  
(c) veiktu reģistrēšanu šīs nodaļas 19.  panta nozīmē.  
3. Valsts, kas pārvalda datni, var apstrā dāt tai saskaņā ar LAW.PRUM.8.  pantu [Automatizēta 
DNS profilu meklēšana], LAW.PRUM.9. pantu [Automatizēta DNS profilu salīdzināšana] un 
LAW.PRUM.12. pantu [Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana] sniegtos vienīgi tad, ja tas 
vajadzīgs salīdzināšanai,  automatizētu atbilžu sniegšanai uz meklēšanu vai reģistrēšanai saskaņā ar 
šīs nodaļas 19.  pantu. Sniegtos datus dzēš uzreiz pēc datu salīdzināšanas vai automatizētām atbildēm 
uz meklēšanu, ja vien nav vajadzīga turpmāka datu apstrāde atbilstīgi mērķiem, k as minēti šā panta 
2. punkta b)  un c)  apakšpunktā.  
4. Valsts, kas pārvalda datni, var izmantot datus, kas sniegti saskaņā ar LAW.PRUM.15.  pantu 
[Automatizēta transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšana], vienīgi tad, ja tas vajadzīgs, lai sniegtu 
automatiz ētas atbildes uz meklēšanas procedūrās vai lai veiktu datu reģistrēšanu, kā paredzēts šīs 
nodaļas 19.  pantā. Sniegtos datus dzēš uzreiz pēc tam, kad sniegtas automātiskas atbildes uz 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
897 
 meklēšanu, ja vien nav vajadzīga turpmāka datu apstrāde atbilstīgi šīs no daļas 19.  pantam. Sniedzot 
atbildi, valsts, kas meklē, saņemtos datus var izmantot tikai procedūrā, kuras dēļ meklēšanu veica.  
17. pants. Datu precizitāte, aktualitāte un uzglabāšanas laiks  
1. Valstis nodrošina personas datu precizitāti un aktualitāti. Ja ex officio  vai no datu subjekta 
iesniegta paziņojuma izriet, ka ir sniegti nepareizi dati vai ir sniegti dati, kam nevajadzētu būt 
sniegtiem, par to nekavējoties paziņo saņēmējai valstij. Attiecīgajai( -ām) valstij( -īm) dati jālabo vai 
jāizdzēš. Turklāt, ja  atklāj, ka sniegtie personas dati ir nepareizi, tie jālabo. Ja saņēmējai struktūrai ir 
iemesls uzskatīt, ka sniegtie dati nav pareizi vai būtu jādzēš, par to tūlīt informē sniedzēju struktūru.  
2. Datus, kuru precizitāti datu subjekts apstrīd, un tādus datus,  kuru precizitāti vai neprecizitāti 
nevar noteikt, pēc datu subjekta lūguma atzīmē ar karodziņu atbilstīgi attiecīgās valsts iekšzemes 
tiesību aktiem. Ja karodziņš jau ir, to var noņemt, pamatojoties uz attiecīgās valsts iekšzemes tiesību 
aktiem un tikai a r datu subjekta atļauju vai balstoties uz kompetentas tiesas vai neatkarīgas datu 
aizsardzības iestādes lēmumu.  
3. Sniegtos personas datus, kam nevajadzēja tikt sniegtiem vai saņemtiem, izdzēš. Likumīgi 
sniegtos un saņemtos datus izdzēš:  
(a) ja tie nav vajadzīgi vai vairs nav vajadzīgi mērķim, kādam tie sniegti; ja personas dati ir sniegti 
bez pieprasījuma, saņēmēja iestāde tūlīt pārbauda, vai tie ir vajadzīgi sniegšanas mērķim;  
(b) pēc iesniedzējas valsts iekšzemes tiesību aktos minētā datu maksimāli pieļaujamā 
uzgla bāšanas termiņa, ja iesniedzēja iestāde informē saņēmēju iestādi par šo maksimālo 
termiņu datu sniegšanas laikā.  
4. Ja ir iemesls uzskatīt, ka dzēšana kaitētu datu subjektam, atbilstīgi attiecīgās valsts iekšzemes 
tiesību aktiem datiem noslēdz piekļuvi, nevis  tos dzēš. Datus, kam noslēgta piekļuve, var sniegt vai 
izmantot tikai mērķim, kura dēļ tos nedzēš.  
18. pants. Tehniski un organizatoriski pasākumi, lai nodrošinātu datu aizsardzību un datu drošību  
1. Iesniedzējas un saņēmējas iestādes veic pasākumus, lai nod rošinātu, ka personas datus 
efektīvi aizsargā no nejaušas vai neatļautas iznīcināšanas, nejaušas zaudēšanas, neatļautas piekļuves, 
neatļautas vai nejaušas pārveidošanas un neatļautas izpaušanas.  
2. Automātiskas meklēšanas procedūras raksturlielumu tehnisko sp ecifikāciju regulē 
īstenošanas pasākumos, kas minēti LAW.PRUM.17.  pantā [Īstenošanas pasākumi] un kas garantē, ka:  
(a) ir veikti moderni tehniski pasākumi, lai nodrošinātu datu aizsardzību un datu drošību, jo īpaši – 
datu konfidencialitāti un integritāti;  
(b) izma ntojot vispārēji pieejamus tīklus, lieto kompetentu iestāžu atzītas šifrēšanas un 
atšifrēšanas procedūras; un  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
898 
 (c) var pārbaudīt meklēšanas pieļaujamību saskaņā ar šīs nodaļas 19. panta 2., 5. un 6. punktu.  
19. pants. Dokumentēšana un reģistrēšana: īpaši noteikumi, ar ko reglamentē datu automātisku un 
neautomātisku sniegšanu  
1. Katra valsts garantē, ka katra neautomātiska personas datu sniegšana un katra 
neautomātiska saņemšana struktūrā, kas pārvalda datni, un struktūrā, kas meklē, ir dokumentēta, lai 
pārbau dītu sniegšanas pieļaujamību. Dokumentācijā ietver šādu informāciju:  
(a) sniegšanas iemesls;  
(b) sniegtie dati;  
(c) sniegšanas datums; un  
(d) struktūras, kas meklē, un struktūras, kura pārvalda attiecīgo datni, nosaukums vai atsauces 
kods.  
2. Datu automatizētai meklēšanai, p amatojoties uz LAW.PRUM.8. pantu [Automatizēta DNS 
profilu meklēšana], LAW.PRUM.12. pantu [Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana] un 
LAW.PRUM.15. pantu [Automatizēta transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšana], un 
automatizētai salīdzināšanai sas kaņā ar LAW.PRUM.9. pantu [Automatizēta DNS profilu 
salīdzināšana] piemēro šādus noteikumus:  
(a) tikai īpaši pilnvarotas valsts kontaktpunktu amatpersonas var veikt automatizētu meklēšanu 
vai salīdzināšanu; to amatpersonu saraksts, kas ir pilnvarotas veikt aut omatizētu meklēšanu 
vai salīdzināšanu, pēc pieprasījuma ir pieejams uzraudzības iestādēm, kas minētas 6.  punktā, 
un pārējām valstīm;  
(b) katra valsts nodrošina, lai struktūra, kas pārvalda datni, un struktūra, kura meklē, reģistrētu 
katru personas datu sniegša nu un saņemšanu, tostarp paziņojumu par to, vai pastāv atbilstība. 
reģistrācijas ierakstā iekļauj šādu informāciju:  
(i) sniegtie dati;  
(ii) sniegšanas datums un precīzs laiks; un  
(iii) struktūras, kas meklē, un struktūras, kura pārvalda attiecīgo datni, nosaukums vai 
atsauces kods.  
3. Iestāde, kas meklē, reģistrē arī iemeslu, kādēļ veic meklēšanu vai sniegšanu, kā arī tās 
amatpersonas, kura veica meklēšanu, un tās amatpersonas, kura lika datus meklēt vai sniegt, 
identifikatoru.  
4. Reģistrācijas struktūra pēc pieprasījuma tūlīt sniedz reģistrētos datus atbilstīgās valsts 
kompetentajām datu aizsardzības iestādēm  – vēlākais četras nedēļas pēc lūguma saņemšanas. 
Reģistrētos datus drīkst izmantot tikai šādiem mērķiem:  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
899 
 (a) datu aizsardzības uzraudzībai;  
(b) datu drošības nodrošināšanai.  
5. Izmantojot piemērotus pasākumus, reģistrētos datus sargā no neatbilstīgas izmantošanas un 
citādi nepareizas izmantošanas un glabā divus gadus. Pēc glabāšanas laikposma reģistrētos datus 
tūlīt izdzēš.  
6. Attiecīgo valstu neatkarīgās datu aizsardzības iestādes vai attiecīgā gadījumā tiesu iestādes ir 
atbildīgas par juridiskām pārbaudēm attiecībā uz personas datu sniegšanu vai saņemšanu. Ikviens 
var lūgt šīm iestādēm pārbaudīt datu apstrādes likumību attiecībā uz savu personu atbilstīgi 
attiecīgās valsts iekšzeme s tiesību aktiem. Neatkarīgi no šādiem lūgumiem minētās iestādes un 
struktūras, kas atbild par reģistrāciju, pamatojoties uz iesaistītajām lietām, izlases kārtā veic 
pārbaudes par sniegšanas likumīgumu.  
7. Neatkarīgās datu aizsardzības iestādes tādus pārbaužu  rezultātus glabā 18 mēnešus, lai 
varētu veikt pārbaudes. Pēc šā laikposma tos tūlīt izdzēš. Citas valsts neatkarīgā datu aizsardzības 
iestāde katrai datu aizsardzības struktūrai var lūgt īstenot tās pilnvaras atbilstīgi attiecīgās valsts 
iekšzemes tiesību  aktiem. Valstu neatkarīgās datu aizsardzības iestādes veic pārbaudes, kas 
vajadzīgas, lai nodrošinātu savstarpēju sadarbību, jo īpaši  – apmainoties ar atbilstīgu informāciju.  
20. pants. Datu subjektu tiesības uz kompensāciju par nodarītu kaitējumu  
Ja vien as valsts struktūra ir sniegusi personas datus saskaņā ar trešās daļas II sadaļu [Apmaiņa ar 
DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem], citas valsts saņēmēja iestāde 
nevar izmantot sniegto datu neprecizitāti par iemeslu, lai saskaņ ā ar attiecīgās valsts iekšzemes 
tiesību aktiem izvairītos no atbildības pret cietušo pusi. Ja saņēmējai iestādei ir piespriesta 
kompensācija par nodarītu kaitējumu sakarā ar neprecīzi sniegtu datu izmantošanu, iestāde, kas 
datus sniegusi, pilnībā atmaksā saņēmējai iestādei summu, kas izmaksāta kā kompensācija par 
nodarītu kaitējumu.  
21. pants. Valstu pieprasītā informācija  
Saņēmēja valsts pēc pieprasījuma informē sniedzēju valsti par sniegto datu apstrādi un gūtajiem 
rezultātiem.  
22. pants. Deklarācijas un  norīkojumi  
1. Apvienotā Karaliste saskaņā ar LAW.PRUM 7.  panta [Iekšzemes DNS analīzes datņu izveide] 
3. punktu  un šīs nodaļas 12.  panta 1.  punktu, kā arī saskaņā ar norīkojumiem saskaņā ar LAW.PRUM 
13. panta [Valsts kontaktpunkti] 1.  punktu un LAW.PRUM 15. panta [Automatizēta transportlīdzekļu 
reģistrācijas datu meklēšana] 3.  punktu  paziņo savas deklarācijas Specializētajai komitejai 
tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos.  
2. Faktus, ko Apvienotā Karaliste darījusi zināmus šajās deklarāc ijās un ko darījušas zināmus 
dalībvalstis saskaņā ar LAW.PRUM 17.  panta [Īstenošanas pasākumi] 3.  punktu , iekļauj 
rokasgrāmatā, kas minēta Lēmuma 2008/616/TI 18.  panta 2.  punktā.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
900 
 3. Valstis jebkurā laikā var grozīt saskaņā ar 1.  punktu iesniegtās deklarācija s un norīkojumus, 
iesniedzot par to paziņojumu Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības 
jautājumos. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos visas 
saņemtās deklarācijas pārsūta Padomes Ģenerālsekretariātam.  
4. Padomes Ģenerālsekretariāts par jebkādām izmaiņām 2.  punktā minētajā rokasgrāmatā 
paziņo Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos.  
23. pants. Lēmumu sagatavošana, kā minēts LAW.PRUM.18.  pant ā [Ex ante  izvērtēšana]  
1. Padome pieņem lēmumu, kā minēts LAW.PRUM.18.  pantā [Ex ante izvērtēšana], 
pamatojoties uz novērtējuma ziņojumu, ko izstrādā ar anketas palīdzību.  
2. Attiecībā uz automatizētu datu apmaiņu saskaņā ar trešās daļas II sadaļu [Apmaiņa ar DNS, 
pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem] novērtējuma ziņojuma pamatā ir arī 
novērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības, ko vajadzības gadījumā veic, kad Apvienotā 
Karaliste ir informējusi Specializēto komiteju tiesībaizsardzī bas un tiesu iestāžu sadarbības 
jautājumos, ka tā ir īstenojusi pienākumus, kas tai uzlikti saskaņā ar trešās daļas II sadaļu [Apmaiņa 
ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem], un iesniedz šīs nodaļas 
22. pantā paredzētās dekla rācijas. Sīkāki šīs procedūras nosacījumi ir izklāstīti šā pielikuma 4.  nodaļā.  
24. pants. Statistika un ziņošana  
1. Saskaņā ar trešās daļas II  sadaļu [Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu 
reģistrācijas datiem] regulāri tiek veikts datu apmaiņas administratīvās, tehniskās un finansiālās 
piemērošanas izvērtējums. Izvērtējumu veic attiecībā uz tām datu kategorijām, par kurām starp 
attiecīgajām valstīm ir sākta datu apmaiņa. Izvērtējumu pamatā ir attiecīgo valstu ziņojumi.  
2. Katra valsts apkop o statistiku par automatizētas datu apmaiņas rezultātiem. Lai nodrošinātu 
iespēju statistiku salīdzināt, attiecīgā Padomes darba grupa izstrādās statistikas modeli. Šo statistiku 
ik gadus nosūtīs Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāž u sadarbības jautājumos.  
3. Turklāt valstīm lūgs regulāri, ne biežāk kā reizi gadā iesniegt papildu informāciju par 
automatizētās datu apmaiņas administratīvu, tehnisku un finansiālu īstenošanu, lai informāciju 
analizētu un izmantotu procesa uzlabošanai.  
4. Statistiku un ziņošanu, ko dalībvalstis veikušas saskaņā ar Padomes Lēmumiem  2008/615/TI 
un 2008/616/TI, piemēro saistībā ar šo pantu.  
1. NODAĻA. DNS datu apmaiņa  
1.  Kriminālistikas jautājumi, sakritības noteikumi un algoritmi saistībā ar DNS  
1.1. DNS profilu  pazīmes  
DNS profilā var būt 24 ciparu pāri, kas atbilst 24 lokusu alēlēm, ko izmanto arī Interpola DNS 
procedūrās. Lokusu (loci) nosaukumi ir doti šajā tabulā:  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
901 
 VWA  TH01  D21S11  FGA D8S1179  D3S1358  D18S51  Amelogeni
n 
TPOX  CSF1P0  D13S317  D7S820  D5S818  D16S539  D2S1338  D19S433  
Penta D  Penta E  FES F13A1  F13B  SE33  CD4 GABA  
 
Septiņi pelēki iekrāsotie lokusi augšējā rindā ir iekļauti gan Eiropas standartu kompleksā ( European 
Standard Set  – ESS), gan arī Interpola standartu kompleksā ( Interpol Standard Set of Loci  – ISSOL ). 
Lietošanas noteikumi:  
DNS profilos, ko valstis dara pieejamus meklēšanai un salīdzināšanai, kā arī DNS profilos, ko nosūta 
meklēšanas un salīdzināšanas vajadzībām, ir vismaz seši pilnīgi  134 lokusi, turklāt tajos – atkarībā no 
pieejamības – var būt arī papildu lokusi vai atstātas tukšas vietas. Atsauces DNS profilos ir vismaz seši 
no septiņiem Eiropas standartu kompleksa (ESS) lokusiem. Lai celtu meklēšanas rezultātu sakritību 
precizitāti, visas pieejamās alēles glabā indeksētā DNS profilu d atubāzē un izmanto meklējumos un 
salīdzinājumos. Katrai valstij tik drīz, cik vien tas praktiski iespējams, būtu jāīsteno jebkurš jauns 
Eiropas Savienībā pieņemts ESS. 
Jaukti profili ( mixed profiles ) nav atļauti, jo tad katra lokusa alēles vērtība būs tika i divi cipari, kas var 
būt tādi paši, ja attiecīgais lokuss ir homozigots.  
Aizstājējzīmes funkciju ( wild-cards ) un mikrovariantus ( micro -variants ) izmanto saskaņā ar šādiem 
noteikumiem:  
– jebkura neskaitliska vērtība (piemēram, "o", "f", "r", "na", "nr" vai "un"), izņemot profilā 
iekļautu amelogenīnu, ir automātiski jākonvertē, lai to lietotu ar aizstājējzīmes (*) funkciju, 
un meklēšana būtu jāveic, salīdzinājumos izmantojot visus meklēšanas kritērijus,  
– profilā iekļautas skaitliskas vērtības “0”, “1” vai “99”  ir automātiski jākonvertē, lai tās 
lietotu ar aizstājējzīmes (*) funkciju, un meklēšana būtu jāveic, salīdzinājumos izmantojot 
visus meklēšanas kritērijus,  
– ja vienam lokusam ir dotas trīs alēles, tad pieņem tikai pirmo alēli, bet pārējās divas alēles 
auto mātiski jākonvertē, lai tās lietotu ar aizstājējzīmes (*) funkciju, un meklēšana būtu 
jāveic, salīdzinājumos izmantojot visus meklēšanas kritērijus,  
– ja aizstājējzīmes vērtības ( wild card values ) ir dotas 1. vai 2. alēlei, tad meklēs abas 
attiecīgās lokusa skaitliskās vērtības permutācijas (piemēram, 12, * varētu sakrist ar 12,14 
vai 9,12),  
                                                            
134 "Pilnīgs" nozīmē to, ka izmanto arī reti  sastopamu alēļu vērtības.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
902 
 – pentanukleotīdu ( Penta D , Penta E  & CD4) mikrovariantu sakritību nosaka saskaņā ar šādu 
formulu:  
 x.1 = x, x.1, x.2  
 x.2 = x.1, x.2, x.3  
 x.3 = x.2, x.3, x.4  
 x.4 = x.3, x.4, x + 1,  
– tetranukleotīdu (pārējie lokusi datubāzē ir tetranukleotīdi) mikrovariantu sakritību nosaka 
saskaņā ar šādu formulu:  
 x.1 = x, x.1, x.2  
 x.2 = x.1, x.2, x.3  
 x.3 = x.2, x.3, x + 1.  
1.2. Sakritības noteikumi  
Divu DNS profilu salīdzināšanu veiks,  pamatojoties uz lokusiem, kuriem abos DNS profilos ir pieejams 
alēles vērtību pāris. Abos DNS profilos ir jāsakrīt vismaz sešiem pilnīgiem lokusiem (izņemot 
amelogenīnu), pirms dot atbildi par konstatētu sakritību.  
Pilnīga sakritība (1. ticamības pakāpe) ir sakritība, kurā ir vienādas visas salīdzināto to lokusu alēļu 
vērtības, kas atrodas abos salīdzinātajos DNS profila paraugos. Daļēja sakritība ir sakritība, kurā divos 
DNS profilos atšķiras tikai viena no visu salīdzināto lokusu alēļu vērtībām (2., 3. u n 4. ticamības 
pakāpe). Daļēju sakritību akceptē tikai tad, ja ir reģistrēta sakritība vismaz sešos pilnīgos abu 
salīdzināto DNS profilu lokusos.  
Daļējas sakritības iemesls var būt:  
– ir pieļauta pārrakstīšanās kļūda, ievadot vienu DNS profilu meklēšanas fun kcijā vai DNS 
datubāzē,  
– izstrādājot DNS profilu, ir pieļauta alēles noteikšanas ( allele -determination ) vai alēles 
identifikācijas ( allele -calling ) kļūda.  
1.3. Ziņojumu sastādīšanas noteikumi  
Ziņojumus sastāda gan par pilnīgām sakritībām, gan daļējām sakrit ībām, gan par to, ka sakritības nav 
konstatētas.  
Sakritības ziņojumu nosūta valsts kontaktpunktam, kas iesniedzis pieprasījumu, kā arī to dara 
pieejamu tās valsts kontaktpunktam, kurā pieprasījums ir iesniegts (lai dotu iespēju tam novērtēt 
iespējamus turp mākus pieprasījumus vai pieprasījumu skaitu par citiem pieejamiem personas datiem 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
903 
 vai citu informāciju saistībā ar DNS profilu, kura saistīta ar atbilsmi saskaņā ar LAW.PRUM.14.  pantu 
[Papildu personas datu un citu datu sniegšana]).  
2. Valstu kodu tabula  
Saskaņā ar trešās daļas II sadaļu [Apmaiņa apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu 
reģistrācijas datiem], lai izveidotu domēnu nosaukumus un citus Prīmes Līgumā paredzētus 
konfigurācijas parametrus, ko slēgtā tīklā lietot DNS datu apmaiņas p rogrammatūrās, izmanto ISO 
kodu 3166 -1 alpha -2. 
ISO 3166 -1 alpha -2 kodi ir šādi valstu kodi, kas sastāv no diviem burtiem.  
Valsts nosaukums  Kods  Valsts nosaukums  Kods  
Beļģija  BE Lietuva  LT 
Bulgārija  BG Luksemburga  LU 
Čehija  CZ Ungārija  HU 
Dānija  DK Malta  MT 
Vācija  DE Nīderlande  NL 
Igaunija  EE Austrija  AT 
Īrija IE Polija  PL 
Grieķija  EL Portugāle  PT 
Spānija  ES Rumānija  RO 
Francija  FR Slovākija  SK 
Horvātija  HR Slovēnija  SI 
Itālija  IT Somija  FI 
Kipra  CY Zviedrija  SE 
Latvija  LV Apvienotā Karaliste  UK 
 
3. Funkcionāla analīze  
3.1. Sistēmas pieejamība  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
904 
 Pieprasījumiem saskaņā ar LAW.PRUM.8. pantu [Automatizēta DNS profilu meklēšana] būtu attiecīgā 
datubāzē jānonāk hronoloģiskā pieprasījumu izsūtīšanas secībā, savukārt atbildēm pieprasījuma 
iesniedzējā dalībvalstī būtu jānonāk 15 minūtēs pēc pieprasījuma pienākšanas.  
3.2. Nākamais solis  
Ja valsts saņem ziņojumu par sakritību, tās kontaktpunkts ir atbildīgs par attiecīgā iesniegtā profila 
vērtības un atbildē saņemtā profila( -u) vērtības salīdzinā šanu, lai apstiprinātu un pārbaudītu profila 
iespējamo vērtību. Valstu kontaktpunkti apstiprināšanas sakarā var tieši sazināties cits ar citu.  
Pēc divu profilu sakritības apstiprinājuma sākas tiesiskās palīdzības procedūras, pamatojoties uz 
"pilnīgu sakrit ību" ( full match ) vai "daļēju sakritību" ( near match ), kas ir iegūta automatizēto 
konsultāciju fāzē.  
4. DNS saskarņu kontroles dokuments  
4.1. Ievads  
4.1.1.  Mērķi  
Šajā nodaļā ir definētas prasības, lai veiktu DNS profilu informācijas apmaiņu starp visu vals tu DNS 
datubāzu sistēmām. Galvenes laukumi ir definēti īpaši Prīmes DNS datu apmaiņas vajadzībām, 
savukārt datu daļas pamatojumā ir izmantota XML shēmas DNS profila datu daļa, kas noteikta 
Interpola DNS datu apmaiņas vārtejas (Interpol DNA exchange gateway ) vajadzībām.  
Datu apmaiņa notiek ar SMTP protokolu ( Simple Mail Transfer Protocol – vienkāršais pasta 
pārsūtīšanas protokols ) un citu modernu tehnoloģiju starpniecību, izmantojot centrālā releja pasta 
serveri ( central relay mail server ), ko nodrošina tīkl a pakalpojumu sniedzējs. XML  valodā izstrādātu 
datni pārsūta kā e -pasta pamattekstu.  
4.1.2.  Darbības joma  
Saskarņu kontroles dokumentā ( ICD) ir definēts tikai sūtījuma (e -pasta) saturs. Visi ar tīkla darbību un 
e-pastiem saistītie jautājumi ir definēti vienotā formātā, lai varētu izveidot vienotu DNS datu 
apmaiņas tehnisko bāzi.  
Tas ietver:  
– sūtījuma temata formātu, lai dotu iespēju veikt sūtījuma automatizētu apstrādi,  
– to, vai ir vajadzīga satura šifrēšana un, ja jā, kāda metode būtu jāizvēlas,  
– sūtījuma maksimālo garumu.  
4.1.3.  XML struktūra un principi  
XML sūtījums ir strukturēts šādi:  
– galvenes daļa, kurā ir iekļauta informācija par pārsūtījumu, un  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
905 
 – datu daļa, kurā ir iekļauta konkrēta profila informācija, kā arī pats profils.  
Tādu pašu XML  shēmu izmanto pieprasījumos un atbildēs.  
Lai veiktu pilnīgas pārbaudes par neidentificētiem DNS profiliem, kā paredzēts LAW.PRUM.9.  pantā 
[Automatizēta DNS profilu salīdzināšana], jāparedz iespēja, ka vienā sūtījumā iekļauj vairākus 
profilus. Jānosaka mak simālais vienā sūtījumā iekļaujamo profilu skaits. Skaits ir atkarīgs no 
maksimāli pieļaujamā e -pasta lieluma, un tas būtu jānosaka pēc tam, kad ir notikusi pasta servera 
izvēle.  
XML  piemērs:  
<?version=“1.0” standalone=“yes”?>  
<PRUEMDNAx xmlns:msxsl=“urn:s chemas -microsoft -com:xslt”  
xmlns:xsi=“http://www.w3.org/2001/XMLSchema -instance”>  
<header>  
(…) 
</header>  
<datas>  
(…) 
</datas>  
[<datas> datu struktūra ir atkārtota, ja vienā SMTP sūtījumā (…) ir nosūtīti vairāki profili; tas atļauts 
tikai lietās, uz ko atti ecas LAW.PRUM.9.  pants [Automatizēta DNS profilu salīdzināšana]  
</datas>]  
</PRUEMDNA>  
4.2. XML struktūras definējums  
Šis definējums ir paredzēts dokumentācijas un labākas salasāmības nolūkos, savukārt informācija, 
kas uzliek saistības, ir paredzēta XML shēmas datnē (PRUEM DNA.xsd).  
4.2.1.  PRUEMDNAx shēma  
Tā ietver šādus laukus:  
Fields  Type  Description  
header  PRUEM_header  Occurs: 1  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
906 
 datas  PRUEM_datas  Occurs: 1 … 500  
 
4.2.2.  Galvenes struktūras saturs  
4.2.2.1.  PRUEM  galvene  
Šajā struktūrā ir aprakstīta XML galvene. Tā ietver šādus laukus:  
Fields  Type  Description  
direction  PRUEM_header_dir  Direction of message flow  
ref String  Reference of the XML file  
generator  String  Generator of XML file  
schema_version  String  Version number of schema to use  
requesting  PRUEM_header_info  Requesting State info  
requested  PRUEM_header_info  Requested State info  
 
4.2.2.2.  PRUEM_header dir  
Sūtījumā iekļauto datu tips, kuru vērtība var būt:  
Value  Description  
R Request  
A Answer  
 
4.2.2.3.  PRUEM  galvenes informācija  
Struktūra, lai aprakstītu valsti, kā arī sūtījuma datumu/laiku. Tā ietver šādus laukus:  
Fields  Type  Description  
source_isocode  String  ISO 3166 -2 code of the requesting State  
destination_isocode  String  ISO 3166 -2 code of the requested State  
request_id  String  unique Identifier for a request  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
907 
 date  Date  Date of creation of message  
time  Time  Time of creation of message  
 
4.2.3.  PRUEM profilu datu saturs  
4.2.3.1.  PRUEM_datas  
Šajā struktūrā ir aprakstīta XML  profila datu daļa. Tā ietver šādus laukus:  
Fields  Type  Description  
reqtype  PRUEM request type  Type of request (LAW.PRUM.8.  pants 
[Automatizēta DNS profilu meklēšana] vai 
LAW.PRUM.9.  pants [Automatizēta DNS profilu 
salīdzināšana])  
date  Date  Date profile stored  
type  PRUEM_datas_type  Type of profile  
result  PRUEM_datas_result  Result of request  
agency  String  Name of corresponding unit responsible for the 
profile  
profile_ident  String  Unique State profile ID  
message  String  Error Message, if result = E  
profile  IPSG_DNA_profile  If direction = A (Answer)  AND result ≠ H (Hit) empty  
match_id  String  In case of a HIT PROFILE_ID of the requesting 
profile  
quality  PRUEM_hitquality_type  Quality of Hit  
hitcount  Integer  Count of matched Alleles  
rescount  Integer  Count of matched profiles. If direction = R 
(Request), then empty. If quality!=0 (the original 
requested profile), then empty.  
 
4.2.3.2.  PRUEM_request_type  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
908 
 Sūtījumā iekļauto datu tips, kuru vērtība var būt:  
Value  Description  
3 Requests pursuant to LAW.PRUM.8.  pants [Automatizēta 
DNS profilu meklēš ana]  
4 Requests pursuant to LAW.PRUM.9.  pants [Automatizēta 
DNS profilu salīdzināšana]  
 
4.2.3.3.  PRUEM_hitquality_type  
Value  Description  
0 Referring original requesting profile:  
Case ‘No -HIT’: original requesting profile sent back only;  
Case ‘HIT’: original requesting profile and matched profiles sent back.  
1 Equal in all available alleles without wildcards  
2 Equal in all available alleles with wildcards  
3 HIT with Deviation (Microvariant)  
4 HIT with mismatch  
 
4.2.3.4.  PRUEM_data_type  
Sūtījumā iekļauto datu tips, kuru vērtība var būt:  
Value  Description  
P Person profile  
S Stain  
 
4.2.3.5.  PRUEM_data_result  
Sūtījumā iekļauto datu tips, kuru vērtība var būt:  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
909 
 Value  Description  
U Undefined, If direction = R (request)  
H HIT 
N No-HIT 
E Error  
 
4.2.3.6.  IPSG_DNA_profile  
DNS profila apraksta struktūra. Tā ietver šādus laukus:  
Fields  Type  Description  
ess_issol  IPSG_DNA_ISSOL  Group of loci corresponding to the ISSOL 
(standard group of Loci of Interpol)  
additional_loci  IPSG_DNA_additional_loci  Other loci  
marker  String  Method used to generate of DNA  
profile_id  String  Unique identifier for DNA profile  
 
4.2.3.7.  IPSG_DNA_ISSOL  
Struktūra, kurā iekļauti ISSOL  lokusi (Interpola lokusu standarta komplekss). Tā ietver šādus laukus:  
Fields  Type  Descri ption  
vwa IPSG_DNA_locus  Locus vwa  
th01  IPSG_DNA_locus  Locus th01  
d21s11  IPSG_DNA_locus  Locus d21s11  
fga IPSG_DNA_locus  Locus fga  
d8s1179  IPSG_DNA_locus  Locus d8s1179  
d3s1358  IPSG_DNA_locus  Locus d3s1358  
d18s51  IPSG_DNA_locus  Locus d18s51  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
910 
 amelogenin  IPSG_DNA_locus  Locus amelogin  
 
4.2.3.8.  IPSG_DNA_additional_loci  
Struktūra, kurā iekļauti citi lokusi. Tā ietver šādus laukus:  
Fields  Type  Description  
tpox  IPSG_DNA_locus  Locus tpox  
csf1po  IPSG_DNA_locus  Locus csf1po  
d13s317  IPSG_DNA_locus  Locus d13s317  
d7s820  IPSG_DNA_locus  Locus d7s820  
d5s818  IPSG_DNA_locus  Locus d5s818  
d16s539  IPSG_DNA_locus  Locus d16s539  
d2s1338  IPSG_DNA_locus  Locus d2s1338  
d19s433  IPSG_DNA_locus  Locus d19s433  
penta_d  IPSG_DNA_locus  Locus penta_d  
penta_e  IPSG_DNA_locus  Locus penta_e  
fes IPSG_DNA_locus  Locus fes  
f13a1  IPSG_DNA_locus  Locus f13a1  
f13b  IPSG_DNA_locus  Locus f13b  
se33  IPSG_DNA_locus  Locus se33  
cd4 IPSG_DNA_locus  Locus cd4  
gaba  IPSG_DNA_locus  Locus gaba  
 
4.2.3.9.  IPSG_DNA_locus  
Lokusa apraksta struktūra. Tā ietver šādus laukus:  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
911 
 Fields  Type  Description  
low_allele  String  Lowest value of an allele  
high_allele  String  Highest value of an allele  
 
5. Programmatūras, drošības un sakaru arhitektūra  
5.1. Pārskats  
Īstenojot lietojumprogrammu, l ai veiktu DNS datu apmaiņu saistībā ar trešās daļas II  sadaļu 
[Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem, izmanto kopēju 
saziņas tīklu, ko loģiski saslēgs valstu starpā. Lai kopējo saziņas infrastruktūru efektīvāk izmanto tu 
pieprasījumu nosūtīšanai un atbilžu saņemšanai, ir izstrādāts asinhrons mehānisms, ar ko DNS un 
daktiloskopijas datu pieprasījumus konvertē par SMTP e -pasta sūtījumiem. Ņemot vērā drošības 
apsvērumus, kā SMTP  protokola paplašinājumu izmantos s/MIME  mehā nismu, lai tīklā nodrošinātu 
drošu datu pārraidi visā sakaru tuneļa garumā ( true end -to-end secure tunnel ). 
Operatīvo Trans European Services for Telematics between Administrations  – Eiropas pārvaldes 
iestāžu saziņas tīklu ( TESTA ) valstis izmanto kā sakaru tīklu, lai apmainītos ar datiem. Par TESTA  
darbību ir atbildīga Eiropas Komisija. Ņemot vērā to, ka valstu DNS datubāzes un pašreizējie valstu 
piekļuves punkti TESTA  var atrasties dažādās valstu vietās, piekļuvi TESTA  var izstrā dāt: 
 1. izmantojot pašreizējo valsts piekļuves punktu vai izveidojot jaunu valsts TESTA  
piekļuves punktu; vai  
 2. izveidojot drošu vietēju saiti no vietnes, kurā atrodas kompetentas valsts aģentūras 
pārvaldītā DNS datubāze, līdz pastāvošajam valsts TESTA  piekļuves punktam.  
Protokoli un standarti, ko izmanto, lai īstenotu trešās daļas II  sadaļu [Apmaiņa ar DNS, pirkstu 
nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem], ir saskaņā ar atvērtiem standartiem ( open 
standards ) un prasībām, ko paredzējuši val stu valsts drošības politikas veidotāji.  
5.2. Augstākā līmeņa arhitektūra ( Upper Level Architecture ) 
Trešās daļas II  sadaļas [Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas 
datiem] darbības jomā paredzēts, ka katra valsts darīs pieej amus DNS datus, lai veiktu to apmaiņu ar 
citām valstīm un/vai lai citas valstis varētu datus izmantot meklēšanā saskaņā ar standartizētu un 
kopēju datu formātu. Arhitektūra ir veidota tā, lai būtu iespējama jebkura tīkla dalībnieka 
komunikācija ar jebkuru citu tīkla dalībnieku. Tādējādi nav nedz centrāla datora servera, nedz 
centralizētas datubāzes, kurā uzglabā DNS profilus.  
1.attēls: DNS datu apmaiņas topoloģija  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
912 
  
Papildus tam, ka valstu vietnēs ievēro iekšzemes juridiskos ierobežojumus, katra valsts var nolemt, 
kāda tipa aparatūra un programmatūra būtu jāizmanto, lai tās vietnē veiktu konfigurāciju saskaņā ar 
trešās daļas II  sadaļas [Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas 
datiem] paredzētajām prasībām.  
5.3. Drošības standart i un datu aizsardzība  
Ir apsvērti un ieviesti trīs drošības līmeņi.  
5.3.1.  Datu līmenis  
DNS profilu datus, ko iesniegusi katra valsts, sagatavo saskaņā ar kopējiem datu aizsardzības 
standartiem, lai pieprasījuma iesniedzējas valstis saņemtu atbildi, kurā g alvenokārt būtu norādīts, vai 
IR vai NAV konstatēta ATBILSME, kā arī – ja ir konstatēta ATBILSME – norāda identifikācijas numuru, 
kurā nav iekļauti nekādi personas dati. Pēc tam, kad saņemts paziņojums par ATBILSMI, turpmāku 
izmeklēšanu veiks divpusēji sas kaņā ar spēkā esošiem iekšzemes juridiskiem un organizatoriskiem 
noteikumiem par attiecīgo valstu vietnēm.  
5.3.2.  Sakaru līmenis  
DNS profila informācijas sūtījumus (pieprasījumus un atbildes) pirms pārsūtīšanas citām valstīm 
šifrēs, izmantojot modernu mehā nismu, kas ir saskaņā ar atvērtiem standartiem, piemēram, 
s/MIME . 
5.3.3.  Pārsūtīšanas līmenis  
Visus šifrētos DNS profila informācijas sūtījumus pārsūtīs citām valstīm, starptautiskā mērogā 
izmantojot virtuālu privātu tunelēšanas sistēmu ( tunneling system ), ko apsaimnieko uzticams tīkla 
pakalpojumu sniedzējs, valstu mērogā savukārt nodrošinot drošas saites ar tunelēšanas sistēmu, par 

Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
913 
 kurām ir atbildīgas attiecīgās valstis. Tādai virtuālai privātai tunelēšanas sistēmai nav savienojuma 
punktu ar atklātībā piee jamo internetu.  
5.4. Šifrēšanas mehānisma protokoli un standarti: s/MIME un saistītas pakotnes (packages)  
Lai šifrētu DNS profila informācijas sūtījumus, izmantos atvērtā standarta protokola s/MIME  
paplašinājumu, ko pievienos e -pasta standartam SMTP . Protokols s/MIME (V3) ļauj izmantot 
parakstītus sūtījumus, drošības iezīmes ( security labels ) un drošus e -pastu sarakstus, turklāt tas ir 
papildu slānis ( layer ) CMS sintaksei ( Cryptographic Message Syntax – CMS ), kas ir Interneta tehniskās 
uzdevumgrupas ( IETF) specifikācija, lai nodrošinātu sūtījumu kriptogrāfisku aizsardzību. To var 
izmantot, lai digitāli parakstītu, apstrādātu ( digest ), autentificētu vai šifrētu jebkuru digitālu datu 
formu.  
s/MIME mehānisma pamatā esošajam un tajā izmantotajam sertifikāta m (certificate ) ir jāatbilst 
X.509 standartam. Lai nodrošinātu ar citām Prīmes lietojumprogrammām kopējus standartus un 
procedūras, s/MIME šifrēšanas darbībām vai darbībām, ko paredzēts veikt dažādās komercializētās, 
publiski pieejamās sistēmās ( Commercial  Product of the Shelves – COTS ) piemēro šādus noteikumus:  
– darbību secība ir šāda: no sākuma šifrē, pēc tam paraksta,  
– šifrēšanas algoritmu AES (Advanced Encryption Standard ) ar 256 bitu atslēgas garumu ( key 
length ) un RSA ar 1024 bitu atslēgas garumu attiec īgi piemēro simetriskai un asimetriskai 
šifrēšanai,  
– piemēro jaucējfunkcijas algoritmu (" hash algorithm ") SHA-1. 
s/MIME  funkcionalitāte ir integrēta ļoti daudzās modernās e -pasta programmatūras pakotnēs, 
tostarp Outlook , Mozilla Mail , kā arī Netscape Commun icator 4.x , turklāt to izmanto savstarpējā 
komunikācijā visās galvenās e -pastu programmatūru pakotnēs.  
Tā kā s/MIME  standartu ir vienkārši integrēt visu valstu vietņu IT infrastruktūrā, tas ir izvēlēts kā 
lietderīgs mehānisms, lai nodrošinātu saziņas drošī bas līmeni. Lai efektīvāk sasniegtu mērķi 
"Koncepcijas pierādījums" ("Proof of Concept") un lai mazinātu izmaksas, DNS datu apmaiņas 
prototipa pamatā savukārt ir izvēlēts atvērtais standarts JavaMail API. JavaMail API  nodrošina 
vienkāršas e -pastu šifrēšana s un atšifrēšanas funkcijas, izmantojot s/MIME  un/vai OpenPGP . Iecere ir 
sniegt vienu viegli izmantojamu API saskarni tiem e -pasta klientiem, kas vēlas sūtīt un saņemt 
šifrētus e -pastus, izmantojot vienu no abiem populārākajiem e -pastu šifrēšanas formātiem . Tāpēc 
jebkāds moderns JavaMail API īstenojums būs pietiekams, lai izpildītu trešās daļas II  sadaļā [Apmaiņa 
ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem] izvirzītās prasības, piemēram, 
Bouncy Castle JCE (Java Cryptographic Extensi on) izstrādājums, ko izmantos, lai īstenotu s/ MIME  
standartu, kas būtu visu valstu starpā veidotās DNS datu apmaiņas sistēmas prototipa pamatā.  
5.5. Lietojumprogrammu arhitektūra  
Katra valsts citām valstīm iesniedz standartizētus DNS profilu datus, kas saskan ar pašreizējo kopējo 
ICD. To var izdarīt, sniedzot loģisku pārskatu par konkrētu valstu datubāzēm vai nodrošinot fiziski 
eksportētu datubāzi (indeksētu datubāzi).  
Lietojumprog rammas darbības loģiku neatkarīgi no izmantotā izstrādājuma īsteno četri šādi galvenie 
komponenti: e -pasta serveris/ s/MIME , lietojumprogrammas serveris, datu struktūras protokols 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
914 
 (Data Structure Area ), lai veiktu datu ienesi ( fetching ) un ievadīšanu ( feeding ) un reģistrētu saņemtos 
un nosūtītos sūtījumus, kā arī sakritību apstrādes sistēma ( Match Engine ). 
Lai visām valstīm atvieglotu komponentu integrāciju to attiecīgajās valstu vietnēs, ir īstenota īpaša 
kopēja funkcionalitāte, izmantojot atvērto avot u komponentus, ko katra valsts var izvēlēties saskaņā 
ar savu IT politiku un noteikumiem. Tā kā ir paredzēts īstenot neatkarīgas iezīmes, lai gūtu piekļuvi 
indeksētām datubāzēm, kurās iekļauti ar trešās daļas II  sadaļu [Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu 
un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem] reglamentētie DNS profili, katra valsts var brīvi izraudzīties 
aparatūras un programmatūras platformu, tostarp datubāzi un operētājsistēmas.  
Ir izstrādāts un pastāvošajā kopējā tīklā sekmīgi pārbaudīts DNS datu apm aiņas prototips. Versija 1.0 
jau darbojas reāla darba apstākļos, un to izmanto, veicot ikdienas darbības. Valstis var izmantot 
kopīgi izstrādātus IT izstrādājumus, tomēr tās var arī attīstīt savus izstrādājumus. Kopējā 
izstrādājuma komponentus uzturēs, pie mēros un turpinās attīstīt saskaņā ar izmaiņām IT 
tehnoloģijās, kriminālistikā un/vai saskaņā ar funkcionālām policijas vajadzībām.  
2.attēls: Lietojumprogrammas topoloģijas pārskats  
 
5.6. Lietojumprogrammas arhitektūrā izmantotie protokoli un standarti:  
5.6.1.  XML  
DNS datu apmaiņā kā pielikumu SMTP  e-pasta sūtījumiem pilnībā izmantos XML  shēmu. 
Paplašināmās iezīmēšanas valoda ( eXtensible Markup Language  – XML ) ir Pasaules tīmekļa 
konsorcija ( W3C ) ieteikta vispārēja iezīmēšanas valoda ( markup language ), lai  izstrādātu īpašas 
iezīmēšanas valodas, kas ļautu aprakstīt daudzus dažādu tipu datus. DNS profila apraksts, kas ir 
piemērots, lai visas valstis apmainītos ar datiem, ir izstrādāts, ICD dokumentos izmantojot XML  
valodu un XML  shēmu.  
5.6.2.  ODBC  
Atvērto dat ubāzu savienojamība ( Open DataBase Connectivity ) dod iespēju izmantot standarta 
programmatūras API saskarnes metodi, lai piekļūtu datubāzu pārvaldības sistēmām ( database 
management systems ), turklāt tā darbojas neatkarīgi no programmēšanas valodām, datubāz es un 
operētājsistēmām. Tomēr ODBC  ir arī savi trūkumi. Liela skaita klientu aparatūras administrēšana var 

Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
915 
 būt saistīta ar daudziem draiveriem un DLLs . Šī sarežģītība var palielināt sistēmas administrēšanas 
izmaksas.  
5.6.3.  JDBC  
Java datubāzes savienojamīb a (Java DataBase Connectivity  – JDBC ) ir API saskarne ar Java  
programmēšanas valodu, ar ko nosaka, kā klients piekļūst datubāzei. Pretstatā ODBC , lietojot JDBC , 
darbvirsmā ( desktop ) nav vajadzīgs lietot konkrētu lokālu DLLs  kopumu.  
Šajā diagrammā ir parādīta katras valsts vietnē veiktās DNS profilu pieprasījumu un atbilžu apstrādes 
darbību loģika. Gan pieprasījumu, gan atbilžu datu plūsma ir mijiedarbībā ar neitrāliem datiem 
(neutral data ), kas aptver dažādu datu kopumus ar kopēju struktūru.  
3.attēls.  Pārskats par katrā valsts vietnē notiekošo lietojumprogrammu datu plūsmu  
 
5.7. Saziņas sistēmas  
5.7.1.  Kopējais saziņas tīkls: TESTA un ar to saistīta infrastruktūra  
Lai valstis savstarpēji nosūtītu pieprasījumus un saņemtu atbildes, lietojumprogrammās D NS datu 
apmaiņai izmantos e -pastu, kas ir asinhrons mehānisms. Tā kā katrai valstij ir vismaz viens valsts 
piekļuves punkts TESTA  tīklam, DNS datu apmaiņu veiks, izmantojot TESTA  tīklu. TESTA  tīklā e -pasta 
releja serveris dod iespēju izmantot vairākus papi ldu pakalpojumus. Papildus tam, ka TESTA  tīklā 
uztur īpašas e -pasta sistēmas, tās infrastruktūra var īstenot e -pasta sarakstu izsūtīšanu un 
maršrutēšanas principus. Tas ļauj TESTA  tīklu izmantot par datu sadales sistēmu ( clearing house ) tām 
iestādēm adresē tiem sūtījumiem, kuras ir savienotas ar ES domēniem. Var uzstādīt arī vīrusu 
apkarošanas mehānismus.  
TESTA  e-pasta releja pamatā ir augstas pieejamības aparatūras platforma ( high availability hardware 
platform ), kura ir izvietota centrālajā TESTA  lietojump rogrammas objektā un kuru aizsargā ar 
ugunssienu. TESTA  tīkla domēna vārdu sistēma ( Domain Name Systems – DNS ) pārveidos resursu 
norādes IP adresēs un slēps adresēto informāciju no lietotāja un no lietojumprogrammas.  
5.7.2.  Drošības apsvērumi  

Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
916 
 TESTA  sistēma  ir īstenota saskaņā ar virtuāla privāta tīkla ( Virtual Private Network – VPN ) koncepciju. 
VPN  tīklu izveidē izmantoto marķējumu komutācijas tehnoloģiju ( Tag Switching Technology ) attīstīs, 
lai tā strādātu ar vairākprotokolu iezīmju komutāciju ( Multi -Proto col Label Switching  – MPLS ) 
standartu, ko ir izstrādājusi Interneta tehniskā uzdevumgrupa ( IETF). 
 
MPLS  ir IETF standarta tehnoloģija, ar ko paātrina tīklā notiekošās datu plūsmas ātrumu, izvairoties 
no starpnieku maršrutētāju ( intermediate routers  (hops )) veiktas pakešu analīzes. To dara, 
pamatojoties uz tā sauktajām iezīmēm ( labels ), ko paketei pievieno pamatsistēmas malas 
maršrutētāji ( edge routers of the backbone ), pamatojoties uz pārsūtīšanas informācijas bāzē 
(forwarding information base  – FIB) iekļa uto informāciju. Iezīmes izmanto arī, lai īstenotu virtuālus 
privātus tīklus ( VPN ). 
MPLS  ļauj gūt labumu gan no 3.  slāņa maršrutēšanas ( layer 3 routing ), gan izmantot 2.  slāņa 
komutāciju ( layer 2 switching ) priekšrocības. Tā kā IP adresēm, pārsūtot caur pamatsistēmu 
(backbone ), nenotiek to izvērtējums, MPLS  neuzliek nekādus ierobežojumus IP adresēšanai.  
Turklāt e -pastu sūtījumiem TESTA  tīklā piemēro s/MIME  šifrēšanas mehānismu. Nezinot atslēgu un 
bez pareiza sertifikāta, šajā tīklā nav iespējams atšifrēt sūtījumus.  
5.7.3.  Saziņas tīklā izmantotie protokoli un standarti  
5.7.3.1.  SMTP  
Vienkāršo pasta pārsūtīšanas protokolu ( SMTP ) faktiski internetā izmanto kā e -pasta pārsūtīšanas 
standartu. SMTP  standarts ir samērā vienkāršs teksta protokols, kurā ir norādīts viens vai vairāki 
sūtījuma saņēmēji un pēc tam notiek sūtījuma teksta pārsūtīšana. SMTP  standarts saskaņā ar IETF  
norādēm izmanto TCP protokola 25.  pieslēgvietu ( port ). Lai attiecīgam domēna  vārdam noteiktu 
SMTP  serveri, izmanto MX (Mail eXchange ) DNS  (Domain Name Systems ) sistēmas ierakstu.  

Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
917 
 Tā kā šis protokols sākotnēji bija teksta formāta ASCII  standartkods, pastāvēja bināru datņu 
apstrādes problēmas. Tādus standartus kā MIME  izstrādāja, la i varētu kodēt bināras datnes to 
pārsūtīšanai, izmantojot SMTP . Pašlaik vairums SMTP  serveru darbojas ar 8BITMIME  un s/MIME  
paplašinājumu, kas ļauj bināras datnes pārsūtīt gandrīz tikpat viegli kā parastu tekstu. s/MIME  
apstrādes noteikumi ir aprakstīti ie daļā s/MIME  (skatīt 5.4.  iedaļu).  
SMTP  ir stūmējtehnoloģijas protokols (" push " protocol ), kas nedod iespēju no attālas piekļuves 
servera izmantot vilcējtehnoloģijas un pēc pieprasījuma lejupielādēt (" pull") sūtījumus. Lai to darītu, 
pasta klients izmanto POP3 vai IMAP . Lai veiktu DNS datu apmaiņu, ir pieņemts lēmums izmantot 
POP3  protokolu.  
5.7.3.2.  POP 
Vietēji e -pasta klienti izmanto pasta nodaļas protokola 3. versiju ( Post Office Protocol version 3  – 
POP3 ), kas ir lietojumslāņa (application -layer) interne ta standarta protokols, lai e -pastam piekļūtu no 
attāla servera, izmantojot TCP/IP  savienojumu. Ar SMTP  protokola SMTP Submit  profilu e -pasta 
klienti sūta sūtījumus internetā vai privātā tīklā ( corporate network ). MIME  izmanto kā standartu 
pielikumiem un e -pastu tekstam, kas nav ASCII  standartkodā. Kaut gan, izmantojot gan POP3 , gan 
SMTP  protokolu, nav vajadzīgs, lai e -pasti būtu MIME  standartā, tomēr MIME  parasti izmanto 
interneta e -pastos, tāpēc POP klientiem arī ir j āsaprot un jāizmanto MIME  standarts. Tāpēc trešās 
daļas II  sadaļā [Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem] 
paredzētajās saziņas darbībās iekļaus POP komponentus.  
5.7.4.  Tīkla adrešu piešķire  
Darbības vide  
Eiropas IP re ģistrācijas iestāde ( European IP registration authority  – RIPE ) pašlaik TESTA  vajadzībām ir 
atvēlējusi īpašu B klases apakštīkla adrešu kopumu ( half B class subnet ). IP adreses valstīm piešķir, 
pamatojoties uz ģeogrāfisku Eiropas shēmu. Datu apmaiņa valstu  starpā saistībā ar trešās daļas II 
sadaļu [Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem] notiek 
Eiropas mēroga loģiski slēgtā IP tīklā.  
Testēšanas vide  
Lai ikdienā visām valstīm, kas pieslēgušās tīklam, nodrošinātu efektīvu s darbības apstākļus, slēgtā 
tīklā jāizveido testēšanas sistēma, kurai pieslēgtos valstis, kas gatavojas pievienoties tīklam. Attiecīgo 
valstu vietnēs būtu jādara pieejams precizētu parametru saraksts, tostarp IP adreses, tīkla 
iestatījumi, e -pasta domēni,  kā arī lietojuma lietotāja konti. Turklāt testēšanas nolūkos ir izveidots 
DNS pseidoprofilu kopums.  
5.7.5.  Konfigurācijas parametri  
Ir izveidota droša e -pastu sistēma, izmantojot domēnu eu -admin.net. Šis domēns un tā adreses 
nebūs pieejamas no adresēm, ka s neatrodas ES TESTA  tīkla domēnā, jo vārdus atpazītu tikai TESTA  
centrālais DNS serveris, kas nav pieslēgts internetam.  
TESTA  vietņu adrešu (resursdatora vārdu) kartēšanu ( mapping ) attiecībā uz to IP adresēm veic TESTA 
DNS  sistēma. Attiecībā uz katru lokā lo domēnu šim TESTA  centrālajam DNS  serverim pievienos e -
pasta ierakstu, kas visus TESTA  lokāliem domēniem sūtītos e -pasta sūtījumus pārsūtīs TESTA  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
918 
 centrālajam pasta relejam. Šis TESTA centrālais pasta relejs pēc tam tos pārsūtīs konkrētiem lokālā 
domēna e -pasta serveriem, izmantojot lokālā domēna e -pasta adreses. Šādi pārsūtot e -pastu, tajos 
iekļautā nozīmīgā informācija būs nosūtīta, izmantojot tikai Eiropas mēroga slēgto tīkla 
infrastruktūru un apejot nedrošo internetu.  
Visu valstu vietnēs jāizveido apak šdomēni (kursīvā treknrakstā) saskaņā ar šādu sintaksi:  
“application -type.State -code.pruem.testa.eu”, kur:  
"State -code "(valsts kods) ir valstu divu burtu kods (t. i., AT, BE u. c.);  
savukārt " application -type " (lietojuma tips) ir viena no vienībām: DNA , FP un CAR. 
Minētās sintakses piemērošanai vajadzīgie valstu apakšdomēni ir parādīti šajā tabulā:  
Valstu apakšdomēnu sintakse ( States’ sub domains syntax ) 
State  Sub Domains  Comments  
BE dna.be.pruem.testa.eu    
fp.be.pruem.testa.eu    
car.be.pruem.testa.eu   
test.dna.be.pruem.testa.eu   
test.fp.be.pruem.testa.eu   
test.car.be.pruem.testa.eu   
BG dna.bg.pruem.testa.eu   
fp.bg.pruem.testa.eu   
car.bg.pruem.testa.eu   
test.dna.bg.pruem.testa.eu   
test.fp.bg.pruem.testa.eu   
test.car.bg.pruem.testa.eu   
CZ dna.cz.pruem.testa.eu    
fp.cz.pruem.testa.eu    
car.cz.pruem.testa.eu   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
919 
 test.dna.cz.pruem.testa.eu   
test.fp.cz.pruem.testa.eu   
test.car.cz.pruem.testa.eu   
DK dna.dk.pruem.testa.eu    
fp.dk.pruem.testa.eu    
car.dk.pruem.testa.eu   
test.dna.dk.pruem.testa.eu   
test.fp.dk.pruem.testa.eu   
test.car.dk.pruem.testa.eu   
DE dna.de.pruem.testa.eu    
fp.de.pruem.testa.eu    
car.de.pruem.testa.eu   
test.dna.de.pruem.testa.eu   
test.fp.de.pruem.testa.eu   
test.car.de.pruem.testa.eu   
EE dna.ee.pruem.testa.eu    
fp.ee.pruem.testa.eu    
car.ee.pruem.testa.eu   
test.dna.ee.pruem.testa.eu   
test.fp.ee.pruem.testa.eu   
test.car.ee.pruem.testa.eu   
IE dna.ie.pruem.testa.eu    
fp.ie.pruem.testa.eu    
car.ie.pruem.testa.eu   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
920 
 test.dna.ie.pruem.testa.eu   
test.fp.ie.pruem.testa.eu   
test.car.ie.pruem.testa.eu   
EL dna.el.pruem.testa.eu    
fp.el.pruem.testa.eu    
car.el.pruem.testa.eu   
test.dna.el.pruem.testa.eu   
test.fp.el.pruem.testa.eu   
test.car.el.pruem.testa.eu   
ES dna.es.pruem.testa.eu    
fp.es.pruem.testa.eu    
car.es.pruem.testa.eu   
test.dna.es.pruem.testa.eu   
test.fp.es.pruem.testa.eu   
test.car.es.pruem.testa.eu   
FR dna.fr.pruem.testa.eu    
fp.fr.pruem.testa.eu    
car.fr.pruem.testa.eu   
test.dna.fr.pruem.testa.eu   
test.fp.fr.pruem.testa.eu   
test.car.fr.pruem.testa.eu   
HR dna.hr.pruem.testa.eu    
fp.hr.pruem.testa.eu    
car.hr.pruem.testa.eu   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
921 
 test.dna.hr.pruem.testa.eu   
test.fp.hr.pruem.testa.eu   
test.car.hr.pruem.testa.eu   
IT dna.it.pruem.testa.eu    
fp.it.pruem.testa.eu    
car.it.pruem.testa.eu   
test.dna.it.pruem.testa.eu   
test.fp.it.pruem.testa.eu   
test.car.it.pruem.testa.eu   
CY dna.cy.pruem.testa.eu    
fp.cy.pruem.testa.eu    
car.cy.pruem.testa.eu   
test.dna.cy.pruem.testa.eu   
test.fp.cy.pruem.testa.eu   
test.car.cy.pruem.testa.eu   
LV dna.lv.pruem.testa.eu    
fp.lv.pruem.testa.eu    
car.lv.pruem.testa.eu   
test.dna.lv.pruem.testa.eu   
test.fp.lv.pruem.testa.eu   
test.car.lv.pruem.testa.eu   
LT dna.lt.pruem.testa.eu    
fp.lt.pruem.testa.eu    
car.lt.pruem.testa.eu   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
922 
 test.dna.lt.pruem.testa.eu   
test.fp.lt.pruem.testa.eu   
test.car.lt.pruem.testa.eu   
LU dna.lu.pruem.testa.eu    
fp.lu.pruem.testa.eu    
car.lu.pruem.testa.eu   
test.dna.lu.pruem.testa.eu   
test.fp.lu.pruem.testa.eu   
test.car.lu.pruem.testa.eu   
HU dna.hu.pruem.testa.eu    
fp.hu.pruem.testa.eu    
car.hu.pruem.testa.eu   
test.dna.hu.pruem.testa.eu   
test.fp.hu.pruem.testa.eu   
test.car.hu.pruem.testa.eu   
MT dna.mt.pruem.testa.eu    
fp.mt.pruem.testa.eu    
car.mt.pruem.testa.eu   
test.dna.mt.pruem.testa.eu   
test.fp.mt.pruem.testa.eu   
test.car.mt.pruem.testa.eu   
NL dna.nl.pruem.nl.testa.eu    
fp.nl.pruem.testa.eu    
car.nl.pruem.testa.eu   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
923 
 test.dna.nl.pruem.testa.eu   
test.fp.nl.pruem.testa.eu   
test.car.nl.pruem.testa.eu   
AT dna.at.pruem.testa.eu    
fp.at.pruem.testa.eu    
car.at.pruem.testa.eu   
test.dna.at.pruem.testa.eu   
test.fp.at.pruem.testa.eu   
test.car.at.pruem.testa.eu   
PL dna.pl.pruem.testa.eu    
fp.pl.pruem.testa.eu    
car.pl.pruem.testa.eu   
test.dna.pl.pruem.testa.eu   
test.fp.pl.pruem.testa.eu   
test.car.pl.pruem.testa.eu   
PT dna.pt.pruem.testa.eu    
fp.pt.pruem.testa.eu    
car.pt.pruem.testa.eu   
test.dna.pt.pruem.testa.eu   
test.fp.pt.pruem.testa.eu   
test.car.pt.pruem.testa.eu   
RO dna.ro.pruem.testa.eu    
fp.ro.pruem.testa.eu    
car.ro.pruem.testa.eu   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
924 
 test.dna.ro.pruem.testa.eu   
test.fp.ro.pruem.testa.eu   
test.car.ro.pruem.testa.eu   
SI dna.si.pruem.testa.eu    
fp.si.pruem.testa.eu    
car.si.pruem.testa.eu   
test.dna.si.pruem.testa.eu   
test.fp.si.pruem.testa.eu   
test.car.si.pruem.testa.eu   
SK dna.sk.pruem.testa.eu    
fp.sk.pruem.testa.eu    
car.sk.pruem.testa.eu   
test.dna.sk.pruem.testa.eu   
test.fp.sk.pruem.testa.eu   
test.car.sk.pruem.testa.eu   
FI dna.fi.pruem.testa.eu    
fp.fi.pruem.testa.eu    
car.fi.pruem.testa.eu   
test.dna.fi.pruem.testa.eu   
test.fp.fi.pruem.testa.eu   
test.car.fi.pruem.testa.eu   
SE dna.se.pruem.testa.eu    
fp.se.pruem.testa.eu    
car.se.pruem.testa.eu   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
925 
 test.dna.se.pruem.testa.eu   
test.fp.se.pruem.testa.eu   
test.car.se.pruem.testa.eu   
UK dna.uk.pruem.testa.eu    
fp.uk.pruem.testa.eu    
car.uk.pruem.testa.eu   
test.dna.uk.pruem.testa.eu   
test.fp.uk.pruem.testa.eu   
test.car.uk.pruem.testa.eu   
 
2. NODAĻA: Daktiloskopijas datu apmaiņa (saskarņu kontroles dokuments – interface control 
document ) 
Dokumentu saskarne " Control Document  (dokumentu kontrole)" ir izstrādāta, lai noteiktu prasības, 
ka jāievēro, valstīm savstarpēji veicot daktiloskopijas informācijas apmaiņu, izmantojot 
automatizētas pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmas ( Automated Fingerprint Identification 
Systems  – AFIS ). Tajā ir izmantots Interpola īstenotais ANSI/NIST -ITL 1 -2000  (INT-I, Version 4.22b ). 
Šī versija attiecas uz visām 1. tipa, 2. tipa, 4. tipa, 9. tipa, 13. tipa un 15. tipa loģisku ierakstu 
pamatdefinīcijām, kuras ir vajadzīgas daktiloskopijas apstrāde i, kurā izmanto attēlus un papilārlīniju 
detaļas.  
1. Datņu satura pārskats  
Vienā daktiloskopijas datnē ir vairāki loģiski elementi. Oriģinālajā ANSI/NIST -ITL 1 -2000  standartā ir 
sešpadsmit dažādu tipu elementu. Attiecīgas ASCII  nošķīrējzīmes lieto, nodalot  katru ierakstu, un 
ierakstos – laukus un pakārtotus laukus.  
Tikai sešu tipu ierakstus lieto, lai datu izcelsmes aģentūra dalītos informācijā ar datu saņēmēju 
aģentūru:  
1. tips → informācija par darbību  
2. tips → burtu un skaitļu dati par personām un attiecīgām 
lietām  
4. tips → melnbalti tonāli daktiloskopiski attēli ar lielu 
izšķirtspēju  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
926 
 9. tips → papilārlīniju detaļu uzskaitījums  
13. tips → ierakstīti latenti attēli ar maināmu izšķirtspēju  
15. tips → ierakstīti plaukstu nospiedumu attēli ar maināmu 
izšķirtspēju  
 
1.1. 1. tips – datnes galvene  
Šajos ierakstos ir maršrutēšanas informācija un informācija par pārējo datnes struktūru. Šajos 
ierakstos ir noteikti arī darbību tipi, kas atbilst šādām plašām kategorijām.  
1.2. 2. tips – apraksts  
Šajos ierakstos ir tekstuāla informācija, kas attiecas gan uz sūtītāju, gan uz saņēmēju aģentūru.  
1.3. 4. tips – melnbalti tonāli attēli ar lielu izšķirtspēju  
Tādus ierakstus izmanto, lai dalītos ar melnbaltiem tonāliem daktiloskopijas attēliem, kas ir nolasīti 
ar lielu (astoņu bitu) izšķirtspēju, 500 pikseļiem collā. Daktiloskopijas attēlus saspiež, izmantojot 
WSQ  algoritmu, ar koeficientu līdz  15:1. Nelieto citus saspiešanas algoritmus vai nesaspiestus 
attēlus.  
1.4. 9. tips – ierakstītas papilārlīniju detaļas  
9. tipa ierakstus izmanto, lai veiktu apmaiņu ar papilārlīniju parametriem vai papilārlīniju detaļu 
datiem. Viens iemesls to izmantojumam ir izvairīties no nevajadzīgas AFIS  kodēšanas procesu 
atkārtošanās un arī – lai varētu pārraidīt AFIS  kodus, kuros ir m azāk datu nekā atbilstošos attēlos.  
1.5. 13. tips – ierakstīti latenti attēli ar maināmu izšķirtspēju  
Tādus ierakstus izmanto, lai apmainītos ar ierakstītiem latentiem pirkstu nospiedumu attēliem ar 
maināmu izšķirtspēju un latentiem plaukstu nospiedumu att ēliem, kā arī ar tekstuālu burtu un 
skaitļu informāciju. Skenēto attēlu izšķirtspējai ir jābūt 500 pikseļiem collā ar 256 toņu pelēkumu. Ja 
latentā attēla kvalitāte ir pietiekama, to saspiež, izmantojot WSQ  algoritmu. Vajadzības gadījumā, 
savstarpēji vieno joties, attēlu izšķirtspēju var palielināt līdz vairāk nekā 500 pikseļiem collā un vairāk 
nekā līdz 256 toņu pelēkumam. Šādos gadījumos ļoti ieteicams ir lietot JPEG  2000 (sk. 
7. papildinājumu).  
1.6. Ierakstīti plaukstu nospiedumu attēli ar maināmu izšķirt spēju  
15. tipa marķētus lauka attēlu ierakstus izmanto, lai veiktu apmaiņu ar plaukstu nospiedumu 
attēliem ar maināmu izšķirtspēju, kā arī ar tekstuālu burtu un skaitļu informāciju. Skenēto attēlu 
izšķirtspējai ir jābūt 500 pikseļiem collā ar 256 toņu pelē kumu. Lai mazinātu visu plaukstu 
nospiedumu attēlu datu apjomu, tie jāsaspiež, izmantojot WSQ  algoritmu. Vajadzības gadījumā, 
savstarpēji vienojoties, attēlu izšķirtspēju var palielināt līdz vairāk nekā 500 pikseļiem collā un vairāk 
nekā līdz 256 toņu pelē kumam. Šādos gadījumos ļoti ieteicams ir lietot JPEG  2000 (sk. 
7. papildinājumu).  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
927 
 2. Ierakstu forma  
Vienā darbību datnē ir viens vai vairāki loģiski ieraksti. Katram loģiskam ierakstam datnē ir vairāki 
informācijas lauki, kas ir piemēroti attiecīga tipa ie rakstiem. Katrā informācijas laukā var būt viens vai 
vairāki elementāri vienvērtīgi informācijas elementi. Kopumā minētos elementus izmanto, lai atklātu 
dažādus attiecīgā lauka datu aspektus. Informācijas laukā var būt arī viens vai vairāki sagrupēti 
infor mācijas elementi, kas laukā atkārtojas vairākkārt. Tādas informācijas elementu grupas dēvē par 
pakārtotiem laukiem. Tādējādi informācijas laukā var būt viens vai vairāki pakārtoti informācijas 
elementu lauki.  
2.1. Informācijas nošķīrēji  
Marķētu lauku loģis kos ierakstos liek lietā informācijas norobežošanas mehānismus, izmantojot 
četrus ASCII  informācijas nošķīrējus. Norobežota informācija var būt elementi kādā laukā vai 
pakārtotā laukā, laukos, kas atrodas loģiskos ierakstos, vai arī daudzkārtējos pakārtoto s laukos. 
Informācijas nošķīrējus nosaka pēc standarta ANSI X3.4 . Tādas zīmes izmanto, lai nošķirtu un 
klasificētu informāciju loģiskā nozīmē. Hierarhiski datnes nošķīrēja ( File Separator  – "FS") zīme 
aptver visvairāk informācijas, nākamā ir grupu nošķīrēj a (Group Separator  – "GS"), ierakstu nošķīrēja 
(Record Separator  – "RS") un visbeidzot vienību nošķīrēja ( Unit Separator  – "US") zīme. 1.  tabulā ir 
uzskaitīti minētie ASCII  nošķīrēji un aprakstīts to lietojums saskaņā ar minēto standartu.  
Informācijas nošķ īrēji no funkciju viedokļa būtu jāuzskata par norādēm, kāda tipa dati tām seko. 
Zīme " US" nošķir atsevišķus informācijas elementus kādā laukā vai pakārtotā laukā. Tas nozīmē, ka 
nākamais informācijas elements ir attiecīga lauka vai pakārtota lauka datu fra gments. Vairāki 
pakārtoti lauki vienā laukā, kas ir nošķirts ar " RS" zīmi, liecina, ka sākas nākamā atkārtota( -u) 
informācijas elementa( -u) grupa. Nošķīrējzīme " GS", ko lieto starp informācijas laukiem, liecina, ka 
sākas jauns lauks – pirms lauka identifik ācijas numura, kas tai tūdaļ seko. Līdzīgi – par jauna loģiska 
ieraksta sākumu liecina " FS" zīme.  
Šīm četrām zīmēm ir nozīme tikai tad, ja tās ASCII  teksta ierakstu laukos lieto kā datu elementu 
nošķīrējas. Šīm zīmēm, kas ir sastopamas bināros attēlu ierakstos un bināros laukos, nav patstāvīgas 
nozīmes – tās tikai pieder pie datiem, ar kuriem veic apmaiņu.  
Parastos apstākļos nevajadzētu būt tukšiem la ukiem vai informācijas elementiem, tāpēc starp 
katriem diviem datu elementiem būtu jābūt tikai vienai nošķīrējzīmei. Šim likumam izņēmums ir 
gadījumos, ja kādā darbībā dati laukos vai informācijas elementos nav pieejami, to nav vai tie nav 
obligāti, un dar bības apstrāde nav atkarīga no tā, vai attiecīgie dati ir pieejami. Tādos gadījumos 
vairākas un blakus esošas nošķīrējzīmes parādīsies kopā, un nošķīrējzīmju starpā nevajadzēs 
iespraust butaforiskus datus.  
Uz tādu lauku definīciju, kuri sastāv no trijiem i nformācijas elementiem, attiecas šādi noteikumi. Ja 
otrajā informācijas elementā nav informācijas, tad divas blakus esošas " US" informācijas 
nošķīrējzīmes atradīsies starp pirmo un trešo informācijas elementu. Ja nav informācijas nedz otrajā, 
nedz trešajā informācijas elementā, būtu jālieto trīs nošķīrējzīmes – divas " US" zīmes, kas papildina 
beigu lauka vai pakārtota lauka nošķīrējzīmi. Īsumā – ja viens vai vairāki obligāti vai fakultatīvi lauka 
vai pakārtota lauka informācijas elementi nav pieejami, būtu jāiesprauž attiecīgs skaits nošķīrējzīmju.  
Ir iespējams, ka blakus atrodas divas vai vairākas no četrām izmantojamām nošķīrējzīmēm. Ja trūkst 
datu vai tādu nav informācijas elementos, pakārtotos laukos vai laukos, ir par vienu nošķīrējzīmi 
mazāk nekā ir da tu elementu, pakārtotu lauku vai prasītu lauku.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
928 
 1. tabula. Izmantotie nošķīrēji  
Code  Type  Description  Hexadecimal Value  Decimal Value  
US Unit Separator  Separates information 
items  1F 31 
RS Record Separator  Separates subfields  1E 30 
GS Group Separator  Separates fields  1D 29 
FS File Separator  Separates logical records  1C 28 
 
2.2. Ierakstu izkārtojums  
Loģiskos ierakstos ar marķētiem laukiem katru izmantoto informācijas lauku numurē saskaņā ar šo 
standartu. Katra lauka formā ir loģiskā ieraksta tipa numu rs, kam seko punkts ".", lauka numurs, kam 
seko kols ":", kam savukārt seko informācija, kas piederas attiecīgā laukā. Marķētu lauku numurs var 
būt jebkurš skaitlis no viens līdz deviņi, ko raksta starp punktu "." un kolu ":". To interpretē kā lauka 
numuru  nenegatīvos veselos skaitļos. Tas nozīmē, ka lauks numur "2.123:" ir līdzvērtīgs laukam 
numur "2.000000123:", un tas ir jāinterpretē tāpat.  
Visā šajā dokumentā skaidrojumam trīsciparu skaitļi ir lietoti tādu lauku numurēšanai, kas atrodas 
katrā šeit aprak stītā marķētu lauku loģiskā ierakstā. Lauku numuri būs doti šādā formā – "TT.xxx: ", 
un " TT" apzīmē vienzīmes vai divzīmju tipa ierakstus, kam seko punkts. Nākamās trīs zīmes ir 
attiecīgā lauka numurs, kam seko kols. Kolam seko informatīvs ASCII  apraksts va i attēla dati.  
1. tipa un 2.  tipa loģiskos ierakstos ir tikai ASCII  teksta datu lauki. Katrā šā tipa ierakstā kā pirmo 
ASCII  lauku ieraksta visu ierakstu pilnībā (arī lauku numurus, kolus un nošķīrējzīmes). ASCII  datņu 
nošķīrēja " ASCII File Separator  – FS" zīme (ar ko apzīmē loģisku ierakstu vai darbību beigas) seko 
pēdējam ASCII  informācijas baitam, un to iekļauj ierakstā.  
Pretstatā marķētu lauku jēdzienam 4.  tipa ierakstos ir tikai bināri dati, ko ieraksta kā sakārtotus 
fiksēta garuma binārus laukus. Ier akstu visā garumā ieraksta pirmajā katra ieraksta četru baitu binārā 
laukā. Tādiem bināriem ierakstiem nepieraksta ne ieraksta numuru līdz ar punktu, ne lauka 
identifikācijas numuru līdz ar sekojošu kolu. Turklāt, tā kā tādu ierakstu lauku garumi ir vai nu  fiksēti, 
vai konkrēti noteikti, nevienu no četrām nošķīrējzīmēm (" US", "RS", "GS" vai " FS") neinterpretē citādi 
kā vien binārus datus. Bināros ierakstos " FS" zīmi nelieto kā ierakstu nošķīrēju vai darbības beigu 
zīmi.  
3. 1. tipa loģiski dati – datnes galv ene 
Šajā ierakstā ir aprakstīta datnes struktūra, datnes tips un dota cita svarīga informācija. Zīmju 
kompleksā, ko izmanto 1.  tipa laukos, ir tikai 7  bitu ANSI  kods savstarpējai informācijas apmaiņai.  
3.1. 1. tipa loģisku datu lauki  
3.1.1.  1.001.  lauks  – loģiska ieraksta garums (Logical Record Length – LEN)  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
929 
 Šajā laukā ir visa 1.  tipa loģiskā ieraksta baitu kopskaits. Lauks sākas ar "1.001:", kam seko ieraksta 
kopgarums, kurā ietverta katra zīme, kas atrodas katrā laukā, un informācijas nošķīrēji.  
3.1.2.  1.002.  lauks  – versijas numurs (Version Number – VER)  
Lai lietotāji zinātu, kādu ANSI/NIST  standarta versiju lieto programmatūra vai sistēma, kas izstrādā 
datni, šajā četru baitu laukā ir konkrēti norādīts īstenotā standarta versijas numurs. Pirmie divi ba iti 
norāda uz pamatversijas atsauces numuru, nākamie divi – uz mazāk būtisku uzlabojumu numuru. 
Piemēram, oriģinālais 1986.  gada standarts būtu uzskatāms par pirmo versiju, un to apzīmētu ar 
"0100", bet pašreizējais ANSI/NIST -ITL 1 -2000  standarts ir "0300" . 
3.1.3.  1.003.  lauks  – datnes saturs (File Content – CNT)  
Šajā laukā ir uzskaitīts katrs datnes ieraksts pēc ieraksta tipa un secība, kādā ieraksti ir fiksēti loģiskā 
datnē. Tajā ir viens vai vairāki pakārtoti lauki, un katrā no tiem savukārt ir divi info rmācijas elementi, 
kuros ir aprakstīts vienīgais loģiskais ieraksts, kas atrodas aplūkojamā datnē. Pakārtotos laukus 
aizpilda tādā pašā secībā, kā ieraksta un pārraida ierakstus.  
Pirmais informācijas elements pirmajā pakārtotajā laukā ir "1", lai dotu atsa uci uz 1.  tipa ierakstu. 
Tam seko otrs informācijas elements, kurā ir pārējo datnes ierakstu skaits. Turklāt skaits ir vienāds ar 
1.003.  lauka atlikušo pakārtoto lauku skaitu.  
Katrs no atlikušajiem pakārtotajiem laukiem ir saistīts ar vienu ierakstu datnē,  un pakārtoto lauku 
secība atbilst ierakstu secībai. Katrā pakārtotā laukā ir divi informācijas elementi. Ar pirmo identificē 
ieraksta tipu. Otrais ir ieraksta IDC. "US" zīmi lieto, lai nošķirtu abus informācijas elementus.  
3.1.4.  1.004.  lauks  – darbību ti ps (Type of Transaction – TOT)  
Šajā laukā ir mnemonisks kods (piekļuves atslēga) no trijiem burtiem, kurš apzīmē darbības tipu. Kodi 
var atšķirties no tiem kodiem, ko lieto citos ANSI /NIST  standartu īstenojumos.  
CPS: (Criminal Print -to-Print Search ) – mekl ējumi, salīdzinot kriminālnoziedznieku atstātos 
nospiedumus. Šī darbība ir pieprasījums nospiedumu datubāzē meklēt ierakstus, kas attiecas uz kādu 
kriminālnoziegumu. Attiecīgās personas atstātos nospiedumus iekļauj datnē kā ar WSQ  saspiestus 
attēlus.  
Ja da ti nebūs atrasti ( No-HIT), atbildē būs šādi loģiski ieraksti:  
– 1 1. tipa ieraksts,  
– 1 2. tipa ieraksts.  
Ja dati būs atrasti ( HIT), atbildē būs šādi loģiski ieraksti:  
– 1 1. tipa ieraksts,  
– 1 2. tipa ieraksts,  
– 1-14 4.  tipa ieraksti.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
930 
 CPS TOT  ir apkopoti A.6.1.  tabulā (6.  papildinājums).  
PMS : (Print -to-Latent Search ) – datu meklējumi neidentificētu latentu nospiedumu datubāzē. Šādu 
darbību izmanto, ja kādu nospiedumu kompleksa atbilsmi meklē neidentificētu latentu nospiedumu 
datubāzē ( Unidenti fied Latent database ). Atbildē būs AFIS  meklējumā iegūts lēmums "dati ir 
atrasti/dati nav atrasti" ( Hit/No -Hit). Ja ir vairāki neidentificēti latenti nospiedumi, būs vairākas 
atbildes par SRE darbībām un katrā darbībā būs apstrādāts viens latentais nospied ums. Attiecīgās 
personas atstātos nospiedumus iekļauj datnē kā ar WSQ  saspiestus attēlus.  
Ja dati nebūs atrasti ( No-HIT), atbildē būs šādi loģiski ieraksti:  
– 1 1. tipa ieraksts,  
– 1 2. tipa ieraksts.  
Ja dati būs atrasti ( HIT), atbildē būs šādi loģiski ierakst i: 
– 1 1. tipa ieraksts,  
– 1 2. tipa ieraksts,  
– 1 13.  tipa ieraksts.  
PMS TOT  ir apkopoti A.6.1.  tabulā (6.  papildinājums).  
MPS : (Latent -to-Print Search ) – latentu nospiedumu datu meklējumi nospiedumu datubāzē. Šādu 
darbību izmanto, ja latenti nospiedumi ir jāmeklē nospiedumu datubāzē. Datnē iekļauj informāciju 
par latentām papilārlīniju detaļām un attēlu (saspiestu ar WSQ).  
Ja dati nebūs atrasti ( No-HIT), atbildē būs šādi loģiski ieraksti:  
– 1 1. tipa ieraksts,  
– 1 2. tipa ieraksts.  
Ja dati būs atrasti ( HIT), atbildē būs šādi loģiski ieraksti:  
– 1 1. tipa ieraksts,  
– 1 2. tipa ieraksts,  
– 1 4. tipa vai 15.  tipa ieraksts.  
MPS TOT  ir apkopoti A.6.4.  tabulā (6.  papildinājums).  
MMS : (Latent -to-Latent Search ) – latentu nospiedumu salīdzinājums savā starpā. Veicot šo darbību, 
datnē ir latents nospiedums, kas jāsalīdzina ar neidentificētu latentu nospiedumu datubāzē 
(Unidentified Latent database ) glabātiem datiem, lai noskaidrotu dažādu noziegumu vietu 
savstarpējo saistību. Datnē ir jāiekļauj informācija par latentām pa pilārlīniju detaļām un attēls 
(saspiests ar WSQ ). 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
931 
 Ja dati nebūs atrasti ( No-HIT), atbildē būs šādi loģiski ieraksti:  
– 1 1. tipa ieraksts,  
– 1 2. tipa ieraksts.  
Ja dati būs atrasti ( HIT), atbildē būs šādi loģiski ieraksti:  
– 1 1. tipa ieraksts,  
– 1 2. tipa ierakst s, 
– 1 13.  tipa ieraksts.  
MMS TOT  ir apkopoti A.6.4.  tabulā (6.  papildinājums).  
SRE: šo darbību datu saņēmēja aģentūra sūta atpakaļ kā atbildi uz iesūtītiem daktiloskopijas datiem. 
Atbildē būs AFIS  meklējumā iegūts lēmums "dati ir atrasti/dati nav atrasti" ( Hit/No -Hit). Ja kandidātu 
ir vairāki, atpakaļ sūtīs vairākas SRE darbības un katram kandidātam būs veltīta viena darbība.  
SRE TOT  ir apkopoti A.6.2.  tabulā (6.  papildinājums).  
ERR: šo darbību datu saņēmēja AFIS  sūta atpakaļ kā atbildi, lai norādītu uz kļūd u darbībā. Tajā ir 
vēstījuma lauks ( message field  – ERM ), kurā ir norādīta konstatētā kļūda. Atbildē būs šādi loģiski 
ieraksti:  
– 1 1. tipa ieraksts,  
– 1 2. tipa ieraksts.  
ERR TOT  ir apkopoti A.6.3.  tabulā (6.  papildinājums).  
2. tabula. Pieļaujami darbību kodi  
Transaction Type  Logical Record Type  
1 2 4 9 13 15 
CPS M M M — — — 
SRE M M C — 
(C in case of latent hits)  C C 
MPS  M M — M (1*)  M — 
MMS  M M — M (1*)  M — 
PMS  M M M* — — M* 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
932 
 ERR M M — — — — 
 
Atšifrējums:  
M = obligāts ( Mandatory ) 
M* = var iekļaut tikai vienu no abu tipu ierakstiem  
O = fakultatīvs ( Optional ) 
C = ar nosacījumu, ka dati ir pieejami ( Conditional ) 
— = nav piekļuves  
1* = ar nosacījumu – atkarībā no tā, kādas uzstādītas 
sistēmas izmanto darbā  
 
3.1.5.  1.005.  lauks  – darbības datums (D ate of Transaction – DAT)  
Šajā laukā ir norādīts datums, kad darbība ir sākta, un tam ir jāatbilst ISO standartapzīmējumam – 
YYYYMMDD , 
kur YYYY  ir gads, MM  ir mēnesis un DD ir mēneša diena. Viencipara skaitļu priekšā liek nulles. 
Piemēram, "19931004" nozīmē 1993.  gada 4.  oktobri.  
3.1.6.  1.006.  lauks  – prioritāte (Priority – PRY)  
Šajā fakultatīvajā laukā ir uzrādīta pieprasījuma prioritāte pakāpēs no 1 līdz 9. "1"  ir lielākā prioritāte, 
un "9" – mazākā. "1.  prioritātes” darbības apstrādā uzreiz.  
3.1.7.  1.007.  lauks  – pieprasījuma saņēmējas aģentūras identifikators (Destination Agency 
Identifier – DAI)  
Šajā laukā ir konkrēti norādīta darbības veicēja aģentūra.  
Tajā ir divi info rmācijas elementi šādā formā  – valsts kods un aģentūra ( CC/agency ). 
Pirmajā informācijas elementā ir valsts kods ( Country Code ), ko definē, izmantojot ISO 3166  – tajā ir 
divas burtu vai ciparu zīmes. Otrs elements, aģentūra ( agency ), ir līdz 32 burtu vai ciparu zīmes garš 
brīvs teksts, un ar to identificē aģentūru.  
3.1.8.  1.008.  lauks  – pieprasījuma iesniedzējas aģentūras identifikators (Originating Agency 
Identifier – ORI)  
Šajā laukā ir konkrēti norādīta datnes izcelsmes aģentūra, un tā forma ir tāda pati  kā DAI 
(1.007.  lauks).  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
933 
 3.1.9.  1.009.  lauks  – darbības kontrolnumurs (Transaction Control Number TCN)  
Kontrolnumurs ir domāts atsaucēm. Tam būtu jābūt datora ģenerētam un šādā formā  – 
YYSSSSSSSSA , 
kur YY ir darbības gads, SSSSSSSS  ir astoņciparu sērijas nu murs un A ir pārbaudes zīme, kas ģenerēta, 
ievērojot 2.  papildinājumā paredzēto procedūru.  
Ja TCN nav pieejams, lauku YYSSSSSSSS  aizpilda ar nullēm un pārbaudes zīmi ģenerē, kā iepriekš 
norādīts.  
3.1.10.  1.010.  lauks  – darbības atbildes kontrolnumurs (Tran saction Control Response – TCR)  
Ja ir izsūtīts pieprasījums, uz ko saņemta šāda atbilde, šajā fakultatīvajā laukā būs pieprasījuma 
atbildes darbības kontrolnumurs. Tālab tam ir tāda pati forma kā TCN (1.009.  lauks).  
3.1.11.  1.011.  lauks  – oriģinālā skenēju ma izšķirtspēja (Native Scanning Resolution – NSR)  
Šajā laukā ir uzrādīta normālā skenējuma izšķirtspēja sistēmai, ko izmanto darbības veicējs. 
Izšķirtspēju raksturo ar diviem cipariem, kam seko decimāldaļas punkts un pēc tā – vēl divi skaitļi.  
Visām darbī bām saskaņā ar LAW.PRUM.11.  pantu [Daktiloskopiskie dati] un LAW.PRUM.12.  pantu 
[Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana] nolasījumu koeficients ir 500  pikseļi collā jeb 
19,68  pikseļi milimetrā.  
3.1.12.  1.012.  lauks  – nominālā pārraides izšķirtspēja (N ominal Transmitting Resolution – NTR)  
Šajā piecu baitu laukā ir konkrēti norādīta nominālā pārraides izšķirtspēja attēliem, ko pārraida. 
Izšķirtspēju izsaka pikseļos milimetrā – tādā pašā formā kā NSR (1.011.  lauks).  
3.1.13.  1.013.  lauks  – domēna nosaukums  (Domain name – DOM)  
Šajā obligātajā laukā ir identificēts domēna nosaukums lietotāja noteiktai 2.  tipa loģiska ieraksta 
īstenošanai. Tajā ir divi informācijas elementi, un tie ir "INT -I{}{US}}4.22{}{GS}}".  
3.1.14.  1.014.  lauks  – Griničas laiks (Greenwich mean time – GMT)  
Šis obligātais lauks nodrošina mehānismu, kā izteikt datumu un pulksteņa laiku Griničas laika 
(Greenwich Mean Time  – GMT ) vienībās. GMT  laukā, ja to lieto, ir vispārējs datums, kas papildinās 
vietējo datumu, kas ir dots 1.005. laukā ( DAT). GMT  lauka lietojums likvidē vietējā laika 
nekonsekvences, kas izpaužas, ja darbību un atbildi pārraida starp divām vietām, ko šķir vairākas 
laika zonas. GMT  laukā ir vispārpiemērojams datums un 24 stundu pulkstenis, kas nav atkarīgs no 
laika zonām. To atv eido " CCYYMMDDHHMMSSZ " – kā 15 zīmju virkni, kurā datums ir sasaistīts ar 
GMT  un kas beidzas ar " Z". Zīmes " CCYY " rāda darbības gadu, zīmes " MM " rāda mēnešus, un zīmes 
"DD" rāda mēneša dienas, zīmes " HH" rāda stundas, " MM " rāda minūtes, un " SS" – sekundes.  Pilnais 
datums nav lielāks par attiecīgās dienas datumu.  
4. 2. tipa loģiski dati – ieraksts  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
934 
 Tādu ierakstu struktūras lielāko daļu nedefinē ar oriģinālo ANSI /NIST  standartu. Šajos ierakstos ir 
informācija, kas rada īpašu ieinteresētību aģentūrām, kas sūta vai saņem attiecīgo datni. Lai 
nodrošinātu to, ka daktiloskopijas sistēmas, kas savā starpā sazinās, būtu saderīgas, ierakstā ir jābūt 
tikai šeit turpmāk uzskaitītajiem laukiem. Šajā dokumentā ir konkrēti norādīts, kuri lauki ir obligāti, 
kuri fakultatīvi,  un arī definēta atsevišķu lauku struktūra.  
4.1. 2. tipa loģisku datu lauki  
4.1.1.  2.001.  lauks  – loģiska ieraksta garums (Logical Record Length – LEN)  
Šajā obligātajā laukā ir fiksēts attiecīgā 2.  tipa ieraksta garums un konkrēti norādīts baitu kopskaits,  
ietverot katru ieraksta lauka zīmi un informācijas nošķīrējus.  
4.1.2.  2.002.  lauks  – attēla raksturotāja zīme (Image Designation Character – IDC)  
IDC, kas atrodas šajā obligātajā laukā, ASCII  izteiksmē pārstāv IDC, kas ir definēta 1.  tipa ieraksta 
datņu s atura laukā ( File Content field  – CNT) (1.003.  lauks).  
4.1.3.  2.003.  lauks  – sistēmas informācija (System Information – SYS)  
Šis lauks ir obligāts, un tajā ir četri baiti, kas rāda, kurai INT-I versijai atbilst konkrētais 2.  tipa ieraksts.  
Pirmie divi bait i norāda uz pamatversijas numuru, nākamie divi – uz mazāk būtisku uzlabojumu 
numuru. Piemēram, šajā īstenojumā ir izmantota INT-I 4. versija 22.  pārskatījumā, un to atveido 
"0422".  
4.1.4.  2.007.  lauks  – lietas numurs (Case Number – CNO)  
Šis ir numurs, ko v ietējais daktiloskopijas birojs ir piešķīris nozieguma vietā savāktajiem latentajiem 
nospiedumiem. Izmanto šādu formu  – CC/numurs ( CC/number ), 
kur " CC" ir interpola valsts kods ( Interpol Country Code ) no divām burtu vai ciparu zīmēm, bet 
numurs atbilst att iecīgām vietējām pamatnorādēm, un tajā var būt līdz 32 burtu vai ciparu zīmes.  
Šis lauks ļauj sistēmai identificēt latentos nospiedumus, kas ir saistīti ar konkrētu noziegumu.  
4.1.5.  2.008.  lauks  – secības numurs (Sequence Number – SQN)  
Tajā ir norādīta vi su lietas latento nospiedumu secība. Tajā var būt līdz četras ciparu zīmes. Secība ir 
latentu nospiedumu attēls vai latentu nospiedumu attēlu sērija, kas sagrupēta uzskaites un/vai 
meklēšanas vajadzībām. Šī definīcija paredz, ka pat atsevišķiem latentiem n ospiedumu attēliem būs 
jāpiešķir secības numurs.  
Šo lauku līdz ar MID  (2.009.  lauks) var iekļaut, lai identificētu konkrētu latentu attēlu kādā secīgā 
virknē.  
4.1.6.  2.009.  lauks  – latento nospiedumu identifikators (Latent Identifier – MID)  
Ar šo ir konkrē ti norādīts konkrēts latents nospiedums kādā secīgā virknē. Vērtība ir viens vai divi 
burti, un ar burtu " A" apzīmē pirmo latento attēlu, ar " B" – otro, un tā tālāk – līdz robežlielumam 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
935 
 "ZZ". Lauku izmanto analogi latento attēlu secības numuram, par ko ir runāts, aprakstot SQN  
(2.008.  lauks).  
4.1.7.  2.010.  lauks  – noziedznieka atsauces numurs (Criminal Reference Number – CRN)  
Šis ir unikāls atsauces numurs, ko attiecīgās valsts aģentūra piešķir indivīdam, kas pirmo reizi ir 
notiesāts par izdarītu noziegumu. Vienā valstī nevienam indivīdam nekad nav vairāk par vienu CRN , 
un tas viņam nav kopīgs ne ar vienu citu cilvēku. Vienam u n tam pašam cilvēkam gan var būt 
noziedznieka atsauces numurs vairākās valstīs, un to varēs atšķirt pēc valsts koda.  
CRN  laukam ir izstrādāta šāda forma  – CC/numurs ( CC/number ), 
kur " CC" ir valsts kods ( Country Code ), kas noteikts saskaņā ar ISO 3166 , kurā  ir divas burtu vai ciparu 
zīmes, un numurs atbilst attiecīgās valsts pieprasījuma izdevējas aģentūras pamatnorādēm, un tajā 
var būt līdz 32 burtu vai ciparu zīmes.  
Darbībām saskaņā ar LAW.PRUM.11.  pantu [Daktiloskopiskie dati] un LAW.PRUM.12.  pantu 
[Autom atizēta daktiloskopisko datu meklēšana] šo lauku izmantos attiecīgās valsts pieprasījuma 
izdevējas aģentūras nozieguma atsauces numuram, kas ir saistīts ar 4.  tipa vai 15.  tipa ierakstu 
attēliem.  
4.1.8.  2.012.  lauks  – identifikācijas numurs dažādām vajadzī bām (Miscellaneous Identification 
Number – MN1)  
Šajā laukā ir CRN  (2.010.  lauks), ko pārraida, izmantojot CPS vai PMS  darbības – bez iepriekš uzrādīta 
valsts koda.  
4.1.9.  2.013.  lauks  – identifikācijas numurs dažādām vajadzībām (Miscellaneous Identificatio n 
Number – MN2)  
Šajā laukā ir CNO  (2.007.  lauks), ko pārraida, izmantojot MPS  vai MMS  darbības – bez iepriekš 
uzrādīta valsts koda.  
4.1.10.  2.014.  lauks  – identifikācijas numurs dažādām vajadzībām (Miscellaneous Identification 
Number – MN3)  
Šajā laukā ir SQN (2.008.  lauks), ko pārraida, izmantojot MPS  vai MMS  darbības.  
4.1.11.  2.015.  lauks  – identifikācijas numurs dažādām vajadzībām (Miscellaneous Identification 
Number – MN4)  
Šajā laukā ir MID  (2.009.  lauks), ko pārraida, izmantojot MPS  vai MMS  darbības.  
4.1.12.  2.063.  lauks  – papildu informācija (Additional Information – INF) 
Ja notiek SRE darbība, atbildot uz PMS  pieprasījumu, šajā laukā dod informāciju par pirkstu, kura 
parametri devuši iespējamu pozitīvu dokumentu atrašanas rezultātu ( HIT). Lauka forma  ir: 
NN, kur NN ir 5. tabulā dotais pirksta novietojuma kods no diviem cipariem.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
936 
 Citos gadījumos lauku izmantot nav obligāti. Tajā ir līdz 32 burtu vai ciparu zīmes, un tas var dot 
papildu informāciju par pieprasījumu.  
4.1.13.  2.064.  lauks  – atbildētāju saraksts (Respondents List – RLS)  
Šajā laukā ir vismaz divi pakārtoti lauki. Pirmajā pakārtotajā laukā ir aprakstīts veiktā meklējuma tips, 
izmantojot mnemonisku kodu no trijiem burtiem, kurš norāda uz darbības tipu TOT laukā 
(1.004.  lauks). Otrajā pakārto tajā laukā ir viena zīme. Zīmi "I" lieto, lai norādītu, ka dati ir atrasti 
(HIT), un zīmi "N" lieto, lai norādītu, ka sakritīgi dati nav atrasti (No -HIT). Trešajā pakārtotajā laukā ir 
secības identifikators, kas attiecas uz kandidāta rezultātu un kandidātu  kopskaitu, ko vienu no otra 
atdala slīpsvītra. Ja kandidāti ir vairāki, arī atbildes būs vairākas.  
Iespējamā datu atrašanas gadījumā ( HIT) ceturtā pakārtotā laukā būs rezultāts – līdz sešiem 
cipariem. Ja datu atrašana ( HIT) ir apstiprināta, šā pakārtotā l auka vērtība ir definēta kā "999999".  
Piemērs: "CPS{}{RS}}I{}{RS}}001/001{}{RS}}999999{}{GS}}".  
Ja attālinātā AFIS  nedod datus par rezultātiem, attiecīgajā punktā būtu jādod rezultāts nulle.  
4.1.14.  2.074.  lauks  – statusa lauks/lauks ar paziņojumu par kļūd u (Status/Error Message – ERM)  
Šajā laukā ir paziņojumi par kļūdām, kas radušās darbībās un ko sūtīs atpakaļ pieprasījuma 
iesniedzējam kā piederīgu pie kļūdainas darbības ( Error Transaction ). 
3. tabula. Paziņojumi par kļūdām  
Numeric code (1 -3) Meaning (5 -128)  
003 ERROR: UNAUTHORISED ACCESS  
101 Mandatory field missing  
102 Invalid record type  
103 Undefined field  
104 Exceed the maximum occurrence  
105 Invalid number of subfields  
106 Field length too short  
107 Field length too long  
108 Field is not a number as expected  
109 Field number value too small  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
937 
 110 Field number value too big  
111 Invalid character  
112 Invalid date  
115 Invalid item value  
116 Invalid type of transaction  
117 Invalid record data  
201 ERROR: INVALID TCN  
501 ERROR: INSUFFICIENT  FINGERPRINT QUALITY  
502 ERROR: MISSING FINGERPRINTS  
503 ERROR: FINGERPRINT SEQUENCE CHECK FAILED  
999 ERROR: ANY OTHER ERROR. FOR FURTHER DETAILS CALL DESTINATION 
AGENCY  
 
Paziņojumi par kļūdām diapazonā no 100 līdz 199:  
Paziņojumi par kļūdām ir saistīt i ar ANSI /NIST  ierakstu apstiprināšanu, un tos definē šādi:  
<error_code 1>: IDC <idc_number 1> FIELD <field_id 1> <dynamic text 1> LF  
<error_code 2>: IDC <idc_number 2> FIELD <field_id 2> <dynamic text 2>…  
kur: 
– "error_code" ir kods, kas ir saistīts tikai ar konkrētu iemeslu (sk. 3.  tabulu),  
– "field_id" ir nepareiza ANSI /NIST  lauka numurs (piem., 1.001, 2.001, ...) šādā formā – 
"<record_type>.<field_id>.<sub_field_id>",  
– dinamisks teksts ( dynamic text ) ir sīkāks, dinamisks kļūdas apraksts,  
– LF (Line Feed ) ir rindas pārnesums, kas atdala kļūdas, ja ir sastapta vairāk nekā viena kļūda,  
– 1. tipa ierakstiem ICD ir definēts kā " -1". 
Piemērs:  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
938 
 201: IDC - 1 FIELD 1.009 WRONG CONTROL CHARACTER {}{LF}} 115: IDC 0 FIELD 2.003 INVALID 
SYSTEM INFORMATION  
Šis lauks ir obligā ts kļūdainu darbību gadījumā.  
4.1.15.  2.320.  lauks  – paredzamais kandidātu skaits (Expected Number of Candidates – ENC)  
Šajā laukā ir dots lielākais iespējamais kandidātu skaits pārbaudei, ko pieprasījuma iesniedzēja 
aģentūra var paredzēt. ENC vērtība nav lielāka par 11.  tabulā noteiktajām vērtībām.  
5. 4. tipa loģiski dati  – melnbalti tonāli attēli ar lielu izšķirtspēju  
Būtu jāņem vērā, ka 4. tipa ieraksti būtībā ir bināri, nevis ASCII . Tālab katram laukam ierakstā atvēl 
īpašu vietu, un tas nozīmē, ka visi lauki ir obligāti.  
Standarts ļauj ierakstā konkrēti uzrādīt gan attēla lielumu, gan izšķirtspēju. Ir vajadzīgi 4. tipa loģiski 
ieraksti, lai varētu glabāt daktiloskopijas attēlu datus, ko pārraida ar nominālu pikseļu blīvumu – 500 
līdz 520 pikseļu collā. I eteicamais jaunu izstrādņu koeficients ir paredzēt pikseļu blīvumu – 500 
pikseļu collā jeb 19,68 pikseļu milimetrā. 500 pikseļu collā ir blīvums, kas ir paredzēts ar INT-I, taču 
līdzīgas sistēmas var savā starpā sazināties, neizmantojot ieteicamo koeficien tu un izmantojot 
ieteicamo robežlielumu – 500 līdz 520 pikseļiem collā.  
5.1. 4. tipa loģisku datu lauki  
5.1.1.  4.001.  lauks  – loģiska ieraksta garums (Logical Record Length – LEN)  
Šajā četru baitu laukā ir fiksēts minētā 4.  tipa ieraksta garums un konkrēti  norādīts baitu kopskaits, 
aptverot katru baitu katrā ieraksta laukā.  
5.1.2.  4.002.  lauks  – attēla raksturotāja zīme (Image Designation Character – IDC)  
Šis ir datnes galvenē dotā IDC numura binārs atveidojums vienā baitā.  
5.1.3.  4.003.  lauks  – nospieduma tips (Impression Type – IMP)  
Nospieduma tips ir viena baita lauks, kas aizņem ieraksta sesto baitu.  
4. tabula. Pirkstu nospiedumu tipi  
Code  Description  
0 Live-scan of plain fingerprint  
1 Live-scan of rolled fingerprint  
2 Non -live scan impression of plain fingerprint captured from paper  
3 Non -live scan impression of rolled fingerprint captured from paper  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
939 
 4 Latent impression captured directly  
5 Latent tracing  
6 Latent photo  
7 Latent lift  
8 Swipe  
9 Unknown  
 
5.1.4.  4.004.  lauks  – pirksta novietojums (Finger Position – FGP)  
Šis fiksēta garuma sešu baitu lauks aizņem no septītā līdz divpadsmitajam baitam 4.  tipa ierakstā. 
Tajā ir uzrādīti iespējamie pirkstu novietojumi, sākot no baita, kas atrodas vistālāk pa kreisi (ieraksta 
septītais baits ). Zināmais vai visticamākais pirksta novietojums ir ņemts no 5.  tabulas. Var dot 
atsauces vēl līdz pat pieciem citiem pirkstiem, ierakstot citu pirkstu novietojumus atlikušajos piecos 
baitos – tādā pašā formā. Ja ir paredzams izmantot mazāk nekā piecu pir kstu novietojumu atsauces, 
neizmantotos baitus aizpilda ar bināriem "255". Lai dotu atsauci uz visiem pirkstu novietojumiem, 
lieto kodu "0" – "nav zināms".  
5. tabula. Pirkstu novietojuma kodi un maksimāli iespējamie lielumi  
Finger position  Finger code  Width  
(mm)  Length  
(mm)  
Unknown  0 40,0  40,0  
Right thumb  1 45,0  40,0  
Right index finger  2 40,0  40,0  
Right middle finger  3 40,0  40,0  
Right ring finger  4 40,0  40,0  
Right little finger  5 33,0  40,0  
Left thumb  6 45,0  40,0  
Left index finger  7 40,0  40,0  
Left middle finger  8 40,0  40,0  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
940 
 Left ring finger  9 40,0  40,0  
Left little finger  10 33,0  40,0  
Plain right thumb  11 30,0  55,0  
Plain left thumb  12 30,0  55,0  
Plain right four fingers  13 70,0  65,0  
Plain left four fingers  14 70,0  65,0  
 
Apzīmējot noziegumu vietās atrastus latentus nospiedumus, būtu jāizmanto tikai kodi no "0" līdz 
"10".  
5.1.5.  4.005.  lauks  – attēla skenējuma izšķirtspēja (Image Scanning Resolution – ISR) 
Šis viena baita lauks 4. tipa ierakstā aizņem 13. baitu. Ja tajā ir "0", tad attēls ir n olasīts ar ieteicamo 
skenējuma koeficientu – 19,68  pikseļi milimetrā (500  pikseļu collā). Ja tajā ir "1", tad attēls ir nolasīts 
ar citu skenējuma koeficientu, kas ir konkrēti norādīts 1. tipa ierakstā.  
5.1.6.  4.006.  lauks  – horizontālo līniju garums (Hori zontal Line Length – HLL)  
Šis lauks 4. tipa ierakstā aizņem 14. un 15. baitu. Tajā ir norādīts katras skenējuma līnijas pikseļu 
skaits. Pirmais baits būs pats svarīgākais.  
5.1.7.  4.007.  lauks  – vertikālo līniju garums (Vertical Line Length – VLL)  
Šā lauka 16. un 17. baitā ir fiksēts attēla skenējuma līniju skaits. Pirmais baits ir pats svarīgākais.  
5.1.8.  4.008.  lauks  – melnbaltu tonālu attēlu saspiešanas algoritms (Gray -scale Compression 
Algorithm – GCA)  
Šajā viena baita laukā norāda melnbaltu tonālu attēl u saspiešanas algoritmu, ko izmanto, lai kodētu 
attēla datus. Šādā īstenojumā binārs kods "1" norāda, ka ir lietota WSQ  saspiešana (7. 
papildinājums).  
5.1.9.  4.009.  lauks  – attēls  
Šajā laukā ir attēla atveidotāju baitu straume. Tās struktūra acīmredzot būs  atkarīga no izmantotā 
saspiešanas algoritma.  
6. 9. tipa loģiski dati – papilārlīniju detaļu ieraksts  
9. tipa ierakstos ir ASCII teksts, kurā ir aprakstītas papilārlīniju detaļas un saistīta informācija, kas ir 
kodēta no latenta nospieduma. Latentu nospied umu meklēšanas darbībās tādiem 9. tipa ierakstiem 
datnē nav nekādu ierobežojumu, jo katrs no tiem būs citā leņķī – vai cits latents nospiedums.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
941 
 6.1. Papilārlīniju detaļu konstatācija  
6.1.1.  Papilārlīniju detaļu tipa identifikācija  
Šajā standartā ir definēt i trīs identifikācijas numuri, ko lieto, lai raksturotu papilārlīniju detaļu tipu. 
Tie ir uzskaitīti 6.  tabulā. Papilārlīniju nobeigumu dēvē par 1. tipu. Bifurkāciju dēvē par 2. tipu. Ja 
papilārlīniju detaļas nevar skaidri klasificēt kā vienu no abiem iepr iekš minētajiem tipiem, to dēvē 
par "citu" ( other ), 0. tipu.  
6. tabula. Papilārlīniju detaļu 
tipi 
Type  Description  
0 Other  
1 Ridge ending  
2 Bifurcation  
 
6.1.2.  Papilārlīniju detaļu atrašanās vieta un tips  
Lai paraugi būtu saderīgi ar ANSI INCITS  378-2004 standarta 5.  iedaļu, atsevišķu papilārlīniju detaļu 
atrašanās vietas (vietas un novietojuma leņķa) noteikšanai izmanto šādu metodi, kas papildina 
pašlaik spēkā esošo INCITS  378-2004 standartu.  
Papilārlīniju detaļu, t. i., papilārlīnijas gals ir v iduspunkts, kurā tieši pirms papilārlīnijas gala sazarojas 
starplīniju iedobes. Ja trīs starplīniju iedobju atzarlīnijas sašaurina līdz viena pikseļa platai līnijai, 
krustpunkts ir papilārlīniju detaļu atrašanās vieta. Līdzīgi bifurkāciju papilārlīniju det aļu atrašanās 
vieta ir punkts, kur sazarojas papilārlīniju viduslīnija. Ja papilārlīniju trīs atzarlīnijas sašaurina līdz 
viena pikseļa platai līnijai, punkts, kur trīs atzarlīnijas šķērso cita citu, ir papilārlīniju detaļu atrašanās 
vieta.  
Kad visi papilārlīniju gali ir pārvērsti bifurkācijās, visas daktiloskopijas attēla papilārlīniju detaļas 
parādās kā bifurkācijas. Pikseļu X un Y koordināšu līnijas katru papilārlīniju detaļu triju atzarlīniju 
krustpunktā var formatēt tieši. Papilārlīniju detaļu vi rzienu var atvasināt pēc katras līnijas 
bifurkācijas. Katras līnijas bifurkācijas trīs atzarlīnijas analizē, un nosaka katras atzarlīnijas galu. 6.1.2. 
attēlā ir rādītas trīs metodes, ko izmanto, lai noteiktu atzarlīniju galu, izmantojot skenējuma 
izšķirts pēju 500  punkti collā.  
Atzarlīniju galu nosaka atkarībā no tā, kas ir pirmais. Pikseļu skaitu nosaka pēc skenējuma ar 
izšķirtspēju 500  punkti collā. Dažādu skenējumu izšķirtspēja nozīmētu dažādu pikseļu skaitu.  
– Attālums – 0,064" (32.  pikselis);  
– atzarlīnija s, kas sākas attālumā no 0,02" līdz 0,064", gals (no 10.  līdz 32.  pikselim ieskaitot); 
īsākas atzarlīnijas neņem vērā;  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
942 
 – konstatēta otra bifurkācija 0,064" attālumā (pirms 32.  pikseļa).  
4. attēls  
 
Papilārlīniju detaļu leņķi nosaka, konstruējot trīs iedomāta s līnijas no bifurkācijas punkta un velkot 
tās līdz katras atzarlīnijas galam. Mazāko no trijiem līniju veidotajiem leņķiem sadala uz pusēm, lai 
rādītu papilārlīniju detaļu virzienu.  
6.1.3.  Koordinātu sistēma  
Koordinātu sistēma, ko izmanto, lai raksturotu pirkstu nospiedumu papilārlīniju detaļas, ir Dekarta 
koordinātu sistēma. Papilārlīniju detaļu atrašanās vietu raksturo to x un y koordinātas. Koordinātu 
sistēmas sākumpunkts ir oriģinālā attēla kreisais augšējais stūris, no kā x virzās pa labi un y virzās 
lejup. Gan papilārlīniju detaļu x, gan y koordinātas atveido pikseļu vienībās, sākot no sākumpunkta. 
Būtu jāņem vērā, ka sākumpunkta vieta un mērvienības neatbilst parastajām, ko izmanto 9.  tipa 
definīcijās, kas dotas standartā ANSI/NIST -ITL 1 -2000 . 
6.1.4.  Papilārlīniju detaļu virziens  
Leņķus izsaka parastā matemātiskā formā, ar nulli grādu labajā pusē un leņķiem, kas palielinās 
pretēji pulksteņa rādītāja virzienam. Papilārlīniju galu leņķus fiksē atpakaļvirzienā gar papilārlīnijām 
un bifurkāciju leņķus – virzienā uz iedobes vidu. Tas ir 180  grādus pretī 9.  tipa standartā ANSI/NIST -
ITL 1 -2000  aprakstītajiem leņķiem.  
6.2. Lauki 9.  tipa loģiskiem ierakstiem INCITS -378 formā  
Visos 9.  tipa ierakstu laukos tekstu raksta ASCII  formā. Šajos marķētu lauku ierakstos nav pieļaujami 
bināri lauki.  
6.2.1.  9.001.  lauks  – loģisku ierakstu garums (Logical record length – LEN)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir loģisku ierakstu garums, konkrēti norādot baitu kopskaitu, ietverot katru 
ieraksta lauka zīmi.  
6.2.2.  9.002.  lauks  – attēla raksturotāja zīme (Image designation character – IDC)  
Šo obligāto divu baitu lauku izmanto papilārlīniju detaļu datu identifikācijai un atrašanās vietas 
norādei. Šajā laukā dotais IDC saskan ar IDC, kas atrodas 1.  tipa ieraksta datnes satura laukā.  

Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
943 
 6.2.3.  9.003.  lauks  – nospieduma tips (Impression type – IMP)  
Šajā obligātajā viena baita laukā ir aprakstīts, kā iegūta daktiloskopijas attēla informācija. Atbilstošā 
4. tabulā izvēlētā koda ASCII  vērtību ieraksta šajā laukā, lai raksturotu nospieduma tip u. 
6.2.4.  9.004.  lauks  – papilārlīniju detaļu forma (Minutiæ format – FMT)  
Šajā laukā ir "U", kas norāda, ka papilārlīniju detaļas ir formatētas saskaņā ar M1-378. Kaut arī 
informācija var būt kodēta saskaņā ar standartu M1-378, visiem 9.  tipa ieraksta dat u laukiem ir 
jāpaliek ASCII  teksta laukiem.  
6.2.5.  9.126.  lauks  – CBEFF  informācija  
Šajā laukā ir trīs informācijas elementi. Pirmajā informācijas elementā ir vērtība "27" (0x1B). Tā 
identificē CBEFF  formu ( CBEFF Format Owner ), ko Starptautiskā Biometrijas  nozares apvienība 
(International Biometric Industry Association  – IBIA) piešķīrusi INCITS  tehniskai komitejai M1 (INCITS 
Technical Committee M1 ). Zīme <US> norobežo šo elementu no CBEFF  formas tipa ( CBEFF Format 
Type ), kam ir piešķirta vērtība "513" (0x02 01), lai norādītu, ka šajā ierakstā ir tikai atrašanās vietas un 
virziena leņķa dati bez kādas paplašinātas datu bloku informācijas ( Extended Data Block 
information ). Zīme  <US>  norobežo šo elementu no CBEFF  ražojuma identifikatora ( Product Identifier  
– PID), kas identificē kodēšanas iekārtas nosacīto īpašnieku. Šo vērtību nosaka iekārtas pārdevējs. To 
var saņemt IBIA tīkla lapā (www.ibia.org), ja tā ir paredzēts.  
6.2.6.  9.127.  lauks  – fiksācijas iekārtu identifikācija  
Šajā laukā ir divi informācijas elementi, ko nošķir  <US>  zīme. Pirmajā ir " APPF ", ja attēla ieguvei 
lietotā iekārta ir sertificēta kā atbilstoša Federālā izmeklēšanas biroja elektroniskas pirkstu 
nospiedumu pārsūtīšanas parametru CJIS-RS-0010  (Federal Bureau of Investigation’s Electronic  
Fingerprint Transmission Specification ) F papildinājumam ( IAFIS Image Quality Specification , January 
29, 1999 ). Ja iekārta tam neatbilst, laukā būs vērtība "NONE". Otrā informācijas elementā ir fiksācijas 
iekārtas identifikācija ( Capture Equipment ID ), fiksācijas iekārtas pārdevēja piešķirts ražojuma 
numurs. Vērtība "0" rāda, ka fiksācijas iekārtas identifikācija ( ID) nav darīta zināma.  
6.2.7.  9.128.  lauks  – horizontālo līniju garums (Horizontal line length – HLL)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir vienā hor izontālā pārraidītā attēla līnijā esošo pikseļu skaits. 
Maksimālais pieļaujamais horizontālais lielums ir 65  534 pikseļi.  
6.2.8.  9.129.  lauks  – vertikālo līniju garums (Vertical line length – VLL)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir pārraidītā attēla horizontāl o līniju skaits. Maksimālais pieļaujamais 
vertikālais lielums ir 65  534 pikseļi.  
6.2.9.  9.130.  lauks  – mērogi (Scale units – SLC)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir norādītas vienības, ko izmanto, lai aprakstītu attēla nolasīšanas 
frekvenci (pikseļu blīvumu). Cipars "1" šajā laukā rāda pikseļus collā, savukārt "2" rāda pikseļus 
centimetrā. Cipars "0" šajā laukā nozīmē, ka mērogs nav uzrādīts. Tādos gadījumos HPS/VPS  dalījums 
dod pikseļu attiecības koeficientu.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
944 
 6.2.10.  9.131.  lauks – horizontālais pikseļu mērogs  (Horizontal pixel scale – HPS)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā konkrēti norāda horizontālā virzienā izmantoto pikseļu blīvumu veselos 
skaitļos, ja SLC ir ar "1" vai "2". Ja tā nav, tas rāda pikseļu attiecības koeficienta horizontālo 
komponentu.  
6.2.11.  9.132.  lauks  – vertikālais pikseļu mērogs (Vertical pixel scale – VPS)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā konkrēti norāda vertikālā virzienā izmantoto pikseļu blīvumu veselos 
skaitļos, ja SLC ir ar "1" vai "2". Ja tā nav, tas rāda pikseļu attiecības koeficienta vertikā lo 
komponentu.  
6.2.12.  9.133.  lauks  – pirksta attēls  
Šajā obligātajā laukā ir ar ieraksta datiem saistītā pirksta attēla kārtas skaitlis. Attēlu kārtas skaitlis 
sākas ar "0", un mainās pa vienam līdz "15".  
6.2.13.  9.134.  lauks  – pirksta novietojums (Finger  position – FGP)  
Šajā laukā ir kods, kas apzīmē pirksta novietojumu, kādā ir iegūta šā 9.  tipa ieraksta informācija. Kodu 
no 1  līdz 10, ņemtu no 5.  tabulas vai attiecīgi 10.  plaukstu koda tabulas, izmanto, lai norādītu pirksta 
vai plaukstas novietojumu.  
6.2.14.  9.135.  lauks  – pirksta kvalitāte  
Laukā ir visu pirksta papilārlīniju detaļu datu kvalitāte, un to raksturo skaitlis no 0  līdz 100. Šis skaitlis 
kopumā raksturo pirksta attēla ieraksta kvalitāti, kā arī rāda iegūtā attēla kvalitāti, iespēju nošķirt 
papilārlīniju detaļas un veikt visas papildu darbības, kas var iespaidot papilārlīniju detaļu ierakstus.  
6.2.15.  9.136.  lauks  – papilārlīniju detaļu skaits  
Šajā obligātajā laukā ir attiecīgajā loģiskajā ierakstā fiksēts papilārlīniju detaļu skaits.  
6.2.16.  9.137.  lauks  – pirkstu papilārlīniju detaļu dati  
Šajā obligātajā laukā ir seši informācijas elementi, nošķirti ar  <US>  zīmi. Tajā ir vairāki pakārtoti lauki, 
un katrā no tiem ir kādas papilārlīnijas sīkākas detaļas. Papilārlīniju detaļu pakārtoto lauku 
kops kaitam jāsaskan ar 136.  laukā doto skaitu. Pirmais informācijas elements ir papilārlīniju detaļu 
kārtas numurs, ko raksta kā pirmo "1" un palielina par "1" katrai papildu papilārlīniju detaļai pirksta 
nospiedumā. Otrais un trešais informācijas elements ir papilārlīniju detaļu "x" un "y" koordinātas 
pikseļu vienībās. Ceturtais informācijas elements ir papilārlīniju detaļu leņķis, fiksēts divu grādu 
vienībās. Tā vērtība ir nenegatīva, no 0  līdz 179. Piektais informācijas elements ir papilārlīniju detaļu 
tips.  Vērtību "0" lieto, lai raksturotu "OTHER" tipa papilārlīniju detaļas, vērtību "1" papilārlīniju 
galiem un vērtību "2" – papilārlīniju bifurkācijām. Sestais informācijas elements raksturo katras 
papilārlīniju detaļas kvalitāti. Tā vērtība sākas no 1 – sliktākās – līdz 100 – labākajai. Vērtība "0" rāda, 
ka kvalitātes vērtība nav zināma. Katru pakārtoto lauku nošķir no nākamā ar  <RS>  nošķīrējzīmi.  
6.2.17.  9.138.  lauks  – papilārlīniju skaita informācija  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
945 
 Šajā laukā ir vairāki pakārtoti lauki, no kuriem katrā ir  trīs informācijas elementi. Pirmā pakārtotā 
lauka pirmais informācijas elements rāda papilārlīniju skaitīšanas metodi. "0"  rāda, ka par 
papilārlīniju skaitīšanas metodi vai par to kārtību ierakstā neizdara nekādus pieņēmumus. “1” rāda, 
ka dati par visām c entra papilārlīniju detaļām, papilārlīniju skaitu ir iegūti līdz tuvākajai blakus 
esošajai papilārlīniju detaļai četros kvadrantos un visu centra papilārlīniju detaļu papilārlīniju skaits ir 
apkopots. “2” rāda, ka visām centra papilārlīniju detaļām papilār līniju skaita dati ir iegūti līdz 
tuvākajai blakus esošajai papilārlīniju detaļai astoņos oktantos un visu centra papilārlīniju detaļu 
papilārlīniju skaits ir apkopots. Atlikušajos divos pirmā pakārtotā lauka informācijas elementos ir  "0". 
Informācijas ele mentus nošķir ar  <US>  nošķīrējzīmi. Pārējos pakārtotos laukos tāpat kā pirmajā 
informācijas elementā būs centra papilārlīniju detaļu kārtas numurs, blakus esošo papilārlīniju detaļu 
kārtas numurs kā otrs informācijas elements un šķērsotu papilārlīniju skai ts kā trešais informācijas 
elements. Pakārtotos laukus nošķir ar  <RS>  nošķīrējzīmi.  
6.2.18.  9.139.  lauks  – informācija par centriem  
Šajā laukā būs viens pakārtots lauks katram attēlā redzamajam centram. Katrā pakārtotajā laukā ir 
trīs informācijas elementi . Pirmie divi elementi ir "x"  un "y" koordinātas pikseļu vienībās. Trešajā 
informācijas elementā ir centra leņķis, fiksēts 2  grādu vienībās. Tā vērtība ir nenegatīva, no 
0 līdz 179. Vairākus centrus nošķir ar  <RS>  nošķīrējzīmi.  
6.2.19.  9.140.  lauks  – informācija par deltām  
Šajā laukā ir viens pakārtots lauks katrai attēlā redzamajai deltai. Katrā pakārtotajā laukā ir trīs 
informācijas elementi. Pirmie divi elementi ir "x"  un "y" koordinātas pikseļu vienībās. Trešajā 
informācijas elementā ir deltas leņķ is, fiksēts 2  grādu vienībās. Tā vērtība ir nenegatīva, no 0  līdz 179. 
Vairākus centrus nošķir ar  <RS>  nošķīrējzīmi.  
7. 13. tips – latentu attēlu ieraksti ar maināmu izšķirtspēju  
13. tipa marķētu lauku loģiskos ierakstos ir no latentiem attēliem iegūti dati. Minētie attēli ir domāti 
pārraidīšanai aģentūrām, kas automatizēti iegūs vai ar cilvēku iejaukšanos un apstrādi iegūs 
vajadzīgo elementu informāciju no attēliem.  
Informācija par izmantoto skenējuma izšķirtspēju, attēla lielumu un citiem parametriem, kas 
vajadzīgi, lai apstrādātu attēlu, ierakstā ir fiksēta kā marķēti lauki.  
 
7. tabula. 13.  tipa latenti attēli ar maināmu izšķirtspēju  – ierakstu izkārtojums  
Ident  Cond. 
code  Field 
Numbe
r Field 
name  Char 
type  Field size per 
occurrence  Occur count  Max 
byte 
count  
min.  max.  min max  
LEN M 13.001  LOGICA
L 
RECOR
D N 4 8 1 1 15 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
946 
 LENGT
H 
IDC M 13.002  IMAGE 
DESIGN
ATION 
CHARA
CTER  N 2 5 1 1 12 
IMP M 13.003  IMPRES
SION 
TYPE  A 2 2 1 1 9 
SRC M 13.004  SOURC
E 
AGENC
Y/ORI  AN 6 35 1 1 42 
LCD M 13.005  LATENT 
CAPTU
RE 
DATE  N 9 9 1 1 16 
HLL M 13.006  HORIZO
NTAL 
LINE 
LENGT
H N 4 5 1 1 12 
VLL M 13.007  VERTIC
AL LINE 
LENGT
H N 4 5 1 1 12 
SLC M 13.008  SCALE 
UNITS  N 2 2 1 1 9 
HPS M 13.009  HORIZO
NTAL 
PIXEL 
SCALE  N 2 5 1 1 12 
VPS M 13.010  VERTIC
AL 
PIXEL N 2 5 1 1 12 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
947 
 SCALE  
CGA  M 13.011  COMPR
ESSION 
ALGORI
THM  A 5 7 1 1 14 
BPX M 13.012  BITS 
PER 
PIXEL  N 2 3 1 1 10 
FGP M 13.013  FINGER 
POSITI
ON N 2 3 1 6 25 
RSV  13.014  
13.019  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
DEFINIT
ION — — — — — — 
COM  O 13.020  COMM
ENT A 2 128 0 1 135 
RSV  13.021  
13.199  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
DEFINIT
ION — — — — — — 
UDF  O 13.200  
13.998  USER -
DEFINE
D 
FIELDS  — — — — — — 
DAT M 13.999  IMAGE 
DATA  B 2 — 1 1 — 
Simbolu atšifrējums:  N = ciparu; A = burtu; AN = ciparu un burtu; B = binārs.  
7.1. 13. tipa loģisku datu lauki  
Šajos punktos ir aprakstīti dati, kas atrodas katrā 13.  tipa loģisku ierakstu laukā.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
948 
 13. tipa loģiskos ierakstos ierakstu lauki ir numurēti. Pirmajiem diviem ieraksta laukiem noteikti jābūt 
sakārtotiem, un lauks ar attēla datiem ir ieraksta pēdējais fiziskais la uks. Katram 13.  tipa ieraksta 
laukam 7.  tabulā ir uzskaitīts "nosacījumu kods" – obligāts "M" vai fakultatīvs "O", lauka numurs, 
lauka nosaukums, zīmes tips, lauka lielums un sastopamības robežlielumi. Izmantojot trīsciparu lauka 
numuru, lielākais iespējam ais lauka baitu skaits ir dots pēdējā ailē. Jo vairāk ciparu ir izmantots lauka 
numurā, jo vairāk palielinās arī lielākais iespējamais baitu skaits. Divos ierakstos "lauka lielums katrā 
konkrētā gadījumā" ietver visas nošķīrējzīmes, kas izmantotas laukā. " Lielākais iespējamais baitu 
skaits" ietver lauka numuru, informāciju un visas nošķīrējzīmes, arī " GS" zīmi.  
7.1.1.  13.001.  lauks  – loģisku ierakstu garums (Logical record length – LEN)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir 13.  tipa loģiskā ieraksta baitu kopskait s. 13.001  laukā konkrēti norāda 
ieraksta garumu, ietverot katru ieraksta lauka zīmi un informācijas nošķīrējus.  
7.1.2.  13.002.  lauks  – attēla raksturotāja zīme (Image designation character – IDC)  
Šo obligāto ASCII  lauku izmanto, lai identificētu latentā attēla datus ierakstā. Šis IDC atbilst IDC, kas 
atrodas 1.  tipa ieraksta datnes satura ( CNT) laukā.  
7.1.3.  13.003.  lauks  – nospieduma tips (Impression type – IMP)  
Šis obligātais viena vai divu baitu ASCII  lauks rāda , kā iegūta latentā attēla informācija. Šajā laukā 
ieraksta attiecīgi izvēlētu latento attēlu kodu no 4.  tabulas (pirksti) vai 9.  tabulas (plaukstas).  
7.1.4.  13.004.  lauks  – attēla ieguvēja aģentūra (Source agency/ORI – SRC)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir identificēta pārvalde vai organizācija, kas ieguvusi ierakstā doto sejas 
attēlu. Parastos apstākļos šajā laukā uzrāda izcelsmes aģentūras identifikatoru ( Originating Agency 
Identifier  – ORI) – kura aģentūra ir ieguvusi attēlu. Tajā ir divi informācijas ele menti šādā formā  – 
CC/aģentūra ( CC/agency ). 
Pirmajā informācijas elementā ir Interpola izstrādātais valsts kods ( Country Code ), divas burtu vai 
ciparu zīmes. Otrs elements, aģentūra ( agency ), ir līdz 32 burtu vai ciparu zīmes garš brīvs teksts, un 
ar to id entificē aģentūru.  
7.1.5.  13.005.  lauks  – latentā attēla fiksācijas datums (Latent capture date – LCD)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir datums – kad fiksēts ierakstā dotais latentais attēls. Datumam no 
astoņiem cipariem ir šāda forma " CCYYMMDD ". Zīmes " CCYY " rāda gadu, kad attēls ir fiksēts; zīmes 
"MM " rāda mēnešus; un zīmes " DD" rāda mēneša dienas. Piemēram, 20000229 nozīmē 2000.  gada 
29. februāri. Pilns datums ir likumīgs datums.  
7.1.6.  13.006.  lauks  – horizontālo līniju garums (Horizontal line length – HLL) 
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir vienā horizontālā pārraidītā attēla līnijā esošo pikseļu skaits.  
7.1.7.  13.007.  lauks  – vertikālo līniju garums (Vertical line length – VLL)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir pārraidītā attēla horizontālo līniju skaits.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
949 
 7.1.8.  13.008.  lauks  – mēroga mērvienības (Scale units – SLC)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir norādītas vienības, ko izmanto, lai aprakstītu attēla nolasīšanas 
frekvenci (pikseļu blīvumu). Cipars "1" šajā laukā rāda pikseļus collā, savukārt "2" rāda pikseļus 
cent imetrā. Cipars "0" šajā laukā nozīmē, ka mērogs nav uzrādīts. Tādos gadījumos HPS/VPS  dalījums 
dod pikseļu attiecības koeficientu.  
7.1.9.  13.009.  lauks  – horizontāls pikseļu mērogs (Horizontal pixel scale – HPS)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā konkrēti norāda horizontālā virzienā izmantoto pikseļu blīvumu veselos 
skaitļos, ja SLC ir ar "1" vai "2". Ja tā nav, tas rāda pikseļu attiecības koeficienta horizontālo 
komponentu.  
7.1.10.  13.010.  lauks  – vertikāls pikseļu mērogs (Vertical pixel scale – VPS)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā konkrēti norāda vertikālā virzienā izmantoto pikseļu blīvumu veselos 
skaitļos, ja SLC ir ar "1" vai "2". Ja tā nav, tas rāda pikseļu attiecības koeficienta vertikālo 
komponentu.  
7.1.11.  13.011.  lauks  – saspiešanas algoritms (Com pression algorithm – CGA)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā konkrēti norāda algoritmu, ko lieto, lai saspiestu melnbaltus tonālus 
attēlus. Saspiešanas kodus sk. 7.  papildinājumā.  
7.1.12.  13.012.  lauks  – biti pikselī (Bits per pixel – BPX)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir bitu skaits, kas izmantots, lai izveidotu pikseli. Šajā laukā ir cipars "8" 
normālu melnbaltu tonālu attēlu vērtībām no  "0" līdz  "255". Jebkurš ieraksts šajā laukā, lielāks par 
"8", raksturo melnbaltu tonālu attēlu pikseli, kam ir palielināta preci zitāte.  
7.1.13.  13.013.  lauks  – pirkstu/plaukstu atrašanās vieta (Finger/palm position – FGP)  
Šajā obligātajā marķētajā laukā ir viena vai vairākas iespējamas pirkstu vai plaukstu atrašanās vietas, 
kas var atbilst latentajam attēlam. Decimālciparu koda numuru, kas atbilst zināmam vai 
visiespējamākam pirksta novietojumam, atrod 5.  tabulā – vai visie spējamākajam plaukstas 
novietojumam – 10. tabulā, un ieraksta kā vienu vai divas zīmes pakārtotā ASCII  laukā. Atsauces par 
pirkstu un/vai plaukstu papildu atrašanās vietām var ierakstīt, izmantojot citu atrašanās vietu kodus 
kā pakārtotus laukus, ko nošķir  ar " RS" nošķīrējzīmi. Kodu "0", lai apzīmētu "nezināmu pirkstu 
(Unknown Finger)", izmanto, lai dotu atsauci par katru pirksta novietojumu no viena līdz desmit. 
Kodu "20", lai apzīmētu "nezināmu plaukstu (Unknown Palm)", izmanto, lai dotu atsauci par katru  
uzskaitītu plaukstas nospieduma atrašanās vietu.  
7.1.14.  13.014 -019.  lauks  – rezervēts nākotnē iespējamām vajadzībām (Reserved for future 
definition – RSV)  
Šie lauki ir atstāti tukši, lai tajos varētu nākotnē ierakstīt šā standarta pārstrādājumus. Neviens  no 
šiem laukiem nav jālieto pašreizējā izstrādes līmenī. Ja kāds no šiem laukiem parādās, tas jāignorē.  
7.1.15.  13.020.  lauks  – piebildes (Comment – COM)  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
950 
 Šajā fakultatīvajā laukā var ierakstīt piebildes vai citu ASCII  teksta informāciju par latentā attēla  
datiem.  
7.1.16.  13.021 -199.  lauks  – rezervēts nākotnē iespējamām vajadzībām (Reserved for future 
definition – RSV)  
Šie lauki ir atstāti tukši, lai tajos varētu nākotnē ierakstīt šā standarta pārstrādājumus. Neviens no 
šiem laukiem nav jālieto pašreizējā i zstrādes līmenī. Ja kāds no šiem laukiem parādās, tas jāignorē.  
7.1.17.  13.200 -998.  lauks  – lietotāju definēti lauki (User -defined fields – UDF)  
Šos laukus var savām vajadzībām piemērot paši lietotāji, un tos lietos nākotnē. To lielumu un saturu 
definē paš i lietotāji saskaņā ar saņēmēju aģentūru. Ja tādi parādās, tajos ir ASCII  teksta informācija.  
7.1.18.  13.999.  lauks  – attēla dati (Image data – DAT)  
Šajā laukā ir visi fiksētā latentā attēla dati. Tam vienmēr piešķir lauka numuru 999, un tas ir pēdējais 
fiziskais lauks ierakstā. Piemēram, pēc "13.999:" ir doti attēla dati binārā formā.  
Katru nesaspiestu melnbaltu tonālu attēlu datu pikseli parasti kvantē par astoņiem bitiem (256 toņu 
pelēkumu) vienā baitā. Ja ieraksts 13.012. ( BPX) laukā ir lielāks vai mazā ks par "8", baitu skaits, kas 
vajadzīgs vienam pikselim, būs citāds. Ja lieto saspiešanu, pikseļu dati ir saspiesti saskaņā ar GCA  
laukā norādīto saspiešanas paņēmienu.  
7.2. 13. tips – latents attēls ar maināmu izšķirtspēju – beigas  
Konsekvences labad tūlī t pēc pēdējā datu baita 13.999. laukā lieto " FS" nošķīrēju, lai nošķirtu to no 
nākamā loģiskā ieraksta. Šo nošķīrēju iekļauj 13.  tipa ieraksta garuma laukā.  
8. 15. tips – plaukstu nospiedumu attēli ar maināmu izšķirtspēju  
15. tipa marķētu lauku loģiskos ie rakstos ir – un tos lieto apmainoties ar – plaukstu nospiedumu 
attēlu dati līdz ar fiksētiem un lietotāju definētiem teksta informācijas laukiem, kas atbilst 
digitalizētiem attēliem. Informācija par lietoto skenējuma izšķirtspēju, attēla lielumu un citiem 
parametriem vai piebildes, kas vajadzīgas, lai apstrādātu ierakstus, ierakstā ir fiksēta kā marķēti 
lauki. Plaukstu nospiedumu attēlus, ko pārraida citām aģentūrām, apstrādās saņēmējas aģentūras, 
lai iegūtu vajadzīgo informāciju, kas vajadzīga salīdzināšan ai. 
Attēlu datus iegūst tieši no subjekta, izmantojot daktiloskopijas skenerus, vai arī no plaukstu 
nospiedumu kartēm vai citiem informācijas nesējiem, uz kā ir subjektu plaukstu nospiedumi.  
Jebkura metode, ko izmanto, lai iegūtu plaukstu nospiedumu attēlu s, spēj fiksēt katras rokas 
nospiedumu attēlu kompleksus. Kompleksā ietilpst rakstīšanai savilkta plauksta kā viens skenēts 
attēls, un visas, izplestas plaukstas laukums no plaukstas locītavas līdz pirkstu galiem – kā viens vai 
divi skenēti attēli. Ja izma nto divus attēlus, lai atveidotu visu plaukstu, zemākais attēls sākas no 
plaukstas locītavas un sniedzas līdz starppirkstu joslas augšai (trešā pirksta locītavai), un tajā ietver 
plaukstas tenāra un hipotenāra apgabalu. Augstākais attēls sākas no starppirk stu joslas apakšas un 
sniedzas līdz pirkstu galiem. Tas nodrošina pietiekamu pārklāšanos abiem attēliem, kas abi sniedzas 
tālāk par plaukstas starppirkstu joslu. Salāgojot papilārlīniju struktūru un detaļas, kas atrodas attēlu 
kopīgajā joslā, eksperts var droši konstatēt, ka abi attēli ir iegūti no vienas plaukstas.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
951 
 Tā kā darbības ar plaukstu nospiedumiem var izmantot dažādām vajadzībām, tajās var būt viena vai 
vairākas unikālas attēla joslas, fiksētas no plaukstas vai rokas. Pilnīgā viena cilvēka plaukstas  
nospiedumu ierakstu kompleksā parasti ietilpst rakstīšanai savilkta katras rokas plauksta un 
izplestas( -u) plaukstas( -u) attēli. Tā kā loģiska attēla ieraksta marķētos laukos var būt tikai viens 
binārs lauks, viens 15.  tipa ieraksts būs vajadzīgs katrai r akstīšanai savilktai plaukstai un viens vai divi 
15. tipa ieraksti – katrai izplestai plaukstai. Tādējādi būs vajadzīgi četri līdz seši 15.  tipa ieraksti, lai 
atveidotu subjekta plaukstu nospiedumus vienā parastā plaukstas nospiedumu darbībā.  
8.1. 15. tipa loģisku datu lauki  
Šajos punktos aprakstīti dati katrā 15.  tipa loģisku ierakstu laukā.  
15. tipa loģiskos ierakstus veic numurētos laukos. Ir prasība, lai pirmie divi ieraksta lauki būtu 
sakārtoti, un lauks ar attēla datiem ir ieraksta pēdējais fiziskais lauks. Katram 15.  tipa ierakstu 
laukam 8.  tabulā ir dots "nosacījumu kods" – obligāts "M" vai fakultatīvs "O", lauka numurs, lauka 
nosaukums, zīmes tips, lauka lielums un sastopamības robežlielumi. Izmantojot trīsciparu lauka 
numuru, lielākais iespējamais lauka baitu skaits ir dots pēdējā ailē. Jo vairāk ciparu ir izmantots lauka 
numurā, jo vairāk palielinās arī lielākais iespējamais baitu skaits. Divos ierakstos "lauka lielums katrā 
konkrētā gadījumā" ietver visas nošķīrējzīmes, kas izmantotas laukā. "Liel ākais iespējamais baitu 
skaits" ietver lauka numuru, informāciju un visas nošķīrējzīmes, arī " GS" zīmi.  
8.1.1.  15.001.  lauks  – loģiskā ieraksta garums (Logical record length – LEN)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir 15.  tipa loģiska ieraksta baitu kopskaits. 15.001.  laukā ir dots ieraksta 
garums, ietverot katru ieraksta lauka zīmi visos laukos un informācijas nošķīrējus.  
8.1.2.  15.002.  lauks  – attēla raksturotāja zīme (Image designation character – IDC)  
Šo o bligāto ASCII  lauku izmanto, lai identificētu ieraksta plaukstas nospieduma attēlu. Šis IDC atbilst 
IDC, kas atrodas 1.  tipa ieraksta datnes satura ( CNT) laukā.  
8.1.3.  15.003.  lauks  – nospieduma tips (Impression type – IMP)  
Šajā obligātajā viena baita ASCII  laukā norāda, kā iegūta plaukstas nospieduma attēla informācija. 
Šajā laukā ieraksta attiecīgus kodus no 9.  tabulas.  
8.1.4.  15.004.  lauks  – aģentūra, kas ir ieguvusi attēlu (Source agency/ORI – SRC)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir identificēta pārvald e vai organizācija, kas ieguvusi ierakstā doto sejas 
attēlu. Parastos apstākļos šajā laukā uzrāda izcelsmes aģentūras identifikatoru ( Originating Agency 
Identifier  – ORI) – kura aģentūra ir ieguvusi attēlu. Tajā ir divi informācijas elementi šādā formā  – 
CC/aģentūra ( CC/agency ). 
Pirmajā informācijas elementā ir Interpola izstrādātais valsts kods ( Country Code ), divas burtu vai 
ciparu zīmes. Otrs elements, aģentūra ( agency ), ir līdz 32 burtu vai ciparu zīmes garš brīvs teksts, un 
ar to identificē aģentūru.  
8.1.5.  15.005.  lauks  – plaukstas nospieduma fiksācijas datums (Palmprint capture date – PCD)  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
952 
 Šajā obligātajā ASCII  laukā ir datums, kad ir fiksēts plaukstas nospieduma attēls. Datumam no 
astoņiem cipariem ir šāda forma " CCYYMMDD ". Zīmes " CCYY " rāda gadu, ka d attēls ir fiksēts; zīmes 
"MM " rāda mēnešus; un zīmes " DD" rāda mēneša dienas. Piemēram, 20000229 nozīmē 2000.  gada 
29. februāri. Pilns datums ir likumīgs datums.  
8.1.6.  15.006.  lauks  – horizontālu līniju garums (Horizontal line length – HLL)  
Šajā obligāt ajā ASCII  laukā ir vienā horizontālā pārraidītā attēla līnijā esošo pikseļu skaits.  
8.1.7.  15.007.  lauks  – vertikālu līniju garums (Vertical line length – VLL)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir pārraidītā attēla horizontālo līniju skaits.  
8.1.8.  15.008.  lauks  – mēroga mērvienības (Scale units – SLC)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir norādītas vienības, ko izmanto, lai aprakstītu attēla nolasīšanas 
frekvenci (pikseļu blīvumu). Cipars "1" šajā laukā rāda pikseļus collā, savukārt "2" rāda pikseļus 
centimetrā. Cipars  "0" šajā laukā nozīmē, ka mērogs nav uzrādīts. Tādos gadījumos HPS/VPS  dalījums 
dod pikseļu attiecības koeficientu.  
8.1.9.  15.009.  lauks  – horizontāls pikseļu mērogs (Horizontal pixel scale – HPS)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā konkrēti norāda horizontālā virzienā izmantoto pikseļu blīvumu veselos 
skaitļos, ja SLC ir ar "1" vai "2". Ja tā nav, tas rāda pikseļu attiecības koeficienta horizontālo 
komponentu.  
8.1.10.  15.010.  lauks  – vertikāls pikseļu mērogs (Vertical pixel sc ale – VPS)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā konkrēti norāda vertikālā virzienā izmantoto pikseļu blīvumu veselos 
skaitļos, ja SLC ir ar "1" vai "2". Ja tā nav, tas rāda pikseļu attiecības koeficienta vertikālo 
komponentu.  
8. tabula. 15.  tipa plaukstu nospiedumu  attēli ar maināmu izšķirtspēju – ierakstu izkārtojums  
Ident  Cond. 
code  Field 
number  Field 
name  Char 
type  Field size per 
occurrence  Occur count  Max 
byte 
count  
min.  max.  min max  
LEN M 15.001  LOGICA
L 
RECOR
D 
LENGT
H N 4 8 1 1 15 
IDC M 15.002  IMAGE 
DESIGNN 2 5 1 1 12 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
953 
 ATION 
CHARA
CTER  
IMP M 15.003  IMPRES
SION 
TYPE  N 2 2 1 1 9 
SRC M 15.004  SOURC
E 
AGENC
Y/ORI  AN 6 35 1 1 42 
PCD M 15.005  PALMP
RINT 
CAPTU
RE 
DATE  N 9 9 1 1 16 
HLL M 15.006  HORIZO
NTAL 
LINE 
LENGT
H N 4 5 1 1 12 
VLL M 15.007  VERTIC
AL LINE 
LENGT
H N 4 5 1 1 12 
SLC M 15.008  SCALE 
UNITS  N 2 2 1 1 9 
HPS M 15.009  HORIZO
NTAL 
PIXEL 
SCALE  N 2 5 1 1 12 
VPS M 15.010  VERTIC
AL 
PIXEL 
SCALE  N 2 5 1 1 12 
CGA  M 15.011  COMPR
ESSION AN 5 7 1 1 14 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
954 
 ALGORI
THM  
BPX M 15.012  BITS 
PER 
PIXEL  N 2 3 1 1 10 
PLP M 15.013  PALMP
RINT 
POSITI
ON N 2 3 1 1 10 
RSV  15.014  
15.019  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
INCLUSI
ON — — — — — — 
COM  O 15.020  COMM
ENT AN 2 128 0 1 128 
RSV  15.021  
15.199  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
INCLUSI
ON — — — — — — 
UDF  O 15.200  
15.998  USER -
DEFINE
D 
FIELDS  — — — — — — 
DAT M 15.999  IMAGE 
DATA  B 2 — 1 1 — 
 
9. tabula. Plaukstu nospiedumu tipi  
Description  Code  
Live-scan palm  10 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
955 
 Nonlive -scan palm  11 
Latent palm impression  12 
Latent palm tracing  13 
Latent palm photo  14 
Latent palm lift  15 
 
8.1.11.  15.011.  lauks  – saspiešanas algoritms (Compression algorithm – CGA)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā konkrēti norāda algoritmu, ko lieto, lai saspiestu melnbaltus tonālus 
attēlus. Ieraksts " NONE " šajā laukā norāda, ka dati ierakstā nav saspiesti. Attēliem, ko paredzēts 
saspies t, šajā laukā ir dota ieteicamā desmit pirkstu nospiedumu attēlu saspiešanas metode. 
Izmantojami saspiešanas kodi ir definēti 7.  papildinājumā.  
8.1.12.  15.012.  lauks  – biti pikselī (Bits per pixel – BPX)  
Šajā obligātajā ASCII  laukā ir bitu skaits, kas izma ntots, lai izveidotu pikseli. Šajā laukā ir cipars "8" 
normālu melnbaltu tonālu attēlu vērtībām no  "0" līdz  "255". Jebkurš ieraksts šajā laukā, lielāks par 
"8", raksturo melnbaltu tonālu attēlu pikseli, kam ir palielināta precizitāte.  
10. tabula. Plaukstu kodi, laukumi un lielumi  
Palm Position  Palm code  Image area (mm2)  Width (mm)  Height (mm)  
Unknown Palm  20 28387  139,7  203,2  
Right Full Palm  21 28387  139,7  203,2  
Right Writer s Palm  22 5645  44,5  127,0  
Left Full Palm  23 28387  139,7  203,2  
Left Writer s Palm  24 5645  44,5  127,0  
Right Lower Palm  25 19516  139,7  139,7  
Right Upper Palm  26 19516  139,7  139,7  
Left Lower Palm  27 19516  139,7  139,7  
Left Upper Palm  28 19516  139,7  139,7  
Right Other  29 28387  139,7  203,2  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
956 
 Left Other  30 28387  139,7  203,2  
 
8.1.13.  15.013.  lauks  – plaukstas nospieduma vieta (Palmprint position – PLP)  
Šajā obligātajā marķētajā laukā ir plaukstas nospieduma vieta, kas atbilst plaukstas nospieduma 
attēlam. Decimālciparu koda numuru, kas atbilst zināmai vai visiespējamākai plaukstas nosp ieduma 
vietai ņem no 10.  tabulas un ieraksta kā pakārtotu ASCII  lauku. 10.  tabulā arī ir uzskaitīti lielākie 
iespējamie katra iespējamā plaukstas novietojuma nospieduma laukumi un izmēri.  
8.1.14.  15.014 -019.  lauks  – rezervēts turpmākām vajadzībām (Reserved  for future definition – RSV)  
Šie lauki ir atstāti tukši, lai tajos varētu nākotnē ierakstīt šā standarta pārstrādājumus. Neviens no 
šiem laukiem nav jālieto pašreizējā izstrādes līmenī. Ja kāds no šiem laukiem parādās, tas jāignorē.  
8.1.15.  15.020.  lauks  – piebildes (Comment – COM)  
Šo fakultatīvo lauku var izmantot piebildēm vai citai ASCII  teksta informācijai par plaukstas 
nospieduma attēla datiem.  
8.1.16.  15.021 -199.  lauks  – rezervēts turpmākām vajadzībām ( Reserved for future definition  – RSV) 
Šie lauki ir atstāti tukši, lai tajos varētu nākotnē ierakstīt šā standarta pārstrādājumus. Neviens no 
šiem laukiem nav jālieto pašreizējā izstrādes līmenī. Ja kāds no šiem laukiem parādās, tas jāignorē.  
8.1.17.  15.200 -998.  lauks  – lietotāju definēti lauki (User -defined fields – UDF)  
Šos laukus var savām vajadzībām piemērot paši lietotāji, un tos lietos nākotnē. To lielumu un saturu 
definē paši lietotāji saskaņā ar saņēmēju aģentūru. Ja tādi parādās, tajos ir ASCII  teksta informācija.  
8.1.18.  15.999.  lauks  – attēlu d ati (Image data – DAT)  
Šajā laukā ir visi fiksēta plaukstas nospieduma attēla dati. Tam vienmēr piešķir lauka numuru 999, un 
tas ir pēdējais fiziskais lauks ierakstā. Piemēram, pēc "15.999:" ir doti attēla dati binārā formā. Katru 
nesaspiestu melnbaltu ton ālu attēlu datu pikseli parasti kvantē par astoņiem bitiem (256 toņu 
pelēkumu) vienā baitā. Ja ieraksts BPX laukā 15.012 ir lielāks vai mazāks par 8, baitu skaits, kas 
vajadzīgs, lai fiksētu pikseli, būs citāds. Ja izmanto saspiešanu, pikseļu datus saspiež  saskaņā ar CGA  
laukā norādīto saspiešanas paņēmienu.  
8.2. 15. tips – plaukstu nospiedumu attēli ar maināmu izšķirtspēju – beigas  
Konsekvences labad tūlīt pēc pēdējā datu baita 15.999.  laukā lieto nošķīrēju " FS", lai to nošķirtu no 
nākamā loģiskā ieraksta.  Šo nošķīrēju iekļauj 15.  tipa ieraksta garuma laukā.  
8.3. Papildu 15.  tipa plaukstu nospiedumu attēlu ieraksti ar maināmu izšķirtspēju  
Datnē var iekļaut papildu 15.  tipa ierakstus. Katram papildu plaukstas nospieduma attēlam ir 
vajadzīgs pilnīgs 15.  tipa loģisks ieraksts līdz ar " FS" nošķīrēju.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
957 
 11. tabula. Lielākais iespējamais kandidātu skaits, ko pieņem pārbaudei vienā datu pārsūtīšanas reizē  
Type of AFIS 
Search  TP/TP  LT/TP  LP/PP  TP/UL  LT/UL  PP/ULP  LP/ULP  
Maximum 
Number of 
Candidates  1 10 5 5 5 5 5 
 
Meklējumu tipi:  
TP/TP ( ten-print against ten -print ): desmit pirkstu nospiedumu salīdzināšana ar desmit pirkstu 
nospiedumiem  
LT/TP ( fingerprint latent against ten -print ): latentu pirkstu nospiedumu salīdzināšana ar desmit 
pirkstu nospiedumiem  
LP/PP ( palmpri nt latent against palmprint ): latentu plaukstu nospiedumu salīdzināšana ar plaukstu 
nospiedumiem  
TP/UL ( ten-print against unsolved fingerprint latent ): desmit pirkstu nospiedumu salīdzināšana ar 
neatrisinātiem latentiem pirkstu nospiedumiem  
LT/UL ( fingerpr int latent against unsolved fingerprint latent ): latentu pirkstu nospiedumu 
salīdzināšana ar neatrisinātiem latentiem pirkstu nospiedumiem  
PP/ULP ( palmprint against unsolved palmprint latent ): plaukstu nospiedumu salīdzināšana ar 
neatrisinātiem latentiem p laukstu nospiedumiem  
LP/ULP ( palmprint latent against unsolved palmprint latent ): latentu plaukstu nospiedumu 
salīdzināšana ar neatrisinātiem latentiem plaukstu nospiedumiem  
 
9. 2. nodaļas (daktiloskopijas datu apmaiņa) papildinājumi  
9.1. 1. papildinājums  – ASCII nošķīrēji kodi  
ASCII  Position135 Description  
LF 1/10  Separates error codes in Field 2.074  
FS 1/12  Separates logical records of a file  
                                                            
135 Šī pozīcija ir definēta ASCII  standartā.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
958 
 GS 1/13  Separates fields of a logical record  
RS 1/14  Separates the subfields of a record field  
US 1/15  Separates individual information items of the field or subfield  
 
9.2. 2. papildinājums  – Burtu vai ciparu pārbaudes zīmju aprēķini  
TCN un TCR aprēķiniem (1.09. un 1.10. lauks):  
Skaitli, kas atbilst pārbaudes zīmei, ģenerē, izmantojot šādu formulu:  
(YY *108 + SSSSSSSS) modulis 23  
Kur YY un SSSSSSSS  attiecīgi ir gada divu pēdējo ciparu skaitliskās vērtības un sērijas numurs.  
Pārbaudes zīmi ģenerē no šeit turpmāk dotās salīdzinājumu tabulas.  
CRO  aprēķiniem (2.010. lauks)  
Skaitli, kas atbilst pārbaudes zīmei, ģenerē, izmantojot šādu formulu:  
(YY * 106 + NNNNNN) modulis 23  
Kur YY un NNNNNN  attiecīgi ir gada divu pēdējo ciparu skaitliskās vērtības un sērijas numurs.  
Pārbaudes zīmi ģenerē no šeit turpmāk dotās salīdzinājumu tabulas.  
Pārbaudes zīmju tabula  
1-A 9-J 17-T 
2-B 10-K 18-U 
3-C 11-L 19-V 
4-D 12-M 20-W 
5-E 13-N 21-X 
6-F 14-P 22-Y 
7-G 15-Q 0-Z 
8-H 16-R  
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
959 
 9.3. 3. papildinājums  – Zīmju kodi  
7 bitu ANSI  kods savstarpējai informācijas apmaiņai  
ASCII Character Set  
+ 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 
30    ! ’ # $ % & ‘ 
40 ( ) * + , - . / 0 1 
50 2 3 4 5 6 7 8 9 : ; 
60 < = > ? @ A B C D E 
70 F G H I J K L M N O 
80 P Q R S T U V W X Y 
90 Z [ \ ] ^ _ ` a b c 
100 d e f g h i j k l m 
110 n o p q r s t u v w 
120 x y z {}{ | }} ~    
 
9.4. 4. papildinājums  – Darbību  kopsavilkums  
1. tipa ieraksts (obligāts)  
Identifier  Field number  Field name  CPS/PMS  SRE ERR 
LEN 1.001  Logical Record Length  M M M 
VER 1.002  Version Number  M M M 
CNT 1.003  File Content  M M M 
TOT 1.004  Type of Transaction  M M M 
DAT 1.005  Date  M M M 
PRY 1.006  Priority  M M M 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
960 
 DAI 1.007  Destination Agency  M M M 
ORI 1.008  Originating Agency  M M M 
TCN 1.009  Transaction Control Number  M M M 
TCR 1.010  Transaction Control Reference  C M M 
NSR 1.011  Native Scanning Resolution  M M M 
NTR 1.012  Nominal Transmitting Resolution  M M M 
DOM  1.013  Domain name  M M M 
GMT  1.014  Greenwich mean time  M M M 
 
Nosacījumu ailē:  
O = fakultatīvi ( optional ); M = obligāti ( mandatory ); C = ar nosacījumu ( conditional ), ka darbība ir 
atbilde attēla ieguvējai aģentūrai.  
2. tipa ieraksti (obligāti)  
Identifier  Field 
number  Field name  CPS/PMS  MPS/MMS  SRE ERR 
LEN 2.001  Logical Record Length  M M M M 
IDC 2.002  Image Designation 
Character  M M M M 
SYS 2.003  System Information  M M M M 
CNO  2.007  Case Number  — M C — 
SQN  2.008  Sequence Number  — C C — 
MID  2.009  Latent Identifier  — C C — 
CRN  2.010  Criminal Reference 
Number  M — C — 
MN1  2.012  Miscellaneous 
Identification Number  — — C C 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
961 
 MN2  2.013  Miscellaneous 
Identification Number  — — C C 
MN3  2.014  Miscellaneous 
Identification Number  — — C C 
MN4  2.015  Miscellaneous 
Identification Number  — — C C 
INF 2.063  Additional Information  O O O O 
RLS 2.064  Respondents List  — — M — 
ERM  2.074  Status/Error Message 
Field  — — — M 
ENC 2.320  Expected Number of 
Candidates  M M — — 
 
Nosacījumu ailē:  
O = fakultatīvi ( optional ); M = obligāti ( mandatory ); C = ar nosacījumu ( conditional ), ka dati ir 
pieejami,  
* = ja datu pārraide saskan ar attiecīgās valsts ieksžemes tiesībām (uz ko neattiecas 
LAW.PRUM.11.  pants [Daktiloskopiskie dati] un LAW.PRUM.1 2. pants [Automatizēta 
daktiloskopisko datu meklēšana]).  
 
9.5. 5. papildinājums  – 1. tipa ierakstu definīcijas  
Identifier  Condition  Field number  Field name  Character type  Example data  
LEN M 1.001  Logical Record 
Length  N 1.001:230{}{GS}
} 
VER M 1.002  Version 
Number  N 1.002:0300{}{GS
}} 
CNT M 1.003  File Content  N 1.003:1{}{US}}1
5{}{RS}}2{}{US}}
00{}{RS}}4{}{US}
}01{}{RS}}4{}{US
}}02{}{RS}}4{}{U
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
962 
 S}}03{}{RS}}4{}{
US}}04{}{RS}}4{}
{US}}05{}{RS}}4{
}{US}}06{}{RS}}4
{}{US}}07{}{RS}}
4{}{US}}08{}{RS}
}4{}{US}}09{}{RS
}}4{}{US}}10{}{R
S}}4{}{US}}11{}{
RS}}4{}{US}}12{}
{RS}}4{}{US}}13{
}{RS}}4{}{US}}14
{}{GS}}  
TOT M 1.004  Type of 
Transaction  A 1.004:CPS{}{GS}
} 
DAT M 1.005  Date  N 1.005:20050101
{}{GS}}  
PRY M 1.006  Priority  N 1.006:4{}{GS}}  
DAI M 1.007  Destination 
Agency  1* 1.007:DE/BKA{}
{GS}}  
ORI M 1.008  Originating 
Agency  1* 1.008:NL/NAFIS
{}{GS}}  
TCN M 1.009  Transaction 
Control Number  AN 1.009:02000000
04F{}{GS}}  
TCR C 1.010  Transaction 
Control 
Reference  AN 1.010:02000000
04F{}{GS}}  
NSR M 1.011  Native Scanning 
Resolution  AN 1.011:19.68{}{G
S}} 
NTR M 1.012  Nominal 
Transmitting 
Resolution  AN 1.012:19,68{}{G
S}} 
DOM  M 1.013  Domain Name  AN 1.013: INT -
I{}{US}}4,22{}{G
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
963 
 S}} 
GMT  M 1.014  Greenwich 
Mean Time  AN 1.014:20050101
125959Z  
 
Nosacījumu ailē: O = fakultatīvi ( optional ); M = obligāti ( mandatory ); C = ar nosacījumiem 
(conditional ). 
Zīmju tipa ailē: A = burtu; N = ciparu; B = bināri.  
1* pieļaujamās aģentūras nosaukuma  zīmes ir ["0..9", "A..Z", "a..z", "_", ".", "", " -"]. 
9.6. 6. papildinājums  – 2. tipa ierakstu definīcijas  
A.6.1.  tabula. CPS un PMS darbības  
Identifier  Condition  Field 
number  Field name  Character 
type  Example data  
LEN M 2.001  Logical 
Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}}  
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS}}  
CRN  M 2.010  Criminal 
Reference 
Number  AN 2.010:DE/E999999999{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additional Information 
123{}{GS}}  
ENC M 2.320  Expected 
Number of 
Candidates  N 2.320:1{}{GS}}  
 
A.6.2.  tabula. SRE darbības  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
964 
 Identifier  Condition  Field number  Field name  Character type  Example data  
LEN M 2.001  Logical Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}
} 
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS
}} 
CRN  C 2.010  Criminal 
Reference 
Number  AN 2.010:NL/22222
22222{}{GS}}  
MN1  C 2.012  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.012:E9999999
99{}{GS}}  
MN2  C 2.013  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.013:E9999999
99{}{GS}}  
MN3  C 2.014  Miscellaneous 
Identification 
Number  N 2.014:0001{}{GS
}} 
MN4  C 2.015  Miscellaneous 
Identification 
Number  A 2.015:A{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additiona
l Information 
123{}{GS}}  
RLS M 2.064  Respondents 
List AN 2.064:CPS{}{RS}
}I{}{RS}}001/001
{}{RS}}999999{}{
GS}}  
 
A.6.3. tabula. ERR darbības  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
965 
 Identifier  Condition  Field 
number  Field name  Character 
type  Example data  
LEN M 2.001  Logical Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}}  
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS}}  
MN1  M 2.012  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.012:E999999999{}{GS}}  
MN2  C 2.013  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.013:E999999999{}{GS}}  
MN3  C 2.014  Miscellaneous 
Identification 
Number  N 2.014:0001{}{GS}}  
MN4  C 2.015  Miscellaneous 
Identification 
Number  A 2.015:A{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additional 
Information 123{}{GS}}  
ERM  M 2.074  Status/Error 
Message Field  AN 2.074: 201: IDC - 1 FIELD 
1.009 WRONG CONTROL 
CHARACTER {}{LF}} 115: IDC 
0 FIELD 2.003 INVALID 
SYSTEM INFORMATION 
{}{GS}}  
 
A.6.4. tabula. MPS un MMS darbības  
Identifier  Condition  Field 
number  Field name  Character 
type  Example data  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
966 
 LEN M 2.001  Logical Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}}  
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS}}  
CNO  M 2.007  Case Number  AN 2.007:E999999999{}{GS}}  
SQN  C 2.008  Sequence 
Number  N 2.008:0001{}{GS}}  
MID  C 2.009  Latent Identifier  A 2.009:A{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additional 
Information 123{}{GS}}  
ENC M 2.320  Expected 
Number of 
Candidates  N 2.320:1{}{GS}}  
 
Nosacījumu ailē: O = fakultatīvi ( optional ); M = obligāti ( mandatory ); C = ar nosacījumiem 
(conditional ). 
Zīmju tipa ailē: A = burtu; N = ciparu; B = bināri.  
1* pieļaujamās zīmes ir ["0..9", "A..Z", "a..z", "_",".", "", " -"]. 
9.7. 7. papildinājums  – Melnbaltu tonālu attēlu saspiešanas kodi  
Saspiešanas kodi  
Compression  Value  Remarks  
Wavelet Scalar Quantization Grayscale 
Fingerprint Image Compression 
Specification  
IAFIS -IC-0010(V3), dated December 19, 
1997  WSQ  Algorithm to be used for the compression of 
grayscale images in Type -4, Type -7 and  Type -
13 to Type -15 records. Shall not be used for 
resolutions > 500 dpi.  
JPEG 2000  J2K To be used for lossy and losslessly 
compression of grayscale images in Type -13 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
967 
 [ISO 15444/ITU T.800]  to Type -15 records. Strongly recommended 
for resolutions > 500 dpi  
 
9.8. 8. papildinājums  – Sūtījumu parametri  
Lai uzlabotu iekšējo darba plūsmu, PRUEM  darbību sūtījumos ir jāieraksta tās valsts kods ( country 
code – CC), kura ir sūtījusi ziņu, un darbības tips ( TOT, 1.004.  lauks).  
Forma  – CC/darbības tips  
Piemēram, " DE/CPS". 
Sūtījuma satura lauks var būt tukšs.  
3. NODAĻA. Transportlīdzekļu reģistrācijas datu apmaiņa  
1. Kopējs datu kopums automatizētai transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšanai  
1.1. Definīcijas  
Obligāto un fakultatīvo datu elementu, kas minēti 0.  nodaļas 14.  panta 4.  punktā, definīcijas ir šādas:  
Obligāts (M – mandatory ): 
Šie datu elementi ir jādara zināmi, ja šāda informācija ir pieejama valsts reģistrā. Tādējādi ir obligāti 
jāapmainās ar informāciju, ja tāda ir pieejama.  
Fakultatīvs (O – optional ): 
Šos datu elementus var darīt zināmus, ja šāda informācija ir pieejama valsts reģistrā. Tādējādi nav 
obligāti apmainīties ar informāciju, pat ja tāda ir pieejama.  
Katram datu kopuma elementam dod norādi (Y), ja šis elements ir īpaši apzināts kā tāds, kas ir  
nozīmīgs saistībā ar LAW.PRUM.15.  pantu [Automatizēta transportlīdzekļu reģistrācijas datu 
meklēšana].  
1.2. Transportlīdzekļa, tā īpašnieka vai turētāja meklēšana  
1.2.1.  Meklēšanas parametri  
Ir divi dažādi paņēmieni, kā veikt nākamajā punktā minētās informācijas meklēšanu:  
– izmantojot šasijas numuru ( VIN), atsauces datumu un laiku (fakultatīvs),  
– izmantojot numura zīmi reģistrācijas numurā, šasijas numuru ( VIN) (fakultatīvs), atsauces 
datumu un laiku (fakultatīvs).  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
968 
 Izmantojot šos meklēšanas kritērijus, var atrast informāciju par vienu vai dažkārt vairākiem 
transportlīdzekļiem. Ja ir jāsniedz informācija tikai par vienu transportlīdzekli, tad visus datus nosūta 
vienā atbildē. Ja ir atrasts vairāk nekā viens transportlīdzeklis, pieprasījuma saņēmēja valsts  pati var 
izlemt, kurus datus nosūtīt; vai būtu jānosūta visi dati vai tikai dati, kas dotu iespēju sīkāk ierobežot 
meklēšanu (piemēram, jo ņem vērā personas datu aizsardzību vai efektivitātes apsvērumus).  
1.2.2.1.  punktā ir uzskaitīti dati, kas vajadzīgi,  lai sīkāk ierobežotu meklēšanas kritērijus. 
1.2.2.2.  punktā ir aprakstīts viss informācijas datu kopums.  
Ja meklēšanu veic, izmantojot šasijas numuru, atsauces datumu un laiku, to var veikt vienā vai visās 
valstīs, kas ir pieslēgušās sistēmai.  
Ja meklēšan u veic, izmantojot apliecības numuru, atsauces datumu un laiku, to var veikt vienā 
konkrētā valstī.  
Parasti, lai veiktu meklēšanu, izmanto faktisko datumu un laiku, tomēr to ir iespējams veikt 
izmantojot agrāku atsauces datumu un laiku. Ja meklēšanu veic, izmantojot agrāku atsauces datumu 
un laiku, un attiecīgās valsts reģistrā šī senākā informācija nav pieejama, jo šāda informācija nav 
reģistrēta, faktisko informāciju var nosūtīt atpakaļ ar norādi, ka tā ir faktiska informācija.  
1.2.2.  Datu kopa  
1.2.2.1.  Sīkākai meklēšanas kritēriju ierobežošanai nosūtāmi dati  
Item  M/O  136 Remarks  Prüm Y/N137 
Data relating to vehicles     
Licence number  M  Y 
Chassis number/VIN  M  Y 
Country of registration  M  Y 
Make  M (D.1138) e.g. Ford, Opel, Renault, 
etc. Y 
Commercial type of the vehicle  M (D.3) e.g. Focus, Astra, Megane  Y 
EU Category Code  M (J) mopeds, motorbikes, cars, etc.  Y 
 
                                                            
136 M = obligāts ( mandatory ), ja pieejams valsts reģistrā; O = fakultatīvs ( optional ). 
137 Visi dalībvalstu īpaši norādītie atribūti ir atzīmēti ar Y.  
138 Saskaņotā dokumenta saīsinājums, skat īt Padomes Direktīvu 1999/37/EK, 29.4.1999.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
969 
 1.2.2.2.  Pilnīgs datu kopums  
Item  M/O  139 Remarks  Prüm 
Y/N 
Data relating to 
holders of the 
vehicle   (C.1140) The data refer to the holder of the specific 
registration certificate.   
Registration 
holders’ (company) 
name  M (C.1.1.)  
separate fields will be used for surname, infixes, titles, 
etc., and the name in printable format will be 
communicated  Y 
First name  M (C.1.2)  
separate fields for first na me(s) and initials will be used, 
and the name in printable format will be communicated  Y 
Address  M (C.1.3)  
separate fields will be used for Street, House number and 
Annex, Zip code, Place of residence, Country of residence, 
etc., and the Address in printable format will be 
communicated  Y 
Gender  M Male, female  Y 
Date of birth  M  Y 
Legal entity  M individual, association, company, firm, etc.  Y 
Place of Birth  O  Y 
ID Number  O An identifier that uniquely identifies the person or the 
company.  N 
Type of ID Number  O The type of ID Number (e.g. passport number).  N 
Start date O Start date of the holdership of the car. This date will 
often be the same as printed under (I) on the registration N 
                                                            
139 M = obligāts ( mandatory ), ja pieejams valsts reģistrā; O = fakultatīvs ( optional ). 
140 Saskaņotā dokumenta saīsinājums, skatīt Padomes Direktīvu 1999/37/EK, 1999.  gada 24.  aprīlis.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
970 
 holdership  certificate of the vehicle.  
End date 
holdership  O End data of the holdership of the car.  N 
Type of holder  O If there is no owner of the vehicle (C.2) the reference to 
the fact that the holder of the registration certificate:  
– is the vehicle owner,  
– is not the vehicle owner,  
– is not identified by the registration certificate as 
being the vehicle owner.  N 
Data relating to 
owners of the 
vehicle   (C.2)   
Owners’ 
(company) name  M (C.2.1)  Y 
First name  M (C.2.2)  Y 
Address  M (C.2.3)  Y 
Gender  M male, female  Y 
Date of birth  M  Y 
Legal entity  M individual,  association, company, firm, etc.  Y 
Place of Birth  O  Y 
ID Number  O An identifier that uniquely identifies the person or the 
company.  N 
Type of ID Number  O The type of ID Number (e.g. passport number).  N 
Start date 
ownership  O Start date of the ownership of the car.  N 
End date 
ownership  O End data of the ownership of the car.  N 
Data relating to    
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
971 
 vehicles  
Licence number  M  Y 
Chassis 
number/VIN  M  Y 
Country of 
registration  M  Y 
Make  M (D.1) e.g. Ford, Opel, Renault, etc.  Y 
Commercial type 
of the vehicle  M (D.3) e.g. Focus, Astra, Megane.  Y 
Nature of the 
vehicle/EU 
Category Code  M (J) mopeds, motorbikes, cars, etc.  Y 
Date of first 
registration  M (B) Date of first registration of the vehicle somewhere in 
the world.  Y 
Start date (actual) 
registration  M (I) Date of the registration to which the specific certificate 
of the vehicle refers.  Y 
End date 
registration  M End data of the registration to which the specific 
certificate of the vehicle refers. It is possible this date 
indicates the per iod of validity as printed on the 
document if not unlimited (document abbreviation = H).  Y 
Status  M Scrapped, stolen, exported, etc.  Y 
Start date status  M  Y 
End date status  O  N 
kW O (P.2)  Y 
Capacity  O (P.1)  Y 
Type of licence 
number  O Regular, transito, etc.  Y 
Vehicle document 
id 1 O The first unique document ID as printed on the vehicle 
document.  Y 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
972 
 Vehicle document 
id 2141 O A second document ID as printed on the vehicle 
document.  Y 
Data relating to 
insurances     
Insurance 
company name  O  Y 
Begin date 
insurance  O  Y 
End date insurance  O  Y 
Address  O  Y 
Insurance number  O  Y 
ID number  O An identifier that uniquely identifies the company.  N 
Type of ID number  O The type of ID number (e.g. number of the Chamber of 
Commerce)  N 
 
2. Datu drošība  
2.1. Pārskats  
Eucaris  lietojumprogrammatūra garantē drošu komunikāciju ar citām valstīm un, izmantojot XML , 
nodrošina komunikāciju ar valstu uzstādītajām aizmugursistēmām ( back -end legacy system ). Atbildes 
sūtījumu valstis nosūta tieši saņēmējam. Valsts datu centrs ir savienots ar TESTA  tīklu.  
XML  sūtījumus sūta šifrēti. Šo sūtījumu šifrēšanā izmanto SSL tehniku. Aizmugursistēmai sūta parasta 
teksta XML  sūtījumus, jo lietojumprogrammas un aizmugursistēmas sakariem jābūt aizsargātiem.  
Ir paredzēta klientu lietojumprogramma ( client application ), ko var lietot valstī, lai veiktu meklēšanu 
viņu pašu reģistrā vai citu valstu reģistros. Klientus identificēs, i zmantojot lietotājvārdu un paroli vai 
klienta sertifikātu. Savienojumus ar lietotājiem var šifrēt, bet tā ir katras valsts individuāla atbildība.  
2.2. Ar sūtījumu apmaiņu saistītas drošības iezīmes  
Drošības sistēmas pamatā ir HTTPS  un XML  paraksta kombināc ija. Tas ļauj izmantot XML  parakstu, lai 
parakstītu visus serverim nosūtītos sūtījumus, turklāt tā var autentificēt sūtījuma autoru, pārbaudot 
parakstu. Vienas puses SSL (1-sided SSL ) drošības standartu (tikai servera sertifikāts) izmanto, lai 
                                                            
141 Luksemburgā izmanto divus dažādus transportlīdzekļu dokumentu reģistrācijas ID.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
973 
 aizsargātu s ūtījuma konfidencialitāti un integritāti un lai nodrošinātu aizsardzību pret dzēšanas, 
atbildes un nesankcionētas datu iekļaušanas uzbrukumiem. Tā vietā, lai attīstītu īpašu 
programmatūru, kas nodrošinātu divu pušu SSL standartu, izmanto XML  parakstu. XML  paraksta 
izmantojums ir tuvāks tīkla pakalpojumu standartam nekā divu pušu SSL, un tāpēc tā lietojums ir 
stratēģiski izdevīgāks.  
XML  parakstu var īstenot dažādi, bet ir izvēlēta pieeja, ka XML  parakstu izmanto kā tīkla pakalpojumu 
drošības daļu ( Web Servic es Security  – WSS ). WSS  nosaka, kā izmantot XML  parakstu. Tā kā WSS  
pamatā ir SOAP  standarts, būtu loģiski pēc iespējas rīkoties saskaņā ar SOAP  standartu.  
2.3. Ar sūtījumu apmaiņu nesaistītas drošības iezīmes  
2.3.1.  Lietotāju autentifikācija  
Eucaris  tīkla  lietojumprogrammas lietotāji autentificējas, izmantojot lietotājvārdu un paroli. Tā kā 
izmanto Windows  standarta autentifikāciju, valstis vajadzības gadījumā lietotāju autentifikācijas 
drošību var paaugstināt, izmantojot klientu sertifikāciju.  
2.3.2.  Lietotāju lomas  
Eucaris  lietojumprogramma atbalsta dažādas lietotāju lomas. Katram pakalpojumu kopumam ir sava 
autorizācija. Piemēram, “ Eucaris  līguma funkcionalitātes” (konkrētiem) lietotājiem var nebūt pieeja 
“Prīmes funkcionalitātei”. Administratora funkcij as ir nošķirtas no regulāru tiešo lietotāju funkcijām.  
2.3.3.  Reģistrēšana (logging) un sūtījumu apmaiņas trasēšana (tracing)  
Eucaris  lietojumprogramma veicina visu sūtījumu tipu reģistrēšanu ( logging ). Administratora 
funkcijas dod iespēju valstu administr atoriem noteikt, kuri sūtījumi tiek reģistrēti: tiešo lietotāju 
pieprasījumi, no citām valstīm saņemti pieprasījumi, valstu reģistru sniegta informācija u.  c. 
Lietojumprogrammu var konfigurēt, lai tā, veicot šo reģistrēšanu, izmantotu iekšēju datubāzi vai 
ārēju ( Oracle ) datubāzi. Lēmumi par to, kuri sūtījumi ir jāreģistrē, nepārprotami ir atkarīgi no citām 
uzstādīto sistēmu ( legacy systems ) reģistrācijas iekārtām un to klientu lietojumprogrammām, kas ir 
pieslēgušies.  
Katra sūtījuma galvenē ir informācija pa r pieprasījuma iesniedzēju valsti, par šīs valsts pieprasījuma 
iesniedzēju organizāciju un iesaistīto lietotāju. Ir norādīts arī pieprasījuma iemesls.  
Izmantojot kombinētu reģistrēšanu ( combined logging ) pieprasījuma iesniedzējā un atbildes 
sniedzējā valstī, ir iespējams veikt pilnīgu jebkura sūtījuma trasēšanu (piemēram, ja to lūdz 
attiecīgais iesaistītais pilsonis).  
Reģistrēšanu konfigurē, izmantojot Eucaris  tīkla klientu ( web client ) (izvēlņu administrēšana, 
reģistrēšanas konfigurācija). Reģistrēšan as funkcionalitāti pilda pamatsistēma ( Core System ). Kad ir 
aktivizēta reģistrēšanas funkcija, visu sūtījumu (galveni un pamattekstu) saglabā vienā reģistrācijas 
ierakstā ( logging record ). Katram definētam pakalpojumam un katram sūtījumu tipam, kas nonāk 
pamatsistēmā, var iestatīt reģistrācijas līmeni ( logging level ). 
Reģistrācijas līmeņi  
Ir iespējami šādi reģistrācijas līmeņi ( logging levels ): 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
974 
 Privāts – sūtījums ir reģistrēts: reģistrācija NAV pieejama konkrētam reģistrācijas pakalpojumam 
(extract logging service ), tomēr tā ir pieejama valsts līmenī, lai veiktu revīziju un risinātu problēmas.  
Nav ( none ) – sūtījums nav reģistrēts vispār.  
Sūtījumu tipi  
Valstu savstarpēja informācijas apmaiņa notiek ar vairākiem sūtījumiem, kuri shematiski ir attēloti 
zemāk 5.  attēlā.  
Iespējamie sūtījumu tipi (kas 5.  attēlā parādīti ar valsts X Eucaris  pamatsistēmu) ir šādi:  
 1. pamatsistēmai sūtīts pieprasījums_ klienta sūtīts pieprasījuma sūtījums (Request to 
Core System_Request message by Client);  
 2. citai valstij sūtīts pi eprasījums_šās valsts pamatsistēmas sūtīts pieprasījuma sūtījums 
(Request to Other State_Request message by Core System of this State);  
 3. šās valsts pamatsistēmai sūtīts pieprasījums_citas valsts pamatsistēmas sūtīts 
pieprasījuma sūtījums (Request to Cor e System of this State_Request message by Core 
System of other State);  
 4. uzstādītajam reģistram sūtīts pieprasījums_pamatsistēmas sūtīts pieprasījuma 
sūtījums (Request to Legacy Register_Request message by Core System);  
 5. pamatsistēmai sūtīts pieprasījums_uzstādītā reģistra sūtīts pieprasījuma sūtījums 
(Request to Core System_Request message by Legacy Register);  
 6. pamatsistēmas sūtīta atbilde_klienta sūtīts pieprasījuma sūtījums (Response from 
Core System_Request message by Client);  
 7. citas  valsts sūtīta atbilde_šās valsts pamatsistēmas sūtīts pieprasījuma sūtījums 
(Response from Other State_Request message by Core System of this State);  
 8. šās valsts pamatsistēmas sūtīta atbilde_citas valsts sūtīts pieprasījuma sūtījums 
(Response from Core  System of this State_Request message by other State);  
 9. uzstādītā reģistra sūtīta atbilde_pamatsistēmas sūtīts pieprasījuma sūtījums 
(Response from Legacy Register_Request message by Core System);  
 10. pamatsistēmas sūtīta atbilde_uzstādītā reģistra sūtīts pieprasījuma sūtījums 
(Response from Core System_Request message by Legacy Register).  
 5. attēlā parādīta šāda informācijas apmaiņa:  
* ar zilām bultām attēlots informācijas pieprasījums, ko valsts X sūta valstij Y. Šie pieprasījumi 
un atbildes attiecī gi sastāv no 1., 2., 7. un 6.  sūtījumu tipa;  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
975 
 * ar sarkanām bultām attēlots informācijas pieprasījums, ko valsts Z nosūta valstij X. 
Šie pieprasījumi un atbildes attiecīgi sastāv no 3., 4., 9. un 8.  sūtījumu tipa;  
* ar zaļām bultām attēlots uzstādītā reģistra s ūtīts informācijas pieprasījums tā 
pamatsistēmai (šajā datu plūsmā ir iekļauts arī uzstādītā reģistra klienta nosūtīts 
pieprasījums). Šādi pieprasījumi attiecīgi sastāv no 5. un 10.  sūtījuma tipa.  
5. attēls Reģistrācijā izmantotie sūtījumu tipi  
 
2.3.4.  Aparatūras drošības modulis (Hardware Security Module)  
Aparatūras drošības moduli neizmanto.  
Ar aparatūras drošības moduli ( Hardware Security Module  (HSM )) nodrošina labu aizsardzību 
atslēgai, ar ko paraksta sūtījumus un identificē serverus. Tas palielina vi spārējo drošības līmeni, 
tomēr HSM  moduļa pirkšanas un uzturēšanas izmaksas ir augstas, turklāt nav paredzētas prasības 
ieviest " FIPS 140 -2" 2. vai 3. līmeņa HSM . Tā kā izmanto slēgtu tīklu, tas lielā mērā mazina 
apdraudējumu, tāpēc ir pieņemts lēmums sāko tnēji neizmantot HSM . Ja HSM  ir vajadzīgs, piemēram, 
lai iegūtu akreditāciju, to var pievienot arhitektūrai vēlāk.  
3. Datu apmaiņas tehniskie nosacījumi  
3.1. Vispārējs Eucaris  lietojumprogrammas apraksts  
3.1.1.  Pārskats  
Eucaris  lietojumprogramma savieno vi sas iesaistītās valstis vienotā tīklā, ar kā starpniecību jebkura 
valsts tieši sazinās ar citu valsti. Lai notiktu saziņa, nav vajadzības izmantot centrālu elementu. 
Eucaris  lietojumprogrammatūra garantē drošu komunikāciju ar citām valstīm un, izmantojot XML, 
nodrošina komunikāciju ar valstu uzstādīto aizmugursistēmu ( back -end legacy system ). Šī arhitektūra 
ir atainota šajā attēlā.  

Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
976 
  
Atbildes sūtījumu valstis nosūta tieši saņēmējam. Valsts datu centrs ir savienots ar tīklu, ko izmanto 
sūtījumu apmaiņai ( TESTA ). Lai piekļūtu TESTA  tīklam, valstis tam pieslēdzas, izmantojot savu 
pieslēguma līniju ( national gate ). Lai pieslēgtos tīklam, izmanto ugunssienu, turklāt Eucaris  
lietojumprogrammu ugunssienai pievieno ar maršrutētāju. Atkarībā no izvēlētā sūtījumu a izsardzības 
veida vai nu maršrutētājs, vai Eucaris  lietojumprogramma izmanto sertifikātu.  
Ir paredzēta klientu lietojumprogramma ( client application ), ko var lietot valstī, lai veiktu meklēšanu 
šīs valsts reģistrā vai citu valstu reģistros. Klientu lietoju mprogramma pieslēdzas Eucaris . Klientus 
identificēs, izmantojot lietotājvārdu un paroli vai klienta sertifikātu. Savienojumu ar lietotājiem ārējā 
organizācijā (piemēram, policijā) var šifrēt, bet tā ir katras valsts individuāla atbildība.  
3.1.2.  Sistēmas d arbības joma  
Eucaris  sistēmas darbības joma attiecas tikai uz informācijas apmaiņas procesiem, kas notiek starp 
valstu reģistrācijas iestādēm, un šīs informācijas pasniegšanas veidu. Procedūras un automatizēti 
procesi, kuros informāciju ir paredzēts izmant ot, neietilpst sistēmas darbības jomā.  
Valstis var vai nu izvēlēties Eucaris  klienta funkcionalitāti, vai arī izveidot pašas savu pielāgotu klientu 
lietojumprogrammu. Tabula zemāk apraksta, kuri Eucaris  sistēmas aspekti ir obligāti jāizmanto 
un/vai jāpared z un kurus var izmantot fakultatīvi, un/vai kurus var izmantot pēc valstu brīvas izvēles.  
Eucaris  
aspekti  M/O  
142 Piezīme  
Tīkla 
koncepcija  M Jēdziens ir jebkurš paziņojums.  
Fiziskais tīkls  M TESTA  
                                                            
142 M = obligāti ( mandatory ) jāizmanto vai jāievēro; O = fakultatīvs ( optional ) izmantojums vai 
ievērošana.  

Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
977 
 Pamata 
lietojumprogr
amma  M Eucaris  pamata lietojumprogramm a jāizmanto, lai savienotos ar citām 
valstīm. Pamata lietojumprogramma piedāvā šādu funkcionalitāti:  
* Sūtījumu šifrēšana un parakstīšana;  
* Sūtītāja identitātes pārbaude;  
* Valstu un vietējo lietotāju autorizācija;  
* Sūtījumu maršrutēšana;  
* Asinhrono sūtījumu uzkrāšana, ja saņēmēja pakalpojums īslaicīgi 
nav pieejams;  
* Vairāku valstu izziņas ( multiple country inquiry ) funkcionalitāte;  
* Sūtījumu apmaiņas reģistrācija ( logging ); 
* Ienākošo sūtījumu uzglabāšana  
Klienta 
lietojumprogr
amma  O Papildus pamata lietojumprogr ammai valsts var izmantot Eucaris II  klienta 
lietojumprogrammu. Attiecīgā gadījumā Eucaris  aizbildnībā tiek modificēta 
pamata lietojumprogramma un klienta lietojumprogramma.  
Drošības 
koncepcija  M Koncepcijas pamatā ir XML  paraksts, izmantojot klientu sert ifikātus, un SSL 
šifrēšana, izmantojot pakalpojumu sertifikātus.  
Sūtījumu 
specifikācijas  M Katrai valstij ir jāievēro sūtījumu specifikācijas, kas noteiktas Eucaris  un šajā 
nodaļā. Specifikācijas var mainīt tikai Eucaris , apspriežoties ar valstīm.  
Darbība un 
atbalsts  M Jaunu valstu vai jaunas funkcionalitātes pieņemšana notiek Eucaris  
aizbildnībā. Uzraudzības un palīdzības dienesta funkcijas centralizēti 
pārvalda norīkotā valsts.  
 
3.2. Funkcionālas prasības un nefunkcionālas prasības  
3.2.1.  Vispārē jās funkcijas  
Šajā iedaļā vispārīgi ir aprakstītas galvenās vispārējās funkcijas.  
Nr. Apraksts  
1. Sistēma dod iespēju valstu reģistrācijas iestādēm interaktīvi apmainīties ar pieprasījuma un 
atbilžu sūtījumiem.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
978 
 2. Sistēmā ir iekļauta klientu lietojumprogramma, kas dod iespēju tiešajiem lietotājiem nosūtīt 
savus pieprasījumus un sniegt atbildes informāciju manuālai apstrādei.  
3. Sistēma veicina informācijas izplatīšanas darbības, ļaujot valstij pieprasījumu nosūtīt visām 
pārējām valstīm. Saņem tās atbildes pamata lietojumprogramma ( core application ) apvieno 
vienā klienta lietojumprogrammai ( client application ) adresētā atbildes sūtījumā (šo 
funkcionalitāti sauc “vairāku valstu izziņa” (“Multiple Country Inquiry”)).  
4. Sistēma spēj apstrādāt daž ādu tipu sūtījumus. Katram lietojuma pakalpojumam definē savas 
lietotāju lomas: autorizāciju, maršrutēšanu, parakstus un reģistrāciju.  
5. Sistēma dod iespēju valstīm apmainīties ar sūtījumu paketēm vai sūtījumiem, kuros ir liels 
pieprasījumu vai atbilžu s kaits. Šo sūtījumu apstrāde notiek asinhroni.  
6. Sistēma uzkrāj asinhronos sūtījumus, ja saņēmēja valsts īslaicīgi nav pieejama, un garantē to 
nosūtīšanu, tiklīdz saņēmējs atkal ir pieejams.  
7. Sistēma uzglabā ienākošos asinhronos sūtījumus līdz brīdim, kad tos var apstrādāt.  
8. Sistēma dod piekļuvi tikai citu valstu Eucaris  lietojumiem, nevis atsevišķām organizācijām 
šajās citās valstīs, proti, katra reģistrācijas iestāde darbojas kā vienīgā pieslēguma līnija starp 
attiecīgās valsts tiešajiem lietotājie m un attiecīgām citu valstu iestādēm.  
9. Vienā Eucaris  serverī ir iespējams definēt dažādu valstu lietotājus un autorizēt tos saskaņā ar 
attiecīgās valsts piekļuves tiesībām.  
10. Sūtījumos ir iekļauta informācija par pieprasījuma iesniedzēju valsti, organizāciju un tiešo 
lietotāju.  
11. Ar šo sistēmu veicina dažādu valstu un pamata lietojumprogrammas un valstu reģistrācijas 
sistēmu starpā sūtīto sūtījumu apmaiņas reģistrēšanu ( logging ). 
12. Sistēma ļauj veidot īpašu sekretariātu, kas ir organizācija vai valsts, kas ir nepārprotami 
deleģēta veikt šo uzdevumu – apkopot reģistrēto informāciju ( logged information ) par visu 
iesaistīto valstu nosūtītajiem un saņemtajiem sūtījumiem, lai izstrādātu statistikas ziņojumus.  
13. Katra valsts pati norāda, kāda re ģistrētā informācija ir darīta pieejama sekretariātam un kāda 
informācija ir “privāta”.  
14. Šī sistēma ļauj valstu administratoriem katrā valstī apkopot izmantošanas statistiku.  
15. Sistēma dod iespēju, izpildot dažus vienkāršus administratīvus uzdevumus, pievienoties 
jaunām valstīm.  
 
3.2.2.  Izmantojamība  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
979 
 Nr. Apraksts  
16. Sistēma nodrošina saskarni, lai veiktu automatizētu sūtījumu apstrādi, izmantojot 
aizmugursistēmu un uzstādītu sistēmu ( back -end systems/legacy ), un dod iespēju integrēt 
lietotāja saskarni šajās sistēmās (pielāgota lietotāja saskarne ( customised user -interface ). 
17. Sistēmu ir viegli apgūt, tā ir viegli saprotama, un tajā ir iekļauti palīdzības skaidrojumi.  
18. Sistēma ir dokumentēta, lai valstīm palīdzētu nodrošināt int egrāciju, sistēmas darbību un 
turpmāku uzturēšanu (piemēram, uzziņu rokasgrāmatas, funkcionāla un tehniska 
dokumentācija, darbības instrukcija...).  
19. Lietotāja saskarne ir vairākās valodās un dod iespēju tiešajam lietotājam izvēlēties lietojuma 
valodu.  
20. Lietotāja saskarnē ir paredzēta iespēja, lai vietējais administrators varētu valsts valodā 
iztulkot gan redzamo, gan kodēto informāciju.  
 
3.2.3.  Uzticamība  
Nr. Apraksts  
21. Sistēma ir izveidota kā droša un darbā uzticama sistēma, kas pieļauj zināmas  operatoru 
kļūdas un kas atkopsies ( clean recovery ) pēc elektroenerģijas padeves pārtraukumiem vai 
citiem traucējumiem. Sistēmu var restartēt, izvairoties no datu zuduma vai pieļaujot tikai 
minimālu datu zudumu.  
22. Sistēmas darbības rezultāti ir stabili un atkārtojami.  
23. Sistēma ir izstrādāta tā, lai tās darbība būtu uzticama. Ir iespējams īstenot sistēmu 
konfigurācijā, kas katrā divpusējā komunikācijā garantētu 98  % pieejamību (izmantojot 
papildelementus ( redundancy ), dublējuma serverus ( back -up serve rs) u. c.). 
24. Ir iespējams izmantot sistēmas daļu pat tad, ja daži komponenti nedarbojas (ja valsts C nav 
pieejama, valstis A un B var turpināt uzturēt sakarus). Vajadzētu pēc iespējas novērst 
atsevišķu informācijas ķēdes punktu kļūdainu darbību.  
25. Atkopšanās laikam pēc nopietnas sistēmas kļūmes vajadzētu būt mazākam nekā viena diena. 
Vajadzētu pēc iespējas samazināt laiku, kad sistēma nedarbojas, izmantojot tālvadību, ko, 
piemēram, veiktu no centrāla sistēmas kontrolpunkta ( central service desk ). 
 
3.2.4.  Darbība  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
980 
 Nr. Apraksts  
26. Sistēmu var izmantot cauru diennakti septiņas dienas nedēļā. Šīs darbības laika ( time -
window 24x7 ) prasības ir jāievēro arī valstu uzstādītām sistēmām.  
27. Sistēma ātri reaģē uz lietotāja prasījumiem neatkarīgi no fonā risinātiem uzdevumiem. Tāda 
prasība ir izvirzīta arī pušu uzstādītām sistēmām, lai nodrošinātu pieņemamu atbildes laiku. 
Par pieņemamu uzskata vispārēju atbildes laiku, kas vienam pieprasījumam nav ilgāks kā 
10 sekundes.  
28. Sistēma ir izstrādāta tā, lai to varētu lietot vairāki lietotāji un lai fonā risināmie uzdevumi 
varētu turpināt darbību, kamēr lietotājs risina priekšplāna uzdevumus.  
29. Sistēma ir izstrādāta, lai tā būtu adaptīva un varētu tikt galā ar iespējamu sūtījumu skaita 
pieaugumu, ja sistēma i pievieno jaunu funkcionalitāti vai arī tai pievienojas jaunas 
organizācijas vai valstis.  
 
3.2.5.  Drošība  
Nr. Apraksts  
30. Sistēma ir piemērota (proti, ir paredzēti atbilstīgi drošības pasākumi), lai varētu veikt 
apmaiņu ar sūtījumiem, kas satur persona s datus (piemēram, transportlīdzekļu 
īpašnieki/turētāji), kuri ir klasificēti kā ES dati ar ierobežotu piekļuvi ( EU restricted ). 
31. Sistēmu uztur tā, lai novērstu neatļautu piekļuvi datiem.  
32. Sistēmā ir integrēta valstu tiešo lietotāju piekļuves tiesību un atļauju pārvaldības funkcija.  
33. Valstīm ir iespējams pārbaudīt sūtītāja identitāti (valsts mērogā), izmantojot XML  parakstu.  
34. Valstis skaidri autorizē citas valstis, lai tās varētu lūgt konkrētu informāciju.  
35. Sistēma lietojumprogramma s līmenī nodrošina pilnīgu drošības un šifrēšanas politiku, kas ir 
saskaņā ar šādās situācijās vajadzīgo drošības pakāpi. Informācijas pilnīgu aizsardzību un 
integritāti garantē XML  paraksta un šifrēšanas izmantojums, ko veic ar SSL tunelēšanas ( SSL-
tunnel ling) palīdzību.  
36. Jebkuru sūtījumu apmaiņu var izsekot, izmantojot reģistrēšanu ( logging ). 
37. Aizsardzību nodrošina pret informācijas dzēšanas uzbrukumiem (trešā puse dzēš sūtījumu) 
un atbildes vai datu iekļaušanas uzbrukumiem (trešā puse atbild vai iekļauj sūtījumu).  
38. Sistēma izmanto uzticamas trešās puses sertifikātu ( Trusted Third Party – TTP). 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
981 
 39. Sistēma var attiecībā uz katru valsti apstrādāt dažādus sertifikātus atkarībā no sūtījuma vai 
konkrētās darbības tipa.  
40. Lietojumprogrammas drošības pasākumi ir pietiekami, lai varētu izmantot neakreditētus 
tīklus.  
41. Sistēma spēj izmantot novatoriskus drošības risinājumus, piemēram, XML  ugunssienu.  
 
3.2.6.  Pielāgošanās spēja  
Nr. Apraksts  
42. Sistēma var apstrādāt jaunus sūtījumus, un to v ar papildināt ar jaunām funkcijām. 
Pielāgojumu izmaksas ir minimālas, jo lietojumprogrammas komponentus izstrādā 
centralizēti.  
43. Valstīm ir iespēja divpusēja izmantojuma vajadzībām definēt jaunu sūtījumu tipus. Visām 
valstīm nav izvirzītas prasības strā dāt ar visiem sūtījumu tipiem.  
 
3.2.7.  Atbalsts un uzturēšana  
Nr. Apraksts  
44. Sistēmā ir integrētas pārraudzības funkcijas, ko attiecībā uz dažādu valstu tīkliem un 
serveriem veic centrālais sistēmas kontrolpunkts un/vai operatori.  
45. Sistēma dod iespēju centrālajam sistēmas kontrolpunktam veikt tālvadību.  
46. Sistēmas funkcijas ļauj veikt problēmu analīzi.  
47. Sistēmai var pievienoties arī jaunas valstis.  
48. Lietojumprogrammu var viegli instalēt darbinieki, kuriem ir minimālas IT zināšanas un 
pieredze. Instalācijas procedūra ir maksimāli automatizēta.  
49. Sistēmā paredzētas pastāvīgas testēšanas un kontroles funkcijas.  
50. Tā kā sistēma ir veidota atbilstīgi tirgū pieejamiem standartiem, turklāt lietojumprogramma 
ir izstrādāta tā, lai centrāl ā sistēmas kontrolpunkta palīdzība būtu pēc iespējas mazāk 
vajadzīga, tad sistēmas apkopes un uzturēšanas gada izmaksas ir saglabātas iespējami zemā 
līmenī.  
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
982 
 3.2.8.  Izstrādes prasības  
Nr. Apraksts  
51. Sistēma ir izstrādāta un dokumentēta, lai to varētu ekspluatēt daudzu gadu garumā.  
52. Sistēma ir izstrādāta, lai tās darbība būtu neatkarīga no tīkla pakalpojumu sniedzēja.  
53. Sistēma ir saderīga ar pašreizējo valstīs lietoto aparatūru un programmatūru un 
mijiedarbojas ar šīm reģistrācijas sistēmām, izm antojot atvērto standartu tīkla pakalpojumu 
tehnoloģijas ( XML, XSD, SOAP, WSDL, HTTP(s), Web services, WSS, X.509  u. c.). 
 
3.2.9.  Piemērojamie standarti  
Nr. Apraksts  
54. Sistēma ir saskaņā ar datu aizsardzības standartiem, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 45/2001 
(21., 22. un 23. pantā) un Direktīvā 95/46/EK.  
55. Sistēma ir saderīga ar IDA standartiem.  
56. Sistēma darbojas ar UTF8 . 
 
4. NODAĻA: Izvērtējuma procedūra saskaņā ar LAW.PRUM.18.  pantu [ Ex ante  izvērtēšana]  
1. pants. Anketa  
1. Attiecīgā Eiropas Savienības Padomes darba grupa ("Padomes darba grupa") izstrādā anketu 
par katru no automatizētajām datu apmaiņas kategorijām, kas minētas no LAW.PRUM.5.  panta 
[Mērķis] līdz LAW.PRUM. 17.  pantam [Īstenošanas pasākumi].  
2. Tiklīdz Apvienotā Karaliste uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās 
kategorijas datu apmaiņu, tā aizpilda attiecīgo anketu.  
2. pants. Izmēģinājumi  
1. Ja nepieciešams un lai izvērtētu anketas rezultātus, Apvienotā Karaliste veic izmēģinājumus 
kopā ar vienu vai vairākām citām dalībvalstīm, kuras saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI jau 
piedalās datu apmaiņā. Izmēģinājumus veic vai nu īsi pirms, vai īsi pēc izvērtējuma inspekcijas.  
2. Izmēģinājumu apstākļus un mehānismus nosaka attiecīgā Padomes darba grupa, un tos veic 
sask aņā ar iepriekš panāktu konkrētu vienošanos ar Apvienoto Karalisti. Par izmēģinājumu 
praktiskajiem aspektiem lēmumu pieņem valstis, kas tajos piedalās.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
983 
 3. pants. Izvērtējuma inspekcija  
1. Lai izvērtētu anketas rezultātus, rīko izvērtējuma inspekcijas.  
2. Šo ins pekciju apstākļus un mehānismus nosaka attiecīgā Padomes darba grupa, un tās rīko 
saskaņā ar konkrēto vienošanos, kas pirms tam panākta starp Apvienoto Karalisti un izvērtējuma 
grupu. Apvienotā Karaliste dod iespēju izvērtējuma grupai pārbaudīt automatizēt o datu apmaiņu 
datu kategorijā vai kategorijās, kuras paredzēts izvērtēt, jo īpaši saskaņā ar izvērtējuma grupas 
pieprasījumiem organizējot inspekcijas norises programmu.  
3. Viena mēneša laikā no izvērtējuma inspekcijas izvērtējuma grupa izstrādā izvērtējuma 
inspekcijas ziņojumu, ko tā nosūta Apvienotajai Karalistei, lai tā to komentētu. Vajadzības gadījumā 
izvērtējuma grupa var pārskatīt šo ziņojumu, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes sniegtajiem 
komentāriem.  
4. Izvērtējuma grupā ir ne vairāk kā trīs eksperti , ko izraudzījušās dalībvalstis, kas piedalās 
automatizētā datu apmaiņā ar tām datu kategorijām, ko paredzēts izvērtēt, turklāt šiem ekspertiem 
ir darba pieredze ar attiecīgo datu kategoriju, viņiem ir atbilstīga valsts izsniegta drošības pielaide 
darbam a r šiem jautājumiem, un viņi pauduši vēlmi piedalīties vismaz vienā izvērtējuma inspekcijā 
citā valstī. Izvērtējuma grupā iekļauj arī Komisijas pārstāvi.  
5. Izvērtējuma grupas dalībnieki ievēro slepenības statusu informācijai, kas viņiem būs kļuvusi 
zināma, pi ldot darba uzdevumus.  
4. pants. Izvērtējumi, kas veikti saskaņā ar Padomes Lēmumu  2008/615/TI un 2008/616/TI  
Veicot LAW.PRUM.18.  pantā [ Ex ante  izvērtēšana] un šajā nodaļā minēto izvērtēšanas procedūru, 
Padome ar attiecīgās Padomes darba grupas starpniecību ņems vērā to izvērtēšanas procedūru 
rezultātus, kas veiktas saistībā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/968143 un (ES) 
2020/1188144 pieņemša nu. Attiecīgā Padomes darba grupa lems par nepieciešamību veikt 
izmēģinājuma darbības, kas minētas LAW.PRUM.18.  panta [ Ex ante  izvērtēšana] 1.  punktā , šā 
pielikuma 0.  nodaļas 23.  panta 2.  punktā un šīs nodaļas 2.  pantā.  
5. pants. Ziņojums Padomei  
Padomei iesniedz vispārēju izvērtējuma ziņojumu, kurā apkopoti anketu izvērtējuma inspekciju un 
attiecīgā gadījumā izmēģinājumu rezultāti, lai tā pieņemtu lēmumu saskaņā ar LAW.PRUM.18.  pantu 
[Ex ante  izvērtēšana].  
  
                                                            
143  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2019/968 (2019. gada 6. jūnijs) par to, lai Apvienotā Karalis te sāktu 
DNS datu automatizētu apmaiņu (OV L 156, 13.6.2019., 8. lpp.).  
144  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1188 (2020.  gada 6.  augusts) par to, lai Apvienotā Karaliste 
sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (OV L 265, 12.8.2020., 1.  lpp.).  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
984 
 LAW -2. PIELIKUMS.  PASAŽIERU DATU REĢISTRA DATI   
Pasažieru datu reģistra dati, ciktāl tos vāc gaisa pārvadātāji  
1. PDR ieraksta rādītājs  
2. Rezervācijas/biļetes izsniegšanas datums  
3. Paredzētā ceļojuma datums ( -i) 
4. Vārds( -i), uzvārds( -i) 
5. Pasažiera, personas, kura veica rezervāciju pasažierim, personu, ar kuru s tarpniecību var 
sazināties ar aviopasažieri, un personas, kuras jāinformē ārkārtas situācijā, adrese, tālruņa 
numurs un elektroniskā kontaktinformācija  
6. Visa pieejamā informācija par maksājumiem/rēķiniem (ietver informāciju, kas attiecas tikai uz 
lidmašīnas  biļetes apmaksas veidiem un rēķinu izrakstīšanu par to, izslēdzot jebkādu citu 
informāciju, kas nav tieši saistīta ar lidojumu)  
7. Informācija par visu konkrētajam PDR atbilstošā ceļojuma maršrutu  
8. Informācija par bieži lidojošu personu (tās aviosabiedrības v ai pārdevēja apzīmējums, kas 
pārvalda programmu, bieži lidojošas personas reģistrācijas numurs, piederības līmenis, līmeņa 
apraksts un alianses kods)  
9. Ceļojuma aģentūra/ceļojuma aģents  
10. Pasažiera statuss ceļojuma laikā, tostarp lidojuma apstiprinājumi, reģis trēta pasažiera statuss, 
informācija par neierašanos uz lidojumu ( no show ) vai ierašanos uz lidojumu bez iepriekšējas 
rezervācijas ( go show ) 
11. PDR dati par atdalītajām rezervācijām  
12. Cita papildu informācija ( OSI), īpašo pakalpojumu informācija ( SSI) un īpašā pakalpojuma 
pieprasījuma ( SSR) informācija  
13. Dati par biļetes izdošanu, tostarp biļetes numurs, biļetes izdošanas datums un vienvirziena 
biļetes, automātiskie biļetes tarifa ( Automated Ticket Fare Quote ) lauki  
14. Informācija par sēdvietu, tostarp sēdvietas numu rs 
15. Informācija par koplietošanas kodiem ( code share ) 
16. Visa informācija par bagāžu  
17. Citu PDR iekļauto pasažieru vārdi, uzvārdi un PDR iekļauto kopā ceļojošo ceļotāju skaits  
18. Visi savāktie iepriekšējās pasažieru informācijas (IPI) dati (identitātes dokumenta veids, numurs, 
izdevējvalsts un derīguma termiņš, valstspiederība, uzvārds, vārds, dzimums, dzimšanas datums, 
aviokompānija, lidojuma numurs, izlidošanas datums, ierašanās datums, izlidošanas lidosta, 
ierašanās lidosta, izlidošanas laiks un ierašanās laiks ) 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
985 
 19. Visas vēsturiskās izmaiņas PDR datos, kas uzskaitīti 1. –18. punktā.   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
986 
 LAW -3. PIELIKUMS. Eiropola kompetencē esošo noziegumu veidi  
— Terorisms,  
— Organizētā noziedzība,  
— Narkotiku nelikumīga tirdzniecība,  
— Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbības,  
— Ar kodolvielām un radioaktīvajām vielām saistīti noziegumi,  
— Imigrantu kontrabanda,  
— Cilvēku tirdzniecība,  
— Ar mehāniskiem transportlīdzekļiem saistīti noziegumi,  
— Slepkavība un smagi miesas bojājumi,  
— Cilvēku orgānu un audu nelikumīga tirdzniecība,  
— Personu  nolaupīšana, nelikumīga brīvības atņemšana un ķīlnieku sagrābšana,  
— Rasisms un ksenofobija,  
— Laupīšana un zādzība atbildību pastiprinošos apstākļos,  
— Kultūras preču, tostarp senlietu un mākslas darbu, nelikumīga tirdzniecība,  
— Krāpšana,  
— Noziegumi pret Sa vienības finansiālajām interesēm,  
— Iekšējās informācijas izmantošana un finanšu tirgus manipulācija,  
— Rekets un izspiešana,  
— Izstrādājumu viltošana un pirātisms,  
— Administratīvu dokumentu viltošana un tirdzniecība,  
— Naudas un maksāšanas līdzekļu viltošana,   
— Datornoziegumi,  
— Korupcija,  
— Ieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīga tirdzniecība,  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
987 
 — Nelikumīga apdraudēto dzīvnieku sugu tirdzniecība,  
— Nelikumīga apdraudēto augu sugu un šķirņu tirdzniecība,  
— Noziegumi pret vidi, tostarp kuģu izraisīts piesārņojums,  
— Hormonu un citu augšanas veicinātāju nelikumīga tirdzniecība,  
— Seksuālā vardarbība un seksuālā izmantošana, tostarp materiāli, kuros attēlota bērnu 
izmantošana, un uzmākšanās bērniem seksuālos nolū kos, 
— Genocīds, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi.   
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
988 
 LAW -4. PIELIKUMS. EUROJUST KOMPETENCĒ ESOŠO NOZIEGUMU VEID I 
— Terorisms,  
— Organizētā noziedzība,  
— Narkotiku nelikumīga tirdzniecība,  
— Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbības,  
— Ar kodolvielām un radioaktīvajām vielām saistīti noziegumi,  
— Imigrantu kontrabanda,  
— Cilvēku tirdzniecība,  
— Ar mehāniskiem transportlīdzekļiem saistīti noziegumi,  
— Slepkavība un smagi miesas bojājumi,  
— Cilvēku orgānu un audu nelikumīga tirdzniecība,  
— Personu nolaupīšana, nelikumīga brīvības atņemšana un ķīlnieku sagrābšana,  
— Rasisms un ksenofobija,  
— Laupīšana un zādzība atbildību pastiprinošos apstākļos,  
— Kultūras priekšmetu, tostarp senlietu un mākslas darbu, nelikumīga tirdzniecība,  
— Krāpšana,  
— Nozie gumi pret Savienības finansiālajām interesēm,  
— Iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un finanšu tirgus manipulācija,  
— Rekets un izspiešana,  
— Izstrādājumu viltošana un pirātisms,  
— Administratīvu dokumentu viltošana un tirdzniecība,  
— Naudas un maksāš anas līdzekļu viltošana,  
— Kibernoziegumi,  
— Korupcija,  
— Šaujamieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīga tirdzniecība,  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
989 
 — Apdraudētu dzīvnieku sugu nelikumīga tirdzniecība,  
— Apdraudētu augu sugu un šķirņu nelikumīga tirdzniecība,  
— Noziegumi pret vidi, tosta rp kuģu izraisīts piesārņojums,  
— Hormonu un citu augšanas veicinātāju nelikumīga tirdzniecība,  
— Seksuālā vardarbība un seksuālā izmantošana, tostarp materiāli, kuros attēlota bērnu 
izmantošana, un uzmākšanās bērniem seksuālos nolūkos,  
— Genocīds, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi.  
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
990 
 LAW -5. PIELIKUMS. APCIETINĀŠANAS ORDERIS   
Šo orderi izsniegusi kompetenta tiesu iestāde. Es pieprasu zemāk minētās personas apcietināšanu un 
nodošanu ar mērķi veikt kriminālvajāšanu vai izpildīt brīvības atņemšanas sodu va i piespiedu 
līdzekli  145. 
 
a)  Informācija par pieprasītās personas identitāti:  
 Uzvārds:    
 Vārds( -i):   
 Pirmslaulību uzvārds, attiecīgā 
gadījumā:   
 Pseidonīms( -i), attiecīgā gadījumā:   
 Dzimums:   
 Valstspiederība:   
 Dzimšanas datums:   
 Dzimšanas vieta:   
 Dzīvesvieta un/vai zināmā adrese:   
 Valoda( -as), ko pieprasītā persona 
saprot (ja zināmas):   
 Pieprasītās personas īpašas 
pazīmes/apraksts:   
 Pieprasītās personas fotogrāfija un pirkstu nospiedumi, ja tie ir pieejami un tos var nosūtīt, vai 
tās personas kontaktinformācija, ar kuru jāsazinās, lai šādu informāciju saņemtu vai lai saņemtu 
DNS profilu (ja šādus pierādījumus var piegādāt, bet tie nav iekļauti)  
 
 
b) Nolēmums, uz kura pamata izsniegts orderis:  
1. Apcietināšanas orderis vai tiesas  
                                                            
145 Šim orderim jābūt rakstītam vai tulkotam vienā no izpildu valsts oficiālajām valodām, ja šī valsts ir zināma, 
vai jebkurā citā valodā, ko pieņem tā valsts.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
991 
 nolēmums ar tādu pašu spēku:  
 Veids:   
2. Izpildāms spriedums:   
 Atsauce:   
 
 
c) Norādes par soda ilgumu:  
1. Brīvības atņemšanas soda vai 
piespiedu līdzekļa maksimālais 
ilgums, ko var piespriest par 
nodarījumu (nodarījumiem):   
2. Piespriestā brīvības atņemšanas 
soda vai piespiedu līdzekļa ilgums:   
 Atlikušais izciešamais soda laiks:   
 
 
  d) Norādiet, vai attiecīgā persona personiski piedalījās tās lietas izskatīšanā, kurā pieņemts 
nolēmums:  
 1. ☐ Jā, persona personiski piedalījās tās lietas izskatīšanā, kurā pieņemts 
nolēmums.  
 2. ☐ Nē, persona personiski nepiedalījās tās lietas izskatīšanā, kurā pieņemts 
nolēmums.   
3. Ja veikta atzīme lodziņā 2.  punktā, lūdzu, apstipriniet, ka pastāv viens no šādiem 
apstākļiem:  
 ☐ 3.1.a  personai .. (diena/mēnesis/gads) tika izsniegta pavēste, un tādējādi attiecīgā 
persona tika informēta par tās lietas izskatīšanas plānoto dienu un vietu, 
kurā pieņemts nolēmums, un tika informēta par to, ka nolēmums var tikt  
pieņemts aizmuguriski;  
VAI 
☐ 3.1.b  personai pavēste netika izsniegta, bet attiecīgā persona ar citiem 
līdzekļiem saņēma oficiālu informāciju par tās lietas izskatīšanas plānoto dienu un 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
992 
 vietu, kurā pieņemts spriedums, tādā veidā, ka ir nepārprotami kons tatēts, ka 
attiecīgā persona zināja par paredzēto lietas izskatīšanu un bija informēta par to, ka 
nolēmums var tikt pieņemts aizmuguriski;  
VAI 
☐ 3.2. zinādama par paredzēto lietas izskatīšanu, persona bija pilnvarojusi 
attiecīgās personas vai valsts iec eltu juriskonsultu aizstāvēt viņu lietas 
izskatīšanā, un minētais juriskonsults patiešām aizstāvēja attiecīgo personu 
minētajā lietas izskatīšanā;  
VAI 
☐ 3.3. personai nolēmums tika izsniegts ... (diena/mēnesis/gads), un persona tika 
skaidri informēta par tiesībām uz lietas atkārtotu izskatīšanu vai pārsūdzību, 
kurā tai ir tiesības piedalīties un kura dod iespēju lietu, tostarp jaunus 
pierādījumus, atkārtoti izs katīt pēc būtības, un kuras rezultātā sākotnējais 
nolēmums varētu tikt atcelts, un  
☐ persona ir skaidri paziņojusi, ka neapstrīd nolēmumu;  
 
VAI 
 
☐ persona attiecīgajā termiņā nav lūgusi lietas atkārtotu izskatīšanu vai 
pārsūdzību;  
VAI 
☐ 3.4. nolēmums personai netika izsniegts, bet:  
– nolēmums personai tiks izsniegts tūlīt pēc nodošanas, un  
– izsniedzot nolēmumu, persona tiks skaidri informēta par tās tiesībām 
uz lietas atkārtotu izskatīšanu vai pārsūdzību, kurā tai ir tiesības 
piedalīties un kura  dod iespēju lietu, tostarp jaunus pierādījumus, 
atkārtoti izskatīt pēc būtības, un kuras rezultātā sākotnējais nolēmums 
varētu tikt atcelts, un  
– persona tiks informēta par termiņu, kādā jāpieprasa šāda lietas 
atkārtota izskatīšana vai pārsūdzība un kurš ir  … dienas.  
4. Ja veikta atzīme lodziņā 3.1.b, 3.2. vai 3.3.  punktā, lūdzu, sniedziet informāciju par to, kā 
ir izpildīts attiecīgais nosacījums.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
993 
 …………………………………………………………………………………………………………………………………………
……………………………………………………  
 
 
e) Nodarījumi:  
 Šis orderis kopā attiecas uz   nodarījumiem.  
 To apstākļu apraksts, kādos nodarījums( -i) izdarīts( -i), tostarp laiks, vieta un pieprasītās 
personas līdzdalības pakāpe nodarījumā( -os): 
  
 Nodarījuma( -u) veids un juridiskā kvalifikācija, un piemērojamā tiesību norma/kodekss:  
  
  
I. Tālāk minētais attiecas tikai uz gadījumu( -iem), kad gan pieprasījuma iesniedzēja valsts, gan 
pieprasījuma saņēmēja valsts ir iesniegusi paziņojumu saskaņā ar Nolīguma 
LAW.SURR.79.  panta [Darbības joma] 4.  punktu: attiecīgā gadījumā atzīmē vienu vai vairākus 
no šiem nodarījumiem, kas izsniegšanas valstī sodāmi ar brīvības atņemšanas sodu vai 
piespiedu līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz 3 gadi, kā noteikts izsniegšanas valsts 
tiesībās.  
 ☐ dalība noziedzīgā organizā cijā, 
☐ terorisms, kā definēts Nolīguma LAW -7 pielikumā,  
☐ cilvēku tirdzniecība,  
☐ bērnu seksuāla izmantošana un bērnu pornogrāfija,  
☐ narkotisku un psihotropu vielu nelikumīga tirdzniecība,  
☐ ieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīga tirdznie cība,  
☐ korupcija, tostarp kukuļošana,  
☐ krāpšana, ieskaitot krāpšanu, kas apdraud Apvienotās Karalistes, dalībvalsts vai Savienības 
finanšu intereses,  
☐ noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija,  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
994 
 ☐ naudas viltošana,  
☐ datornoziegumi,  
☐ noziegum i pret vidi, tostarp apdraudētu dzīvnieku sugu un augu sugu un šķirņu nelikumīga 
tirdzniecība,  
☐ palīdzība nelikumīgi ieceļot un uzturēties,  
☐ slepkavība, smagi miesas bojājumi,  
☐ cilvēku orgānu un audu nelikumīga tirdzniecība,  
☐ personas nolaupīšana, nelikumīga brīvības atņemšana un ķīlnieku sagrābšana,  
☐ rasisms un ksenofobija,  
☐ organizēta vai bruņota laupīšana,  
☐ kultūras preču, tostarp senlietu un mākslas darbu, nelikumīga tirdzniecība,  
☐ krāpniecība,  
☐ rekets un izspiešana,  
☐ izstrādājumu viltošana un pirātisms,  
☐ administratīvu dokumentu viltošana un tirdzniecība,  
☐ maksāšanas līdzekļu viltošana,  
☐ hormonu un citu augšanas veicinātāju nelikumīga tirdzniecība,  
☐ kodolmateriālu vai radioaktīvu materiālu nelikumīga tirdzniecība,  
☐ zagtu transportlīdzekļu tirdzniecība,  
☐ izvarošana,  
☐ ļaunprātīga dedzināšana,  
☐ noziegumi, kas ir Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā,  
☐ gaisa kuģa, kuģa vai kosmosa kuģa nelikumīga sagrābšana,  
☐ sabotāža.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
995 
 II. Nodarījuma( -u), uz ko neattiecas I  iedaļa, pilns apraksts:  
  
 
 
f) Citi lietai būtiski apstākļi (fakultatīva informācija):  
(NB! Tās var būt piezīmes par ekstrateritorialitāti, noilguma pārtraukumiem un citām 
nodarījuma sekām)  
  
 
 
g) Šis orderis attiecas arī uz tādu priekšmetu izņemšanu un nodošanu, kas var būt vajadzīgi kā 
pierādījumi  
 
Šis orderis attiecas arī uz tādu priekšmetu izņemšanu un nodošanu, ko pieprasītā persona 
ieguvusi nodarījuma rezultātā.  
 
Priekšmetu apraksts (un atrašanās  vieta) (ja zināma):  
  
 
 
h) Nodarījums( -i), uz kura( -u) pamata šis orderis izsniegts, ir sodāms( -i)/ 
ir sodīts( -i) ar brīvības atņemšanas sodu vai piespiedu līdzekli uz mūžu:  
  
 izsniegšanas valsts pēc izpildes valsts pieprasījuma sniedz garantiju, ka tā: 
  
  
 ☐ pārskatīs noteikto sodu vai līdzekli pēc pieprasījuma vai vēlākais pēc 20  gadiem,  
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
996 
 un/vai  
 
☐ mudinās piemērot apžēlošanas pasākumus, uz kuriem saskaņā ar izsniegšanas valsts 
tiesībām vai praksi personai ir tiesības, lai neizpildītu šādu sodu vai līdzekli.  
 
 
i)  Tiesu iestāde, kas izsniegusi orderi  
 Oficiālais nosaukums:    
 Tās pārstāvja vārds,  uzvārds:   
 Ieņemamais amats (dienesta 
pakāpe/kategorija):   
 Lietas numurs:   
 Adrese:   
 Tālr. Nr.: (valsts kods) 
(apgabala/pilsētas kods):   
 Faksa Nr. (valsts kods) 
(apgabala/pilsētas kods):   
 E-pasts:   
 Tās personas kontaktinformācija, 
ar kuru jāsazinās, lai vienotos par 
praktisko nodošanas kārtību:   
 Ja par apcietināšanas orderu pārsūtīšanu un administratīvo saņemšanu ir atbildīga centrālā 
iestāde:  
 Centrālās iestādes nosaukums:   
 Kontaktpersona, ja tāda ir 
(dienesta pakāpe  / kategorija, 
vārds un uzvārds):   
 Adrese:   
 Tālr. Nr.: (valsts kods) 
(apgabala/pilsētas kods):   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
997 
  Faksa Nr. (valsts kods) 
(apgabala/pilsētas kods):   
 E-pasts:   
 Izsniegšanas tiesu iestādes 
amatpersonas un/vai tās pārstāvja 
paraksts:   
 Vārds un uzvārds:   
 Ieņemamais amats (dienesta 
pakāpe/kategorija):   
 Datums:   
 Oficiālais zīmogs (ja ir):  
 
 
 
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
998 
 LAW -6. PIELIKUMS. APMAIŅA AR INFORMĀCI JU, KAS IZGŪTA NO SO DĀMĪBAS REĢISTRA – 
TEHNISKĀS UN PROCESU ĀLĀS SPECIFIKĀCIJAS   
1. NODAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  
1. pants. Mērķis  
Šā pielikuma mērķis ir noteikt procesuālos un tehniskos noteikumus, kas vajadzīgi trešās daļas 
IX sadaļas [Apmaiņa ar informāciju, kas izgūta no sodāmības reģistra] īstenošanai.  
2. pants. Saziņas tīkls  
1. Elektroniskā apmaiņa ar informāciju, kas izgūta  no sodāmības reģistra, starp dalībvalsti, no 
vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses, notiek, izmantojot kopīgu sakaru infrastruktūru, 
kas nodrošina šifrētus sakarus.    
2. Kopīgā sakaru infrastruktūra ir Eiropas pakalpojumu telemātikai starp ie stādēm ( TESTA ) 
sakaru tīkls. Turpmāki šā tīkla uzlabojumi vai ikviens alternatīvs drošs tīkls nodrošina ieviestās 
kopīgās sakaru infrastruktūras atbilstību drošības prasībām, kas ir piemērotas apmaiņai ar 
informāciju, kas izgūta no sodāmības reģistra.  
3. pants. Saslēguma programmatūra  
1. Valstis izmanto standartizētu saslēguma programmatūru, kas ļauj to centrālajām iestādēm 
pieslēgties kopīgajai sakaru infrastruktūrai, lai elektroniski apmainītos ar informāciju, kura izgūta no 
sodāmības reģistra, ar pārējām va lstīm saskaņā ar trešās daļas IX  sadaļas [Apmaiņa ar informāciju, 
kas izgūta no sodāmības reģistra] un šā pielikuma noteikumiem.  
2. Attiecībā uz dalībvalstīm saslēguma programmatūra ir ECRIS  ieteicamā īstenošanas 
programmatūra vai to valsts ECRIS  īstenošanas programmatūra, kas vajadzības gadījumā pielāgota 
informācijas apmaiņai ar Apvienoto Karalisti, kā tas izklāstīts šajā nolīgumā.  
3. Apvienotā Karaliste ir atbildīga par savas saslēguma programmatūras izstrādi un darbību. 
Šajā nolūkā vēlākais pirm s šā nolīguma stāšanās spēkā Apvienotā Karaliste nodrošina, ka tās valsts 
saslēguma programmatūra darbojas saskaņā ar protokoliem un tehniskajām specifikācijām, kas 
izveidotas ECRIS  ieteicamajai īstenošanas programmatūrai, un saskaņā ar visām papildu tehni skajām 
prasībām, ko noteikusi eu-LISA . 
4. Apvienotā Karaliste bez liekas kavēšanās nodrošina arī, ka tās valsts saslēguma 
programmatūrā tiek īstenoti visi turpmākie tehniskie pielāgojumi, kuri vajadzīgi saistībā ar jebkādām 
izmaiņām ECRIS  ieteicamās īstenošan as programmatūras tehniskajās specifikācijās vai izmaiņām 
jebkādās papildu tehniskajās prasībās, ko noteikusi eu-LISA . Šajā nolūkā Savienība nodrošina, ka 
Apvienoto Karalisti bez liekas kavēšanās informē par visām plānotajām izmaiņām tehniskajās 
specifikāc ijās vai prasībās un ka tai sniedz visu informāciju, kas nepieciešama, lai Apvienotā Karaliste 
varētu izpildīt savus pienākumus saskaņā ar šo pielikumu.  
4. pants. Paziņojumos, pieprasījumos un atbildēs nosūtāmā informācija  
1. Visos paziņojumos, kas minēti LAW.EXINF.123. pantā [Paziņojumi] , iekļauj šādu obligāto 
informāciju:  
(a) informācija par notiesāto personu (pilns vārds, dzimšanas datums, dzimšanas vieta (pilsēta un 
valsts), dzimums, valstspiederība un attiecīgā gadījumā iepriekšējais vārds vai vārdi);  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
999 
 (b) informācija par notiesājošā sprieduma būtību (notiesājošā sprieduma datums, tiesas 
nosaukums, diena, kad spriedums kļuvis galīgs);  
(c) informācija par noziedzīgo nodarījumu, kas ir notiesājošā sprieduma pamatā (notiesājošā 
sprieduma pamatā esošā noziedzīgā nodarī juma izdarīšanas datums un noziedzīgā nodarījuma 
nosaukums vai juridiskā kvalifikācija, kā arī atsauce uz piemērojamajām tiesību normām); kā 
arī 
(d) informācija par notiesājošā sprieduma saturu (proti, piespriestais sods, kā arī jebkādi papildu 
sodi, drošības pasākumi un turpmāki lēmumi, kas ietekmē sprieduma izpildi).  
2. Paziņojumos tiek nosūtīta šāda fakultatīva informācija, ja tā ir iekļauta sodāmības reģistrā (a) 
līdz d)  apakšpunkts) vai ir pieejama centrālajai iestādei (e) līdz h)  apakšpunkts):  
(a) notiesātās per sonas vecāku vārdi;  
(b) notiesājošā sprieduma atsauces numurs;  
(c) noziedzīgā nodarījuma izdarīšanas vieta;  
(d) no notiesājošā sprieduma izrietoši aizliegumi veikt noteiktu profesionālo darbību;  
(e) notiesātās personas identitātes numurs vai personas identifikācijas dokum enta veids un 
numurs;  
(f) attiecīgajai personai noņemti pirkstu nospiedumi;  
(g) attiecīgā gadījumā  — pseidonīms un/vai pieņemtais( -ie) vārds( -i); 
(h) sejas attēls.  
Turklāt var nosūtīt jebkuru citu sodāmības reģistrā iekļautu informāciju par notiesājošiem 
spriedumiem.  
3. Visus LAW.EXINF.125.  pantā [Informācijas lūgumi] minētos informācijas lūgumus iesniedz 
standartizētā elektroniskā formātā saskaņā ar šā pielikuma 2.  nodaļā [VEIDLAPAS] iekļauto veidlapas 
paraugu vienā no lūguma saņēmējas valsts oficiālajām valodām.  
4. Visas a tbildes uz LAW.EXINF.126.  pantā [Atbildes uz lūgumiem] minētajiem lūgumiem 
iesniedz standartizētā elektroniskā formātā saskaņā ar šā pielikuma 2.  nodaļā [VEIDLAPAS] iekļauto 
veidlapas paraugu, pievienojot notiesājošo spriedumu sarakstu, kā paredzēts valsts  tiesību aktos. 
Pieprasījuma saņēmēja valsts atbild vai nu vienā no savām valsts valodām, vai arī citā valodā, kas ir 
pieņemama abām Pusēm. Apvienotā Karaliste, no vienas puses, un Savienība jebkuras tās dalībvalsts 
uzdevumā, no otras puses, var informēt S pecializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu 
sadarbības jautājumos par valodām, kuras ir tām pieņemamas papildus minētās valsts oficiālajām 
valodām.  
5. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos vajadzības 
gadī jumā pieņem jebkādus grozījumus šā pielikuma 2.  nodaļā [VEIDLAPAS] iekļautajās tabulās, kas 
minētas 3. –4. punktā.  
5. pants. Informācijas nosūtīšanas formāts  
1. Nosūtot informāciju saskaņā ar LAW.EXINF.123.  pantu [Paziņojumi] un 
LAW.EXINF.126.  pantu [Atbildes uz lūgumiem] attiecībā uz nodarījuma nosaukumu vai juridisko 
kvalifikāciju un piemērojamiem juridiskajiem noteikumiem, valstis norāda katra nosūtītajā 
informācijā minētā noziedzīgā nodarījuma atbilstošo kodu, kas norādīts noziedzīgo nodarījumu 
tabulā šā pi elikuma 3.  nodaļā [STANDARTIZĒTS INFORMĀCIJAS NOSŪTĪŠANAS FORMĀTS]. Izņēmuma 
kārtā, ja noziedzīgais nodarījums neatbilst nevienai konkrētai apakškategorijai, konkrētajam 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1000  
 noziedzīgajam nodarījumam izmanto attiecīgās vai tuvākās noziedzīgo nodarījumu kategor ijas 
“atvērtās kategorijas” kodu vai, ja tāda nav, “citu noziedzīgu nodarījumu” kodu.  
2. Valstis var arī sniegt informāciju, kas pieejama attiecībā uz noziedzīga nodarījuma 
pabeigtības pakāpi un līdzdalības pakāpi, un attiecīgā gadījumā  — informāciju par pilnīgu vai daļēju 
atbrīvojumu no kriminālatbildības vai recidīvismu.  
3. Nosūtot informāciju saskaņā ar LAW.EXINF.123.  pantu [Paziņojumi] un 
LAW.EXINF.126.  pantu [Atbildes uz pieprasījumiem] attiecībā uz notiesājošā sprieduma saturu, proti, 
piespriesto sodu, kā arī jebkādiem papildu sodiem, drošības pasākumiem un turpmākiem lēmumiem, 
kas ietekmē sprieduma izpildi, valstis norāda katra nosūtītajā informācijā minētā soda un piespiedu 
pasākuma atbilstošo kodu, kas norādīts sodu un piespiedu līdzekļu tabulā šā pie likuma 3.  nodaļā 
[STANDARTIZĒTS INFORMĀCIJAS NOSŪTĪŠANAS FORMĀTS]. Izņēmuma kārtā, ja sods vai piespiedu 
pasākums neatbilst nevienai konkrētai apakškategorijai, konkrētajam sodam vai pasākumam izmanto 
attiecīgās vai tuvākās sodu un pasākumu kategorijas “at vērtās kategorijas” kodu vai, ja tādu nav, 
“citu sodu un pasākumu” kodu.  
4. Attiecīgā gadījumā valstis sniedz arī pieejamo informāciju par uzliktā soda vai piespiedu 
pasākuma būtību un/vai izpildes nosacījumiem, kā paredzēts šā pielikuma 3.  nodaļas 
[STANDARTI ZĒTS INFORMĀCIJAS NOSŪTĪŠANAS FORMĀTS] parametru tabulā. Parametru 
“nolēmums, kas nav saistīts ar krimināllietu” norāda tikai gadījumos, kad informāciju par šādu 
nolēmumu brīvprātīgi sniedz attiecīgās personas valstspiederības valsts, atbildot uz informāci jas 
pieprasījumu par notiesājošiem spriedumiem.  
5. Lai izplatītu šo informāciju citām valstīm, valstis Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības 
un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos sniedz šādu informāciju:  
(a) valsts noziedzīgo nodarījumu sarakstu katrā kat egorijā, kas minēta noziedzīgo nodarījumu 
tabulā šā pielikuma 3.  nodaļā [STANDARTIZĒTS INFORMĀCIJAS NOSŪTĪŠANAS FORMĀTS]. 
Sarakstā iekļauj noziedzīgā nodarījuma nosaukumu vai juridisko klasifikāciju un atsauci uz 
piemērojamām tiesību normām. Tajā var iekļa ut arī noziedzīgā nodarījuma elementu īsu 
aprakstu;  
(b) sarakstu par notiesājošo spriedumu veidiem, iespējamiem papildu sodiem un drošības 
pasākumiem un iespējamiem turpmākiem lēmumiem, kas ietekmē sprieduma izpildi, kā tie 
definēti valsts tiesību aktos, katrā  no šā pielikuma 3.  nodaļā [STANDARTIZĒTS INFORMĀCIJAS 
NOSŪTĪŠANAS FORMĀTS] sodu un piespiedu pasākumu tabulā minētajām kategorijām. Tajā 
var arī iekļaut īsu konkrētā soda vai piespiedu pasākuma aprakstu.  
6. Valstis regulāri atjaunina 5.  punktā minētos saraks tus un aprakstus. Atjauninātu informāciju 
nosūta Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos.  
7. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos vajadzības 
gadījumā pieņem jebkādus grozīj umus šā pielikuma 3.  nodaļā [STANDARTIZĒTS INFORMĀCIJAS 
NOSŪTĪŠANAS FORMĀTS] iekļautajās tabulās, kas minētas 1. –4. punktā.  
6. pants. Nosūtīšanas nepārtrauktība  
Ja uz laiku nav pieejams elektroniskais informācijas nosūtīšanas veids, tad visā šādas nepieejamības 
laikā valstis sūta informāciju jebkādiem līdzekļiem, ar kuriem iespējams iegūt rakstisku dokumentu, 
ar nosacījumiem, kas pieprasījuma saņēmējas valsts centrālajai iestādei ļauj noteikt tā autentiskumu.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1001  
 7. pants. Statistika un ziņošana  
1. Elektro niskā apmaiņa ar informāciju, kas izgūta no sodāmības reģistra, tiek regulāri izvērtēta 
saskaņā ar trešās daļas IX  sadaļu [Apmaiņa ar informāciju, kas izgūta no sodāmības reģistra]. 
Izvērtējuma pamatā ir attiecīgo valstu statistika un ziņojumi.  
2. Katra valst s apkopo statistiku par saslēguma programmatūras ģenerēto informācijas 
apmaiņu un katru mēnesi nosūta to Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu 
sadarbības jautājumos un eu-LISA . Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu i estāžu 
sadarbības jautājumos un eu-LISA  valstis iesniedz statistiku par citu valstu valstspiederīgo skaitu, kas 
notiesāti to teritorijā, un par šādu notiesājošu spriedumu skaitu.  
8. pants. Tehniskās specifikācijas  
Īstenojot šo nolīgumu, valstis ievēro kopē jās tehniskās specifikācijas elektroniskai apmaiņai ar 
informāciju, kas izgūta no sodāmības reģistra, kā tās noteikusi eu-LISA , un bez liekas kavēšanās 
attiecīgi pielāgo savas sistēmas.  
 
2. NODAĻA. VEIDLAPAS  
Pieprasījums sniegt informāciju no sodāmības reģ istra  
a) Informācija par pieprasījuma iesniedzēju valsti:  
Valsts:  
Centrālā( -ās) iestāde( -es): 
Kontaktpersona:  
Tālrunis (norādīt valsts kodu):  
Fakss (norādīt valsts kodu):  
E-pasta adrese:  
Pasta adrese:  
Lietas numurs, ja zināms:  
 
b) Informācija par tās personas identitāti, uz kuru attiecas pieprasījums  (1): 
Pilns vārds (vārdi un visi uzvārdi):  
Iepriekšējie vārdi:  
Pseidonīms( -i) un/vai pieņemtais( -ie) vārds( -i), ja tādi ir:  
Dzimums: M ☐ F ☐ 
Valstspiederība:  
Dzimšanas datums (cipariem: dd/mm/gggg):  
Dzimšanas vieta (pilsēta un valsts):  
Tēva vārds, uzvārds:  
Mātes vārds, uzvārds:  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1002  
 Dzīvesvieta vai zināmā adrese:  
Personas identitātes numurs vai personas identifikācijas dokumenta veids un numurs:  
Pirkstu nospiedumi:  
Sejas attēls  : 
Cita pieejamā identifikāci jas informācija:  
 
c) Pieprasījuma mērķis  
Lūdzu, izdariet atzīmi atbilstīgā lodziņā  
 
1) ☐ Kriminālprocess (lūdzam norādīt iestādi, kurā kriminālprocess notiek, un lietas atsauces 
numuru, ja tāds ir pieejams)…  
… 
2) ☐ Ar kriminālprocesu nesaistīts pieprasījums (lūdzam norādīt iestādi, kurā notiek attiecīgās 
procedūras, un lietas atsauces numuru, ja tāds ir pieejams, izdarot atzīmi atbilstīgā 
lodziņā):  
i) ☐ tiesu iestādes pieprasījums …  
… 
ii) ☐ kompetentas administratīvās iestādes pieprasījums …  
… 
iii) ☐ attiecīgās personas informācijas pieprasījums par savu sodāmību …  
… 
 
Nolūks, kādā pieprasa informāciju:  
Pieprasītāja iestāde:  
☐ Attiecīgā persona nepiekrīt, ka šo informāciju izpauž (ja saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas 
valsts tiesību aktiem tika lūgta attiecīgās personas piekrišana).  
Kontaktpersona gadījumiem, kad ir vajadzīga papildu informācija:  
Vārds, uzvārds:  
Tālrunis:  
E-pasta adrese:  
Cita informācija (piem., pieprasījuma steidzamība):  
 
Atbilde uz pieprasījumu  
Informācija par attiecīgo personu  
Lūdzu, izdariet atzīmi atbilstīgā lodziņā  
Šo dokumentu parakstījusī amatpersona apstiprina, ka:  
☐ sodāmības reģistrā nav informācijas par attiecīgajai personai pasludinātiem notiesājošiem 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1003  
 spriedumiem  
☐ sodāmības reģistrā ir informācija par attiecīgajai personai pasludinātiem notiesājošiem 
spriedumiem; notiesājošo spriedumu saraksts pievienots pielikumā  
☐ sodāmības reģistrā ir cita informācija par attiecīgo personu; šāda informācija ir pievienota 
pielikumā (fakultatīvi)  
☐ sodāmības reģistrā ir informācija par attiecīgajai personai pasludinātiem notiesājošiem 
spriedumiem, taču notiesāšanas valsts ir darījusi zināmu, ka informāciju par šiem notiesājošiem 
spriedumiem drīkst pārsūtīt vienīgi kriminālprocesa vajadzībām. Papild u informācijas 
pieprasījumu var iesniegt tieši … (lūdzam norādīt notiesāšanas valsti)  
☐ saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas valsts tiesību aktiem nav iespējams sniegt atbildi uz 
pieprasījumu, kas nav iesniegts kriminālprocesa vajadzībām.  
Kontaktpersona g adījumiem, kad ir vajadzīga papildu informācija:  
Vārds, uzvārds:  
Tālrunis:  
E-pasta adrese:  
Cita informācija (ierobežojumi datu izmantošanai ar kriminālprocesu nesaistītu pieprasījumu 
gadījumos):  
Lūdzam norādīt atbildes veidlapai pievienoto lapu skaitu:  
[vieta] 
[datums]  
Paraksts un oficiālais zīmogs (ja vajadzīgs):  
Uzvārds un amats/organizācija:  
Attiecīgā gadījumā lūdzam pievienot notiesājošo spriedumu sarakstu un visu kopā nosūtīt 
pieprasījuma iesniedzējai valstij. Veidlapa vai saraksts nav jātulko pieprasījuma iesniedzējas valsts 
valodā.  
 
(1)  Lai atvieglinātu personas identifikāciju, jāsniedz pēc iespējas vairāk informācijas.  
 
3. NODAĻA. STANDARTIZĒTS INFORMĀCIJAS NOSŪTĪŠANAS FORMĀTS  
Šā pielikuma 1.  nodaļas 5.  panta [Informācijas nosūtīšanas formāts] 1. un 2.  punktā minētā kopējā 
noziedzīgu nodarījumu kategoriju tabula ar parametru tabulu  
 
Kods  Noziedzīgu nodarījumu kategorijas un apakškategorijas  
0100  00 
atvērta 
kategorija  Noziegumi, kuri ir Starptautiskās krimināltiesas jurisdikcijā  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1004  
 0101  00 Genocīds  
0102  00 Noziegumi pret cilvēci  
0103  00 Kara noziegumi  
0200  00 
atvērta 
kategorija  Dalība noziedzīgā organizācijā  
0201  00 Noziedzīgas organizācijas vadīšana  
0202  00 Apzināta  piedalīšanās noziedzīgas organizācijas noziedzīgās darbībās  
0203  00 Apzināta piedalīšanās noziedzīgas organizācijas darbībās, kam nav noziedzīga rakstura  
0300  00 
atvērta 
kategorija  Terorisms  
0301  00 Teroristu grupas vadīšana  
0302  00 Apzināta piedalīša nās teroristu grupas darbībās  
0303  00 Terorisma finansēšana  
0304  00 Publisks aicinājums veikt teroristisku nodarījumu  
0305  00 Vervēšana vai sagatavošana terorismam  
0400  00 
atvērta 
kategorija  Cilvēku tirdzniecība  
0401  00 Cilvēku tirdzniecība darba vai pakalpojumu izmantošanas nolūkā  
0402  00 Cilvēku tirdzniecība prostitūcijas vai cita veida seksuālās izmantošanas nolūkos  
0403  00 Cilvēku tirdzniecība orgānu vai cilvēku audu ieguves nolūkos  
0404  00 Cilvēku tirdzniecība ar mērķi turēt verdzībā vai izmantot verdzībai vai izkalpināšanai 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1005  
 līdzīgos apstākļos  
0405  00 Cilvēku tirdzniecība nepilngadīgo darba vai pakalpojumu ekspluatācijas nolūkā  
0406  00 Cilvēku tirdzniecība nepilngadīgo prostitūcijas vai ci ta veida seksuālās izmantošanas 
nolūkos  
0407  00 Cilvēku tirdzniecība nepilngadīgo orgānu vai cilvēku audu ieguves nolūkos  
0408  00 Cilvēku tirdzniecība ar mērķi turēt verdzībā nepilngadīgos vai izmantot verdzībai vai 
izkalpināšanai līdzīgos apstākļos  
0500  00 
atvērta 
kategorija  Nelikumīga tirdzniecība  (1) un citi noziedzīgi nodarījumi saistībā ar ieročiem, to 
daļām un mezgliem, munīciju un sprāgstvielām  
0501  00 Ieroču, šaujamieroču, to daļu un mezglu, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīga 
izgatavošana  
0502  00 Ieroču, šaujamieroču, to daļu un mezglu, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīga 
tirdzniecība valsts mērogā  (2) 
0503  00 Ieroču, šaujamieroču, to daļu un mezglu, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīgs 
eksports vai imports  
0504  00 Ieroču, šaujamieroču, to daļu un mezglu, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīga 
turēšana īpašumā  
0600  00 
atvērta 
kategorija  Noziegumi pret vidi  
0601  00 Aizsargāto dzīvnieku un augu sugu iznīcināšana vai bojāšana  
0602  00 Piesārņojošu vielu vai jonizējošā starojuma nelikumīga izvade gaisā, augsnē vai ūdenī  
0603  00 Ar atkritumiem, tostarp bīstamiem atkritumiem, saistīti noziedzīgi nodarījumi  
0604  00 Ar aizsargāto dzīvnieku un augu sugu vai to daļu nelegālu tirdzniecību saistīti 
noziedzīgi nodarījumi (1)  
0605  00 Noziedzīgi nod arījumi vides jomā bez iepriekšēja nodoma  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1006  
 0700  00 
atvērta 
kategorija  Ar narkotikām un prekursoriem saistīti noziedzīgi nodarījumi un citi noziedzīgi 
nodarījumi sabiedrības veselības jomā  
0701  00 Noziedzīgi nodarījumi saistībā ar narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru 
nelikumīgu tirdzniecību  (3), kas nav paredzēti vienīgi personīgai lietošanai  
0702  00 Nelikumīga narkotiku lietošana un to iegāde, turēšana īpašumā, izgatavošana vai 
ražošana vienīgi personīgai lietošanai  
0703  00 Citu person u mudināšana vai kūdīšana uz narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu 
lietošanu  
0704  00 Narkotisku vielu izgatavošana vai ražošana ne tikai personīgai lietošanai  
0800  00 
atvērta 
kategorija  Noziegumi pret personu  
0801  00 Tīša nonāvēšana (slepkavība)  
0802  00 Tīša nonāvēšana (slepkavība) atbildību pastiprinošos apstākļos  (4) 
0803  00 Nonāvēšana aiz neuzmanības  
0804  00 Jaundzimuša bērna apzināta nonāvēšana, ko veic viņa māte  
0805  00 Aborta neatļauta izdarīšana  
0806  00 Eitanāzijas neatļauta izdarīšana  
0807  00 Ar pašnāvības izdarīšanu saistīti noziedzīgi nodarījumi  
0808  00 Vardarbība, kuras rezultātā iestājusies nāve  
0809  00 Smagu miesas bojājumu nodarīšana, sakropļošana vai neatgriezeniskas invaliditātes 
izraisīšana  
0810  00 Smagu miesas bojājumu nod arīšana, sakropļošana vai neatgriezeniskas invaliditātes 
izraisīšana bez iepriekšēja nodoma  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1007  
 0811  00 Vieglu miesas bojājumu nodarīšana  
0812  00 Vieglu miesas bojājumu nodarīšana bez iepriekšēja nodoma  
0813  00 Pakļaušana dzīvības zaudēšanas vai smagu miesas bojājumu briesmām  
0814  00 Spīdzināšana  
0815  00 Atstāšana bez palīdzības vai atbalsta  
0816  00 Noziedzīgi nodarījumi, kas saistīti ar orgānu vai audu izņemšanu bez pilnvarojuma vai 
piekrišanas  
0817  00 Noziedzīgi nodarījumi, kas saistīti ar cilvēku  orgānu un audu nelikumīgu 
tirdzniecību  (3) 
0818  00 Vardarbība vai draudēšana ģimenē  
0900  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi pret personas brīvību, cieņu un citām aizsargātām interesēm, 
tostarp rasisms un ksenofobija  
0901  00 Personas nolaupīšana, nolaupīšana saistībā ar izpirkuma maksas izspiešanu, 
nelikumīga brīvības atņemšana  
0902  00 Nelikumīgs arests vai brīvības atņemšana, ko veic valsts iestāde  
0903  00 Ķīlnieku sagrābšana  
0904  00 Gaisa kuģa vai kuģa nolaupīšana  
0905  00 Apvainojumi, neslavas celšana, goda aizskaršana, necienīga izturēšanās  
0906  00 Draudi  
0907  00 Psiholoģiska vai emocionāla rakstura piespiešana, spiediena izdarīšana, pielavīšanās, 
aizskaršana vai agresija  
0908  00 Izspiešana  
0909  00 Izspiešana atbildību  pastiprinošos apstākļos  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1008  
 0910  00 Nelikumīga iekļuve privātīpašumā  
0911  00 Cita veida privātuma pārkāpšana, kas nav nelikumīga iekļuve privātīpašumā  
0912  00 Noziedzīgi nodarījumi, kas vērsti pret personas datu aizsardzību  
0913  00 Datu vai komunikācijas nelikumīga pārtveršana  
0914  00 Diskriminācija uz dzimuma, rases, seksuālās orientācijas, reliģijas vai etniskās 
izcelsmes pamata  
0915  00 Publiska kūdīšana uz rasu diskrimināciju  
0916  00 Publiska kūdīšana uz rasu naidu  
0917  00 Šantāža  
1000  00 
atvērta 
kategorija  Dzimumnoziegumi  
1001  00 Izvarošana  
1002  00 Izvarošana atbildību pastiprinošos apstākļos  (5), izņemot nepilngadīgas personas 
izvarošanu  
1003  00 Seksuāla vardarbība  
1004  00 Savešana prostitūcijas vai seksuālu darbību nolūkā  
1005  00 Ekshibicionisms  
1006  00 Seksuāla uzmākšanās  
1007  00 Prostitūtas uzmākšanās  
1008  00 Bērnu seksuāla izmantošana  
1009  00 Ar bērnu pornogrāfiju vai nepilngadīgo netikliem attēliem saistīti noziedzīgi nodarījumi  
1010  00 Nepilngadīgā izvarošana  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1009  
 1011  00 Seksuāla vardarbība pret nepilngadīgo  
1100  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi pret ģimenes tiesībām  
1101  00 Nelikumīgas seksuālas attiecības starp tuviem ģimenes locekļiem  
1102  00 Poligāmija  
1103  00 Izvairīšanās no alimentu vai uzturlīdzekļu m aksāšanas  
1104  00 Nepilngadīgā vai invalīda atstāšana novārtā vai pamešana  
1105  00 Rīkojuma par nepilngadīgā atdošanu nepildīšana vai nepilngadīgā pretlikumīga 
aizvešana  
1200  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi pret valsti, sabiedrisko kārtību, tiesas vai valsts amatpersonu 
darbību  
1201  00 Spiegošana  
1202  00 Valsts nodevība  
1203  00 Ar vēlēšanām un referendumiem saistīti noziedzīgi nodarījumi  
1204  00 Valsts vadītāja dzīvības vai veselības apdraudējums  
1205  00 Valsts, tautas vai valsts simbolu  zaimošana  
1206  00 Valsts iestādes pārstāvja apvainošana vai pretošanās tam  
1207  00 Izspiešana, piespiešana, spiediens, kas izdarīts pret valsts varas pārstāvi  
1208  00 Uzbrukums vai draudi valsts varas pārstāvim  
1209  00 Sabiedriskās kārtības pārkāpumi,  sabiedrības miera traucēšana  
1210  00 Vardarbība sporta pasākumu laikā  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1010  
 1211  00 Valsts vai administratīvu dokumentu zādzība  
1212  00 Tiesvedības traucēšana vai sagrozīšana, apzināti nepatiesi paziņojumi kriminālprocesa 
vai tiesas procesa gaitā, apzināti nepatiesu liecību sniegšana  
1213  00 Nelikumīga uzdošanās par citu personu vai amatpersonu  
1214  00 Izbēgšana no likumīga apcietinājuma  
1300  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi pret valsts īpašumu vai valsts interesēm  
1301  00 Krāpšana ar valsts, sociālā nodrošinājuma vai ģimenes pabalstiem  
1302  00 Krāpšana, kas skar Eiropas pabalstus  
1303  00 Ar nelikumīgām azartspēlēm saistīti noziedzīgi nodarījumi  
1304  00 Publiskā iepirkuma procedūru traucēšana  
1305  00 Ierēdņa, personas, kas pilda valsts dienestu, vai valsts iestādes aktīva vai pasīva 
iesaistīšana korupcijā  
1306  00 Īpašuma piesavināšanās vai izkrāpšana, ko izdara valsts amatpersona  
1307  00 Valsts amatpersonas funkciju ļaunprātīga izmantošana  
1400  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi nodokļu un muitas jomā  
1401  00 Noziedzīgi nodarījumi nodokļu jomā  
1402  00 Noziedzīgi nodarījumi muitas jomā  
1500  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi tautsaimniecībā un tirdzniecībā  
1501  00 Bankrots vai krāpnieciska maksātnespēja  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1011  
 1502  00 Grāmatvedības noteikumu pārkāpumi, līdzekļu piesavināšanās, slēpšana vai 
uzņēmuma pasīvu pretlikumīga palielināšana  
1503  00 Konkurences noteikumu pārkāpšana  
1504  00 Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana  
1505  00 Aktīva un pasīva korupcija privā tajā sektorā  
1506  00 Noslēpuma atklāšana vai pārkāpts pienākums glabāt noslēpumu  
1507  00 Iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana darījumos  
1600  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi pret īpašumu vai preču bojāšana  
1601  00 Nelikumīga piesavināšanās  
1602  00 Nelikumīga enerģijas piesavināšanās vai pārvirzīšana  
1603  00 Krāpšana, ieskaitot izkrāpšanu  
1604  00 Tirdzniecība ar zagtām precēm  
1605  00 Kultūras preču, arī senlietu un mākslas darbu, nelikumīga tirdzniecība  (6) 
1606  00 Īpašuma  bojāšana vai iznīcināšana ar iepriekšēju nolūku  
1607  00 Īpašuma bojāšana vai iznīcināšana bez iepriekšēja nolūka  
1608  00 Sabotāža  
1609  00 Noziedzīgi nodarījumi pret rūpniecisku vai intelektuālu īpašumu  
1610  00 Ļaunprātīga dedzināšana  
1611  00 Ļaunprātīga dedzināšana, kas izraisa cilvēku nāvi vai ievainojumus  
1612  00 Ļaunprātīga mežu dedzināšana  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1012  
 1700  00 
atvērta 
kategorija  Ar zādzībām saistīti noziedzīgi nodarījumi  
1701  00 Zādzība  
1702  00 Zādzība, nelikumīgi iekļūstot īpašumā  
1703  00 Zādzība, izmantojot vardarbību vai ieročus, vai draudus lietot vardarbību vai ieročus 
pret personu  
1704  00 Zādzība atbildību pastiprinošos apstākļos, kas nav saistīta ar vardarbību vai ieroču 
izmantošanu, vai draudiem lietot vardarbību vai ieročus pret pe rsonu  
1800  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi pret informācijas sistēmām un citi ar datoriem saistīti 
noziegumi  
1801  00 Nelikumīga piekļuve informācijas sistēmām  
1802  00 Nelikumīga iejaukšanās sistēmā  
1803  00 Nelikumīga iejaukšanās datos  
1804  00 Tādu datorierīču vai datu ražošana, turēšana īpašumā, izplatīšana vai tirdzniecība, ar 
kuriem var izdarīt ar datoriem saistītus noziedzīgus nodarījumus  
1900  00 
atvērta 
kategorija  Maksāšanas līdzekļu viltošana  
1901  00 Valūtas viltošana  
1902  00 Bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošana  
1903  00 Publisku fiduciāru dokumentu viltošana  
1904  00 Viltotas valūtas, bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu vai publisku fiduciāru 
dokumentu laišana apgrozībā/lietošana  
1905  00 Valūtas vai publisku fiduciāru dokumentu viltošanas ierīces glabāšana  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1013  
 2000  00 
atvērta 
kategorija  Dokumentu falsificēšana  
2001  00 Publiska vai administratīva dokumenta falsificēšana, ko veic privātpersona  
2002  00 Dokumenta falsificēšana, ko veic ierēdnis vai publiska iestāde  
2003  00 Viltota publiska vai administratīva dokumenta piegāde vai iegūšana; viltota 
dokumenta piegāde vai iegūšana, ko veic ierēdnis vai publiska iestāde  
2004  00 Viltotu publisku vai administratīvu dokumentu izmantošana  
2005  00 Publisku vai administratīvu dokumentu falsificēšanai paredzētas ierīces glabāšana  
2006  00 Privātu dokumentu viltošana, ko veic privātpersona  
2100  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi pret satiksmes noteikumiem  
2101  00 Bīstama braukšana  
2102  00 Transportlīdzekļa vadīšana alkohola vai narkotisko vielu ietekmē  
2103  00 Transportlīdzekļa vadīšana bez transportlīdzekļa vadīšanas tiesībām vai laikā, kamēr 
tās ir atņemtas  
2104  00 Neapstāšanās pēc satiksmes negadījuma  
2105  00 Izvairīšanās no ceļu policijas pārbaudes  
2106  00 Noziedzīgi nodarījumi, kas saistīti ar autoceļu transportu  
2200  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi pret darba tiesībām  
2201  00 Nelikumīga nodarbinātība  
2202  00 Noziedzīgi nodarījumi saistībā ar atlīdzību, tostarp sociālā nodrošinājuma iemaksām  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1014  
 2203  00 Noziedzīgi nodarījumi saistībā ar darba apstākļiem, veselību un drošību darba vietā  
2204  00 Noziedzīgi nodarījumi saistībā ar darba pienākumu veikšanu vai piekļuvi tai  
2205  00 Noziedzīgi nodarījumi saistībā ar darb a laiku un atpūtas laiku  
2300  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi pret migrācijas tiesībām  
2301  00 Neatļauta ieceļošana vai uzturēšanās  
2302  00 Palīdzība nelikumīgi ieceļot un uzturēties  
2400  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi pret militāro dienestu  
2500  00 
atvērta 
kategorija  Noziedzīgi nodarījumi saistībā ar hormonu preparātiem un citiem augšanas 
veicināšanas līdzekļiem  
2501  00 Hormonu preparātu un citu augšanas veicināšanas līdzekļu nelikumīgs imports, 
eksports vai piegāde  
2600  00 
atvērta 
kategorija  Ar kodolmateriāliem un citām bīstamām radioaktīvām vielām saistīti noziedzīgi 
nodarījumi  
2601  00 Kodolmateriālu vai radioaktīvu materiālu nelegāls imports, eksports, piegāde vai 
iegāde  
2700  00 
atvērta 
kategorija  Citi noziedzīgi  nodarījumi  
2701  00 Citi ar iepriekšēju nodomu veikti noziedzīgi nodarījumi  
2702  00 Citi bez iepriekšēja nodoma veikti noziedzīgi nodarījumi  
 
(1)  Ja vien nav norādīts citādi, šajā kategorijā nelikumīga tirdzniecība nozīmē importu, eksportu, 
iegādi, pārdošanu, piegādi, pārvietošanu vai nodošanu.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1015  
 (2)  Šajā apakškategorijā nelikumīga tirdzniecība ietver iegādi, pārdošanu, piegādi, pārvietošanu vai 
nodošanu.  
(3)  Šajā apakškategorijā nelikumīga tirdzniecība ietver importu, eksportu, iegādi, pārdošanu, 
piegādi, pārvietošanu vai nodošanu.  
(4)   Piemēram: īpaši atbildību pastiprinoši apstākļi.  
(5)  Piemēram, īpaši cietsirdīga izvarošana.  
(6)  Tirdzniecība ietver importu, eksportu, iegādi, pārdošanu, piegādi, pārvietošanu vai pārsūtīšanu.  
 
Parametri  
Pabeigtī bas pakāpe  Pabeigts nodarījums  C 
Mēģinājums vai gatavošanās  A 
Nenosūtīts elements  Ø 
Līdzdalības pakāpe  Izdarītājs  M 
Palīgs un līdzdalībnieks vai kūdītājs/organizētājs, 
konspirators  H 
Nenosūtīts elements  Ø 
Atbrīvošana no kriminālatbildības  Nepieskaitāmība vai ierobežota pieskaitāmība  S 
Recidīvisms  R 
 
Šā pielikuma 1.  nodaļas 5.  panta [Informācijas nosūtīšanas formāts] 3. un 4.  punktā minētā kopējā 
sodu un piespiedu pasākumu kategoriju tabula ar parametru tabulu  
Kods  Sodu un piespiedu pasākumu kategorijas un apakškategorijas  
1000  
atvērta 
kategorija  Brīvības atņemšana  
1001  Ieslodzījums  
1002  Mūža ieslodzījums  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1016  
 2000  
atvērta 
kategorija  Personas brīvības ierobežošana  
2001  Aizliegums apmeklēt noteiktas vietas  
2002  Izceļošanas ierobežojums  
2003  Aizliegums uzturēties noteiktās vietās  
2004  Aizliegums apmeklēt masu pasākumus  
2005  Aizliegums jebkādiem līdzekļiem sazināties ar noteiktām personām  
2006  Elektroniskās novērošanas piemērošana  (1) 
2007  Pienākums noteiktā laikā pieteikties norādītā iestādē  
2008  Pienākums uzturēties/dzīvot noteiktā vietā  
2009  Pienākums atrasties dzīvesvietā noteiktā laikā  
2010  Pienākums ievērot tiesas noteiktos pārbaudes laika pienākumus, tostarp pakļauties 
novērošanai  
3000  
atvērta 
kategorija  Konkrētu tiesību vai spēju atņemšana  
3001  Atstādināšana no amata  
3002  Tiesību būt vai tikt ieceltam par valsts amatpersonu atņemšana/atņemšana uz laiku  
3003  Tiesību vēlēt vai tikt ievēlētam atņemšana/atņemšana uz laiku  
3004  Spējas slēgt līgumus ar valsts pārvaldes iestādēm atņemšana  
3005  Tiesību saņemt valsts subsīdijas atņemšana  
3006  Transportlīdzekļa vadīšanas tiesību atņemšana  (2) 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1017  
 3007  Transportlīdzekļa vadīšanas tiesību atņemšana uz laiku  
3008  Aizliegums vadīt konkrētus transportlīdzekļus  
3009  Vecāku varas atņemšana / atņemšana uz laiku  
3010  Tiesību būt par ekspertu tiesas procesā / zvērinātu liecinieku / tiesas piesēdētāju 
atņemšana / atņemšana uz laiku  
3011  Tiesību būt par likumīgu aizbildni atņemšana/atņemšana uz laiku  (3) 
3012  Tiesību uz apbalvojumu vai titulu atņemšana / atņemšana uz laiku  
3013  Tiesību veikt profesionālu, komerciālu vai sociālu darbību atņemšana  
3014  Aizliegums strādāt vai nodarboties ar nepilngadīgām personām  
3015  Pienākums izbeigt uzņēmējdarbību  
3016  Aizliegums turēt vai nēsāt ieročus  
3017  Medību/makšķerēšanas licences atņemšana  
3018  Aizliegums izrakstīt čekus vai lietot maksājumu kartes  / kredītkartes  
3019  Aizliegums turēt dzīvniekus  
3020  Aizliegums turēt īpašumā vai lietot konkrētus priekšmetus, kas nav ieroči  
3021  Aizliegums nodarboties ar konkrētām spēlēm / sporta veidiem  
4000  
atvērta 
kategorija  Aizliegums ieceļot un uzturēties valsts teritorijā vai izraidīšana no tās  
4001  Aizliegums ieceļot un uzturēties valsts teritorijā  
4002  Izraidīšana no valsts teritorijas  
5000  
atvērta Personas pienākumi  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1018  
 kategorija  
5001  Pakļaušanās medicīniskai aprūpei vai citiem terapijas veidiem  
5002  Iekļaušanās sociālā izglītības programmā  
5003  Pienākums atrasties ģimenes aprūpē/kontrolē  
5004  Izglītojoši pasākumi  
5005  Sociālo un tiesu iestāžu probācija  
5006  Pienākums mācīties/strādāt  
5007  Pienākums sniegt tiesu iestādēm konkrētu informāciju  
5008  Pienākums publicēt spriedumu  
5009  Pienākums kompensēt noziedzīga nodarījuma sakarā radušos kaitējumus  
6000  
atvērta 
kategorija  Personīgā īpašuma sods  
6001  Konfiskācija  
6002  Ēku nojaukšana  
6003  Atjaunošana  
7000  
atvērta 
kategorija  Ievietošana iestādē  
7001  Ievietošana psihiatriskajā iestādē  
7002  Ievietošana detoksikācijas iestādē  
7003  Ievietošana izglītības iestādē  
8000  Finansiāls sods  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1019  
 atvērta 
kategorija  
8001  Naudas sods  
8002  Dienas naudas sods  (4) 
8003  Naudas sods, ko piedzen par labu noteiktam saņēmējam  (5) 
9000  
atvērta 
kategorija  Darba sods  
9001  Sabiedriskais pakalpojums vai darbs  
9002  Sabiedriskais pakalpojums vai darbs apvienojumā ar citiem ierobežojošiem 
pasākumiem  
10000  
atvērta 
kategorija  Militārpersonu sods  
10001  Dienesta pakāpes zaudēšana  (6) 
10002  Atvaļināšana no dienesta pirms paredzētā laika  
10003  Ievietošana militārā ieslodzījuma iestādē  
11000  
atvērta 
kategorija  Atbrīvošana no soda / soda izpildes atlikšana, brīdinājums  
12000  
atvērta 
kategorija  Citi sodi un piespiedu pasākumi  
 
Parametri (attiecīgā gadījumā precizēt)  
ø Sods  
m Piespiedu pasākumus  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1020  
 a Nosacīts sods / piespiedu pasākums  
b Daļēji nosacīts sods / piespiedu pasākums  
c Nosacīts sods / piespiedu pasākums ar probāciju / uzraudzību  
d Daļēji nosacīts sods / piespiedu pasākums ar probāciju/uzraudzību  
e Soda / piespiedu pasākuma aizstāšana  
f Alternatīvs sods / piespiedu pasākums, kuru piemēro kā galveno sodu  
g Alternatīvs sods / piespiedu pasākums, kuru piemēro sākotnēji, ja netiek ievērots galvenais sods  
h Nosacītā soda / piespiedu pasākuma atcelšana  
i Sodu saskaitīšana  
j Izpildes pārtraukšana / soda / piespiedu pasākuma atlikšana  (7) 
k Atbrīvošana no soda  
l Atbrīvošana no nosacītā soda  
n Soda izbeigšana  
o Apžēlošana  
p Amnestija  
q Nosacīta atbrīvošana (personas pirmstermiņa atbrīvošana no soda ar konkrētiem nosacījumiem)  
r Rehabilitācija (ar soda dzēšanu no  sodāmības reģistra vai bez soda dzēšanas)  
s Īpašs mazgadīgajiem piemērojams sods vai piespiedu pasākums  
t Nolēmums, kas nav saistīts ar krimināllietu  (8) 
 
(1)  Fiksēta vai mobila novērošana.  
(2)  Nepieciešams atkārtoti iesniegt pieteikumu, lai iegūtu jaunas transportlīdzekļa vadīšanas 
tiesības.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1021  
 (3)  Likumīgu aizbildni personai, kas ir rīcībnespējīga vai nepilngadīga.  
(4)  Naudas sods dienu izteiksmē.  
(5)  Piemēram: iestādei, asociācijai, fondam vai cietušajam.  
(6)  Pazemināšana dienestā.  
(7)  Neizraisa  soda izpildes atcelšanu.  
(8)  Šo parametru izmanto tikai tad, ja šādu informāciju sniedz, atbildot uz pieprasījumu, ko saņēmusi 
valsts, kas ir attiecīgās personas valstspiederības valsts.  
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1022  
 LAW -7. PIELIKUMS. TERORISMA DEFINĪCIJA  
1. Piemērošanas joma  
Trešās daļas IX  sadaļā [Apmaiņa ar informāciju no sodāmības reģistra] LAW.SURR 79.  panta 
[Piemērošanas joma] 3.  punkta b)  apakšpunktā, LAW.SURR  79. panta [Piemērošanas joma] 
4. punktā, LAW.SURR  82. panta [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā] 2.  punkta c)  apakš punktā, 
LAW.CONFISC.15.  panta [Atteikuma pamatojums] 2.  punktā, LAW -5. PIELIKUMĀ [APCIETINĀŠANAS 
ORDERIS] un LAW -8. PIELIKUMĀ [Iesaldēšana un konfiskācija] “terorisms” ir nodarījumi, kas definēti 
šā pielikuma 3. –14. punktā.  
2.  Teroristu grupas un strukturēta s grupas definīcija  
2.1. “Teroristu grupa” ir strukturēta grupa ar vairāk nekā divām personām, izveidota uz 
laikposmu un darbojas saskaņoti, lai izdarītu teroristu nodarījumus.  
 
2.2. “Strukturēta grupa” ir grupa, kas nav nejauši izveidota tūlītējai noziedzīga nodarī juma 
izdarīšanai un kam nav vajadzīgas formāli noteiktas lomas tās locekļiem, dalības tajā nepārtrauktīa   
vai attīstīta struktūra.  
3. Teroristu nodarījumi  
3.1. Tīšās darbības , kas valstu tiesību aktos tiek definētas kā nodarījumi, kuri pēc to rakstura vai 
apstākļiem var radīt smagu kaitējumu valstij vai starptautiskai organizācijai, ja tās izdarītas ar vienu 
no mērķiem, kas uzskaitīti 3.2.  punktā:  
(a) uzbrukumi personas dzīvībai, k as var izraisīt nāvi;  
(b) uzbrukumi personas fiziskam veselumam;  
(c) personas nolaupīšana vai ķīlnieku sagrābšana;  
(d) valdības vai sabiedriska objekta, transporta sistēmas, infrastruktūras objekta, tostarp 
informācijas sistēmas, stacionāras platformas kontinentālajā šelfā, sabiedriskas vietas vai 
privātīpašuma plašas iznīcināšanas izraisīšana, kas varētu apdraudēt cilvēka dzīvību vai radīt 
būtisku mantisku zaudējumu;  
(e) gaisa kuģa, kuģu vai cita sabiedriskā vai preču transportlīdzekļa sagrābšana;  
(f) sprāgstvielu vai ieroču,  tostarp ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko ieroču vai kodolieroču 
ražošana, glabāšana, iegūšana, transportēšana, piegāde vai lietošana, kā arī ķīmisko, 
bioloģisko, radioloģisko ieroču vai kodolieroču pētniecība un izstrāde;  
(g) bīstamu vielu noplūdes izraisīša na vai ugunsgrēku, plūdu vai sprādzienu radīšana ar mērķi 
apdraudēt cilvēka dzīvību;  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1023  
 (h) ūdensapgādes, elektroapgādes vai jebkuru citu dabas pamatresursu piegādes traucēšana vai 
pārtraukšana ar mērķi apdraudēt cilvēka dzīvību;  
(i) informācijas sistēmas darbības bū tiska kavēšana vai pārtraukšana, tīši un bez tiesībām ievadot 
datorizētus datus, sūtot, bojājot, dzēšot, pasliktinot, pārveidojot vai slāpējot šādus datus vai 
padarot šādus datus nepieejamus, gadījumos, kad:  
i. tiek ietekmēts liels skaits informācijas sistēmu, izmantojot rīku, kas izstrādāts vai 
pielāgots galvenokārt šādam nolūkam;  
ii. noziedzīgais nodarījums rada nopietnu kaitējumu;  
iii. noziedzīgais nodarījums ir izdarīts pret kādu kritiskās infrastruktūras informācijas 
sistēmu;  
(j) datorizētu datu dzēšana, bojāša na, pasliktināšana, pārveidošana vai slāpēšana informācijas 
sistēmā vai šādu datu padarīšana par nepieejamiem, tīša un bez tiesībām, gadījumos, kad 
noziedzīgais nodarījums ir izdarīts pret kādu kritiskās infrastruktūras informācijas sistēmu;  
(k) draudēšana izd arīt jebkuru no a) –j) apakšpunktā uzskaitītajām darbībām.  
3.2. Mērķi, kas minēti 3.1.  punktā:  
(a) nopietni iebiedēt iedzīvotājus;  
(b) nepienācīgā veidā piespiest valdību vai starptautisku organizāciju veikt kādu darbību vai 
atturēties no tās;  
(c) būtiski destabilizēt vai graut valsts vai starptautiskas organizācijas politiskās, konstitucionālās, 
ekonomiskās vai sociālās pamatstruktūras . 
4.  Nodarījumi, kas saistīti ar teroristu grupu  
Šādas  tīšas  darbības : 
(a) teroristu grupas vadīšana;   
(b) dalība teroristu grupas darbībās, tostarp i nformācijas vai materiālo līdzekļu sniegšana vai tās 
darbības finansēšana jebkādā veidā, zinot, ka šāda dalība sekmēs teroristu grupas noziedzīgās 
darbības.  
5.  Publisks aicinājums veikt teroristisku nodarījumu  
Vēstījuma izplatīšana vai citāda tā pieejamības nodrošināšana sabiedrībai, ko veic jebkādā veidā, 
izmantojot tiešsaistes vai bezsaistes paņēmienus, ar nodomu kūdīt uz to, ka tiek izdarīts kāds no 
3.1. punkta a) līdz j) apakšpunktā minētajiem nodarījumiem, ja šāda rīcība tieši vai netieši, 
piemēram, slav inot terora aktus, propagandē teroristu nodarījumu izdarīšanu, tādējādi radot 
apdraudējumu, ka var tikt izdarīts viens vai vairāki šādi nodarījumi, ja to dara tīši.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1024  
 6.  Vervēšana terorisma nolūkā  
Aicinājums citai personai izdarīt vai palīdzēt izdarīt kādu no nodarījumiem, kas minēti 3.1.  punkta a) –
j) apakšpunktā vai 4.  punktā, ja to dara tīši.  
7.  Terorisma apmācības sniegšana  
Norādījumu sniegšana sprāgstvielu, šaujamieroču vai citu ieroču, vai kaitīgu vai bīstamu vielu 
izgatavošanai vai izmantošanai, vai citām k onkrētām metodēm vai paņēmieniem nolūkā izdarīt vai 
palīdzēt izdarīt kādu no nodarījumiem, kas minēti 3.1.  punkta a) līdz j) apakšpunktā, zinot, ka 
sniegtās prasmes paredzēts izmantot šim nolūkam, ja to dara tīši.  
8.  Terorisma apmācības saņemšana  
Norādījumu saņemšana sprāgstvielu, šaujamieroču vai citu ieroču, vai indīgu vai bīstamu vielu 
izgatavošanai vai izmantošanai, vai citām konkrētām metodēm vai paņēmieniem nolūkā izdarīt vai 
palīdzēt izdarīt kādu no nodarījumiem, kas minēti 3.1.  punkta a) līdz j) apakš punktā, ja to dara tīši.  
9.  Ceļošana terorisma nolūkā  
9.1. Ceļošana uz kādu citu valsti nolūkā izdarīt vai palīdzēt izdarīt kādu no teroristu 
nodarījumiem, kā minēts 3.  punktā, nolūkā piedalīties teroristu grupas darbībās, zinot, ka šāda dalība 
sekmēs šādas grupa s noziedzīgās darbības, kas minētas 4.  punktā, vai nolūkā sniegt vai saņemt 
terorisma apmācību, kā minēts 7.  un 8.  punktā, ja to dara tīši.  
9.2. Bez tam šāda tīša rīcība:  
 (a) ceļošana uz valsti nolūkā izdarīt vai palīdzēt izdarīt kādu no 3.  punktā minētajiem 
teroristiskajiem nodarījumiem, nolūkā piedalīties teroristu grupas darbībās, zinot, ka šāda 
dalība sekmēs šādas grupas noziedzīgās darbības, kas minētas 4.  punktā, vai nolūkā sniegt vai 
saņemt terorisma apmācību, kā minēts 7.  un 8.  punktā; vai  
 (b) sagatavošanās darbības, ko veic persona, kura ierodas konkrētajā valstī, ar nodomu izdarīt vai 
palīdzēt izdarīt kādu no 3.1.  punktā minētajiem teroristu nodarījumiem.  
10.  Ceļošanas terorisma nolūkā organizēšana vai cita veida veicināšana  
Jebkura organizatori ska vai veicinoša rīcība, kas palīdz jebkurai personai ceļot terorisma nolūkā, kā 
minēts 9.1.  punktā un 9.2.  punkta a)  apakšpunktā, zinot, ka šādi sniegta palīdzība ir paredzēta 
minētajam nolūkam, ja to dara tīši.  
11. Teroristu finansēšana  
11.1. Līdzekļu sniegšana v ai vākšana jebkādā veidā, tieši vai netieši, ar nodomu tos izmantot vai 
zinot, ka tie pilnībā vai daļēji tiks izmantoti, lai izdarītu vai palīdzētu izdarīt jebkuru no nodarījumiem, 
kas minēti 3.  līdz 10.  punktā, ja to izdara tīši.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1025  
 11.2. Ja teroristu finansēšana,  kas minēta 11.1.  punktā, attiecas uz jebkuru no nodarījumiem, kas 
paredzēti 3., 4. un 9. punktā, nav vajadzīgs, lai līdzekļi faktiski būtu pilnībā vai daļēji izmantoti 
jebkura šāda nodarījuma izdarīšanai vai sekmēšanai, tāpat netiek prasīts, lai likumpārk āpējs zinātu, 
kuram konkrētam nodarījumam vai nodarījumiem līdzekļus paredzēts izmantot.  
12. Citi ar teroristu darbībām saistīti noziedzīgi nodarījumi  
Šādas tīšas darbības:  
(a) zādzība atbildību pastiprinošos apstākļos ar mērķi izdarīt kādu no 3.  punktā uzskaitīta jiem 
noziedzīgajiem nodarījumiem;  
(b) izspiešana ar mērķi izdarīt kādu no 3.  punktā uzskaitītajiem noziedzīgajiem nodarījumiem;  
(c) viltotu administratīvo dokumentu noformēšana vai izmantošana ar mērķi izdarīt kādu no 
3.1. punkta a) –j) apakšpunktā , 4.  punkta b) apakšpunktā un 9.  punktā uzskaitītajiem 
noziedzīgajiem nodarījumiem .   
13.  Saistība ar teroristu nodarījumiem  
Lai 4. –12. punktā minētos noziedzīgos nodarījumus varētu uzskatīt par terorismu,  kā tas minēts 
1. punktā, nav nepieciešams, lai terora akts būtu f aktiski izdarīts , un, ciktāl tas attiecas uz 5. –10. un 
12. punktā minētajiem nodarījumiem , nav nepieciešams noteikt saikni ar citu konkrētu noziedzīgu 
nodarījumu, kas noteikts šajā pielikumā.  
14.  Atbalstīšana un līdzdalība, kūdīšana un mēģinājums  
Šādas darbīb as: 
(a) šā panta 3. –8., 11. un 12.  punktā minēta noziedzīga nodarījuma atbalstīšana un līdzdalība tajā;  
(b) kūdīšana uz 3. –12. punktā minētu noziedzīgu nodarījumu  kā arī  
(c) mēģinājums izdarīt 3., 6., 7. punktā, 9.1.  punktā, 9.2.  punkta a)  apakšpunktā un 11. un 
12. punktā minētu noziedzīgu nodarījumu, izņemot 3.1.  punkta f)  apakšpunktā paredzēto 
glabāšanu un 3.1.  punkta k)  apakšpunktā minēto noziedzīgo nodarījumu.  
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1026  
 LAW -8. PIELIKUMS. IESALDĒŠANA UN KONFI SKĀCIJA  
Iesaldēšanas / Pagaidu 
pasākumu pieprasījuma 
veidlapa  
 
A IEDAĻA  
 
Pieprasījuma iesniedzēja valsts: ............................................................................................ .......................................  
  
Pieprasījuma saņēmēja valsts: ................................................. ...................................................................................  
 
B IEDAĻA. Steidzamība  
 
Steidzamības iemesli un/vai pieprasītais izpildes datums  
 
 
Iesaldēšanas pieprasījuma izpildes termiņi ir noteikti nolīguma LAW.CONFISC.8.  pantā [Pienākums veikt pagaidu 
pasākumus]. Tomēr īsāka vai konkrēta termiņa gadījumā norādīt dienu un paskaidrot iemeslu : 
 
 
 
C IEDAĻA. Attiecīgās personas  
 
Sniegt visu zināmo informāciju par tās/to i)  fiziskās( -o) vai ii) juridiskās( -o) personas( -u) identitāti,  uz ko attiecas 
iesaldēšanas pieprasījums, vai par personu( -ām), kam pieder īpašums, uz kuru attiecas iesaldēšanas 
pieprasījums (ja tas attiecas uz vairākām personām, norādīt informāciju par katru personu):  
 
1. Fiziska persona:   
 
Uzvārds:    
Vārds( -i):   
Cits(-i) attiecīgs( -i) vārds( -i), ja ir:   
Pieņemtais( -ie) vārds( -i), ja ir:   
Dzimums:    
Valstspiederība:    
Personas  kods  un sociālā  nodrošinājuma  numurs:   
Personu  apliecinošā  dokumenta( -u) veids( -i) un numurs( -i) (identitātes  karte,  pase),  ja ir:    
Dzim šanas  datums:    
Dzimšanas  vieta:    
Dzīvesvieta  un/vai  zināmā  adrese;  ja adrese  nav zināma,  tad pēdējā  zināmā  adrese:     
Valoda( -as), kuru( -as) persona  saprot:     
Norādīt,  vai pret personu  ir vērsts  iesaldēšanas  pieprasījums  vai arī tai pieder  īpašums,  uz kuru attiecas  iesaldēšanas  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1027  
 pieprasījums:   
 
2. Juridiska persona:  
 
Nosaukums:    
Juridiskas  personas  forma:    
Saīsinātais  nosaukums,  parasti  lietotais  nosaukums  vai tirdzniecības  nosaukums,  ja ir:    
Reģistrācijas  vieta:    
Reģistrācijas  numurs:    
Juridiskās  personas  adrese:    
Juridiskās  personas  pārstāvja  uzvārds,  vārds:    
Norādīt,  vai pret juridisko  personu  ir vērsts  iesaldēšanas  pieprasījums  vai arī tai pieder  īpašums,  uz kuru attiecas  
iesaldēšanas  pieprasījums:   
 
Norādīt  vietu,  kur izpildāms  iesaldēšanas  pasākums  (ja tā atšķiras  no iepriekš  minētās  adreses):       
 
3. Trešās personas:  
 
(i) Attiecīgā gadījumā trešās personas, kuru tiesības, kas saistītas ar īpašumu, uz kuru attiecas iesaldēšanas 
pieprasījums, ar pieprasīju mu tiek tieši ierobežotas (identitāte un iemesli):  
 
(ii) Ja trešām personām ir bijusi iespēja pieprasīt to tiesību ievērošanu, pievienot dokumentus, kas to apliecina.  
 
4. Sniegt visu pārējo informāciju, kas var būt noderīga iesaldēšanas pieprasījumu izpildē:  
 
 
 
 
 
 
 
D IEDAĻA. Attiecīgais īpašums  
Sniegt visu zināmo informāciju par aktīviem, uz kuriem attiecas iesaldēšanas pieprasījums. Attiecīgā gadījumā sniegt 
sīkāku informāciju par visu īpašumu un atsevišķām sastāvdaļām:  
1. Attiecībā uz naudas summu:  
 
(i) Iemesli, kas ļauj uzskatīt, ka personai ir īpašums/ienākumi pieprasījuma saņēmējā valstī  
 
(ii)  Personas īpašuma / ienākumu avota apraksts un atrašanās vieta  
 
(iii) Precīza personas īpašuma / ienākumu avota atrašanās vieta  
 
(iv) Personas bankas konta rekvizīti (ja zināmi)  
 
2. Ja iesa ldēšanas pieprasījums attiecas uz konkrētu( -ām) īpašuma sastāvdaļu( -ām) vai īpašumu, kuram ir šādam 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1028  
 īpašumam līdzvērtīga vērtība:  
 
(i)    Iemesli, kas ļauj uzskatīt, ka īpašuma konkrētā( -ās) sastāvdaļa( -as) atrodas pieprasījuma saņēmējā valstī  
 
(ii)    Konkrētās( -o) īpašuma sastāvdaļas( -u) apraksts un atrašanās vieta  
 
(iii)   Cita attiecīga informācija  
 
3. Kopējā summa, kas pieprasīta iesaldēšanai vai izpildei pieprasījuma saņēmējā valstī (cipariem un vārdiem, 
norādīt valūtu):   
 
 
 
E IEDAĻA. Pieprasījuma vai  iesaldēšanas rīkojuma izdošanas iemesli (attiecīgā gadījumā)  
    Faktu kopsavilkums:  
 
1. Izklāstīt iesaldēšanas pieprasījuma pamatojumu vai to, kāpēc rīkojums ir izdots, ieskaitot pamatā esošo faktu un 
iesaldēšanas iemeslu kopsavilkumu un inkriminētā( -o), izmeklētā( -o) vai procedūrai pakļautā( -o) noziedzīgā( -o) 
nodarījuma( -u) aprakstu, posmu, kurā nonākusi izmeklēšana vai procedūras, jebkādu riska faktoru pamatojumu 
un jebkuru citu attiecīgu informāciju.       
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2. Tā (to) noziedzīgā( -o) nodarījuma( -u) būtība un juridiskā klasifikācija, ar kuru( -iem) saistīts iesaldēšanas 
pieprasījums vai ar saistīta rīkojuma izdošana, un piemērojamā( -ās) tiesību norma( -as):  
 
 
 
 
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1029  
  
 
 
 
3. Tālāk minētais attiecas tikai uz gadījumu( -iem), kad gan pieprasījuma iesniedzēja valsts, gan pieprasījuma 
saņēmēja valsts ir iesniegusi paziņojumu saskaņā ar Nolīguma LAW.CON FISC.15.  pantu [Atteikuma 
pamatojums] (2): attiecīgā gadījumā atzīmēt vienu vai vairākus šādus pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesību 
aktos definētus noziedzīgus nodarījumus, par ko pieprasījuma iesniedzējā valstī ir paredzēts sodīt ar brīvības 
atņemšanu  vai ar piespiedu līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi. Ja iesaldēšanas pieprasījums 
vai rīkojums attiecas uz vairākiem noziedzīgiem nodarījumiem, tālāk izklāstītajā noziedzīgo nodarījumu sarakstā 
norādīt numurus (kas atbilst noziedzīgiem nodarījumiem, kā tie aprakstīti 1. un 2.  punktā):  
 
 dalība noziedzīgā organizācijā  
 terorisms,  kā tas definēts LAW -7. pielikumā [Terorisma definīcija]  
 cilvēku tirdzniecība  
 bērnu seksuāla izmantošana un bērnu pornogrāfija  
 narkotisku un psihotropu vielu nelikumīga tirdzniecība  
 ieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīga tirdzniecība  
 korupcija, tai skaitā kukuļošana  
 krāpšana, ieskaitot krāpšanu, kas apdraud Apvienotās Karalistes, Savienības dalībvalsts finanšu intereses  
 noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizē šana  
 naudas viltošana  
 datornoziegumi  
 noziegumi pret vidi, tostarp apdraudētu dzīvnieku un augu sugu un šķirņu nelikumīga tirdzniecība  
 nelikumīgas ieceļošanas un uzturēšanās veicināšana  
 slepkavība  
 smagi miesas bojājumi  
 cilvēku orgānu un audu nelikumīga tird zniecība  
 personas nolaupīšana, nelikumīga brīvības atņemšana un ķīlnieku sagrābšana  
 rasisms un ksenofobija  
 organizēta vai bruņota laupīšana  
 kultūras priekšmetu, tostarp senlietu un mākslas darbu, nelikumīga tirdzniecība  
 krāpšana  
 rekets un izspiešana  
 izstrādājumu viltošana un pirātisms  
 administratīvu dokumentu viltošana un tirdzniecība  
 maksāšanas līdzekļu viltošana  
 hormonu un citu augšanas veicinātāju nelikumīga tirdzniecība  
 kodolmateriālu vai radioaktīvu materiālu nelikumīga tirdzniecība  
 zagtu transportlīdzekļu tirdzniecība  
 izvarošana  
 dedzināšana  
 noziegumi, kuri ir Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā;  
 gaisa kuģa, kuģa vai kosmosa kuģa nelikumīga sagrābšana  
 sabotāža  
 
4. Jebkura cita attiecīga informācija (piemēram, saikne starp īpašumu un noz iedzīgo nodarījumu):  
 
 
F IEDAĻA. Konfidencialitāte  
 Nepieciešamība pēc izpildes uzturēt pieprasījumā iekļautās informācijas konfidencialitāti:  
 
 Nepieciešamība pēc konkrētām formalitātēm izpildes laikā:  
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1030  
 G IEDAĻA. Pieprasījumi vairāk nekā vienai valstij  
Ja iesaldēšanas pieprasījums ir nosūtīts vairāk nekā vienai valstij, sniegt šādu informāciju:  
 
1. Iesaldēšanas pieprasījums ir nosūtīts šādai( -ām) citai( -ām) valstij( -īm) (valsts un iestāde):  
 
 
2. Norādīt pamatojumu iesaldēšanas pieprasījumu nosūtīšanai vairākām  valstīm:  
 
 
3. Aktīvu vērtība (ja zināma) katrā pieprasījuma saņēmējā valstī:  
 
 
4. Norādīt īpašas vajadzības:  
 
 
H IEDAĻA. Saistība ar agrākiem iesaldēšanas pieprasījumiem vai rīkojumiem  
Attiecīgā gadījumā sniegt informāciju, kas ir būtiska, lai identificētu iepriekšējus vai saistītus iesaldēšanas 
pieprasījumus:  
 
1. Pieprasījuma datums vai rīkojuma izdošanas un nosūtīšanas datums:  
 
2. Iestāde, kurai tas nosūtīts:  
 
3. Izdevējiestādes un izpildes iestādes sniegtā atsauce:  
 
 
I IEDAĻA. Konfiskācija  
Šim iesaldēšanas pieprasījumam ir pievienots konfiskācijas rīkojums, kas izdots pieprasījuma iesniedzējā valstī 
(konfiskācijas rīkojuma atsauces numurs):  
 
 Jā, atsauces numurs:  
 Nē  
 
Īpašums paliek iesaldēts pieprasījuma saņēmējā valstī, kamēr tiek nosūtīts un izpildīts konfiskācijas rīkojums 
(gaidāmais konfiskācijas rīkojuma iesniegšanas datums, ja iespējams):  
 
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1031  
  
 
J IEDAĻA. Tiesiskās aizsardzības līdzekļi (attiecīgā gadījumā)  
Norādīt, vai ir iespējams pieprasīt tiesiskās aizsardzības līdzekli pieprasījuma iesniedzējā valstī, lai apstrīdētu 
iesaldēšanas pieprasījuma/rīkojuma izdošanu, un, ja ir, sniegt papildu informāciju (tiesiskās aizsardzības līdzekļa 
apraksts, tostarp veicamie pasākumi un termiņi):     
 
 
 
 
 
 
K IEDAĻA. Izdevējiestāde  
Ja pieprasījuma iesniedzējā valstī ir iesaldēšanas rīkojums, kas ir iesaldēšanas pieprasījuma pamatā, sniegt šādu 
informāciju:  
 
1. Izdevējiestādes veids:  
 
 tiesnesis, tiesa, prokurors  
 
 cita kompetentā iestāde, kuru norīkojusi pieprasījuma iesniedzēja valsts  
 
2. Kontaktinformācija:  
 
Izdevējiestādes oficiālais nosaukums:    
Tās pārstāvja vārds, uzvārds:    
Ieņemamais amats (dienesta pakāpe/kategorija):    
Lietas Nr.:   
Adrese:     
Tālrunis: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)   
Faksa numurs: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)   
E-pasts:   
Valodas, kurās var sazināties ar izdevējiestādi:   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1032  
  
 
Izdevējiestādes un/vai tās pārstāvja paraksts, ar ko apliecina, ka iesaldē šanas / pagaidu pasākuma pieprasījuma 
veidlapas saturs ir precīzs un pareizs:  
 
Nosaukums / vārds, uzvārds:   
Ieņemamais amats (dienesta pakāpe/kategorija):   
Datums:   
 
Oficiālais zīmogs (ja ir):   
 
 
 
 
 
L IEDAĻA. Apstiprinātājiestāde   
Attiecīgā gadījumā  norādīt tās iestādes veidu, kura apstiprinājusi iesaldēšanas / pagaidu pasākumu pieprasījuma 
veidlapu:  
 
 tiesnesis, tiesa, prokurors  
 
 cita kompetentā iestāde, kuru norīkojusi pieprasījuma iesniedzēja valsts  
 
Apstiprinātājas iestādes oficiāls nosaukums:    
Tās pārstāvja vārds, uzvārds:    
Ieņemamais amats (dienesta pakāpe/kategorija):    
Lietas Nr.:   
Adrese:     
Tālrunis: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)   
Faksa numurs: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)   
E-pasts:   
Valodas, kurās var sazināties ar kompetento iestādi:   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1033  
  
M IEDAĻA. Centrālā iestāde  
Norādīt centrālo iestādi, kas atbild par iesaldēšanas pieprasījumu administratīvo nosūtīšanu un saņemšanu 
pieprasījuma iesniedzējā valstī:  
 
Centrālās iestādes oficiālais n osaukums:    
Tās pārstāvja vārds, uzvārds:    
Ieņemamais amats (dienesta pakāpe/kategorija):    
Lietas Nr.:   
Adrese:     
Tālrunis: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)   
Faksa numurs: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)   
E-pasts:   
Valodas, kurās va r sazināties ar kompetento iestādi:   
 
 
N IEDAĻA. Papildu informācija  
1. Norādīt, vai pieprasījuma iesniedzējas valsts galvenajam kontaktpunktam vajadzētu būt:  
 izdevējiestādei  
 kompetentajai iestādei  
 centrālajai iestādei  
 
2. Ja atšķiras no iepriekš minētā, norādīt tās/to personas( -u) kontaktinformāciju, ar kuru( -ām) sazināties, lai iegūtu 
papildu informāciju par šo iesaldēšanas pieprasījumu:  
Vārds, uzvārds / dienesta pakāpe / organizācija:   
Adrese:   
E-pasts/Tālrunis:   
 
O IEDAĻA. Pielikumi  
Ja pieprasījuma iesniedzējā valstī ir izdots iesaldēšanas rīkojums, tad ar iesaldēšanas / pagaidu pasākumu 
pieprasījuma veidlapu ir jāiesniedz iesaldēšanas rīkojuma oriģināls vai pienācīgi autentificēta kopija.  
 
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1034  
 Konfiskācijas pieprasījuma 
veidlapa  
 
A IEDAĻA  
Pieprasījuma iesniedzēja valsts: ............................................................................................ .......................................  
 
Pieprasījuma saņēmēja valsts: ............ ........................................................................................................................  
 
B IEDAĻA. Konfiskācijas rīkojums  
Izdošanas datums: ................................................................................. ..........................................................  
Datums, kad rīkojums kļuvis galīgs:  ..........................................................................................................................  
Atsauces numurs:  ..................... .............................................................................................................  
 
Kopējā rīkojuma summa cipariem un vārdiem, norādīt valūtu  
Summa, kas pieprasīta izpildei pieprasījuma saņēmējā valstī, vai, attiecībā uz īpašu( -iem) īpašuma veidu( -iem), īpašuma 
apraksts un atrašanās vieta  
 
Sniegt sīkāku informāciju par tiesas konstatējumiem saistībā ar konfiskācijas rīkojumu:  
 īpašums ir noziedzīgā nodarījumā iegūti līdzekļi vai šādu līdzekļu vērtības pilnas summas vai tās daļas ekvivalents  
 īpašums ir noziedzīgā nodarījuma rīki  
 uz īpašumu var attiecināt paplašinātu konfiskāciju  
 īpašums ir konfiscējams saskaņā ar jebkādiem citiem noteikumiem, kas attiecas uz konfiskācijas pilnvarām, tostarp 
bez galīgā notiesājošā sprieduma, saskaņā  ar pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesību aktiem pēc procesa saistībā 
ar noziedzīgu nodarījumu  
 
C IEDAĻA. Skartās personas  
Sniegt visu zināmo informāciju par tās/to i)  fiziskās( -o) vai ii)  juridiskās( -o) personas( -u) identitāti, uz kuru( -ām) attiecas 
konfiskācijas pieprasījums (ja tas attiecas uz vairākām personām, norādīt informāciju par katru personu):  
1. Fiziska persona:   
 
Uzvārds:   
Vārds( -i):   
Cits(-i) attiecīgs( -i) vārds( -i), ja ir:   
Pieņemtais( -ie) vārds( -i), ja ir:   
Dzimums:    
Valstspiederība:    
Personas  kods  un sociālā  nodrošinājuma  numurs:   
Personu  apliecinošā  dokumenta( -u) veids( -i) un numurs( -i) (identitātes  karte,  pase),  ja ir:    
Dzimšanas  datums:    
Dzimšanas  vieta:    
Dzīvesvieta  un/vai  zināmā  adrese;  ja adrese  nav zināma,  tad pēdējā  zināmā  adrese:     
Valoda( -as), kuru( -as) persona  saprot:     
Norādīt,  vai pret personu  ir vērsts  iesaldēšanas  pieprasījums  vai arī tai pieder  īpašums,  uz kuru attiecas  iesaldēšanas  
pieprasījums:   
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1035  
 2. Juridiska persona:  
 
Nosaukums:    
Juridiskas  personas  forma:    
Saīsinātais  nosaukums,  parasti  lietotais  nosaukums  vai tirdzniecības  nosaukums,  ja ir:    
Reģistrācijas  vieta:    
Reģistrācijas  numurs:    
Juridiskās  personas  adrese:    
Juridiskās  personas  pārstāvja  uzvārds,  vārds:    
Norādīt vietu, kur izpildāms konfiskācijas pieprasījums (ja tā atšķiras no iepriekš minētās adreses):      
 
3. Trešās personas:  
 
(i)   Ja ir zināmas / attiecīgā gadījumā trešās personas, kuru tiesības, kas saistītas ar īpašumu, uz kuru attiecas 
konfiskācijas pie prasījums, ar pieprasījumu tiek tieši ierobežotas (identitāte un iemesli):  
 
(ii)   Ja trešām personām ir bijusi iespēja pieprasīt to tiesību ievērošanu, pievienot dokumentus, kas to apliecina.  
 
4. Sniegt visu pārējo informāciju, kas var būt noderīga konfiskācijas pieprasījumu izpildē:  
 
 
D IEDAĻA. Skartais īpašums  
Sniegt visu zināmo informāciju par aktīviem, uz kuriem attiecas konfiskācijas pieprasījums. Attiecīgā gadījumā sniegt 
sīkāku informāciju par visu īpašumu un atsevišķām sastāvdaļām:  
 
1. Attiecībā uz naudas summu:  
 
(i) Iemesli, kas ļauj uzskatīt, ka personai ir īpašums/ienākumi pieprasījuma saņēmējā valstī  
 
  
(ii) Īpašuma / ienākumu avota apraksts un atrašanās vieta  
 
 
2. Ja pieprasījums attiecas uz konkrētu( -ām) īpašuma sastāvdaļu( -ām):  
 
(i) Iemesli, kas ļauj uzskatīt, ka īpašuma konkrētā( -ās) sastāvdaļa( -as) atrodas pieprasījuma saņēmējā valstī  
 
 
(ii) Konkrētās( -o) īpašuma sastāvdaļas( -u) apraksts un atrašanās vieta:  
 
 
3. Īpašuma vērtība:  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1036  
  
(i) Kopējā pieprasījuma summa (aptuvenā summa):  
 
(ii) Kopējā summa, kas pieprasīta izpildei pieprasījuma saņēmējā valstī (aptuvena summa):  
 
(iii) Ja ir konkrēts( -i) īpašuma veids( -i), īpašuma apraksts un atrašanās vieta:  
 
 
E IEDAĻA. Konfiskācijas iemesli  
    Faktu kopsavilkums:  
1. Izklāstīt pamatojumu, kāpēc ir izdots ko nfiskācijas rīkojums, ieskaitot pamatā esošo faktu un konfiskācijas iemeslu 
kopsavilkumu, noziedzīgo nodarījumu aprakstu, riska faktoru pamatojumu un visu pārējo attiecīgo informāciju 
(piemēram, noziedzīgā nodarījuma datumu, vietu un apstākļus):  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2. Tā (to) noziedzīgā( -o) nodarījuma( -u) raksturs un juridiskā klasifikācija, saistībā ar kuru( -iem) ir izdots konfiskācijas 
rīkojums, kā arī piemērojamā( -as) tiesību norma( -as): 
 
 
 
 
 
 
 
 
3. Tālāk minētais attiecas tikai uz gadījumu, kad gan pieprasījuma iesnie dzēja valsts, gan pieprasījuma saņēmēja valsts 
ir iesniegusi paziņojumu saskaņā ar Nolīguma LAW.CONFISC.15.  pantu [Atteikuma pamatojums] (2): attiecīgā 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1037  
 gadījumā atzīmēt vienu vai vairākus šādus pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesību aktos definētus nozie dzīgus 
nodarījumus, par ko pieprasījuma iesniedzējā valstī ir paredzēts sodīt ar brīvības atņemšanu vai ar piespiedu līdzekli, 
kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi. Ja konfiskācijas rīkojums attiecas uz vairākiem noziedzīgiem 
nodarījumiem, tālāk izk lāstītajā noziedzīgo nodarījumu sarakstā norādīt numurus (kas atbilst noziedzīgiem 
nodarījumiem, kā tie aprakstīti 1. un 2.  punktā).  
 
 dalība noziedzīgā organizācijā  
 terorisms,  kā tas definēts LAW -7. pielikumā [Terorisma definīcija]  
 cilvēku tirdzniecība  
 bērnu seksuāla izmantošana un bērnu pornogrāfija  
 narkotisku un psihotropu vielu nelikumīga tirdzniecība  
 ieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīga tirdzniecība  
 korupcija, tai skaitā kukuļošana  
 krāpšana, ieskaitot krāpšanu, kas apdraud Apvienotās Karalist es, Savienības dalībvalsts finanšu intereses  
 noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana  
 naudas viltošana  
 datornoziegumi  
 noziegumi pret vidi, tostarp apdraudētu dzīvnieku un augu sugu un šķirņu nelikumīga tirdzniecība  
 nelikumīgas ieceļošanas un uzturēšanās veicināšana  
 slepkavība  
 smagi miesas bojājumi  
 cilvēku orgānu un audu nelikumīga tirdzniecība  
 personas nolaupīšana, nelikumīga brīvības atņemšana un ķīlnieku sagrābšana  
 rasisms un ksenofobija  
 organizēta vai bruņota laupīšana  
 kultūras priekšmetu, tostarp senl ietu un mākslas darbu, nelikumīga tirdzniecība  
 krāpšana  
 rekets un izspiešana  
 izstrādājumu viltošana un pirātisms  
 administratīvu dokumentu viltošana un tirdzniecība  
 maksāšanas līdzekļu viltošana  
 hormonu un citu augšanas veicinātāju nelikumīga tirdzniecība  
 kodolmateriālu vai radioaktīvu materiālu nelikumīga tirdzniecība  
 zagtu transportlīdzekļu tirdzniecība  
 izvarošana  
 dedzināšana  
 noziegumi, kuri ir Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā  
 gaisa kuģa, kuģa vai kosmosa kuģa nelikumīga sagrābšana  
 sabotāža  
 
4. Jebkura cita attiecīga informācija (piemēram, saikne starp īpašumu un noziedzīgo nodarījumu):  
 
 
 
 
F IEDAĻA. Konfidencialitāte  
 Nepieciešamība uzturēt pieprasījumā vai tā daļā iekļautās informācijas konfidencialitāti  
 
Norādīt visu attiecīgo informāciju:  
 
 nepieciešamība uzturēt  
G IEDAĻA. Pieprasījumi vairāk nekā vienai valstij  
Ja konfiskācijas pieprasījums ir nosūtīts vairāk nekā vienai valstij, sniegt šādu informāciju:  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1038  
 1. Konfiskācijas pieprasījums ir nosūtīts šādai( -ām) citai( -ām) valstij( -īm) (valsts un iestāde):  
 
2. Pamatojums konfiskācijas pieprasījuma nosūtīšanai uz vairākām valstīm (izvēlēties attiecīgu pamatojumu):  
 
(i) Ja pieprasījums attiecas uz konkrētu īpašuma sastāvdaļu:  
 
 Tiek uzskatīts, ka dažādas īpašuma sastāvdaļas, uz kurām attiecas pieprasījums, atrodas dažādās valstīs  
 
 Konfiskācijas pieprasījums attiecas uz konkrētu īpašuma sastāvdaļu, un ir nepieciešama rīcība vairāk nekā vienā 
valstī  
 
(ii) Ja konfiskācijas pieprasījums attiecas uz naudas summu:  
 
 Tā īpašuma aplēstā vērtība, ko var konfiscēt pieprasījuma iesniedzējā valstī un jebkurā pieprasījuma saņēmējā 
valstī, visticamāk, nebūs pietiekama, lai segtu visu rīkojumā norādīto summu.  
 
 Citas īpašas vajadzības:  
 
 
3. Aktīvu vērtība (ja zināma) katrā pieprasījuma saņēmējā valstī:  
 
 
 
4. Ja konkrētas( -u) īpašuma sastāvdaļas( -u) konfiskācijai nepieciešama rīcība vairāk nekā vienā valstī, apraksts par 
darbībām, kas jāveic pieprasījuma saņēmējā valstī:  
 
 
 
H IEDAĻA. Īpašuma konversija un nodošana   
1. Ja konfiskācijas pieprasījums attiecas uz konkrētu īpašuma sastāvdaļu, apstiprināt, vai pieprasījuma iesniedzēja 
valsts ļauj konfiskāciju veikt pieprasījumā saņēmējā valstī kā prasību maksāt naudas summu, kas atbilst īpašuma 
vērtībai:  
 Jā  
 Nē 
 
2. Ja konfiskācija attiecas uz naudas summu, norādīt, vai pieprasījuma iesniedzējai valstij var pārsūtīt cita veida 
īpašums, nevis naudu, kas ir iegūta, izpildot konfiskācijas pieprasījumu:  
 Jā  
 Nē 
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1039  
  
I IEDAĻA. Brīvības atņemšana ar aizmugurisku spriedumu vai citi pasākumi, kas ierobežo personas brīvību  
Norādīt, vai pieprasījuma iesniedzēja valsts atļauj pieprasījuma saņēmējai valstij piemērot brīvības atņemšanu ar 
aizmugurisku spriedumu vai citus pasākumus, kas ierobežo personas brīvību, ja konfiskācijas pieprasījumu nav 
iespējams izpildīt pilnībā vai daļēji:  
 Jā  
 Nē  
 
J IEDAĻA. Restitūcija vai kompensācija cietušajam  
1. Attiecīgā gadījumā norādīt:  
 
 
 Pieprasījuma iesniedzējas valsts izdevējiestāde vai cita kompetentā iestāde ir izdevusi lēmumu par kompensāciju vai 
restitūciju cietušajam šādas naudas summas apmērā:  
 
 
 Pieprasījuma iesniedzējas valsts izdevējiestāde vai cita kompetentā iestāde ir izdevusi lēmumu par šāda īpašuma 
(kas nav naudas līdzekļi) restitūciju cietušajam:  
 
 
 
2. Informācija par lēmumu par īpašuma restitūciju vai kompensāciju cietušajam:  
 
Izdevējiestāde  (oficiālais  nosaukums):  
Lēmuma  datums:  
Lēmuma  atsauces  numurs  (ja ir): 
Tā īpašuma  apraksts,  kura restitūcija  jāveic,  vai summa,  kas piešķirta  kā kompensācija:  
Cietušā  vārds  un uzvārds:  
Cietušā  adrese:  
 
 
K IEDAĻA. Tiesiskās aizsardzības līdzekļi  
Norādīt, vai jau ir pieprasīts tiesiskās aizsardzības līdzeklis, lai apstrīdētu konfiskācijas rīkojuma izdošanu, un, ja ir, s niegt 
papildu informāciju (tiesiskās aizsardzības līdzekļa apraksts, tostarp veicamie pasākumi un termiņi):     
 
 
 
 
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1040  
 L IEDAĻA. Izd evējiestāde  
Sniegt sīkāku informāciju par iestādi, kas izdevusi konfiskācijas pieprasījumu pieprasījuma iesniedzējā valstī.  
 
1. Izdevējiestādes veids:  
 
 tiesnesis, tiesa, prokurors  
 
 cita kompetentā iestāde, kuru norīkojusi pieprasījuma iesniedzēja valsts  
 
2. Kontaktinformācija:  
 
Izdevējiestādes oficiālais nosaukums:    
Tās pārstāvja vārds, uzvārds:    
Ieņemamais amats (dienesta pakāpe/kategorija):    
Lietas Nr.:   
Adrese:     
Tālrunis: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)   
Faksa numurs: (valsts kods) (a pgabala/pilsētas kods)   
E-pasts:   
Valodas, kurās var sazināties ar izdevējiestādi:   
 
 
Izdevējiestādes un/vai tās pārstāvja paraksts, ar ko apliecina, ka konfiskācijas pieprasījuma veidlapas saturs ir precīzs un 
pareizs:  
 
Nosaukums / vārds, uzvārds:   
Ieņemamais amats (dienesta pakāpe/kategorija):   
Datums:   
 
Oficiālais zīmogs (ja ir):   
 
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1041  
  
 
 
M IEDAĻA. Apstiprinātājiestāde   
Attiecīgā gadījumā norādīt tās iestādes veidu, kura apstiprinājusi konfiskācijas pieprasījuma veidlapu:  
 
 tiesnesis, tiesa, prokurors  
 
 cita kompetentā iestāde, kuru norīkojusi izdevējvalsts  
 
Apstiprinātājas iestādes oficiālais nosaukums:    
Tās pārstāvja vārds, uzvārds:    
Ieņemamais amats (dienesta pakāpe/kategorija):    
Lietas Nr.:   
Adrese:     
Tālrunis: (valsts kods) (apgab ala/pilsētas kods)   
Faksa numurs: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)   
E-pasts:   
Valodas, kurās var sazināties ar kompetento iestādi:   
 
N IEDAĻA. Centrālā iestāde  
Norādīt centrālo iestādi, kas atbild par konfiskācijas pieprasījuma veidlapas administratīvo nosūtīšanu un saņemšanu 
pieprasījuma iesniedzējā valstī:  
Centrālās iestādes oficiālais nosaukums:    
Tās pārstāvja vārds, uzvārds:    
Ieņemamais amats (dienesta pakāpe/kategorija):    
Lietas Nr.:   
Adrese:     
Tālrunis: (valsts kods) (apgaba la/pilsētas kods)  
Faksa numurs: (valsts kods) (apgabala/pilsētas kods)   
E-pasts:   
Valodas, kurās var sazināties ar kompetento iestādi:   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1042  
  
 
O IEDAĻA. Papildu informācija  
1. Norādīt, vai pieprasījuma iesniedzējas valsts galvenajam kontaktpunktam vajadzētu būt:  
 izdevējiestādei  
 kompetentajai iestādei  
 centrālajai iestādei  
 
2. Ja atšķiras no iepriekš minētā, norādīt tās/to personas( -u) kontaktinformāciju, ar kuru( -ām) sazināties, lai iegūtu papildu 
informāciju par šo konfiskācijas pieprasījuma veidlapu:  
 
Vārds, uzvārds / dienesta pakāpe / organizācija:   
Adrese:   
E-pasts/Tā lrunis:   
 
P IEDAĻA. Pielikumi  
Konfiskācijas pieprasījuma veidlapai nepieciešams pievienot konfiskācijas rīkojuma oriģinālu vai pienācīgi autentificētu 
kopiju.  
 
 
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1043  
 UNPRO -1. PIELIKUMS.  FINA NŠU NOSACĪJUMU ĪSTENOŠANA  
1. Komisija iespējami drīz un vēlākais finanšu gada 16.  aprīlī paziņo Apvienotajai Karalistei šādu 
informāciju par katru Savienības programmu, darbību vai tās daļu, kurā piedalās Apvienotā Karaliste:  
(a) saistību apropriāciju summas Savienības budžetā, kas galīgi pieņemtas attiecīgajam gadam 
budžeta pozīcijās, kuras sedz Apvienotās Karalistes dalību saskaņā ar šā nolīguma I  protokolu 
[Programmas un darbības, kurās piedalās Apvienotā Karaliste], un attiecīgā gadījumā asignēto 
ārējo apr opriāciju summu, kas neizriet no citu līdzekļu devēju finansiālā ieguldījuma šajās 
budžeta pozīcijās;  
(b) dalības maksas summu, kas minēta šā nolīguma UNPRO.2.1.  panta [Finansiālie nosacījumi] 
4. punktā;  
(c) sākot no šā nolīguma UNPRO  1.3. pantā [Dalības noteikšan a] minētajā protokolā iekļautas 
programmas īstenošanas n+1  gada, saistību apropriāciju īstenošanu, kas atbilst budžeta 
gadam n, un saistību atcelšanas līmenis;  
(d) par programmām, uz kurām attiecas UNPRO.2.2.  pants [Programmas, kurām piemēro 
automātisko korekc ijas mehānismu], attiecībā uz to programmu daļu, par kuru šī informācija ir 
vajadzīga, lai aprēķinātu automātisko korekciju, saistību līmeni, ko tā uzņēmusies par labu 
Apvienotās Karalistes subjektiem, iedalītu pēc budžeta apropriāciju attiecīgā gada, un a ttiecīgo 
kopējo saistību līmeni.  
Pamatojoties uz budžeta projektu, Komisija sniedz a) un b)  apakšpunktā paredzētās informācijas 
aplēsi, tiklīdz iespējams, bet ne vēlāk kā līdz finanšu gada 1.  septembrim.  
2. Komisija vēlākais katra finanšu gada 16.  aprīlī un 1 6. jūlijā izdod Apvienotajai Karalistei 
uzaicinājumu veikt iemaksu, kas atbilst Apvienotās Karalistes ieguldījumam, kas noteikts šajā 
nolīgumā attiecībā uz katru programmu, darbību vai to daļu, kurā piedalās Apvienotā Karaliste.  
3. Apvienotā Karaliste samaksā  uzaicinājumā veikt iemaksu norādīto summu ne vēlāk kā 
60 dienu laikā pēc tam, kad ir izdots uzaicinājums veikt iemaksu. Apvienotā Karaliste var veikt 
atsevišķus maksājumus par katru programmu un darbību.  
4. Atkāpjoties no 2. un 3.  punkta, par 2021.  gadu, kurā noslēgts šā nolīguma UNPRO.1.3.  pantā 
[Dalības noteikšana] minētais protokols, Komisija uzaicinājumu veikt iemaksu izdod vēlākais 
2021.  gada 16.  aprīlī, ja protokols ir parakstīts 2021.  gada 31.  martā vai pirms šā datuma, vai vēlākais 
tā mēneša 16.  datumā, kas seko mēnesim, kurā ir parakstīts protokols, ja tas parakstīts pēc 
2021.  gada 31.  marta. Ja šis uzaicinājums veikt iemaksu ir izdots pēc attiecīgā gada 16.  jūlija, tad par 
šo gadu tiek izdots viens uzaicinājums veikt iemaksu. Apvienotā Karaliste s amaksā uzaicinājumā veikt 
iemaksu norādīto summu ne vēlāk kā 60  dienu laikā pēc tam, kad ir izdots uzaicinājums veikt 
iemaksu. Apvienotā Karaliste var veikt atsevišķus maksājumus par katru programmu un darbību.  
5. Uzaicinājumā veikt iemaksu par attiecīgo gadu  tiek norādīta vērtība, kas iegūta, gada 
summu, kura aprēķināta, piemērojot šā nolīguma UNPRO.2.1.  pantu [Finansiālie nosacījumi], 
ietverot visas šā nolīguma UNPRO.2.1.  panta [Finansiālie nosacījumi] 8.  punktā, UNPRO.2.2.  pantā 
[Programmas, kurām piemēro a utomātisko korekcijas mehānismu] vai UNPRO.2.3.  pantā 
[Finansējums saistībā ar programmām, ko īsteno, izmantojot finanšu instrumentus vai budžeta 
garantijas] noteiktās korekcijas, dalot ar minētajā gadā izdoto uzaicinājumu veikt iemaksu skaitu, kas 
noteikt s saskaņā ar šā pielikuma  2. un 4.  punktu.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1044  
 6. Atkāpjoties no 5.  punkta, attiecībā uz ieguldījumu pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” 
2021. –2027.  gada daudzgadu finanšu shēmā, uzaicinājumam veikt iemaksu konkrētajam N  gadam ir 
vērtība, kāda noteikta, dalot:  
(a) aprēķināto gada summu,  
i. piemērojot šādu maksājumu grafiku maksājumiem, ja N gads ir:  
-2021.: 50  %, ko maksā 2021.  gadā, 50  %, ko maksā 2026.  gadā  
-2022.: 50  %, ko maksā 2022.  gadā, 50  %, ko maksā 2027.  gadā,  
ii. summai, ko iegūst, piemērojot šā nolīguma UNPRO.2.1 . pantu [Finansiālie nosacījumi] 
un UNPRO.2.2.  pantu [Programmas, kurām piemēro automātisko korekcijas 
mehānismu], ieskaitot visas korekcijas, kas veiktas saskaņā ar UNPRO.2.1.  panta 
[Finansiālie nosacījumi] 8.  punktu vai UNPRO.2.2. pantu [Programmas, kurā m piemēro 
automātisko korekcijas mehānismu] par N  gadu,  
(b) ar uzaicinājumu veikt iemaksu par N  gadu skaitu saskaņā ar 2. un 4.  punktu.  
Šā punkta piemērošana neietekmē automātiskās korekcijas aprēķinu saskaņā ar UNPRO.2.2.  pantu 
[Programmas, kurām piemēro auto mātisko korekcijas mehānismu] un UNPRO.3.4. pantu [Darbības 
rezultātu izvērtēšana].  
Visos pārējo ar nolīguma V  daļu saistīto summu aprēķinos Apvienotās Karalistes gada iemaksās ņem 
vērā šo punktu.  
7. Ja Apvienotās Karalistes dalība tiek izbeigta saskaņā ar U NPRO.3.2.  pantu [Apvienotās 
Karalistes dalības Savienības programmā izbeigšana, ko veic Eiropas Savienība] vai UNPRO.3.3.  pantu 
[Dalības izbeigšana programmā būtisku Savienības programmas grozījumu gadījumā] kļūst veicami 
visi maksājumi, kas saistīti ar pe riodu pirms dalības izbeigšanas, kura atlikta saskaņā ar šā pielikuma 
6. punktu. Komisija izsludina uzaicinājumu veikt iemaksu attiecībā uz maksājamo summu ne vēlāk kā 
vienu mēnesi pēc izbeigšanas. Apvienotā Karaliste maksājamo summu samaksā 60  dienu laikā  no 
dienas, kad izdots uzaicinājums veikt iemaksu.  
8. Uz apropriāciju pārvaldību attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, 
Euratom)  2018/1046146 (“Finanšu regula”), kas piemērojama Eiropas Savienības vispārējam 
budžetam.  
9. Ja Apvienotā Karaliste neveic maksājumu noteiktajā termiņā, Komisija nosūta oficiālu 
atgādinājuma vēstuli.  
Par ikvienu ieguldījuma maksājuma kavējumu Apvienotā Karaliste maksā nokavējuma procentus 
attiecībā uz nesamaksāto summu no maksājuma termiņa dienas līdz dienai, kurā minētā 
nesamaksātā summa ir samaksāta pilnā apmērā.  
                                                            
146  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu 
noteikumiem,  ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 
1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, 
(ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atce ļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (ES OV L 193, 
30.7.2018., 1.  lpp.).  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1045  
 Procentu likme par debitoru parādiem, kas nav samaksāti termiņā, ir likme, ko savām kapitāla 
refinansēšanas operācijām piemēro Eiropas Centrālā banka, kas publicēta  Eiropas Savienības Oficiālā 
Vēstneša  C sērijā un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurā ir maksāšanas termiņš, vai 
0 procenti, atkarībā no tā, kura ir lielāka, un kam ir pieskaitīti trīs ar pusi procentpunkti.  
 
 
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1046  
 INST PIELIKUMS. STRĪDU IZŠĶIRŠANAS REGLAMENTS  
I. Definīcijas  
1. Šā nolīguma sestās daļas I  sadaļā [Strīdu izšķiršana] un šajā reglamentā  piemēro šādas 
definīcijas:  
(a) “administratīvie darbinieki” attiecībā uz šķīrējtiesnesi ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša 
vadībā un pakļautībā, izņemot palīgus;  
(b) “padomnieks” ir persona, kuru viena no Pusēm piesaistījusi, lai tā minēto Pusi konsultētu vai 
tai palīdzētu saistībā ar šķīrējtiesas procesu;  
(c) “šķīrējtiesa” ir tiesa, kas izveidota saskaņā ar šā nolīguma sestās daļas I  sadaļas [ Strīdu 
izšķiršana] INST.15.  pantu [Šķīrējtiesas izveide];  
(d) “šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas loceklis;  
(e) “palīgs” ir persona, kas saskaņā ar iecelšanas noteikumiem šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā 
veic izpēti vai palīdz minētajam šķīrējtiesnesim;  
(f) “prasītā ja Puse” ir jebkura Puse, kas pieprasa izveidot šķīrējtiesu saskaņā ar šā nolīguma sestās 
daļas I  sadaļas INST.14.  pantu [Šķīrējtiesas procedūra];  
(g)  “reģistrs” ir tāda ārēja struktūra ar attiecīgu zinātību, kuru Puses iecēlušas administratīva 
atbalsta snieg šanai procesa gaitā;  
(h) “atbildētāja Puse” ir Puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj aptvertos noteikumus; un  
(i) “Puses pārstāvis” ir Puses valsts pārvaldes iestādes, aģentūras vai cita publisko tiesību 
subjekta nodarbināta vai iecelta persona, kas Pusi pā rstāv strīdā par kādu no šā nolīguma vai 
jebkura papildinoša nolīguma noteikumiem.   
II.  Paziņojumi  
2. Ikvienu lūgumu, pieprasījumu, paziņojumu, rakstisku izklāstu vai citu dokumentu:  
(a) kas saņemts no šķīrējtiesas, vienlaikus nosūta abām Pusēm;  
(b) ko viena Puse  adresējusi šķīrējtiesai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Pusei; un  
(c) ko viena Puse adresējusi otrai Pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī 
šķīrējtiesai.  
3. Visus 2.  punktā minētos paziņojumus nosūta, izmantojot e -pastu vai attiecīgā  gadījumā citus 
telesakaru līdzekļus, kas reģistrē nosūtīšanu. Ja vien netiek pierādīts kas cits, šāds paziņojums ir 
uzskatāms par nogādātu tā nosūtīšanas dienā.  
4. Visus paziņojumus adresē Eiropas Komisijas Juridiskajam dienestam un attiecīgi Apvienotās 
Karalistes Ārlietu un Sadraudzības lietu un attīstības ministrijas juridiskajam padomniekam.  
5. Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiskos izklāstos vai citos 
dokumentos, kas attiecas uz šķīrējtiesas procesu, var izlabot, nogādājot j aunu dokumentu, kurā 
skaidri norādītas izmaiņas.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1047  
 6. Ja dokumenta iesniegšanas pēdējā diena ir Savienības iestāžu vai Apvienotās Karalistes 
valdības brīvdiena, dokumenta iesniegšanas termiņš beidzas nākamajā darbdienā.  
III.  Šķīrējtiesnešu iecelšana  
7. Ja saskaņā ar šā nolīguma sestās daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.15.  pantu 
(Šķīrējtiesas izveide)  šķīrējtiesnesi izvēlas lozējot, tad Partnerības padomes līdzpriekšsēdētājs no 
prasītājas Puses nekavējoties informē līdzpriekšsēdētāju no atbildētājas P uses par izlozes datumu, 
laiku un vietu. Ja atbildētāja Puse vēlas, tā var būt klāt izlozē. Katrā ziņā izloze norisinās, klātesot 
Pusei vai Pusēm, kas ir ieradušās.  
8. Līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses katrai personai, kas izraudzīta par šķīrējtiesnesi, 
rakstiski paziņo par tās iecelšanu. Katra šāda persona piecu dienu laikā no dienas, kad tā informēta 
par iecelšanu, abām Pusēm apliecina savu pieejamību.  
9. Partner ības padomes līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses lozējot izrauga šķīrējtiesnesi vai 
priekšsēdētāju piecu dienu laikā no šā nolīguma sestās daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] 
INST.15  panta [Šķīrējtiesas izveide] 2.  punktā minētā termiņa beigām, ja kāds no šā nolīguma sestās 
daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.27.  panta (Šķīrējtiesnešu saraksts) 1.  punktā  minētajiem 
apakšsarakstiem:  
(a) nav izveidots no personām, kuras viena vai abas Puses ir oficiāli ierosinājušas iekļaušanai 
konkrētajā apakšsarakstā; vai 
(b) vairs  neiekļauj vismaz piecas personas no tām personām, kas palikušas konkrētajā 
apakšsarakstā.  
9. a. Puses var iecelt reģistru, kas palīdz organizēt un veikt konkrētas strīdu izšķiršanas 
procedūras, pamatojoties uz ad hoc  režīmu vai pamatojoties uz r ežīmu, ko pieņēmusi Partnerības 
padome saskaņā ar šā nolīguma sestās daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.34.A  pantu 
[Pielikumi].  Tālab Partnerības padome ne vēlāk kā 180  dienu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 
izvērtē, vai šajā reglamentā ir vajadz īgi grozījumi.  
IV.  Darba organizācijas sanāksme  
10. Ja vien Puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesu septiņu dienu laikā no šķīrējtiesas 
izveides dienas, lai vienotos par jautājumiem, kuru apspriešanu Puses vai šķīrējtiesa uzskata par 
lietderīgu, tostarp, lai vienotos par:  
(a) ja tas jau nav noteikts  iepriekš – šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumiem, kas jebkurā 
gadījumā atbilst PTO standartiem;  
(b) palīgiem maksājamo atalgojumu; Katra šķīrējtiesneša palīga vai palīgu atalgojuma kopsumma 
nepārsniedz 50  % no minētā šķīrējtiesneša atalgojuma;  
(c) procesa nor ises grafiku un  
(d) ad hoc  procedūras konfidenciālas informācijas aizsardzībai.  
Šķīrējtiesneši un Pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā.  
V. Rakstiski izklāsti  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1048  
 11. Prasītāja Puse savu rakstisko izklāstu iesniedz ne vēlāk kā 20  dienu laikā no šķīrējtiesas 
izveidošanas dienas. Atbildētāja Puse savu rakstisko izklāstu iesniedz ne vēlāk kā 20  dienu laikā no 
prasītājas Puses rakstiskā izklāsta iesniegšanas dienas.  
VI. Šķīrējtiesas darbība  
12. Šķīrējtiesas priekšsēdētājs v ada visas tās sanāksmes. Šķīrējtiesa var deleģēt savam 
priekšsēdētājam pilnvaras pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus.  
13. Ja vien šā nolīguma sestās I  sadaļā [Strīdu izšķiršana] vai šajā reglamentā nav paredzēts 
citādi, šķīrējtiesa var veikt sav u darbu jebkādā veidā, tostarp pa tālruni, ar faksa sūtījumiem vai ar 
datorsakariem.  
14. Šķīrējtiesas apspriedēs drīkst piedalīties vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesa var atļaut 
šādās apspriedēs piedalīties saviem palīgiem.  
15. Ikvienu lēmumu un ziņ ojumu sagatavo vienīgi pati šķīrējtiesa, un tā šo pienākumu nedeleģē.  
16. Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas šā nolīguma sestās daļas I  sadaļa 
[Strīdu izšķiršana] un tās pielikumi, šķīrējtiesa pēc apspriešanās ar Pusēm var pieņemt piemērotu 
procedūru, kura ir saderīga ar minētajiem noteikumiem.  
17. Ja šķīrējtiesa uzskata, ka ir nepieciešams mainīt kādu no procesuālajiem termiņiem, izņemot 
šā nolīguma sestās daļas I  sadaļā [Strīdu izšķiršana]  noteiktos termiņus, vai ka ir nepieciešam s veikt 
kādus citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā pēc apspriešanās ar Pusēm rakstiski 
informē Puses par nepieciešamo izmaiņu vai pielāgojumu un ieviešamā termiņa vai pielāgojumu 
iemesliem.   
VII. Aizstāšana  
18. Ja Puse uzskata, ka šķīrējt iesnesis neatbilst INST -X pielikuma (Šķīrējtiesnešu rīcības kodekss) 
prasībām un ka šā iemesla dēļ tas būtu jāaizstāj, šī Puse 15  dienu laikā, kopš tā ieguvusi pietiekamus 
pierādījumus, kas apliecina šķīrējtiesneša iespējamo neatbilstību minētā pielikuma p rasībām, par to 
informē otru Pusi.  
19. Puses apspriežas 15  dienu laikā pēc 18.  punktā minētā paziņojuma. Tās informē šķīrējtiesnesi 
par tā iespējamo neatbilstību un var pieprasīt šķīrējtiesnesim veikt pasākumus, lai labotu 
neatbilstību. Ja Puses vienojas,  tās var arī atcelt šķīrējtiesnesi un izraudzīt jaunu šķīrējtiesnesi 
saskaņā ar šā nolīguma sestās daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.15.  pantu (Šķīrējtiesas izveide) .  
20. Ja Puses nespēj vienoties par to, ka ir nepieciešams aizstāt šķīrējtiesnesi, izņemot šķīrējtiesas 
priekšsēdētāju, jebkura Puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas 
priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs.  
Ja šķīrējtiesas priekšsēdētājs konstatē, ka šķīrējtiesnesis neatbilst INST -X pielikuma (Šķīrē jtiesnešu 
rīcības kodekss) prasībām, jauno šķīrējtiesnesi izrauga saskaņā ar šā nolīguma sestās daļas I  sadaļas 
[Strīdu izšķiršana] INST.15.  pantu (Šķīrējtiesas izveide) . 
21. Ja Puses nevienojas par priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Puse v ar 
pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai vienam no atlikušajiem locekļiem, kas iekļauti 
saskaņā ar šā nolīguma sestās daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.27.  pantu (Šķīrējtiesnešu 
saraksti)  izveidotā priekšsēdētāju apakšsaraksta perso nu kopā.  Viņa vārdu un uzvārdu izlozē 
Partnerības padomes līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses vai priekšsēdētāja delegāts. Šīs 
izraudzītās personas lēmums par nepieciešamību aizstāt priekšsēdētāju ir galīgs.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1049  
 Ja šī persona konstatē, ka priekšsēdētājs ne atbilst INST -X pielikuma (Šķīrējtiesnešu rīcības kodekss) 
prasībām, jauno priekšsēdētāju izrauga saskaņā ar šā nolīguma sestās daļas I  sadaļas [Strīdu 
izšķiršana] INST.15.  pantu (Šķīrējtiesas izveide) . 
VIII. Sēdes  
22. Balstoties uz laika grafiku, kas notei kts saskaņā ar 10.  punktu, šķīrējtiesas priekšsēdētājs pēc 
apspriešanās ar Pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem informē Puses par sēdes datumu, laiku un vietu. 
Puse, kurā notiek sēde, šo informāciju publisko, ja vien sēde nav slēgta.  
23. Ja vien Puses nevienojas citādi, sēde notiek Londonā , ja prasītāja Puse ir Savienība, un 
Briselē, ja prasītāja Puse ir Apvienotā Karaliste. Atbildētāja Puse sedz izdevumus, kas saistīti ar sēdes 
loģistiku.  
24. Šķīrējtiesa var rīkot papildu sēdes, ja Puses  par to vienojas.  
25. Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku.  
26. Ja vien Puses nevienojas citādi, neatkarīgi no tā, vai sēde ir atklāta vai slēgta, tajā var 
piedalīties šādas personas:  
(a) Puses pārstāvji;  
(b) padomnieki;  
(c) palīgi un administratīvie darb inieki;  
(d) šķīrējtiesas tulki, tulkotāji un šķīrējtiesas referenti  un  
(e) eksperti , kurus nolēmusi pieaicināt šķīrējtiesa saskaņā ar šā nolīguma sestās daļas I  sadaļas 
[Strīdu izšķiršana] INST.26.  panta [Informācijas saņemšana] 2.  punktu.  
27. Katra Puse ne vēlāk  kā piecas dienas pirms šķīrējtiesas sēdes šķīrējtiesai un otrai Pusei 
iesniedz sarakstu ar to personu vārdiem un uzvārdiem, kuras attiecīgās Puses uzdevumā šķīrējtiesas 
sēdē mutvārdos sniegs argumentu vai cita veida izklāstu, un sarakstu ar citiem pārstāv jiem un 
padomniekiem, kuri piedalīsies šķīrējtiesas sēdē.  
28.  Šķīrējtiesas sēdes norise, kurā prasītājai Pusei un atbildētājai Pusei nodrošina vienādu laiku 
gan debašu, gan repliku sadaļā, ir šāda:  
Argumentu izklāsts  
(a) prasītājas Puses argumentu izklāsts;  
(b) atbildētājas Puses argumentu izklāsts.  
Argumentu atspēkošana  
(a) prasītājas Puses replika;  
(b) atbildētājas Puses replika.  
29. Sēdes laikā šķīrējtiesa var jebkurai no Pusēm jebkurā laikā uzdot jautājumus.  
30. Šķīrējtiesa organizē sēdes protokolēšanu un protokola no došanu Pusēm iespējami īsā laikā 
pēc sēdes. Puses var iesniegt piezīmes par protokolu, un šķīrējtiesa tās var ņemt vērā.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1050  
 31. Katra Puse 10  dienu laikā pēc sēdes dienas var iesniegt papildu rakstisku izklāstu par jebkuru 
jautājumu, kas radies sēdes laikā.  
IX.  Rakstiski jautājumi  
32. Šķīrējtiesa jebkurā procesa posmā vienai vai abām Pusēm var iesniegt rakstiskus jautājumus. 
Visu vienai Pusei iesniegto jautājumu kopiju sniedz otrai Pusei.  
33. Katra Puse sniedz otrai Pusei savu uz šķīrējtiesas jautājumiem sni egto atbilžu kopiju. Otrai 
Pusei ir iespēja piecu dienu laikā pēc šādas kopijas saņemšanas rakstveidā sniegt piezīmes par 
minētajām Puses atbildēm.  
X. Konfidencialitāte  
34. Katra Puse un šķīrējtiesa ievēro konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ko otr a Puse 
iesniegusi šķīrējtiesai un ko minētā otra Puse noteikusi par konfidenciālu. Ja Puse šķīrējtiesai iesniedz 
rakstisku izklāstu, kas ietver konfidenciālu informāciju, tā 15  dienu laikā iesniedz arī izklāstu bez šīs 
konfidenciālās informācijas, kas tiek  publiskots.  
35. Nekas šajā reglamentā neliedz Pusei publiskot savas nostājas izklāstus, ciktāl, atsaucoties uz 
otras Puses sniegto informāciju, tā neizpauž nekādu informāciju, ko otra Puse noteikusi par 
konfidenciālu.  
36. Attiecīgās šķīrējtiesas sēdes d aļas ir slēgtas, ja Puses izklāsti un argumenti ietver 
konfidenciālu informāciju. Ja šķīrējtiesas sēde ir slēgta, Puses ievēro sēdes konfidencialitāti.  
XI.  Ex parte  saziņa  
37. Šķīrējtiesa netiekas un nesazinās ar Pusi, neesot klāt otrai Pusei.  
38. Šķīrējtiesnesis neapspriež procesa priekšmetu ne ar vienu, ne ar abām Pusēm pārējo 
šķīrējtiesnešu prombūtnē.  
XII. Amicus curiae  izklāsti  
39. Ja vien Puses piecu dienu laikā no šķīrējtiesas izveidošanas dienas nevienojas citādi, 
šķīrējtiesa var pieņemt brīv prātīgus rakstiskus izklāstus no fiziskām personām, kas saistītas ar vienu 
Pusi, vai juridiskām personām, kuras dibinātas vienas Puses teritorijā un ir neatkarīga no Pušu 
valdībām, ar nosacījumu, ka:  
(a) šķīrējtiesa tos saņēmusi 10  dienu laikā no šķīrējtiesas izveidošanas dienas;  
(b) tie ir kodolīgi un, ieskaitot pielikumus, nekādā gadījumā nav garāki par 15  lappusēm ar dubulto 
atstatumu starp rindiņām;  
(c) tie ir tieši nozīmīgi šķīrējtiesas izskatāmajiem faktu vai tiesību jautājumiem;  
(d) tie ietver aprakstu par personu , kas iesniedz šo izklāstu, tai skaitā attiecībā uz fizisku 
personu  — valstspiederību, bet attiecībā uz juridisku personu  — dibināšanas vietu, darbības 
raksturu, juridisko statusu, vispārīgos mērķus un finansējuma avotus;  
(e) tajos ir konkretizēts, kādas ir a ttiecīgās personas intereses saistībā ar šķīrējtiesas procesu; un   
(f) tie ir sastādīti angļu valodā.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1051  
 40. Izklāstus nosūta Pusēm, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Puses var iesniegt šķīrējtiesai savas 
piezīmes 10  dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas dienas.   
41. Šķīrējtiesa savā ziņojumā uzskaita visus izklāstus, ko tā saņēmusi saskaņā ar 39.  punktu. 
Šķīrējtiesai nav pienākuma savā ziņojumā pievērsties šādi iesniegtajos izklāstos sniegtajai 
argumentācijai, tomēr, ja tā to dara, tā ņem vērā arī visas piezīmes, ko P uses sniegušas saskaņā ar 
40. punktu.  
XIII. Steidzamas lietas  
42. Šā nolīguma sestās daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.19.  pantā [Steidzama tiesvedība]  
minētajos steidzamajos gadījumos šķīrējtiesa pēc apspriešanās ar Pusēm pēc vajadzības pielāgo ša jā 
reglamentā minētos termiņus. Šķīrējtiesa informē Puses par šādiem pielāgojumiem.  
XIV. Rakstiskā un mutiskā tulkošana  
43. Lietas izskatīšanas valoda šķīrējtiesā ir angļu valoda. Šķīrējtiesas ziņojumi un lēmumi tiek 
pieņemti angļu valodā.   
44. Katra Puse  pati sedz izmaksas par to šķīrējtiesai iesniegto dokumentu tulkošanu, kas 
sākotnēji nav izstrādāti angļu valodā, kā arī izmaksas par mutisko tulkošanu, kas sēdes laikā ir 
vajadzīga tās pārstāvjiem vai padomniekiem.  
XV.  Citas procedūras  
48. Šajā reglament ā noteiktos termiņus pielāgo atbilstoši īpašajiem termiņiem, kas paredzēti 
šķīrējtiesas ziņojuma vai lēmuma pieņemšanai procesos, kuri paredzēti šā nolīguma sestās daļas 
I sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.22.  pantā (Samērīgs termiņš), INST.23.  pantā (Atbil stības 
pārskatīšana), INST.24.  pantā (Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi) un INST.25  pantā (Jebkura 
pasākuma, kas veikts, lai nodrošinātu atbilstību pēc pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļu 
pasludināšanas, pārbaude) . 
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1052  
 INST PIELIKUMS. ŠĶĪRĒJTIESNEŠU RĪCĪBAS KODEKSS  
I. Definīcijas  
 
1. Šajā rīcības kodeksā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “administratīvie darbinieki” attiecībā uz šķīrējtiesnesi ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša 
vadībā un p akļautībā, izņemot palīgus;  
 
(b) “šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas loceklis;  
 
(c) “palīgs” ir persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša iecelšanas noteikumiem veic izpēti vai palīdz 
minētajam šķīrējtiesnesim; un  
 
(d) “kandidāts” ir persona, kuras vārds un uzvārds ir iekļ auts šķīrējtiesnešu sarakstā, kas minēts šā 
nolīguma sestās daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.27.  pantā [Šķīrējtiesu saraksti] , vai kuras 
kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai par šķīrējtiesnesi saskaņā ar šā nolīguma sestās daļas 
I sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.15.  pantu [Šķīrējtiesas izveide] ; 
 
II.  Piemērojamie principi  
2. Lai ievērotu strīdu izšķiršanas mehānisma integritāti un objektivitāti, ikviens kandidāts un 
šķīrējtiesnesis:  
(a) iepazīstas ar šo rīcības kodeksu;  
 
(b) ir neatkarīgs un objektīvs;  
 
(c) izvairās no tiešiem vai netiešiem interešu konfliktiem;  
 
(d) nepieļauj nepiedienīgu uzvedību un nerada nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu;  
 
(e) rīkojas atbilstoši augstiem uzvedības normu standartiem un  
 
(f) neietekmējas no savtīgām interesēm, ārēja spied iena, politiskiem apsvērumiem, sabiedrības 
protestiem un lojalitātes pret vienu vai otru Pusi un bailēm no kritikas.  
3. Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem labumus, kas 
jebkādā veidā varētu ietekmēt vai radīt iespaidu, ka ietekmē viņa pienākumu pienācīgu izpildi.  
4. Šķīrējtiesnesis neizmanto savu amatu šķīrējtiesā, lai īstenotu kādas personīgas vai privātas 
intereses. Šķīrējtiesnesis atturas no darbībām, kas varētu radīt iespaidu, ka kāds viņu varētu 
ietekmēt.  
5. Šķīrē jtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālajām, 
personiskajām vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus.  
6. Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteres ētības iegūšanas, 
kas varētu iespaidot viņa objektivitāti vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma vai 
neobjektivitātes iespaidu.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1053  
 III. Informācijas sniegšanas pienākumi  
7. Pirms tiek akceptēta kandidāta iecelšana par šķīrējtiesnesi saskaņā ar šā nolīgu ma sestās 
daļas I  sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.15.  pantu [Šķīrējtiesas izveide] , kandidāts, kas tiek aicināts par 
šķīrējtiesnesi, sniedz informāciju par visām interesēm, attiecībām vai jautājumiem, kas varētu 
ietekmēt viņa neatkarību vai objektivitāti vai kas pamatoti varētu radīt iespaidu par nepiedienīgumu 
vai neobjektivitāti procesā. Šajā nolūkā kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādām 
interesēm, attiecībām un jautājumiem, tostarp finanšu interesēm, profesionālām interesēm, darba 
interes ēm vai ģimenes interesēm.  
8. Šā panta 7.  punktā minētais informācijas sniegšanas pienākums ir ilgstošs pienākums, kas 
paredz, ka šķīrējtiesnesis informē par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, kas varētu 
rasties jebkurā procesa stadijā.  
9. Tiklīd z kandidāts vai šķīrējtiesnesis uzzinājis par jautājumiem, kas attiecas uz šā rīcības 
kodeksa faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem, viņš par tiem visiem informē Partnerības padomi, 
lai Puses tos varētu apsvērt.  
IV. Šķīrējtiesnešu pienākumi  
10. Kad šķīrē jtiesneša iecelšana tiek akceptēta, šķīrējtiesnesis ir pieejams savu pienākumu 
veikšanai un visa procesa gaitā veic tos rūpīgi, godprātīgi, taisnīgi un uzcītīgi.  
11. Šķīrējtiesnesis izskata vienīgi tos jautājumus, kas izvirzīti procesa gaitā un kas ir nepi eciešami 
lēmuma pieņemšanai, un nedeleģē šo pienākumu nevienai citai personai.  
12. Šķīrējtiesnesis veic visus atbilstošos pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka viņa 
palīgi un administratīvie darbinieki ir informēti par šā rīcības kodeksa II, II I, IV un VI  daļā noteiktajiem 
pienākumiem un tos ievēro.  
V. Bijušo šķīrējtiesnešu pienākumi  
13. Ikviens bijušais šķīrējtiesnesis izvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu 
par to, ka viņš savu pienākumu veikšanā ir rīkojies neobjektīvi vai guvis labumu no šķīrējtiesas 
lēmuma.  
14. Ikviens bijušais šķīrējtiesnesis ievēro šā rīcības kodeksa VI  daļā minētos pienākumus.  
VI.  Konfidencialitāte  
15. Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž publiski nepieejamu informāciju, kas attiecas uz 
procesu vai kas iegūta procesā, kuram viņš ir iecelts. Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž un 
neizmanto šādu informāciju, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām  personām vai lai kaitētu citu 
personu interesēm.  
16. Šķīrējtiesnesis neizpauž šķīrējtiesas lēmumu vai tā daļas, pirms tas tiek publicēts saskaņā ar 
šā nolīguma sestās daļas I  sadaļu [Strīdu izšķiršana].  
17. Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž infor māciju par šķīrējtiesas apspriedēm vai kāda 
šķīrējtiesneša viedokli un nesniedz paziņojumus par procesu, kuram viņš iecelts, vai par jautājumiem, 
kas saistīti ar procesā aplūkojamo strīdu.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1054  
 VII.  Izdevumi  
18. Katrs šķīrējtiesnesis reģistrē un sniedz noslēgu mpārskatu par procesam veltīto laiku un par 
saviem izdevumiem, kā arī par savu palīgu un administratīvo darbinieku patērēto laiku un 
izdevumiem.  
 
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1055  
 PROTOKOLS PAR ADMINISTRATĪVO SADARBĪBU UN KRĀPŠANAS APKAROŠANU PIEVIENOTĀS 
VĒRTĪBAS NODOKĻA JOMĀ UN PAR SAVS TARPĒJU PALĪDZĪBU PRASĪJUMU PIEDZIŅĀ SAISTĪBĀ AR 
NODOKĻIEM UN NODEVĀM  
I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  
1. pants. Mērķis  
Šā protokola mērķis ir izveidot satvaru administratīvajai sadarbībai starp dalībvalstīm un Apvienoto 
Karalisti, lai to iestādes varētu palīdzēt cita citai nodrošināt atbilstību tiesību aktiem PVN jomā un 
aizsargāt PVN ieņēmumus, kā arī piedzīt prasījumus saistībā ar nodokļiem un nodevām.  
2. pants. Darbības joma  
1. Šis protokols paredz noteikumus un procedūras, kā sadarboties:  
(a) lai apmainīt os ar jebkādu informāciju, kas varētu palīdzēt pareizi aprēķināt PVN, uzraudzīt 
pareizu PVN piemērošanu un cīnīties pret krāpšanu PVN jomā; un  
(b) lai piedzītu : 
i) prasības saistībā ar PVN, muitas nodokļiem un akcīzes nodokļiem, ko iekasē valsts vai 
tās terito riālās vai administratīvās apakšvienības, izņemot vietējās iestādes, vai ko 
iekasē šo dalībvalstu vai apakšvienību vārdā, vai ko iekasē Savienības vārdā ; 
ii) administratīvos sodus, soda naudas, maksas un uzrēķinus saistībā ar i  punktā 
minētajiem prasījumie m, ko uzlikušas administratīvās iestādes, kuru kompetencē ir 
iekasēt attiecīgos nodokļus vai nodevas vai veikt ar to saistītās administratīvās 
izmeklēšanas, vai ko ir apstiprinājušas administratīvās vai tiesu struktūras pēc minēto 
administratīvo iestāžu pi eprasījuma; un  
iii) procentus un izmaksas, kas saistīti ar i) un ii)  punktā minētajiem prasījumiem.  
2. Šis protokols neietekmē to, kā tiek piemēroti noteikumi par administratīvo sadarbību, 
krāpšanas apkarošanu PVN jomā un palīdzību prasījumu piedziņā starp  dalībvalstīm.  
3. Šis protokols neietekmē to, kā tiek piemēroti noteikumi par savstarpēju palīdzību 
krimināllietās.  
3. pants. Definīcijas  
Šajā protokolā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “administratīvā izmeklēšana” ir visas kontroles, pārbaudes un citas darbības, ko valstis veic, 
pildot savus pienākumus, lai nodrošinātu PVN jomas tiesību aktu pareizu piemērošanu;  
(b) “pieteikuma iesniedzēja iestāde” ir valsts centrālais koordinācijas birojs vai koordinācijas 
departaments, kurš iesniedz pieprasījumu saskaņā ar  III sadaļu [Palīdzība piedziņā];  
(c) “automatizēta apmaiņa” ir iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana citai valstij 
bez iepriekšēja pieprasījuma;  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1056  
 (d) “izmantojot elektroniskus līdzekļus” nozīmē  — izmantojot datu elektroniskās apstrādes 
(ietverot datu saspiešanu) un uzglabāšanas iekārtas, izmantojot vadus, radioraidīšanu, 
optiskās tehnoloģijas vai citus elektromagnētiskus līdzekļus;  
(e) “CCN/CSI tīkls” ir kopējā platforma, kas balstīta uz kopējo sakaru tīklu (“CCN”) un kopējo 
sistēmu saskarni (“CSI”), kuru Savienība izveidojusi, lai nodrošinātu, ka visa informācija starp 
kompetentajām nodokļu iestādēm tiek nosūtīta, izmantojot elektroniskus līdzekļus.  
(f) “centrālais koordinācijas birojs” ir birojs, kuram saskaņā ar 4. panta [Organizācija] 2. punktu ir 
uzticēta galvenā atbildība par saziņu II  sadaļas [Administratīvā sadarbība un ar PVN saistītas 
krāpšanas apkarošana] vai III  sadaļas [Palīdzība piedziņā] piemērošanas vajadzībām;  
(g) “kompetentā iestāde” ir iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar 4.  panta [Organizācija ] 1. punktu;  
(h) “atbildīgā amatpersona” ir jebkura amatpersona, kas ir iecelta, ievērojot 4.  panta 
[Organizācija]  4.  punktu, un kas var veikt tiešu informācijas apmaiņu saskaņā ar II  sadaļu 
[Administratīvā sadarbība un ar PVN saistītas krāpšanas apkarošana];  
(i) “muitas nodokļi” ir nodoklis, kas maksājams par precēm, kuras ieved katras Puses muitas 
teritorijā vai izved no tās saskaņā ar attiecīgās Puses muitas tiesību aktos izklāstītajiem 
noteikumiem;  
(j) “akcīzes nodokļi” ir nodokļi un maksas, kas definēti kā tādi t ās valsts tiesību aktos, kurā 
atrodas pieteikuma iesniedzēja iestāde;  
(k) “koordinācijas departaments” ir jebkurš birojs, kurš nav centrālais koordinācijas birojs un kurš 
izraudzīts saskaņā ar 4.  panta [Organizācija] 3.  punktu, lai pieprasītu vai sniegtu savst arpēju 
palīdzību saskaņā ar II  sadaļu [Administratīvā sadarbība un ar PVN saistītas krāpšanas 
apkarošana] vai III  sadaļu [Palīdzība piedziņā];  
(l) “persona” ir jebkura persona, kas definēta šā nolīguma otrās daļas XVII  sadaļas [CITI 
NOTEIKUMI] OTH.1.  panta l)  punktā 147. 
(m) “pieprasījuma saņēmēja iestāde” ir centrālais koordinācijas birojs, koordinācijas departaments 
vai attiecībā uz sadarbību II  sadaļas [Administratīvā sadarbība un ar PVN saistītas krāpšanas 
apkarošana] ietvaros  — atbildīgā amatpersona, kas saņem pi eprasījumu no pieprasītājas 
iestādes vai pieteikuma iesniedzējas iestādes;  
(n) “pieprasītāja iestāde” ir centrālais koordinācijas birojs, koordinācijas departaments vai jebkura 
atbildīgā amatpersona, kas iesniedz palīdzības pieprasījumu saskaņā ar II  sadaļu 
[Administratīvā sadarbība un ar PVN saistītas krāpšanas apkarošana] kompetentās iestādes 
vārdā;  
                                                            
147 Lielākai noteiktībai un jo īpaši šajā protokolā tiek saprasts, ka jēdziens “persona” ietver ikvienu personu 
apvienību, kurai nav juridiskas personas statusa, bet kura saskaņā ar piem ērojamajiem tiesību aktiem atzīta par 
tiesīgu veikt juridiskas darbības. Tas ietver arī visus pārējos jebkāda rakstura un formas juridiskos veidojumus, 
kas ir vai nav juridiskas personas un kas veic darījumus, kuri ir apliekami ar PVN, vai kas ir atbildīgi  par šā 
protokola 2.  panta [Darbības joma] 1.  punkta b)  apakšpunktā minēto prasījumu samaksu.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1057  
 (o) “vienlaicīga kontrole” ir koordinēta pārbaude, kuras gaitā pārbauda nodokļa maksātāja vai 
vismaz divu savā starpā saistītu nodokļa maksātāju nodokļa situāciju un kuru organizē vismaz 
divas valstis ar kopīgām vai papildinošām interesēm;  
(p) “Specializētā komiteja” ir Tirdzniecības specializētā komiteja administratīvajai sadarbībai PVN 
un nodokļu un nodevu piedziņas jomā;  
(q) “spontāna apmaiņa” ir nesistemātiska informācija s paziņošana citai valstij jebkurā brīdī un bez 
iepriekšēja pieprasījuma;  
(r) “valsts” ir dalībvalsts vai Apvienotā Karaliste atkarībā no konteksta;  
(s) “trešā valsts” ir valsts, kas nav ne dalībvalsts, ne Apvienotā Karaliste;  
(t) “PVN” ir pievienotās vērtības nodokli s nozīmē, kas lietota Padomes Direktīvā 2006/112/EK par 
kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu attiecībā uz Savienību, un pievienotās vērtības 
nodoklis nozīmē, kas lietota 1994.  gada Pievienotās vērtības aktā  attiecībā uz Apvienoto 
Karalisti.  
4. pants. Organizācija  
1.  Katra valsts izrauga kompetento iestādi, kura ir atbildīga par šā protokola piemērošanu.  
2. Katra valsts izrauga:  
(a) vienu centrālo koordinācijas biroju, kuram ir uzticēta galvenā atbildība par šā protokola 
II sadaļas [Administratīv ā sadarbība un ar PVN saistītas krāpšanas apkarošana] piemērošanu, 
un 
(b) vienu centrālo koordinācijas biroju, kuram ir uzticēta galvenā atbildība par šā protokola 
III sadaļas [Palīdzība piedziņā] piemērošanu.  
3. Katra kompetentā iestāde tieši vai deleģējot var izraudzīt:  
(a) koordinācijas departamentus tiešai informācijas apmaiņai saskaņā ar šā protokola II  sadaļu 
[Administratīvā sadarbība un ar PVN saistītas krāpšanas apkarošana];  
(b) koordinācijas departamentus  šā protokola III  sadaļā [Palīdzība piedziņā]  paredzēt ās 
savstarpējās palīdzības pieprasīšanai vai sniegšanai atbilstoši to īpašajai teritoriālajai vai 
darbības kompetencei.  
4. Katra kompetentā iestāde tieši vai deleģējot var iecelt atbildīgās amatpersonas, kuras var 
veikt tiešu apmaiņu ar informāciju, pamato joties uz šā protokola II  sadaļu [Administratīvā sadarbība 
un ar PVN saistītas krāpšanas apkarošana].  
5. Katrs centrālais koordinācijas birojs uztur atjauninātu sarakstu ar koordinācijas 
departamentiem un atbildīgajām amatpersonām un dara to pieejamu pārēj iem centrālajiem 
koordinācijas birojiem.  
6. Ja koordinācijas departaments vai atbildīgā amatpersona nosūta vai saņem palīdzības 
pieprasījumu saskaņā ar šo protokolu, tie par to informē savu centrālo koordinācijas biroju.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1058  
 7. Ja centrālais koordinācijas biro js, koordinācijas departaments vai atbildīgā amatpersona 
saņem savstarpējās palīdzības pieprasījumu, kurā lūgts veikt darbības ārpus tā kompetences, tas šo 
pieprasījumu nekavējoties nosūta kompetentajam centrālajam koordinācijas birojam vai 
koordinācijas d epartamentam un par to informē pieprasītāju iestādi vai pieteikuma iesniedzēju 
iestādi. Šādā gadījumā 8.  pantā [Termiņš informācijas sniegšanai] noteiktais termiņš sākas nākamajā 
dienā pēc palīdzības pieprasījuma nosūtīšanas kompetentajam centrālajam koord inācijas birojam vai 
kompetentajam koordinācijas departamentam.  
8. Katra Puse viena mēneša laikā no šā nolīguma parakstīšanas informē Specializēto komiteju  
par savām kompetentajām iestādēm šā protokola nolūkiem un nekavējoties informē par visām 
izmaiņām, k as saistītas ar šīm kompetentajām iestādēm. Specializētā komiteja  atjaunina kompetento 
iestāžu sarakstu.  
5. pants. Pakalpojumu līmeņa nolīgums  
Saskaņā ar Specializētās komitejas noteikto procedūru noslēdz pakalpojumu līmeņa nolīgumu, ar ko 
nodrošina tehnis ko kvalitāti un kvantitāti pakalpojumiem, kuru mērķis ir nodrošināt sakaru un 
informācijas apmaiņas sistēmu darbību.  
6. pants. Konfidencialitāte  
1. Visu informāciju, ko valsts ieguvusi saskaņā ar šo protokolu, uzskata par konfidenciālu un 
aizsargā tādā paš ā veidā kā informāciju, kas iegūta saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.  
 2. Šādu informāciju var izpaust personām vai iestādēm (tostarp tiesām un administratīvajām 
vai uzraudzības struktūrām), uz kurām attiecas PVN jomas tiesību aktu piemērošana, un PVN 
pareizas aprēķināšanas nolūkā, kā arī izpildes pasākumu piemērošanas nolūkā, ieskaitot piedziņu vai 
piesardzības pasākumus saistībā ar 2.  panta [Darbības joma] 1.  punkta b)  apakšpunktā minētajiem 
prasījumiem.  
3. Informāciju, kas minēta šā panta 1.  punktā, var izmantot arī citu nodokļu aprēķināšanai un 
piemērošanai, tostarp piedziņai vai piesardzības pasākumiem, attiecībā uz prasījumiem, kas saistīti ar 
obligātajām sociālā nodrošinājuma iemaksām. Ja informācija, ar kuru notikusi apmaiņa, atklāj vai 
palīdz pierādīt, ka pastāv nodokļu tiesību aktu pārkāpumi, to var izmantot arī administratīvu vai 
kriminālu sankciju uzlikšanai. Informāciju var izmantot tikai 2.  punktā minētās personas vai iestādes 
un arī tad tikai šā punkta iepriekšējos teikumos noteiktaj iem nolūkiem. Tās to var izpaust atklātās 
tiesas sēdēs vai tiesu nolēmumos.  
4. Neatkarīgi no 1. un 2.  punkta valsts, kas sniedz informāciju, pamatojoties uz motivētu 
pieprasījumu, ļauj valstij, kura saņem informāciju, to izmantot citiem nolūkiem nekā tie, kas minēti 
2. panta [Darbības joma] 1.  punktā, ja informācijas sniedzējas valsts tiesību aktos ir paredzēta 
informācijas izmantošana līdzīgiem nolūkiem. Pieprasījuma saņēmēja iestāde šādu pieprasījumu 
pieņem vai noraida viena mēneša laikā.  
5. Ziņojumus, pa ziņojumus un jebkādus citus dokumentus vai apliecinātas to kopijas vai 
izrakstus no tiem, ko valsts ieguvusi, saņemot šajā protokolā paredzēto palīdzību, minētajā valstī var 
izmantot par pierādījumu uz tāda paša pamata kā dokumentus, ko sniegusi cita minēt ās valsts 
iestāde.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1059  
 6. Informāciju, ko viena valsts ir sniegusi citai valstij, pēdējā minētā valsts var nosūtīt citai valstij 
ar tās kompetentās iestādes iepriekšēju atļauju, no kuras šī informācija nākusi. Informācijas 
izcelsmes valsts var iebilst pret šād u dalīšanos ar informāciju desmit darbdienu laikā no dienas, kad 
tā saņēmusi ziņu no valsts, kura vēlas dalīties ar informāciju.  
7. Informāciju, kas iegūta saskaņā ar šo protokolu, valstis var nosūtīt trešām valstīm, ievērojot 
šādus nosacījumus:  
(a) informācij as nosūtīšanai ir piekritusi kompetentā iestāde, no kuras šī informācija nākusi; un  
(b) nosūtīšanu atļauj vienošanās par palīdzību starp valsti, kas nosūta informāciju, un  attiecīgo 
trešo valsti.  
8. Ja valsts saņem informāciju no trešās valsts, valstis var apm ainīties ar šo informāciju, ciktāl to 
pieļauj vienošanās par palīdzību ar konkrēto trešo valsti.  
9. Ikviena valsts nekavējoties informē pārējās iesaistītās valstis par visiem konfidencialitātes 
pārkāpumiem un visām pēc tam uzliktajām sankcijām un koriģējoš ām darbībām.  
10. Personas, ko noteiktā kārtībā akreditējusi Eiropas Komisijas drošības akreditācijas iestāde, 
šai informācijai var piekļūt tikai tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai apkoptu, uzturētu un izstrādātu 
Eiropas Komisijas uzturētās elektroniskās sistēmas, ko valstis izmanto šā protokola īstenošanai.  
II SADAĻA. ADMINISTR ATĪVĀ SADARBĪBA UN A R PVN SAISTĪTAS KRĀP ŠANAS APKAROŠANA  
Pirmā nodaļa. Informācijas apmaiņa pēc pieprasījuma  
7. pants. Informācijas apmaiņa un administratīvās izmeklēšanas  
1. Pieprasījuma saņēmēja iestāde 2. panta [Darbības joma] 1.  punkta a)  apakšpunktā minēto 
informāciju, ieskaitot jebkādu informāciju, kas attiecas uz kādu konkrētu gadījumu vai vairākiem 
konkrētiem gadījumiem, paziņo pēc pieprasītājas iestādes pieprasījuma.  
2. Lai nosūtītu 1.  punktā minēto informāciju, pieprasījuma saņēmēja iestāde organizē jebkādu 
administratīvo izmeklēšanu veikšanu, kas vajadzīgas šādas informācijas iegūšanai.  
3. Pieprasījumā, kas minēts 1.  punktā, var būt iekļauts pamatots pieprasījums uzs ākt īpašu 
administratīvo izmeklēšanu. Pieprasījuma saņēmēja iestāde uzsāk administratīvo izmeklēšanu, 
vajadzības gadījumā apspriežoties ar pieprasītāju iestādi. Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde uzskata, 
ka administratīvā izmeklēšana nav vajadzīga, tā nekav ējoties paziņo pieprasītājai iestādei attiecīgos 
iemeslus.  
4. Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde atsakās veikt administratīvu izmeklēšanu attiecībā uz 
summām, ko ir deklarējis nodokļa maksātājs, kas veic uzņēmējdarbību pieprasījuma saņēmējas 
iestādes valstī,  vai summām, kuras tam būtu bijis jādeklarē saistībā ar preču piegādēm vai 
pakalpojumu sniegšanu un preču importu, ko veicis šis nodokļa maksātājs un kas ir apliekami ar 
nodokli pieprasītājas iestādes valstī, pieprasījuma saņēmēja iestāde sniedz pieprasīju ma iesniedzējai 
iestādei vismaz visu attiecīgo piegāžu un importa datumus un vērtības, ko nodokļa maksātājs veicis 
pieprasītājas iestādes valstī iepriekšējo divu gadu laikā, ja vien pieprasījuma saņēmēja iestādei 
neglabā vai saskaņā ar valsts tiesību aktie m tai netiek prasīts glabāt šo informāciju.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1060  
 5. Lai iegūtu vajadzīgo informāciju vai lai veiktu pieprasīto administratīvo izmeklēšanu, 
pieprasījuma saņēmēja iestāde vai administratīvā iestāde, pie kuras tā vēršas, darbojas tā, it kā tā 
rīkotos pati savā vār dā vai pēc citas iestādes pieprasījuma savā valstī.  
6. Pieprasījuma saņēmēja iestāde pēc pieprasītājas iestādes pieprasījuma tai paziņo visu 
atbilstīgo informāciju, ko tā iegūst vai kas ir tās rīcībā, kā arī administratīvu izmeklēšanu rezultātus 
ziņojumu, paziņojumu un jebkādu citādu dokumentu veidā vai arī apliecinātus šo dokumentu kopijas 
vai izrakstus no tiem.  
7. Dokumentu oriģinālus iesniedz tikai tad, ja tas nav pretrunā pieprasījuma saņēmējas iestādes 
valstī spēkā esošajiem noteikumiem.  
8. pants. Term iņš informācijas sniegšanai  
1. Pieprasījuma saņēmēja iestāde sniedz 7.  pantā minēto informāciju iespējami drīz un ne vēlāk 
kā 90  dienas pēc pieprasījuma saņemšanas dienas. Tomēr, ja pieprasījuma saņēmējas iestādes rīcībā 
jau ir  šāda informācija, termiņu sa mazina uz laikposmu, kas nav ilgāks par 30  dienām.  
2. Konkrētos īpašos gadījumos pieprasītāja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde var 
vienoties par termiņiem, kas atšķiras no 1.  punktā paredzētajiem.  
3. Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde uz pieprasījumu  nevar atbildēt līdz 1. un 2. punktā minētā 
termiņa beigām, tā nekavējoties rakstiski informē pieprasītāju iestādi par iemesliem, kuru dēļ to 
nevar izdarīt, un laiku, kad tā varētu sniegt atbildi.  
Otrā nodaļa. Informācijas apmaiņa bez iepriekšēja pieprasīj uma  
9. pants. Informācijas apmaiņas veidi  
Informācijas apmaiņa bez iepriekšēja pieprasījuma ir vai nu 10.  pantā paredzētā spontānā apmaiņa, 
vai 11.  pantā paredzētā automātiskā apmaiņa.  
10. pants. Spontāna informācijas apmaiņa  
Valsts kompetentā iestāde bez iepriekšēja pieprasījuma nosūta citas valsts kompetentajai iestādei 
2. panta [Darbības joma] 1.  punkta a)  apakšpunktā minēto informāciju, kas tai ir zināma un nav 
nosūtīta 11.  pantā [Automatizēta informācijas apmaiņa] minētajā automatizētajā apmaiņā, šādos  
gadījumos:  
(a) ja nodokļa uzlikšana ir paredzēta citā valstī un ir vajadzīga informācija, lai nodrošinātu minētās 
valsts kontroles sistēmas efektivitāti;  
(b) ja valstij ir pamats uzskatīt, ka otrā valstī ir noticis vai varētu būt noticis tiesību aktu 
pārkāpums PV N jomā;  
(c) ja otrā valstī pastāv nodokļa zaudējumu risks.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1061  
 11. pants. Automatizēta informācijas apmaiņa  
1. Informācijas kategorijas, uz ko attiecas automatizētā apmaiņa, nosaka Specializētā komiteja 
saskaņā ar 39.  pantu [Tirdzniecības specializētā komiteja adm inistratīvajai sadarbībai PVN un 
nodokļu un nodevu piedziņas jomā].  
2. Valsts var atturēties no dalības vienas vai vairāku 1.  punktā minēto informācijas kategoriju 
automatizētā apmaiņā, ja informācijas vākšana šādai apmaiņai prasītu uzlikt PVN maksātājiem 
jaunus pienākumus vai ja tas minētajai valstij radītu nesamērīgu administratīvo slogu.  
3. Katra valsts rakstiski informē Specializēto komiteju par savu lēmumu, kas pieņemts saskaņā 
ar iepriekšējo punktu.  
Trešā nodaļa. Citi sadarbības veidi  
12. pants. Admin istratīvais paziņojums  
1. Pieprasījuma saņēmēja iestāde pēc pieprasītājas iestādes pieprasījuma un saskaņā ar 
noteikumiem, kas reglamentē līdzīgu instrumentu un lēmumu paziņošanu pieprasījuma saņēmējas 
iestādes valstī, informē visu to instrumentu un lēmumu  adresātus, kuri nosūtīti no pieprasītājām 
iestādēm un kuri attiecas uz PVN jomas tiesību aktu piemērošanu pieprasītājas iestādes valstī.  
2. Paziņošanas pieprasījumos, kuros minēts paziņojamā instrumenta vai lēmuma priekšmets, 
norāda vārdu/nosaukumu, adres i un jebkuru citu adresāta identificēšanai vajadzīgu informāciju.  
3. Pieprasījuma saņēmēja iestāde nekavējoties informē pieprasītāju iestādi par savu atbildi uz 
paziņošanas pieprasījumu un jo īpaši tai paziņo dienu, kad lēmums vai instruments paziņots 
adre sātam.  
13. pants. Klātbūtne administratīvos birojos un piedalīšanās administratīvā izmeklēšanā  
1. Ja panākta vienošanās starp pieprasītāju iestādi un pieprasījuma saņēmēju iestādi un 
saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas iestādes noteikto kārtību pieprasījuma saņēmēja iestāde var 
atļaut pieprasītājas iestādes pilnvarotām amatpersonām atrasties pieprasījuma saņēmējas iestādes 
birojos vai kādā citā vietā, kur minētās iestādes veic savus pienākumus, lai apmainītos ar 2.  panta 
[Darbības joma] 1.  punkta a)  apakšpunk tā minēto informāciju. Ja pieprasītā informācija ir 
dokumentos, kam pieprasījuma saņēmējas iestādes amatpersonas var piekļūt, pieprasītājas iestādes 
amatpersonām pēc pieprasījuma izsniedz to kopijas.  
2. Ja panākta vienošanās starp pieprasītāju iestādi un p ieprasījuma saņēmēju iestādi un 
saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas iestādes noteikto kārtību pieprasījuma saņēmēja iestāde var 
atļaut pieprasītājas iestādes pilnvarotām amatpersonām būt klāt pieprasījuma saņēmējas iestādes 
valsts teritorijā veiktās administ ratīvajās izmeklēšanās, lai apmainītos ar 2.  panta [Darbības joma] 
1. punkta a)  apakšpunktā minēto informāciju. Šādas administratīvās izmeklēšanas veic tikai un vienīgi 
pieprasījuma saņēmējas iestādes amatpersonas. Pieprasītājas iestādes amatpersonas neīst eno 
pārbaudes veikšanas pilnvaras, kuras ir uzticētas pieprasījuma saņēmējas iestādes amatpersonām. 
Tomēr ar pieprasījuma saņēmējas iestādes amatpersonu starpniecību un vienīgi nolūkā veikt 
administratīvu izmeklēšanu tām var būt piekļuve tām pašām telpām u n dokumentiem, kuriem var 
piekļūt pieprasījuma saņēmējas iestādes amatpersonas.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1062  
 3. Ja panākta vienošanās starp pieprasītājām iestādēm un pieprasījuma saņēmēju iestādi un 
saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas iestādes noteikto kārtību pieprasītāju iestāžu pilnv arotas 
amatpersonas var piedalīties pieprasījuma saņēmējas valsts teritorijā veiktās administratīvajās 
izmeklēšanās, lai vāktu un apmainītos ar 2.  panta [Darbības joma] 1.  punkta a)  apakšpunktā minēto 
informāciju. Šādas administratīvas izmeklēšanas piepras ītāju un pieprasījuma saņēmēju iestāžu 
amatpersonas veic kopīgi un pieprasījuma saņēmējas valsts vadībā un saskaņā ar tās tiesību aktiem. 
Pieprasītāju iestāžu amatpersonām ir piekļuve tām pašām telpām un dokumentiem, kuriem var 
piekļūt pieprasījuma saņēmēj as iestādes amatpersonas, un tās var iztaujāt nodokļa maksātājus tādā 
mērā, kādā pieprasījuma saņēmējas valsts tiesību aktos tas ir atļauts tās amatpersonām.  
Ja pieprasījuma saņēmējas valsts tiesību aktos tas ir atļauts, pieprasītāju valstu amatpersonas īs teno 
tādas pašas pārbaudes pilnvaras, kādas ir uzticētas pieprasījuma saņēmējas valsts amatpersonām.  
Pieprasītāju iestāžu amatpersonu pārbaudes pilnvaras tiek īstenotas tikai tam, lai veiktu 
administratīvo izmeklēšanu.  
Ja panākta vienošanās starp pieprasīt āju iestādi un pieprasījuma saņēmēju iestādi un saskaņā ar 
pieprasījuma saņēmējas iestādes noteikto kārtību iesaistītās iestādes var sagatavot kopīgu 
izmeklēšanas ziņojumu.  
4. Pieprasītājas iestādes amatpersonām, kuras atrodas citā valstī saskaņā ar 1., 2.  un 3. punktu, 
vienmēr jāspēj uzrādīt rakstisku pilnvarojumu, kas apliecina to identitāti un oficiālo statusu.  
14. pants. Vienlaicīga kontrole  
1. Valstis var vienoties veikt vienlaicīgu kontroli ikreiz, kad tās uzskata, ka šāda kontrole ir 
efektīvāka nekā tikai vienas valsts veikta kontrole.  
2. Valsts neatkarīgi identificē nodokļa maksātājus, kurus tā paredzējusi ierosināt vienlaicīgas 
kontroles veikšanai. Minētās valsts kompetentā iestāde paziņo attiecīgo pārējo valstu 
kompetentajām iestādēm gadījumus, kur os ierosināts veikt vienlaicīgu kontroli. Tā savu izvēli pēc 
iespējas pamato, sniedzot informāciju, kas tai likusi pieņemt šādu lēmumu. Tā norāda laikposmu, 
kurā šāda kontrole būtu jāveic.  
3. Kompetentā iestāde, kas saņem priekšlikumu par vienlaicīgu kontr oli, sadarbības iestādei 
apstiprina savu piekrišanu vai paziņo pamatotu atteikumu principā divu nedēļu laikā pēc 
priekšlikuma saņemšanas, bet ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc priekšlikuma saņemšanas.  
4. Katra attiecīgā kompetentā iestāde ieceļ pārstāvi, kas ir atbildīgs par kontroles operācijas 
uzraudzību un koordinēšanu.  
Ceturtā nodaļa. Vispārīgi noteikumi  
15. pants. Nosacījumi par informācijas apmaiņu  
1. Pieprasījuma saņēmēja iestāde pieprasītājai iestādei sniedz 2.  panta [Darbības joma] 
1. punkta a)  apakšpunktā minēto informāciju vai   nosūta 12.  pantā [Administratīvais paziņojums] 
minēto administratīvo paziņojumu ar šādiem nosacījumiem:  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1063  
 (a) pieprasītājas iestādes informācijas pieprasījumi vai administratīvie paziņojumi to skaita vai 
rakstura dēļ minētajai p ieprasījuma saņēmējai iestādei neuzliek nesamērīgu administratīvu 
slogu; un  
(b) pieprasītāja iestāde ir pilnībā izmantojusi parastos informācijas avotus, kurus tā konkrētajos 
apstākļos būtu varējusi izmantot,  lai iegūtu pieprasīto informāciju, vai pasākumus, kurus tā 
pamatoti varētu veikt, lai nosūtītu pieprasīto administratīvo paziņojumu, neapdraudot vēlamā 
rezultāta sasniegšanu.  
2. Šis protokols neuzliek pienākumu veikt izmeklēšanas vai sniegt informāciju par konkrētu 
gadījumu, ja tās valsts normatīvie akti vai administratīvā prakse, kurai informācija būtu jāsniedz, 
neatļauj minētajai valstij veikt šādas izmeklēšanas vai vākt vai izmantot šādu informāciju  pati saviem 
nolūkiem.  
3. Pieprasījuma saņēmēja iestāde var atteikt informācijas sniegšanu, ja pieprasītāj a iestāde 
juridisku iemeslu dēļ nespēj sniegt līdzīgu informāciju. Pieprasījuma saņēmēja iestāde informē 
Specializēto komiteju par atteikuma iemesliem.  
4. Informācijas sniegšanu var atteikt, ja tās dēļu tiktu atklāts komercnoslēpums, rūpniecisks vai 
dienes ta noslēpums vai komercprocess vai ja informācijas atklāšana būtu pretrunā sabiedriskajai 
kārtībai.  
5. Šā panta 2., 3. un 4. punkts nekādā gadījumā nedod pieprasījuma saņēmējai iestādei tiesības 
atteikt informācijas sniegšanu tikai tāpēc, ka šī informācija  ir bankas, citas finanšu iestādes, pārstāvja 
vai personas, kas darbojas kā aģents vai fiduciārs, rīcībā, vai tāpēc, ka informācija saistīta ar 
īpašumtiesību interesēm kādā juridiskā personā.  
6. Pieprasījuma saņēmēja iestāde informē pieprasītāju iestādi pa r palīdzības pieprasījuma 
atteikuma iemesliem.  
16. pants. Atsauksme  
Ja kompetentā iestāde sniedz informāciju saskaņā ar 7.  pantu [Informācijas apmaiņa un 
administratīvās izmeklēšanas] vai 10.  pantu [Spontāna informācijas apmaiņa], tā var pieprasīt, lai 
kompetentā iestāde, kas saņem informāciju, sniegtu atsauksmi par šo informāciju. Ja šāds 
pieprasījums tiek izteikts, tad kompetentā iestāde, kas saņem informāciju, neskarot savā valstī 
piemērojamos noteikumus par nodokļu slepenību un datu aizsardzību, ar n oteikumu, ka tas šai 
iestādei nerada nesamērīgu administratīvo slogu, iespējami drīz nosūta atsauksmi.  
17. pants. Valoda  
Palīdzības pieprasījumus, ieskaitot paziņošanas pieprasījumus un pievienotos dokumentus, sagatavo 
jebkurā valodā, par kuru pieprasītāja  iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde ir vienojušās.  
18. pants. Statistikas dati  
1. Līdz katra gada 30.  jūnijam Puses, izmantojot elektroniskus līdzekļus, Specializētajai 
komitejai paziņo statistikas datus par šīs sadaļas piemērošanu.  
2. To statistikas  datu saturu un formātu, kas jāpaziņo saskaņā ar 1.  punktu, nosaka Specializētā 
komiteja.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1064  
 19. pants. Standarta veidlapas un saziņas līdzekļi  
1. Visu saskaņā ar 7.  pantu [Informācijas apmaiņa un administratīvās izmeklēšanas], 10.  pantu 
[Spontāna informācija s apmaiņa], 11.  pantu [Automatizēta informācijas apmaiņa], 12.  pantu 
[Administratīvais paziņojums] un 16.  pantu [Atsauksme] paziņoto informāciju un saskaņā ar 
18. pantu [Statistikas dati] paziņoto statistiku sniedz, izmantojot standarta veidlapu, kas minēt a 
39. panta [Tirdzniecības specializētā komiteja administratīvajai sadarbībai PVN un nodokļu un 
nodevu piedziņas jomā] 2.  punkta d)  apakšpunktā, izņemot 6.  panta [Konfidencialitāte] 7. un 
8. punktā minētos gadījumus, vai īpašos gadījumos, kad attiecīgās ko mpetentās iestādes uzskata 
citus drošus līdzekļus par piemērotākiem un piekrīt šos līdzekļus izmantot.  
2. Standarta veidlapas, ciktāl iespējams, nosūta, izmantojot elektroniskus līdzekļus.  
3. Ja pieprasījums nav iesniegts, izmantojot tikai elektroniskās si stēmas, pieprasījuma saņēmēja 
iestāde nekavējoties un katrā ziņā ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā no saņemšanas, izmantojot 
elektroniskus līdzekļus, apstiprina pieprasījuma saņemšanu.  
4. Ja kāda iestāde ir saņēmusi pieprasījumu vai informāciju, kas tai na v paredzēta, tā 
nekavējoties un katrā ziņā ne vēlāk kā piecu darbdienu laikā no saņemšanas, izmantojot 
elektroniskus līdzekļus, nosūta ziņojumu sūtītājam.  
5. Kamēr specializētā komiteja nav pieņēmusi 39.  panta [Tirdzniecības specializētā komiteja 
administr atīvajai sadarbībai PVN un nodokļu un nodevu piedziņas jomā] 2.  punktā minētos lēmumus, 
kompetentās iestādes izmanto šā protokola pielikumā izklāstītos noteikumus, ieskaitot standarta 
veidlapas.  
III SADAĻA. PALĪDZĪB A PIEDZIŅĀ  
Pirmā nodaļa. Informācijas apmaiņa  
20. pants. Informācijas pieprasījums  
1. Pieprasījuma saņēmēja iestāde pēc pieteikuma iesniedzējas iestādes pieprasījuma sniedz 
visu informāciju, kas ir prognozējami svarīga pieteikuma iesniedzējai iestādei, veicot tās prasījumu 
piedziņu saskaņā ar 2. panta [Darbības joma] 1.  punkta b)  apakšpunktu. Informācijas pieprasījumā 
iekļauj vārdu, uzvārdu / nosaukumu un jebkādus citus datus, kas ir būtiski attiecīgo personu 
identifikācijai, ja tādi ir pieejami.   
 
Lai sniegtu šo informāciju, pieprasījuma saņē mēja iestāde organizē jebkādu administratīvo 
izmeklēšanu veikšanu, kas vajadzīgas informācijas iegūšanai.  
2. Pieprasījuma saņēmējas iestādes pienākums nav sniegt tādu informāciju:  
(a) kuru tā nevarētu iegūt, ja līdzīgu prasījumu piedziņa notiktu tās vārdā;  
(b) kuras izpaušana varētu izraisīt komercnoslēpuma, rūpnieciska vai dienesta noslēpuma 
atklāšanu vai  
(c) kuras izpaušana varētu apdraudēt drošību vai būt pretrunā sabiedriskajai kārtībai  pieprasījuma 
saņēmējas iestādes valstī.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1065  
 3. Šā panta 2.  punkts nekādā gadījumā n edod pieprasījuma saņēmējai iestādei tiesības atteikt 
informācijas sniegšanu tikai tāpēc, ka šī informācija ir bankas, citas finanšu iestādes, pārstāvja vai 
personas, kas darbojas kā aģents vai fiduciārs, rīcībā, vai tāpēc, ka informācija saistīta ar 
īpašu mtiesību interesēm kādā juridiskā personā.  
4. Pieprasījuma saņēmēja iestāde informē pieteikuma iesniedzēju iestādi par informācijas 
pieprasījuma noraidījuma iemesliem.  
21. pants. Informācijas apmaiņa bez iepriekšēja pieprasījuma  
Ja nodokļu vai nodevu atmak sa attiecas uz personu, kas veic uzņēmējdarbību citā valstī vai ir tās 
rezidents, tad valsts, no kuras jāveic atmaksa, var informēt uzņēmējdarbības vai dzīvesvietas valsti 
par gaidāmo atmaksu.  
22. pants. Klātbūtne administratīvos birojos un piedalīšanās administratīvā izmeklēšanā  
1. Ja panākta vienošanās starp pieteikuma iesniedzēju iestādi un pieprasījuma saņēmēju iestādi 
un saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas iestādes noteikto kārtību pieteikuma iesniedzējas iestādes 
pilnvarotas amatpersonas ar nolūku sek mēt šajā sadaļā paredzēto savstarpējo palīdzību var:  
(a) atrasties birojos, kur pieprasījuma saņēmējas valsts amatpersonas veic savus pienākumus;  
(b) piedalīties administratīvajās izmeklēšanās, kuras veic pieprasījuma saņēmējas valsts teritorijā; 
un 
(c) palīdzēt piepr asījuma saņēmējas valsts atbildīgajām amatpersonām tiesas procesu laikā 
minētajā valstī.  
2. Ciktāl tas ir atļauts saskaņā ar pieprasījuma saņēmējā valstī piemērojamajiem tiesību aktiem, 
1. punkta b)  apakšpunktā minētajā gadījumā var vienoties, ka pieteikum a iesniedzēja iestādes 
amatpersonas drīkst intervēt privātpersonas un pārbaudīt uzskaiti.  
3. Pieteikuma iesniedzējas iestādes pilnvarotajām amatpersonām, kuras izmanto 1. un 2. 
punktā paredzēto iespēju, vienmēr jāspēj uzrādīt rakstisku pilnvarojumu, kas ap liecina to identitāti 
un oficiālo statusu.  
Otrā nodaļa. Palīdzība dokumentu paziņošanā  
23. pants. Konkrētu dokumentu paziņošanas pieprasījums saistībā ar prasījumiem  
1. Pieprasījuma saņēmēja iestāde pēc pieteikuma iesniedzējas iestādes pieprasījuma informē  
saņēmēju par visiem dokumentiem, tostarp tiesu dokumentiem, kas ir nosūtīti no pieteikuma 
iesniedzējas iestādes valsts un kas ir saistīti ar 2.  panta [Darbības joma] 1.  punkta b)  apakšpunktā 
minēto prasījumu vai tā piedziņu.  
Paziņošanas pieprasījumam piev ieno standarta veidlapu, kurā iekļauta vismaz šāda informācija:  
(a) vārds, uzvārds / nosaukums, adrese un citi dati, ar kuriem var identificēt adresātu;  
(b) paziņošanas mērķis un laikposms, kurā paziņošana būtu jāveic;  
(c) pievienotā dokumenta apraksts un attiecīgā pi eprasījuma raksturs un summa un  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1066  
 (d) nosaukums, adrese un cita kontaktinformācija:  
i) birojam, kas atbildīgs par pievienoto dokumentu, un  
ii) ja atšķiras  — birojam, kur var iegūt papildu informāciju par pievienoto dokumentu vai 
iespējām apstrīdēt maksājuma pien ākumu.  
2. Pieteikuma iesniedzēja iestāde iesniedz paziņošanas pieprasījumu saskaņā ar šo pantu 
vienīgi tad, ja tā nespēj paziņošanu veikt saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē attiecīgā 
dokumenta paziņošanu savā valstī, vai ja šāda paziņošana radītu nesam ērīgas grūtības.  
3. Pieprasījuma saņēmēja iestāde nekavējoties informē pieteikuma iesniedzēju iestādi par 
ikvienu rīcību, kas veikta saistībā ar paziņošanas pieprasījumu, un jo īpaši tai paziņo dienu, kad 
lēmums vai instruments paziņots adresātam.  
24. pants. Paziņošanas līdzekļi  
1. Pieprasījuma saņēmēja iestāde nodrošina to, ka paziņošana pieprasījuma saņēmējā valstī 
tiek veikta saskaņā ar piemērojamajiem valsts normatīvajiem aktiem un administratīvo praksi.  
2. Šā panta 1.  punkts neskar nekādu cita veida paziņošanu, ko saskaņā ar minētajā valstī spēkā 
esošajiem noteikumiem veic pieteikuma iesniedzējas valsts kompetentā iestāde.  
Pieteikuma iesniedzējā valstī izveidota kompetentā iestāde var ierakstītā vēstulē vai elektroniski tieši 
paziņot par dokumen tu personai citas valsts teritorijā.  
Trešā nodaļa. Piedziņa vai piesardzības pasākumi  
25. pants. Piedziņas pieprasījums  
1. Pieprasījuma saņēmēja iestāde pēc pieteikuma iesniedzējas iestādes pieprasījuma piedzen 
prasījumus, uz kuriem pieteikuma iesniedzējas  iestādes valstī attiecas instruments, kas atļauj izpildi.  
2. Tiklīdz pieteikuma iesniedzēja iestāde iegūst būtisku informāciju par jautājumu, kas bijis 
pamatā piedziņas pieprasījumam, tā to nosūta pieprasījuma saņēmējai iestādei.  
26. pants. Nosacījumi, ka s reglamentē piedziņas pieprasījumu  
1. Pieteikuma iesniedzēja iestāde var neiesniegt piedziņas pieprasījumu, ja un kamēr prasījums 
vai instruments, kas atļauj tās izpildi, ir apstrīdēts pieteikuma iesniedzējas iestādes valstī, izņemot 
gadījumus, kad piemēr o 29.  panta [Apstrīdētie prasījumi un izpildes pasākumi] 4.  punkta trešo daļu.  
2. Pirms piedziņas pieprasījuma iesniegšanas pieteikuma iesniedzēja iestāde izmanto visas 
attiecīgās savā valstī pieejamās piedziņas procedūras, izņemot šādas situācijas:  
(a) ja ir skaidrs, ka minētajā valstī nav aktīvu, ko piedzīt, vai ja šādu procedūru rezultātā nevar 
panākt ievērojamas prasījuma summas apmaksu un pieteikuma iesniedzējas iestādes rīcībā ir 
konkrēta informācija, kas liecina, ka attiecīgajai personai ir aktīvi piepra sījuma saņēmējas 
iestādes valstī;  
(b) ja pieteikuma iesniedzējas iestādes valstī pieejamo procedūru izmantošana radītu nesamērīgas 
grūtības.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1067  
 27. pants. Instruments, kas atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējas iestādes valstī, un citi 
pavaddokumenti  
1. Ikvienam p iedziņas pieprasījumam pievieno vienotu instrumentu, kas atļauj izpildi 
pieprasījuma saņēmējas iestādes valstī.  
Šajā vienotajā instrumentā, kas atļauj izpildi, ir norādīts sākotnējā instrumenta, kas atļauj izpildi 
pieteikuma iesniedzējas iestādes valstī, g alvenais saturs, un tas ir vienīgais pamats piedziņas un 
piesardzības pasākumu veikšanai pieprasījuma saņēmējas iestādes valstī. Minētajā valstī nav 
nepieciešams nekāds cits atzīšanas, papildināšanas vai aizstāšanas akts.  
Vienotajā instrumentā, kas atļauj izpildi, ir ietverta vismaz šāda informācija:  
(a) informācija, kas ir svarīga, lai identificētu sākotnējo instrumentu, kas atļauj izpildi, prasījuma 
apraksts, tostarp tā veids, aptvertais laikposms, jebkādi datumi, kuri ir svarīgi saistībā ar 
izpildes procesu,  prasījuma summa un tās dažādie komponenti, piemēram, pamatsumma, 
uzkrātie procenti utt.;  
(b) vārds, uzvārds / nosaukums un citi dati parādnieka identificēšanai un  
(c) nosaukums, adrese un cita kontaktinformācija:  
i) birojam, kas atbildīgs par prasījuma novērtējum u; un  
ii) ja atšķiras  — birojam, kur var iegūt papildu informāciju par prasījumu vai iespējām 
apstrīdēt maksājuma pienākumu.  
2. Prasījuma piedziņas pieprasījumam var pievienot citus ar prasījumu saistītus dokumentus, ko 
izdevusi pieteikuma iesniedzējas ies tādes valsts.  
28. pants. Piedziņas pieprasījuma izpilde  
1. Pieprasījuma saņēmējas iestādes valstī veicamas piedziņas vajadzībām ikvienu prasījumu, 
par kuru ir iesniegts piedziņas pieprasījums, uzskata par attiecīgās valsts prasījumu, ja vien šajā 
protokolā  nav noteikts citādi. Pieprasījuma saņēmēja iestāde izmanto pilnvaras un procedūras, kas 
minētajā valstī tiek piemērotas tās prasījumiem saskaņā ar normatīvajiem un administratīvajiem 
aktiem, ja vien šajā protokolā nav noteikts citādi.  
Pieprasījuma saņēmēj as iestādes valsts pienākums nav attiecībā uz tādiem prasījumiem, kuru 
piedziņa ir pieprasīta, piešķirt tādas pašas priekšrocības, kādas piešķir līdzīgiem prasījumiem, kuri 
radušies pieprasījuma saņēmējas iestādes valstī, ja vien nepastāv citāda vienošanās  vai minētās 
valsts tiesību aktos nav paredzēts citādi.  
Pieprasījuma saņēmējas iestādes valsts prasījumu piedzen savas valsts valūtā.  
2. Pieprasījuma saņēmēja iestāde ar pienācīgu rūpību informē pieteikuma iesniedzēju iestādi 
par ikvienu rīcību, ko tā vei c saistībā ar piedziņas pieprasījumu.  
3. No dienas, kad ir saņemts piedziņas pieprasījums, pieprasījuma saņēmēja iestāde iekasē 
procentus par kavētu maksājumu saskaņā ar normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas ir 
piemērojami savas valsts prasījumiem.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1068  
 4. Pieprasījuma saņēmēja iestāde, kuras normatīvie un administratīvie akti to pieļauj, dod 
parādniekam laiku samaksai vai atļauj maksāt pa daļām, un šajā sakarā tā var iekasēt procentus. Par 
ikvienu šādu lēmumu tā informē pieteikuma iesniedzēj u iestādi.  
5. Neskarot 35.  panta [Izmaksas] 1.  punktu, pieprasījuma saņēmēja iestāde atlaiž pieteikuma 
iesniedzējai iestādei saistībā ar prasījumu piedzītās summas un šā panta 3. un 4.  punktā minētos 
procentus.  
29. pants. Apstrīdētie prasījumi un izpildes pasākumi  
1. Strīdi, kuri saistīti ar prasījumu, sākotnējo instrumentu, kas atļauj izpildi pieteikuma 
iesniedzējas iestādes valstī, vai vienoto instrumentu, kurš atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējas 
iestādes valstī, un strīdi, kas saistīti ar pieteikuma ie sniedzējas iestādes iesniegtu paziņojumu 
derīgumu, ir pieteikuma iesniedzējas iestādes valsts kompetento struktūru kompetencē. Ja piedziņas 
procedūras laikā prasījumu, sākotnējo instrumentu, kas atļauj izpildi pieteikuma iesniedzējas 
iestādes valstī, vai v ienoto instrumentu, kas atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējas iestādes valstī, 
apstrīd ieinteresētā persona, tad pieprasījuma saņēmēja iestāde minēto personu informē par to, ka 
tai prasījums ir jāapstrīd pieteikuma iesniedzējas iestādes valsts kompetentajā  struktūrā saskaņā ar 
tur spēkā esošajiem tiesību aktiem.  
2. Strīdus, kas saistīti ar izpildes pasākumiem, kuri veikti pieprasījuma saņēmējas iestādes 
valstī, vai ar pieprasījuma saņēmējas valsts iestādes paziņojuma derīgumu, izskata minētās valsts 
kompete ntā struktūra saskaņā ar savas valsts normatīvajiem aktiem.  
3. Ja ir sākta 1.  punktā minētā procedūra, pieteikuma iesniedzēja iestāde par to informē 
pieprasījuma saņēmēju iestādi un norāda apjomu, kādā prasījums netiek apstrīdēts.  
4. Tiklīdz pieprasījuma s aņēmēja iestāde ir saņēmusi 3.  punktā minēto informāciju vai nu no 
pieteikuma iesniedzējas iestādes, vai no ieinteresētās personas, tā aptur izpildes procedūru attiecībā 
uz prasījuma apstrīdēto daļu, līdz kompetentā struktūra pieņem lēmumu šajā jautājumā, ja vien 
pieteikuma iesniedzēja iestāde nepieprasa citādu rīcību saskaņā ar šā punkta trešo daļu.  
Pēc pieteikuma iesniedzējas iestādes pieprasījuma vai ja to par nepieciešamu uzskata pieprasījuma 
saņēmēja iestāde un neskarot 31.  pantu [Piesardzības pasākumu  pieprasījums], pieprasījuma 
saņēmēja iestāde var veikt piesardzības pasākumus, lai garantētu piedziņu, ciktāl to atļauj 
piemērojamie normatīvie akti.  
Pieteikuma iesniedzēja iestāde saskaņā ar savā valstī spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem un 
administrat īvo praksi var lūgt pieprasījuma saņēmēju iestādi piedzīt apstrīdēto prasījumu vai 
apstrīdēto prasījuma daļu, ciktāl to atļauj pieprasījuma saņēmējas iestādes valstī spēkā esošie 
normatīvie akti un administratīvā prakse. Ikviens šāds lūgums tiek pamatots. Pēc tam, ja 
apstrīdēšanas rezultāts ir labvēlīgs parādniekam, pieteikuma iesniedzējai iestādei ir jāatlīdzina visas 
piedzītās summas un jāizmaksā ikviena pienācīgā kompensācija saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas 
iestādes valstī spēkā esošajiem tiesību aktie m. 
Ja pieteikuma iesniedzējas iestādes valsts un pieprasījuma saņēmējas iestādes valsts starpā ir 
uzsākta savstarpējās vienošanās procedūra un procedūras iznākums var ietekmēt prasījumu, kura 
piedziņā ir prasīta palīdzība, piedziņas pasākumus aptur vai izb eidz līdz minētās procedūras 
pabeigšanai, ja vien prasījums nav saistīts ar tūlītējas steidzamības gadījumu krāpšanas vai 
maksātnespējas dēļ. Ja piedziņas pasākumus aptur vai izbeidz, piemēro šā punkta otro daļu.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1069  
 30. pants. Piedziņas palīdzības pieprasījum a grozījumi vai tā atsaukšana  
1. Pieteikuma iesniedzēja iestāde nekavējoties informē pieprasījuma saņēmēju iestādi par 
visiem turpmākiem tās piedziņas pieprasījuma grozījumiem vai par sava pieprasījuma atsaukšanu, 
norādot grozīšanas vai atsaukšanas iemeslus.  
2. Ja pieprasījuma grozīšanas iemesls ir 29.  panta [Apstrīdētie prasījumi un izpildes pasākumi] 
1. punktā minētās kompetentās struktūras lēmums, tad pieteikuma iesniedzēja iestāde nosūta šo 
lēmumu kopā ar pārskatīto vienoto instrumentu, kas atļau j izpildi pieprasījuma saņēmējas iestādes 
valstī. Tad pieprasījuma saņēmēja iestāde veic turpmākus piedziņas pasākumus, pamatojoties uz 
pārskatīto instrumentu.  
Piedziņu vai piesardzības pasākumus, kuri jau veikti, pamatojoties uz sākotnējo vienoto instrume ntu, 
kas atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējas iestādes valstī, var turpināt, pamatojoties uz pārskatīto 
instrumentu, ja vien pieprasījuma grozījuma iemesls nav tas, ka nav derīgs sākotnējais instruments, 
kas atļauj izpildi pieteikuma iesniedzējas iestādes  valstī, vai sākotnējais vienotais instruments, kas 
atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējas iestādes valstī.  
Saistībā ar pārskatīto instrumentu piemēro 27.  pantu [Instruments, kas atļauj izpildi pieprasījuma 
saņēmējas iestādes valstī, un citi pavaddokumenti]  un 29.  pantu [Apstrīdētie prasījumi un izpildes 
pasākumi].  
31. pants. Piesardzības pasākumu pieprasījums  
1. Pieprasījuma saņēmēja iestāde pēc pieteikuma iesniedzējas iestādes pieprasījuma, ja to 
atļauj tās valsts tiesību akti un saskaņā ar tās administrat īvo praksi, veic piesardzības pasākumus, lai 
garantētu piedziņu gadījumā, ja prasījums vai instruments, kas atļauj izpildi pieteikuma iesniedzējas 
iestādes valstī, pieprasījuma iesniegšanas laikā ir apstrīdēts vai ja prasījumam vēl nav instrumenta, 
kas atļ auj izpildi pieteikuma iesniedzējas iestādes valstī, ciktāl piesardzības pasākumi līdzīgā situācijā 
ir iespējami saskaņā ar pieteikuma iesniedzējas iestādes valsts tiesību aktiem un administratīvo 
praksi.  
Piesardzības pasākumu pieprasījumam pieprasījuma sa ņēmējas iestādes valstī pievieno dokumentu, 
kas sastādīts, lai atļautu veikt piesardzības pasākumus pieteikuma iesniedzējas iestādes valstī, un kas 
ir saistīts ar prasījumu, kuram ir pieprasīta savstarpēja palīdzība, ja tāds ir. Šim dokumentam nav 
nepiecie šams nekāds cits atzīšanas, papildināšanas vai aizstāšanas akts pieprasījuma saņēmējas 
iestādes valstī.  
2. Piesardzības pasākumu pieprasījumam var pievienot citus ar prasījumu saistītus 
dokumentus.  
32. pants. Noteikumi, kas reglamentē piesardzības pasākumu  pieprasījumu  
Lai īstenotu 31.  pantu [Piesardzības pasākumu pieprasījums], pēc analoģijas piemēro 25.  panta 
[Piedziņas pieprasījums] 2.  punktu, 28.  panta [Piedziņas pieprasījuma izpilde] 1.  un 2.  punktu, 
29. pantu [Apstrīdētie prasījumi un izpildes pasākum i] un 30.  pantu [Piedziņas palīdzības 
pieprasījuma grozījumi vai tā atsaukšana].  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1070  
 33. pants. Pieprasījuma saņēmējas iestādes pienākuma ierobežojumi  
1. Pieprasījuma saņēmējai iestādei nav pienākuma sniegt palīdzību, kas paredzēta no 25.  panta 
[Piedziņas piep rasījums] līdz 31.  pantam [Piesardzības pasākumu pieprasījums], ja prasījuma piedziņa 
parādnieka stāvokļa dēļ radītu nopietnas ekonomiskas vai sociālas grūtības pieprasījuma saņēmējas 
iestādes valstī, ciktāl šajā valstī spēkā esošie normatīvie akti un admi nistratīvā prakse atļauj šādu 
izņēmumu attiecībā uz valsts iekšējiem prasījumiem.  
2. Pieprasījuma saņēmējai iestādei nav pienākuma sniegt palīdzību, kas paredzēta no 25.  panta 
[Piedziņas pieprasījums] līdz 31.  pantam [Piesardzības pasākumu pieprasījums], j a izmaksas vai 
administratīvais slogs pieprasījuma saņēmējai valstij nepārprotami būtu nesamērīgs ar monetāro 
labumu, kuru gūtu pieteikuma iesniedzēja valsts.  
3. Pieprasījuma saņēmējai iestādei nav pienākuma sniegt palīdzību, kas paredzēta 20.  pantā 
[Info rmācijas pieprasījums] un no 22.  panta [Klātbūtne administratīvos birojos un piedalīšanās 
administratīvā izmeklēšanā] līdz 31.  pantam [Piesardzības pasākumu pieprasījums] ja sākotnējais 
palīdzības pieprasījums, kas, ievērojot 20.  pantu [Informācijas piepra sījums], 22.  pantu [Klātbūtne 
administratīvos birojos un piedalīšanās administratīvā izmeklēšanā], 23.  pantu [Konkrētu dokumentu 
paziņošanas pieprasījums saistībā ar prasījumiem], 25.  pantu [Piedziņas pieprasījums] vai 31.  pantu 
[Piesardzības pasākumu piep rasījums], iesniegts par prasījumiem, kuri ir vecāki par 5  gadiem, sākot 
no prasījuma termiņa pieteikuma iesniedzējas iestādes valstī līdz sākotnējā palīdzības pieprasījuma 
datumam.  
Tomēr gadījumos, kad prasījums vai sākotnējais instruments, kas atļauj izp ildi pieteikuma 
iesniedzējas iestādes valstī, ir apstrīdēts, uzskata, ka 5  gadu laikposms sākas tajā brīdī, kad 
pieteikuma iesniedzējas iestādes valstī ir konstatēts, ka prasījumu vai instrumentu, kas atļauj izpildi, 
vairs nevar apstrīdēt.  
Turklāt gadījumo s, kad pieteikuma iesniedzējas iestādes valsts ir devusi atļauju atlikt maksājumu vai 
maksājumu kārtību pa daļām, uzskata, ka 5  gadu laikposms sākas tajā brīdī, kad ir beidzies kopējais 
pagarinātais maksāšanai atvēlētais laikposms.  
Tomēr šādos gadījumos pi eprasījuma saņēmējas iestādes pienākums nav sniegt palīdzību attiecībā uz 
tādiem prasījumiem, kuri ir vecāki par 10  gadiem, sākot no prasījuma termiņa pieteikuma 
iesniedzējas iestādes valstī.  
4. Valstij nav pienākuma sniegt palīdzību, ja to prasījumu kopējā summa, par kuriem ir 
pieprasīta palīdzība, ir mazāka par 5000  GBP.  
5. Pieprasījuma saņēmēja iestāde informē pieteikuma iesniedzēju iestādi par palīdzības 
pieprasījuma noraidīšanas iemesliem.  
34. pants. Noilguma jautājumi  
1. Jautājumus, kas saistīti ar noilguma termiņiem reglamentē vienīgi pieteikuma iesniedzējas 
iestādes valstī spēkā esošie tiesību akti.  
2. Saistībā ar noilguma termiņu apturēšanu, pārtraukšanu vai pagarināšanu jebkādai rīcībai, ko 
veikusi pieprasījuma saņēmēja iestāde vai kas veikta tās vārdā prasījumu piedziņai atbilstoši 
palīdzības pieprasījumam un kā rezultātā saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas iestādes valstī spēkā 
esošajiem tiesību aktiem ir apturēti, pārtraukti vai pagarināti noilguma termiņi, ir tāda pati ietekme 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1071  
 pieteikuma iesn iedzējas iestādes valstī, ar nosacījumu, ka atbilstošā ietekme ir paredzēta pēdējās 
minētās valsts tiesību aktos.  
Ja noilguma termiņa apturēšana, pārtraukšana vai pagarināšana nav iespējama saskaņā ar 
pieprasījuma saņēmējas iestādes valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, tad jebkādu rīcību, ko veikusi 
pieprasījuma saņēmēja iestāde vai kas veikta tās vārdā prasījumu piedziņai atbilstoši palīdzības 
pieprasījumam un kā rezultātā saskaņā ar pieteikuma iesniedzējas iestādes tiesību aktiem noilguma 
termiņš būtu a pturēts, pārtraukts vai pagarināts gadījumā, ja pieteikuma iesniedzēja iestāde minēto 
rīcību būtu veikusi savā valstī vai tā tur būtu veikta tās uzdevumā, uzskata par veiktu pēdējā minētajā 
valstī, ciktāl skarts šis rezultāts.  
Pirmā un otrā daļa neskar pie teikuma iesniedzējas iestādes valsts tiesības veikt pasākumus, kuru 
rezultātā noilguma termiņi tiek apturēti, pārtraukti vai pagarināti, saskaņā ar minētajā valstī spēkā 
esošajiem tiesību aktiem.  
3. Pieteikuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja i estāde informē viena otru par 
rīcību, kura aptur, pārtrauc vai pagarina tāda prasījuma noilguma termiņu, kuram pieprasīta piedziņa 
vai piesardzības pasākumi, vai kurai varētu būt šāds rezultāts.  
35. pants. Izmaksas  
1. Papildus 28.  panta [Piedziņas pieprasī juma izpilde] 5.  punktā minētajām summām 
pieprasījuma saņēmēja iestāde cenšas no attiecīgās personas piedzīt un paturēt izmaksas, kuras tai 
radušās saistībā ar piedziņu, saskaņā ar tās valstī spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem. Valstis 
atsakās no visiem prasījumiem vienai pret otru par tādu izmaksu atmaksu, kas radušās saistībā ar 
savstarpēju palīdzību, kuru tās sniedz viena otrai, ievērojot šo protokolu.  
2. Tomēr, ja piedziņa rada īpašu problēmu, ir saistīta ar ļoti lielu izmaksu summu vai ir saistīta 
ar organizēto noziedzību, tad pieteikuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde var 
vienoties par īpašu atmaksas kārtību konkrētajos gadījumos.  
3. Neatkarīgi no 2.  punkta, pieteikuma iesniedzējas iestādes valsts ir atbildīga pret pieprasījuma 
saņēmējas iestādes valsti par visām izmaksām un visiem zaudējumiem, kas radušies nepamatotas 
rīcības rezultātā, ciktāl ir skarta prasījuma būtība vai tā pieprasījuma iesniedzējas iestādes 
instrumenta derīgums, kas atļauj izpildes un/vai piesardzības pasākum us. 
Ceturtā nodaļa. Vispārīgi noteikumi attiecībā uz visiem piedziņas palīdzības pieprasījumu veidiem  
36. pants. Valodu lietošana  
1. Visus palīdzības pieprasījumus, standarta paziņojumu veidlapas un vienotos instrumentus, 
kas atļauj izpildi pieprasījuma sa ņēmējas iestādes valstī, nosūta pieprasījuma saņēmējas iestādes 
valsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām vai tiem pievieno tulkojumu šajā valodā. Tas, 
ka konkrētas to daļas ir citā valodā nekā šīs valsts oficiālā valoda vai viena no oficiā lajām valodām, 
neietekmē to derīgumu vai procedūras derīgumu, ja minētā cita valoda ir valoda, par ko attiecīgās 
valstis ir vienojušās.  
2. Dokumentus, kuriem ir prasīta paziņošana saskaņā ar 23.  pantu [Konkrētu dokumentu 
paziņošanas pieprasījums saistībā a r prasījumiem], pieprasījuma saņēmējai iestādei var nosūtīt 
pieteikuma iesniedzējas iestādes valsts oficiālajā valodā.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1072  
 3. Ja pieprasījumam pievieno citus dokumentus, kas nav minēti 1. un 2.  punktā, pieprasījuma 
saņēmēja iestāde vajadzības gadījumā var lūgt , lai pieteikuma iesniedzēja iestāde iesniegtu šādu 
dokumentu tulkojumu pieprasījuma saņēmējas iestādes valsts oficiālajā valodā vai vienā no 
oficiālajām valodām vai jebkurā citā valodā, par ko attiecīgās valstis ir vienojušās.  
37. pants. Statistikas dati  
1. Līdz katra gada 30.  jūnijam Puses, izmantojot elektroniskus līdzekļus, Specializētajai 
komitejai paziņo statistikas datus par šīs sadaļas piemērošanu.  
2. To statistikas datu saturu un formātu, kas jāpaziņo saskaņā ar 1.  punktu, nosaka Specializētā 
komit eja.. 
38. pants. Standarta veidlapas un saziņas līdzekļi  
1. Šā protokola 20.  panta [Informācijas pieprasījums] 1.  punktā paredzētos informācijas 
pieprasījumus, 23.  panta [Konkrētu dokumentu paziņošanas pieprasījums saistībā ar prasījumiem] 
1. punktā paredzētos paziņošanas pieprasījumus, 25.  panta [Piedziņas pieprasījums] 1.  punktā 
paredzētos piedziņas pieprasījumus vai 31.  panta [Piesardzības pasākumu pieprasījums] 1.  punktā 
paredzētos piesardzības pasākumu pieprasījumus un 37.  pantā [Statistikas dati ] paredzēto statistikas 
datu paziņošanu veic, izmantojot elektroniskus līdzekļus un standarta veidlapas, ja vien tas nav 
neiespējams tehnisku iemeslu dēļ. Pēc iespējas šīs veidlapas izmanto arī visā turpmākajā saziņā 
saistībā ar pieprasījumu.  
Vienoto instr umentu, kas atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējas iestādes valstī, dokumentu, kas atļauj 
piesardzības pasākumus pieteikuma iesniedzējas iestādes valstī, un citus dokumentus, kas minēti 
27. pantā [Instruments, kas atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējas iestā des valstī, un citi 
pavaddokumenti] un 31.  pantā [Piesardzības pasākumu pieprasījums], arī nosūta, izmantojot 
elektroniskus līdzekļus, ja vien tas nav neiespējams tehnisku iemeslu dēļ.  
Attiecīgā gadījumā standarta veidlapām var pievienot ziņojumus, paziņoj umus un jebkādus citus 
dokumentus vai apliecinātas to kopijas vai izrakstus no tiem, ko arī nosūta, izmantojot elektroniskus 
līdzekļus, ja vien tas nav neiespējams tehnisku iemeslu dēļ.  
Arī 21.  pantā [Informācijas apmaiņa bez iepriekšēja pieprasījuma] pare dzētajai informācijas apmaiņai 
var izmantot standarta veidlapas un to var veikt, izmantojot elektroniskus līdzekļus.  
2. Šā panta 1.  punktu nepiemēro informācijai un dokumentācijai, kas iegūta, amatpersonām 
esot klāt citas valsts administratīvajos birojos v ai piedaloties administratīvajās izmeklēšanās citā 
valstī saskaņā ar 22.  pantu [Klātbūtne administratīvos birojos un piedalīšanās administratīvā 
izmeklēšanā].  
3. Ja saziņa nenotiek, izmantojot elektroniskus līdzekļus vai standarta veidlapas, tas neietekmē 
palīdzības pieprasījuma izpildes laikā iegūtās informācijas vai veikto pasākumu derīgumu.  
4. Elektronisko sakaru tīklu un standarta veidlapas, kas ir pieņemtas šā protokola īstenošanai, 
var izmantot arī palīdzībai piedziņā attiecībā uz citiem prasījumiem, kas nav minēti 2.  panta 
[Darbības joma] 1.  punkta b)  apakšpunktā, ja šāda palīdzība piedziņā ir iespējama saskaņā ar 
divpusējiem vai daudzpusējiem juridiski saistošiem instrumentiem par administratīvo sadarbību 
starp valstīm.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1073  
 5. Kamēr specializētā komiteja  nav pieņēmusi 39.  panta [Tirdzniecības specializētā komiteja 
administratīvajai sadarbībai PVN un nodokļu un nodevu piedziņas jomā] 2.  punktā minētos lēmumus, 
kompetentās iestādes izmanto šā protokola pielikumā izklāstītos noteikumus, ieskaitot standarta 
veidlapas.  
6. Pieprasījuma saņēmējas iestādes valsts izmanto savu oficiālo  valūtu piedzīto summu 
pārskaitīšanai uz pieteikuma iesniedzējas iestādes valsti, ja vien attiecīgās valstis nevienojas citādi.  
IV SADAĻA. ĪSTENOŠAN A UN PIEMĒROŠANA  
39. pants. Tirdzn iecības specializētā komiteja administratīvajai sadarbībai PVN un nodokļu un nodevu 
piedziņas jomā  
1. Specializētā komiteja:  
(a) rīko regulāru apspriešanos un  
(b) vismaz reizi 5 gados pārskata šā protokola darbību un efektivitāti.   
2. Specializētā komiteja pieņe m lēmumus vai ieteikumus:  
(a) kas nosaka tās informācijas sniegšanas biežumu, praktiskos pasākumus un konkrētās 
kategorijas, uz kuru attiecas 11.  pantā [Automatizēta informācijas apmaiņa] minētā 
automatizētā apmaiņa;  
(b) ar ko izskata informācijas automatizētās ap maiņas rezultātus katrai kategorijai, kas noteikta, 
ievērojot 2.  punkta a)  apakšpunktu, lai nodrošinātu, ka šāda veida apmaiņa notiek tikai tad, ja 
tā ir visefektīvākais informācijas apmaiņas līdzeklis;  
(c) kas nosaka jaunas tādas informācijas kategorijas, kur as apmaiņa paredzēta, ievērojot 
11. pantu [Automatizēta informācijas apmaiņa], ja automatizētā apmaiņa ir visefektīvākais 
sadarbības veids;  
(d) ar ko nosaka standarta veidlapas paziņošanai saskaņā ar 19.  panta [Standarta veidlapas un 
saziņas līdzekļi] 1.  punkt u un 38.  panta [Standarta veidlapas un saziņas līdzekļi] 1.  punktu;  
(e) ar ko pārskata 18.  pantā [Statistikas dati] un 37.  pantā [Statistikas dati] minēto statistikas datu 
pieejamību, vākšanu un apstrādi, lai nodrošinātu, ka minētajos pantos noteiktie pienākum i 
nerada nesamērīgu administratīvo slogu Pusēm;  
(f) kas nosaka, ko nosūta, izmantojot CCN/CSI  tīklu vai citus līdzekļus;  
(g) par to finansiālo ieguldījumu summu, kas Apvienotajai Karalistei jāiemaksā Savienības 
vispārējā budžetā saistībā ar izmaksām, kuras rada Ap vienotās Karalistes dalība Eiropas 
informācijas sistēmās, ņemot vērā d) un f)  apakšpunktā minētos lēmumus;  
(h) ar ko nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz praktiskiem pasākumiem kontaktu 
organizēšanai starp centrālajiem koordinācijas birojiem un koordināc ijas departamentiem, kas 
minēti 4.  panta [Organizācija] 2. un 3  punktā;  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1074  
 (i) kas nosaka praktiskus pasākumus centrālo koordinācijas biroju starpā 4.  panta [Organizācija] 
5. punkta īstenošanai;  
(j) kas nosaka īstenošanas noteikumus III  sadaļai [Palīdzība piedziņā], ieskaitot noteikumus 
piedzenamo summu konvertēšanai un piedzīto summu pārskaitīšanai; un  
(k) kas nosaka procedūru 5. pantā [Pakalpojumu līmeņa nolīgums]  minētā pakalpojumu līguma 
nolīguma slēgšanai un ar ko arī noslēdz minēto pakalpojumu līmeņa nolīgumu.  
V SADAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
40. pants. Notiekošu pieprasījumu izpilde  
1. Ja informācijas un administratīvās izmeklēšanas pieprasījumi, kas nosūtīti saskaņā ar Regulu 
(ES) Nr.  904/2010 saistībā ar darījumiem, uz kuriem attiecas Izstāšanās līguma 99.  panta  1. punkts, 
vēl nav pabeigti četru gadu laikā pēc pārejas perioda beigām, tad pieprasījuma saņēmēja valsts 
nodrošina, lai minētie pieprasījumi tiktu izpildīti saskaņā ar šā protokola noteikumiem.  
2. Ja palīdzības pieprasījumi, kas attiecas uz nodokļiem un nodevām šā protokola 2.  panta 
[Darbības joma] tvērumā un kas nosūtīti saskaņā ar Direktīvu 2010/24/ES saistībā ar Izstāšanās 
līguma 100.  panta 1.  punktā minētajiem prasījumiem, nav slēgti piecu gadu laikā pēc pārejas perioda 
beigām, tad pieprasījuma saņēmē ja valsts nodrošina, lai minētie pieprasījumi tiktu izpildīti saskaņā ar 
šā protokola noteikumiem.Standarta vienotā paziņojuma veidlapa vai dokuments, kas atļauj izpildi 
pieprasījuma saņēmējā valstī un kas sastādīts saskaņā ar šajā punktā minētajiem tiesīb u aktiem, 
šādas izpildes vajadzībām paliek derīgs. Pēc minētā piecu gadu laikposma beigām var izveidot 
pārskatītu vienotu instrumentu, kas atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējā valstī saistībā ar 
prasījumiem, par kuriem palīdzība lūgta pirms minētā laikposm a.  Šādos pārskatītajos vienotajos 
instrumentos ir atsauces uz juridisko pamatu, kas izmantots sākotnējam palīdzības pieprasījumam.  
41. pants. Saistība ar citiem nolīgumiem vai režīmiem  
Šis protokols ir prioritārs attiecībā pret visiem noteikumiem starp dalībvalstīm un Apvienoto Karalisti 
noslēgtajos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos vai pasākumos par administratīvu sadarbību PVN 
jomā vai par palīdzību piedziņā saistībā ar prasījumiem, uz kuriem attiecas šis protokols, ciktāl to 
noteikumi nav saderīgi  ar šā protokola noteikumiem.  
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1075  
 PIELIKUMS PROTOKOLAM PAR ADMINISTRATĪVO SADARBĪBU UN KRĀPŠANAS APKAROŠANU 
PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKĻA JOMĀ UN PAR SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU PRASĪJUMU PIEDZIŅĀ 
SAISTĪBĀ AR NODOKĻIEM UN NODEVĀM  
Iekams Specializētā komiteja nav pi eņēmusi lēmumus, kas minēti 39.  panta [Tirdzniecības 
specializētā komiteja administratīvajai sadarbībai PVN un nodokļu un nodevu piedziņas jomā] 
2. punktā Protokolā par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības 
nodokļa jomā un p ar savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un nodevām 
(“protokols”), piemēro šādus noteikumus un standarta veidlapas.  
1. iedaļa. Kontaktu organizēšana  
1.1.  Līdz turpmākam paziņojumam centrālie koordinācijas biroji, kuriem ir uzticē ta galvenā 
atbildība par protokola II  sadaļas [Administratīvā sadarbība un ar PVN saistītas krāpšanas 
apkarošana] piemērošanu, ir:  
(a) Apvienotajai Karalistei: HM Revenue and Customs, UK VAT Central Liaison Office  (Viņas 
Majestātes Ieņēmumu un muitas pārvalde,  Apvienotās Karalistes PVN centrālais koordinācijas 
birojs;  
(b) dalībvalstīm: centrālie koordinācijas biroji, kas izraudzīti dalībvalstu savstarpējai 
administratīvajai sadarbībai PVN jomā.  
1.2. Līdz turpmākam paziņojumam centrālie koordinācijas biroji, kurie m ir uzticēta galvenā 
atbildība par protokola III  sadaļas [Palīdzība piedziņā] piemērošanu, ir:  
(a) Apvienotajai Karalistei: Her Majesty’s Revenue and Customs, Debt Management  (Viņas 
Majestātes Ieņēmumu un muitas pārvaldes parādu pārvaldības nodaļa);  
(b) dalībvals tīm: centrālie koordinācijas biroji, kas izraudzīti  dalībvalstu savstarpējai palīdzībai 
piedziņā . 
2. iedaļa. Administratīvā sadarbība un krāpšanas apkarošana pievienotās vērtības nodokļa jomā  
2.1. Komunikācija  
Šā protokola II  sadaļā [Administratīvā sadarb ība un ar PVN saistītas krāpšanas apkarošana] paredzētā 
informācijas paziņošana notiek starp attiecīgajām valstu pastkastītēm informācijas apmaiņai par 
administratīvo sadarbību vai pastkastītēm krāpšanas apkarošanai PVN jomā, pēc iespējas izmantojot 
elektr oniskus līdzekļus un kopējo sakaru tīklu ( CCN). 
2.2. Standarta veidlapa  
Šā protokola II  sadaļā [Administratīvā sadarbība un ar PVN saistītas krāpšanas apkarošana] 
paredzētajai informācijas apmaiņai valstis izmanto šādu paraugu:  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1076  
 Standarta veidlapa Protoko la par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu PVN 
jomā paredzētajiem informācijas pieprasījumiem, spontānai informācijas apmaiņai un 
atsauksmēm starp ES dalībvalstīm un Apvienoto Karalisti  
Informācijas apmaiņas atsauce  
A) PAMATINFORMĀCIJA  
A1. 
Pieprasītāja valsts:   Pieprasījuma saņēmēja valsts:  
Pieprasītāja iestāde:   Pieprasījuma saņēmēja iestāde:   
A2.  
Amatpersona, kas pieprasītājā iestādē nodarbojas ar 
pieprasījumu / apmaiņas informāciju  Amatpersona, kas pieprasījuma saņēmējā iestādē nodarbojas 
ar atbildi uz pieprasījumu / apmaiņas informāciju  
Vārds, uzvārds:   Vārds, uzvārds:   
E-pasts:  E-pasts:   
Tālrunis:   Tālrunis:   
Valoda:   Valoda:   
A3.  
Pieprasītājas iestādes valsts atsauce:  
 Pieprasījuma saņēmējas iestādes valsts atsauce:  
 
Aizpilda pieprasītāja iestāde:  
 
 Aizpilda pieprasījuma saņēmēja iestāde:  
 
A4.  
Pieprasījuma / apmaiņas informācijas nosūtīšanas datums:  Atbildes nosūtīšanas datums:   
A5.  
Pieprasījuma / apmaiņas informācijas pielikumu skaits:  Atbildei pievienoto pielikumu skaits   
A6. A7. 
○ Vispārīgs pieprasījums / apmaiņas informācija  □ Pieprasījuma saņēmēja iestāde nespēs atbildēt šādos 
termiņos:  
 ○ Informācijas pieprasījums      ○ 3 mēneši  
 ○ Spontāna informācijas apmaiņa      ○ 1 mēnesis informācijai, kas jau ir iestādes rīcībā  
        □ Pieprasīta atsauksme par spontānu informācijas 
apmaiņu  Kavēšanās pamatojums:  
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1077  
    ○ Pieprasījums / apmaiņas informācija saistībā ar 
krāpšanas apkarošanu  
 ○ Informācijas pieprasījums  
   ○ “Pazudušā tirgotāja” krāpnieciska darbība - Reģistrācijas 
kontrole / Darījumdarbība  
   ○ Spontāna informācijas sniegšana   
 
 
 
       □ Pieprasīta atsauksme par spontānu informāciju  
  
  
  □ Gaidāmais atbildes laiks:  
 □ Valsts pieprasījuma saņēmēja iestāde atļauj nosūtīt 
informāciju citai valstij (Protokola par administratīvo sadarbību 
un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā 
un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar 
nodokļiem un nodevām 6.  panta 6.  punkts)  
□ Pieprasīta atsauksme par atbildi  
Saskaņā ar Protokola par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par 
savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un nodevām 6.  panta 4.  punktu valsts, kas sniedz informāciju, 
pamatojoties uz motivētu pieprasījumu, ļauj izmantot saņemto informāciju mērķiem, kas nav minēti protokola 2.  panta 
1. punktā.  
B) VISPĀRĪGAS INFORMĀCIJAS PIEPRASĪJUMS  
Pieprasītāja iestāde  Pieprasījuma saņēmēja iestāde  Pieprasījuma saņēmēja iestāde148 
B1. PVN identifikācijas numurs (ja nav, 
tad nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs)  
 
 
PVN identifikācijas numurs:  B1. PVN identifikācijas numurs (ja nav, 
tad nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs)  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt  
 
PVN identifikācijas numurs:   
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
PVN identifikācijas numurs:  
□ PVN identifikācijas numurs nav 
pieejams  □ PVN identifikācijas numurs nav 
pieejams  □ PVN identifikācijas numurs nav 
pieejams  
Nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs:   Nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs:   Nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs:   
                                                            
148 Šajā trešajā slejā pieprasījuma saņēmēja iestāde vai nu ieraksta informāciju, ko pieprasījusi pieprasītāja 
iestāde (ar ķeksīti atzīmēts lodziņš “aizpildīt” otr ajā slejā), vai apstiprina pieprasītājas iestādes sniegtās 
informācijas patiesumu (ar ķeksīti atzīmēts lodziņš “apstiprināt” un otrajā slejā ir sniegta informācija).  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1078  
    
B2. Vārds, uzvārds  
 
 
 
 B2. Vārds, uzvārds  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt  
 
  
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
Vārds, uzvārds:  
 
B3. Uzņēmuma nosaukums  
 
 
 
 B3. Uzņēmuma nosaukums  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt  
 
  
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
Uzņēmuma nosaukums:  
 
B4. Adrese  
 
 
 
 B4. Adrese  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt  
 
  
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
Adrese:  
 
B5. Šādi datumi formātā 
(GGGG/MM/DD):  
 
 B5. Šādi datumi formātā 
(GGGG/MM/DD):  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt   
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
a) kad piešķirts PVN / nodokļa 
maksātāja identifikācijas numurs  
 a) kad piešķirts PVN / nodokļa 
maksātāja identifikācijas numurs  
 a) kad piešķirts PVN / nodokļa 
maksātāja identifikācijas numurs  
 
b) kad anulēts PVN / nodokļa maksātāja 
identifikācijas numurs  
 b) kad anulēts PVN / nodokļa maksātāja 
identifikācijas numurs  
 b) kad anulēts PVN / nodokļa maksātāja 
identifikācijas numurs  
 
c) inkorporācijas datums  
 c) inkorporācijas datums  
 c) inkorporācijas datums  
 
B6. Datums, kad sākta darbība  
 
 
 B6. Datums, kad sākta darbība  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt   
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1079  
  Datums, kad sākta darbība  
 Datums, kad sākta darbība  
 
B7. Datums, kad izbeigta darbība  
 
 
 
 B7. Datums, kad izbeigta darbība  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt  
Datums, kad izbeigta darbība  
  
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
Datums, kad izbeigta darbība  
 
B 8. Vadītāju/direktoru vārdi, uzvārdi  
 
 
 B 8. Vadītāju/direktoru vārdi, uzvārdi  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt  
  
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
 
B9. Īpašnieku, līdzīpašnieku, partneru, 
starpnieku, ieinteresēto personu vai 
personu, kurām ir citas tiesības 
uzņēmumā, vārdi, uzvārdi / nosaukumi  
 
 
 B9. Īpašnieku, līdzīpašnieku, partneru, 
starpnieku, ieinteresēto personu vai 
personu, kurām  ir citas tiesības 
uzņēmumā, vārdi, uzvārdi / nosaukumi  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt  
  
 
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
 
B10. Darbības veids  
 
 
 
 B10. Darbības veids  
 
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt   
 
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
a) Uzņēmuma juridiskais statuss  
  a) Uzņēmuma juridiskais statuss  
 a) Uzņēmuma juridiskais statuss  
 
b) Faktiskā galvenā darbība149 
  b) Faktiskā galvenā darbība  
 b) Faktiskā galvenā darbība  
 
B 11. Darījuma veids  
 Darījuma veids  
B11. Iesaistītās preces / iesaistītie 
pakalpojumi  Darījuma veids  
B11. Iesaistītās preces / iesaistītie 
pakalpojumi  
                                                            
149 Faktiskā galvenā darbība ir reālā galvenā darbība, ko veic uzņēmums (pretstatā citai varbūtēji deklarētai 
darbībai).  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1080  
  
 ○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt  
  
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
 
Periods un summa, uz ko attiecas 
pieprasījums / apmaiņas informācija  
B12. Preču piegāde no vienas valsts uz 
citu  
 
  
 
 
 
No Periods  Periods   
 
Uz Summa  Summa   
Avoti: □ PVN informācijas apmaiņas 
sistēma  (VIES ) □ Cits 
    
B13. Pakalpojumu sniegšana no vienas 
valsts uz citu   
  
 
No Periods  Periods   
 
Uz Summa  Summa   
Avoti: □ VIES □ Cits 
   
  
 
C) PAPILDU INFORMĀCIJA  
Reģistrācija  
□ C1. Nodokļa maksātājs pieprasījuma saņēmējā valstī ( □) / nodokļa maksātājs pieprasītājā valstī ( □) pašlaik nav identificēts 
PVN nolūkā.  
Saskaņā ar VIES  vai citiem avotiem piegādes veiktas pēc datuma, kad izbeigta darbība. Paskaidrot.  
 
 
 
□ C2. Nodokļa maksātājs pieprasījuma saņēmējā valstī ( □) / nodokļa maksātājs pieprasītājā valstī ( □) nav identificēts PVN 
nolūkā.  
Saskaņā ar VIES  vai citiem avotiem piegā des veiktas pirms reģistrācijas datuma. Paskaidrot.  
 □ 
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1081  
  Darījumi ar precēm/pakalpojumiem  
Preces  
□ C3. Saskaņā ar VIES  vai citiem avotiem nodokļa maksātājs pieprasījuma saņēmējā valstī veicis preču piegādi, bet nodokļa 
maksātājs pieprasītājā valstī (izvēlēt ies atbilstošo):  
     ○ nav deklarējis preču iegādi;  
     ○ noliedz, ka saņēmis minētās preces;  
     ○ deklarējis iegādi par citu summu, un deklarētā summa ir:   
           Pārbaudīt un paskaidrot.   
□ Pievienoju manā rīcībā esošo dokumentu kopijas.  
□ C4. Iegādes, ko deklarējis nodokļa maksātājs pieprasītājā valstī, nesaskan ar informāciju, kas saņemta no VIES  vai citiem 
avotiem. Pārbaudīt un paskaidrot.   
□ C5. Norādīt preču piegādes adreses.  
Adreses:  
 
 
□C6. Nodokļa maksātājs pieprasītājā valstī apgalvo, ka ir veicis piegādi personai pieprasījuma saņēmējā valstī. Apstiprināt, ka 
preces saņemtas un to, vai tās bija:  
   □ iegrāmatotas:   ○ Jā  ○ Nē   
  □ deklarējis/apmaksājis nodokļa maksātājs pieprasījuma saņēmējā valstī   ○ Jā  ○ Nē  
Nodokļa maksātāja pieprasījuma saņēmējā valstī vārds, uzvārds / nosaukums un/vai PVN identifikācijas numurs.  
 
 
Preču iepriekšēja/tālāka pārvietošana  
□ C7. No kā preces pirktas?  C40.  lodziņā norādīt vārdus, uzvārdus, uzņēmumu nosaukumus un PVN identifikācijas numurus.  
□ C8. Kam preces pārdotas tālāk? C40.  lodziņā norādīt vārdus, uzvārdus, uzņēmumu nosaukumus un PVN identifikācijas 
numurus.  
Pakalpojumi  
□ C9. Saskaņā ar VIES  vai citiem avotiem nodokļa maksātājs pieprasījuma saņēmējā valstī sniedzis pakalpojumu, kas 
apliekams ar nodokli pieprasītājā valstī, bet nodokļa maksātājs pieprasītājā valstī (izvēlēties atbilstošo):  
     ○ nav deklarējis pakalpojumu;  
     ○ noliedz, ka saņēmis pakalpojumu;  
     ○ deklarējis pakalpojuma saņemšanu par citu summu, un deklarētā  summa ir:  
           Pārbaudīt un paskaidrot.   □ 
 □ 
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1082  
 □ Pievienoju manā rīcībā esošo dokumentu kopijas.  
□ C10. Iegādes, ko deklarējis nodokļa maksātājs pieprasītājā valstī, nesaskan ar informāciju, kas saņemta no VIES  vai citiem 
avotiem. Pārbaudīt un paskaidrot.   
□ C11. Norādīt pakalpojumu sniegšanas vietu adreses.  
Adreses:  
 
 
□C12. Nodokļa maksātājs pieprasītājā valstī apgalvo, ka ir veicis piegādi personai pieprasījuma saņēmējā valstī. Apstiprināt, 
ka pakalpojumi sniegti un to, vai:  
   □ tie bija iegrāmatoti:   ○ Jā               ○ Nē   
 □ tos deklarējis/apmaksājis nodokļa maksātājs pieprasījuma saņēmējā valstī:   ○ Jā  ○ Nē  
Nodokļa maksātāja pieprasījuma saņēmējā valstī vārds, uzvārds / nosaukums un/vai PVN identifikācijas numurs.  
 
 
Preču pārvadājumi  
□ C13. Norādīt pārvadātāja vārdu, uzvārdu / nosaukumu  / PVN identifikācijas numuru un adresi.  
Vārds, uzvārds  / nosaukums un/vai PVN reģistrācijas numurs un adrese:  
 
 
□ C14. Kurš pasūtījis un apmaksājis preču pārvadājumu?  
Vārds, uzvārds  / nosaukums un/vai PVN reģistrācijas numurs un adrese:  
 
 
□ C15. Kurš ir izmantotā transportlīdzekļa īpašnieks?  
Vārds, uzvārds  / nosaukums un/vai PVN reģistrācijas numurs un adrese:  
 
 
Rēķini  
□ C16. Norādīt rēķina summu, datumu un valūtu.  
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1083  
  
Maksājums  
□ C17. Norādīt samaksāto summu un valūtu.  
 
 
□ C18. Norādīt  bankas konta turētāja vārdu, uzvārdu  / nosaukumu un konta numuru, no kura un/vai uz kuru veikts maksājums.  
No: 
   Konta turētāja vārds:   
  Konta IBAN  numurs:  
  Banka:  
Kam:  
  Konta turētāja vārds:   
  Konta IBAN  numurs:  
  Banka:  
□C19. Norādīt šādu sīkāku informāciju, ja maksājums veikts skaidrā naudā:  
   □ Kurš kam samaksājis naudu, kur un kad tas notika?    
   □ Kāds maksājumu apliecinošs dokuments izdots (kases čeks utt.)?    
□ C20. Vai ir pierādījums trešo personu maksājumiem? Ja jā, C40.  lodziņā norādīt sīkāku informāciju   ○ Jā                ○ Nē 
Pasūtījuma veikšana  
□ C21. Sniegt visu pieejamo informāciju par personu, kura veikusi pasūtījumu, kā pasūtījums veikts un kā notikusi saziņa  
starp piegādātāju un klientu.   
Preces, uz kurām attiecas īpaši režīmi / konkrētas procedūras  
Atzīmēt ar ķeksīti attiecīgo lodziņu un i erakstīt savu jautājumu C40.  lodziņā  
□ C22. Trijstūra darījumi.  
□ C23. Peļņas daļas režīms.  
□ C24. Preču tālpārdošana  
□ uz ko attiecas Savienības režīms  
□ uz ko attiecas importa režīms  
□ C25. Jauni transportlīdzekļi, kas pārdoti personām, kuras nav nodokļa maksātāji.  
□ C26. Atbrīvojums saskaņā ar muitas procedūru  42XX  / 63XX.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1084  
 □ C27. Gāze un elektroenerģija.  
□ C28. Režīms preču piegādei uz noliktavu.  
□ C29. Citas:  
 
 
Pakalpojumi, uz kuriem attiecas konkrēti noteikumi  
Atzīmēt ar ķeksīti attiecīgo lodziņu un ierakstīt savu jautājumu C40.  lodziņā  
□ C30. Starpnieku pakalpojumu sniegšana.  
□ C31. Ar nekustamo īpašumu saistītu pakalpojumu sniegšana.  
□ C32. Pasažieru pārvadāj uma pakalpojumu sniegšana.  
□ C33. Preču transportēšanas pakalpojumu sniegšana.  
□ C34. Kultūras, mākslas, sporta, zinātnes, izglītības, izklaides pakalpojumu un līdzīgu pakalpojumu sniegšana, 
palīgpakalpojumu sniegšana saistībā ar transportēšanu, kustamā īp ašuma novērtēšana un darbs ar kustamo materiālo 
īpašumu.  
□ C35. Tādu restorānu un ēdināšanas pakalpojumu sniegšana, kuri nav norādīti C37.  punktā.  
□ C36. Transportlīdzekļu nomas pakalpojumu sniegšana.  
□ C37. Restorānu un ēdināšanas pakalpojumu sniegšana pa tēriņam uz kuģiem, gaisakuģos vai vilcienos.  
□ C38. Pakalpojumu sniegšana:  
□ uz ko attiecas ārpussavienības režīms  
□ uz ko attiecas Savienības režīms  
□ C39. Pakalpojumi, kuriem piemēro noteikumus par faktisko lietošanu un izmantošanu.  
C40. Situāciju skaidrojoša informācija un citi jautājumi  
 
 
C41. Lodziņš atbildēm brīvā tekstā  
 
 
D) DOKUMENTU PIEPRASĪJUMS  
 
Pievienot šādu dokumentu kopijas (summu un periodu vajadzības gadījumā sk. B12. un B13.  daļā) 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1085  
 □ D1. Rēķini  ○ Pievienota  ○ Nav pieejami  
□ D2. Līgumi  ○ Pievienota  ○ Nav pieejami  
□ D3. Pasūtījumi  ○ Pievienota  ○ Nav pieejami  
□ D4. Maksājumus apliecinoši dokumenti  ○ Pievienota  ○ Nav pieejami  
□ D5. Pārvadājumu dokumenti  ○ Pievienota  ○ Nav pieejami  
□ D6. Nodokļa maksātāja kreditoru virsgrāmata pieprasītājā 
valstī  ○ Pievienota  ○ Nav pieejama  
□ D7. Nodokļa maksātāja debitoru virsgrāmata pieprasītājā 
valstī  ○ Pievienota  ○ Nav pieejama  
□ C8. Reģistri par preču piegādi uz noliktavu  
    No                                       Līdz  ○ Pievienota  ○ Nav pieejami  
□ D9. Reģistri par vienas pieturas aģentūru / importa vienas 
pieturas aģentūru  
    No                                       Līdz  ○ Pievienota  ○ Nav pieejami  
□ D10. Bankas kontu izraksti  
    No                                       Līdz  ○ Pievienota  ○ Nav pieejami  
□ D11. Citi  
 
 ○ Pievienota  ○ Nav pieejami  
 
E. SPONTĀNA INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA (VISPĀRĪGA)  
□ E1. No nodokļa maksātāja uzskaites nosūtītājā valstī var secināt, ka nodokļa maksātājam vajadzētu būt reģistrētam 
saņēmējā valstī.  
□ E2. Saskaņā ar nodokļa maksātāja nosūtītājā valstī uzskaiti □ preces / □ pakalpojumus šim nodokļa maksātājam 
piegādājis/sniedzis nodokļa maksātājs saņēmējā valstī, taču par to nav pieejama informācija no VIES /muitas vai citu avotu 
datiem.  
□ E3. Saskaņā ar nodokļa maksātāja uzskaiti nosūtītājā valstī par precēm, kas piegādātas uz saņēmēju valsti, jāmaksā PVN, 
taču par to nav ievadīti dati VIES /muitas vai citu avotu datos.  
□ E4. Saskaņā ar VIES /muitas vai citu avotu datiem nodokļa maksātājs sa ņēmējā valstī veicis piegādes nodokļa maksātājam 
nosūtītājā valstī, bet nodokļa maksātājs nosūtītājā valstī (izvēlēties atbilstošo):  
 □ nav deklarējis  □ preču iegādi / □ pakalpojumu saņemšanu;  
         □ noliedz □ preču iegādi / □ pakalpojumu saņemšanu.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1086  
 □ E5. Saskaņā ar nodokļa maksātāja uzskaiti nosūtītājā valstī par pakalpojumiem, kas sniegti saņēmējā valstī, jāmaksā PVN.  
□ E6. Situāciju skaidrojoša informācija un papildu informācija:  
□ E7. Pievienoju manā rīcībā esošo rēķinu kopijas.  
F) “PAZUDUŠĀ TIRGOT ĀJA” KRĀPNIECISKA DARBĪBA: REĢISTRĀCIJAS KONTROLE / DARĪJUMDARBĪBA  
A) Uzņēmuma identifikācijas dati  
Pieprasītāja iestāde  Pieprasījuma saņēmēja iestāde  Pieprasījuma saņēmēja iestāde150 
F1. PVN identifikācijas numurs (ja nav, 
tad nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs)  
 
 
 
PVN identifikācijas numurs:  F1. PVN identifikācijas numurs (ja nav, 
tad nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs)  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt  
PVN identifikācijas numurs:   
 
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
PVN identifikācijas numurs:  
□ PVN identifikācijas numurs nav 
pieejams  □ PVN identifikācijas numurs nav 
pieejams  □ PVN identifikācijas numurs nav 
pieejams  
Nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs:   
 Nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs:   
 Nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs:   
 
F2. Vārds, uzvārds / nosaukums  
 
 
 
 F2. Vārds, uzvārds / nosaukums  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt  
 
  
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
Vārds, uzvārds / nosaukums:  
 
F3. Adrese  
 
 
 
 F3. Adrese  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt  
 
  
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
Adrese:  
 
                                                            
150 Šajā trešajā slejā pieprasījuma saņēmēja iestāde vai nu ieraksta informāciju, ko pieprasījusi pieprasītāja 
iestāde (ar ķeksīti atzīmēts lodziņš “aizpildīt” otrajā slejā), vai apstiprina pieprasītājas iestādes sniegtās 
informācijas patiesumu (ar ķeksīti atzīmēts lodziņš “apstiprināt” un otrajā slejā ir sniegta informācija).  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1087  
 F4. Šādi datumi formātā 
(GGGG/MM/DD):  
 
 F4. Šādi datumi formātā 
(GGGG/MM/DD):  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt   
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
 
a) kad piešķirts PVN / nodokļa 
maksātāja identifikācijas numurs  
 a) kad piešķirts PVN / nodokļa 
maksātāja identifikācijas numurs  
 a) kad piešķirts PVN / nodokļa 
maksātāja identifikācijas numurs  
 
b) kad anulēts PVN / nodokļa maksātāja 
identifikācijas numurs  
 b) kad anulēts PVN / nodokļa maksātāja 
identifikācijas numurs  
 b) kad anulēts PVN / nodokļa maksātāja 
identifikācijas numurs  
 
c) inkorporācijas datums  
 c) inkorporācijas datums  
 c) inkorporācijas datums  
 
F5. Īpašnieki, līdzīpašnieki, partneri, 
starpnieki, ieinteresētās personas vai 
personas, kurām ir citas tiesības 
uzņēmumā  
 
 F5. Īpašnieki, līdzīpašnieki, partneri, 
starpnieki, ieinteresētās personas vai 
personas, kurām ir citas tiesības 
uzņēmumā  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt   
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
a) Vārds, uzvārds  
  a) Vārds, uzvārds   
 a) Vārds, uzvārds   
 
b) Adrese  
  b) Adrese  
 b) Adrese  
 
c) Dzimšanas datums  
  c) Dzimšanas datums  
 c) Dzimšanas datums  
 
d) Valstspiederība  
  d) Valstspiederība  
 d) Valstspiederība  
 
F6. Vadītāji/direktori  
 
 
 F6. Vadītāji/direktori  
○ Aizpildīt  
○ Apstiprināt   
 
○ Apstiprinu    ○ Neapstiprinu  
a) Vārds, uzvārds  
  a) Vārds, uzvārds   
 a) Vārds, uzvārds   
 
b) Adrese  b) Adrese  b) Adrese  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1088  
     
c) Dzimšanas datums  
  c) Dzimšanas datums  
 c) Dzimšanas datums  
 
d) Valstspiederība  
  d) Valstspiederība  
 d) Valstspiederība  
 
B) Pieprasītā informācija  
□ F7. Vai F  5. un F  6. punktā minētās personas (ar 
dzimšanas datumu, ja tas zināms) ir reģistrētas kādā no jūsu 
datubāzēm?   
○ Jā   ○ Nē 
□ F 8. Vai attiecīgās F  5. un F  6. punktā minētās personas ir 
sodītas par finanšu pārkāpumiem?  □ Informāci ju nevar sniegt juridisku iemeslu dēļ.  
○ Jā   ○ Nē 
□ F 9. Vai  attiecīgās F5. un F6.  daļā minētās personas ir 
bijušas iesaistītas “pazudušā tirgotāja” krāpnieciskajā darbībā 
vai citādā krāpšanā?  □ Informāciju nevar sniegt juridisku iemeslu dēļ.  
○ Jā   ○ Nē 
□ F10. Vai attiecīgo F  5. un F  6. punktā minēto personu 
dzīvesvieta ir norādītajā adresē, vai arī tās ir saistītas ar 
norādīto adresi?   
○ Jā   ○ Nē 
□ F11. Vai minētā adrese ir dzīvesvietas/uzņēmuma/pagaidu 
uzturēšanās/grāmatveža/cita adrese?  
 ○ Jā 
○ Nē 
 
□ F12. Kāda darījumdarbība tiek veikta?   
 
□ F13. Vai ir aizdomas, ka uzņēmums nepilda nodokļu 
saistības?   
○ Jā   ○ Nē 
□ F14. Kāds ir PVN identifikācijas numura anulēšanas 
iemesls?   
 
□ F 15. Norādīt ikvienu saistīto uzņēmumu151, arī šo 
uzņēmumu PVN  identifikācijas numuru, un ikvienu viedokli 
par šo uzņēmumu uzticamību.   
 
□ F16. Sniegt sīkāku informāciju par zināmajiem bankas 
kontiem, kas pieder uzņēmumam pieprasījuma saņēmējā  
                                                            
151 Tie ir visi uzņēmumi, kuriem ir kopīgi vadītāji vai cita juridiska, ekonomiska vai finansiāla saikne ar 
A) sadaļā minēto uzņēmumu.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1089  
 valstī un citiem ar to saistītiem uzņēmumiem.   
□ F17. Sniegt kopsav ilkuma paziņojumā vai muitas 
deklarācijās norādīto informāciju par preču/pakalpojumu 
piegādēm/iegādēm par šādu/šādiem gadu/gadiem:  
 
  
 
 
□ F18. Norādīt PVN deklarācijās minēto 
informāciju  / informāciju par attiecīgā/attiecīgo gada/gadu 
maksājumiem:  
 
  
□ F19. Papildu piezīmes:  
 
  
  
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1090  
 G) SPONTĀNA INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA (“PAZUDUŠĀ TIRGOTĀJA” KRĀPNIECISKA DARBĪBA)  
Sūtītāja iestāde  Saņēmēja iestāde  
Uzņēmuma identifikācijas dati  
G1. PVN identifikācijas numurs (ja nav, tad nodokļa 
maksātāja identifikācijas numurs)   
 
PVN identifikācijas numurs:  Uzņēmuma identifikācijas dati  
G1. PVN identifikācijas numurs (ja nav, tad nodokļa 
maksātāja identifikācijas numurs)   
 
PVN identifikācijas numurs:  
□ PVN identifikācijas numurs nav pieejams  □ PVN identifikācijas numurs nav pieejams  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:   
 Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:   
 
G2. Vārds, uzvārds / nosaukums   
 G2. Vārds, uzvārds / nosaukums   
 
G3. Adrese   
 G3. Adrese  
 
G4. Šādi datumi formātā (GGGG/MM/DD):  G4. Šādi datumi formātā (GGGG/MM/DD):  
a) kad piešķirts PVN / nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs  
 a) kad piešķirts PVN / nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs  
 
b) kad anulēts PVN / nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs  
 b) kad anulēts PVN / nodokļa maksātāja identifikācijas 
numurs  
 
c) inkorporācijas datums  
 c) inkorporācijas datums  
 
G5. Īpašnieki, līdzīpašnieki, partneri, starpnieki, ieinteresētās 
personas vai personas, kurām ir citas tiesības uzņēmumā  
 G5. Īpašnieki, līdzīpašnieki, partneri, starpnieki, ieinteresētās 
personas vai personas, kurām ir citas tiesības uzņēmumā  
a) Vārds, uzvārds  
 a) Vārds, uzvārds  
 
b) Adrese  
 b) Adrese  
 
c) Dzimšanas datums  
 c) Dzimšanas datums  
 
d) Valstspiederība  
 d) Valstspiederība  
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1091  
 G6. Vadītāji, direktori  
 G6. Vadītāji, direktori  
 
a) Vārds, uzvārds  
 a) Vārds, uzvārds  
 
b) Adrese  
 b) Adrese  
 
c) Dzimšanas datums  
 c) Dzimšanas datums  
 
d) Valstspiederība  
 d) Valstspiederība  
 
Papildu piezīmes  
 
 
 
H) ATSAUKSME152 
Rezultāti , kas saistīti ar sniegto informāciju:  
1) Sniegtās informācijas:  
□ rezultāts bija PVN vai citu nodokļu pārrēķins. Sniegt sīkāku informāciju par pārrēķinātā nodokļa veidu un summu:  
    Nodokļa veids:   
 
    Pārrēķins:  
 
    Sods:   
□ rezultāts bija reģistrācij a PVN maksājumiem.  
□ rezultāts bija PVN maksātāja reģistrācijas anulēšana.  
□ rezultāts bija PVN identifikācijas numura anulēšana VIES  vai PVN maksātāju reģistrā.  
□ rezultāts bija labojumi PVN deklarācijās.  
□ rezultāts bija izpēte birojā.  
□ rezultāts bija jaunas revīzijas procedūras sākšana vai informācija tika izmantota notiekošā revīzijā.  
□ rezultāts bija krāpšanas izmeklēšana.  
□ rezultāts bija informācijas pieprasījums.  
□ rezultāts bija atrašanās administratīvajā birojā vai līdzdalība administratīvā procedūrā.  
                                                            
152 Sniedz kompetentā iestāde, kura saņem informāciju.”  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1092  
 □ rezultāts bija daudzpusējā pārbaude ( MLC ).  
□ rezultāts bija citas darbības:  
 
 
□ rezultātā netika veiktas nozīmīgas darbības.  
2. Citas piezīmes:  
 
 
Nosūtīšanas datums:  
 
3. iedaļa. Palīdzība piedziņā  
3.1. pants. Komunikācija  
Pieprasījums, kas nosūtīts, izmantojot elektroniskus līdzekļus, protokola III  sadaļas piemērošanai, tiek 
sūtīts starp CCN pastkastēm, kas izveidotas tā veida nodoklim vai nodevai, uz kuru attiecas 
pieprasījums, ja vien pieteikuma iesniedzējas valsts un pie prasījuma saņēmējas valsts centrālais 
koordinācijas birojs nevienojas, ka pieprasījumiem, kas attiecas uz dažādu veidu nodokļiem un 
nodevām var izmantot vienu no pastkastēm.  
Tomēr, ja dokumentu paziņošanas pieprasījums attiecas uz vairāk nekā viena veida n odokļiem vai 
nodevām, pieteikuma iesniedzēja iestāde nosūta šo pieprasījumu uz pastkasti, kas izveidota vismaz 
vienam no paziņojamajos dokumentos minētajiem prasījumu veidiem.  
3.2. pants. Īstenošanas noteikumi attiecībā uz vienoto instrumentu, kas atļauj i zpildi pieprasījuma 
saņēmējā valstī  
1. Protokola 2.  panta 1.  punkta b)  apakšpunktā minētos administratīvos sodus, soda naudas, 
maksas un uzrēķinus, kā arī procentus un izmaksas, kas saskaņā ar pieteikuma iesniedzējā valstī 
spēkā esošajiem noteikumiem var b ūt veicami no dienas, kad izdots sākotnējais instruments, kurš 
atļauj izpildi, līdz dienai pirms dienas, kad tiek nosūtīts piedziņas pieprasījums, var pievienot 
vienotajam instrumentam, kas atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējā valstī.  
2. Vienoto instrument u, kurš atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējā valstī, var izdot attiecībā uz 
vairākiem prasījumiem un vairākām personām, kas atbilst sākotnējam instrumentam vai 
instrumentiem, kuri atļauj izpildi pieteikuma iesniedzējā valstī.  
3. Ciktāl sākotnējie instrumen ti, kas atļauj izpildi attiecībā uz vairākiem prasījumiem pieteikuma 
iesniedzējā valstī, jau ir aizstāti ar vispārēju instrumentu, kas atļauj izpildi attiecībā uz visiem šiem 
prasījumiem minētajā valstī, vienotais instruments, kas atļauj izpildi pieprasīju ma saņēmējā valstī, 
var pamatoties vai nu uz sākotnējo instrumentu, kas atļauj izpildi pieteikuma iesniedzējā valstī, vai uz 
vispārējo instrumentu, kurā pārgrupēti šie sākotnējie instrumenti pieprasījuma iesniedzējā valstī.  
4. Ja sākotnējā instrumentā, kas  minēts 2.  punktā, vai vispārējā instrumentā, kurš minēts 
3. punktā, ietverti vairāki prasījumi, no kuriem viens vai vairāki jau ir iekasēti vai piedzīti, vienotais 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1093  
 instruments, kas atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējā valstī, attiecas tikai uz tādiem pras ījumiem, 
kuriem ir pieprasīta palīdzībā to piedziņā.  
5. Ja sākotnējā instrumentā, kas minēts 2.  punktā, vai vispārējā instrumentā, kurš minēts 3. 
punktā, ietverti vairāki prasījumi, pieteikuma iesniedzēja iestāde var uzskaitīt šos prasījumus 
atsevišķos vie notajos instrumentos, kas atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējā valstī, atbilstoši ar 
konkrēto nodokli saistītajai kompetences sadalei konkrēto piedziņas biroju starpā pieprasījuma 
saņēmējā valstī.  
6. Ja pieprasījumu nevar nosūtīt CCN tīklā un nosūta pa pas tu, tad vienoto instrumentu, kas 
atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējā valstī, paraksta pieteikuma iesniedzējas iestādes amatpersona, 
kas ir pienācīgi pilnvarota.  
3.3. pants. Piedzenamo summu konversija  
1. Pieteikuma iesniedzēja iestāde prasījuma summu izteic pieteikuma iesniedzējas valsts valūtā 
un pieprasījuma saņēmējas valsts valūtā.  
2. Attiecībā uz pieprasījumiem, kas nosūtīti Apvienotajai Karalistei, valūtas maiņas kurss, ko 
izmanto saistībā ar palīdzību piedziņā, ir maiņas kurss, ko Eiropas Centrāl ā banka publicējusi dienā 
pirms dienas, kad nosūtīts pieprasījums. Ja minētajā dienā šāds kurss nav pieejams, tad izmanto 
pēdējo maiņas kursu, kuru Eiropas Centrālā banka publicējusi pirms pieprasījuma nosūtīšanas 
dienas.  
Pieprasījumiem, kas nosūtīti uz da lībvalsti, maiņas kurss, ko izmanto saistībā ar palīdzību piedziņā, ir 
maiņas kurss, ko dienā pirms dienas, kad nosūtīts pieprasījums, publicējusi Anglijas Banka. Ja 
minētajā dienā šāds kurss nav pieejams, tad izmanto pēdējo maiņas kursu, ko pirms pieprasī juma 
nosūtīšanas dienas publicējusi Eiropas Centrālā banka.  
3. Lai protokola 2.  panta 30.  punktā minēto prasījuma koriģēto summu konvertētu 
pieprasījuma saņēmējas iestādes valsts valūtā, pieteikuma iesniedzēja iestāde izmanto tās sākotnējā 
pieprasījumā izm antoto maiņas kursu.  
3.4. pants. Piedzīto summu pārskaitīšana  
1. Piedzīto summu pārskaitīšanu veic divu mēnešu laikā pēc piedziņas veikšanas dienas, ja vien 
valstis savā starpā nevienojas citādi.   
2. Tomēr, ja piedziņas pasākumi, ko veic pieprasījuma saņēm ēja iestāde, tiek apstrīdēti tāda 
iemesla dēļ, par ko nav atbildīga pieteikuma iesniedzēja valsts, tad pieprasījuma saņēmēja iestāde 
var aizturēt jebkuru summu pārskaitīšanu, kas piedzītas saistībā ar pieteikuma iesniedzējas valsts 
prasījumu, līdz strīda a trisināšanai, ja vienlaikus ir izpildīti šādi nosacījumi:  
(a) pieprasījuma saņēmēja iestāde uzskata, ka ir iespējams, ka šīs apstrīdēšanas iznākums būs 
attiecīgajai pusei labvēlīgs; un  
(b) pieteikuma iesniedzēja iestāde nav paziņojusi, ka tā atmaksās summas, kas j au nosūtītas, ja 
minētās apstrīdēšanas iznākums būs attiecīgajai pusei labvēlīgs.  
3. Ja pieteikuma iesniedzēja iestāde saskaņā ar otrā punkta b)  apakšpunktu ir paziņojusi, ka 
veiks atmaksu, tā viena mēneša laikā no atmaksas pieprasījuma saņemšanas atlīdzin a piedzītās 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1094  
 summas, ko pieprasījuma saņēmēja iestāde jau ir pārskaitījusi. Jebkādu citu kompensāciju, kas jāveic, 
šādā gadījumā sedz tikai pieprasījuma saņēmēja iestāde.  
3.5. pants.  Piedzīto summu atmaksa  
Pieprasījuma saņēmēja iestāde paziņo pieteikuma ie sniedzējas iestādei ikvienu darbību, kas veikta 
pieprasījuma saņēmējā iestādē, lai atmaksātu piedzītās summas vai veiktu kompensāciju saistībā ar 
apstrīdēto prasījumu piedziņu, tūlīt pēc tam, kad pieprasījuma saņēmēja iestāde ir informēta par 
šādu darbību.  
Pieprasījuma saņēmēja iestāde iespēju robežās iesaista pieteikuma iesniedzēju iestādi procedūrās, 
kas skar summu atmaksāšanas un kompensācijas izmaksāšanas nokārtošanu. Ja saņemts pamatots 
pieprasījums no pieprasījuma saņēmējas iestādes, tad pieteikuma ie sniedzēja iestāde divu mēnešu 
laikā no šāda pieprasījuma saņemšanas pārskaita atmaksātās summas un izmaksāto kompensāciju.  
3.6. pants. Standarta veidlapas  
1. Par protokola 23.  pantā minēto vienoto paziņošanas veidlapu, ko pievieno paziņošanas 
pieprasījumam , valstis izmanto veidlapu, kas izveidota saskaņā ar A  paraugu.  
2. Protokola 27.  pantā minētajam vienotajam instrumentam, kas atļauj izpildi pieprasījuma 
saņēmējā valstī un ko pievieno piedziņas pieprasījumam vai piesardzības pasākumu pieprasījumam, 
vai pr otokola 2.  panta 30.  punktā minētajam pārskatītajam vienotajam instrumentam, kurš atļauj 
izpildi pieprasījuma saņēmējā valstī, valstis izmanto veidlapu, kas izveidota saskaņā ar B  paraugu.  
3. Protokola 20.  pantā minētajam informācijas pieprasījumam valstis  izmanto veidlapu, kas 
izveidota saskaņā ar C  paraugu.  
4. Protokola 23.  pantā minētajam paziņošanas pieprasījumam valstis izmanto veidlapu, kas 
izveidota saskaņā ar D  paraugu.  
5. Protokola 25. un 31.  pantā minētajam piedziņas pieprasījumam vai piesardzības  pasākumu 
pieprasījumam valstis izmanto veidlapu, kas izveidota saskaņā ar E  paraugu.  
6. Ja veidlapas nosūta, izmantojot elektroniskus līdzekļus, tās struktūru un izkartojumu var 
pielāgot elektroniskās saziņas sistēmas prasībām un iespējām ar noteikumu, ka  tajā ietvertais datu 
kopums un informācija netiek būtiski mainīti salīdzinājumā ar tālāk dotajiem paraugiem.  
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1095  
 A paraugs  
Vienotā paziņošanas veidlapa, ar ko sniedz informāciju par paziņojamo( -ajiem) dokumentu( -iem)  
(nosūtāma paziņošanas adresātam)  (1) 
Šis dokuments ir pavaddokuments dokumentam( -iem), ko ar šo paziņo kompetentā iestāde šādā 
valstī: [pieprasījuma saņēmējas valsts nosaukums].  
Šis paziņojums attiecas kompetento iestāžu dokumentiem šādā valstī: [pieteikuma iesniedzējas 
valsts nosaukums], kas lūgusi paziņošanas palīdzību saskaņā ar 23.  pantu Eiropas Savienības un 
Apvienotās Karalistes Protokolā par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās 
vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodok ļiem un 
nodevām.  
A.   PAZIŅOŠANAS ADRESĀTS  
- Nosaukums / vārds, uzvārds  
- Adrese (zināma vai pieņēmums):  
- Citi būtiski adresāta identifikācijas dati:  
B.   PAZIŅOŠANAS MĒRĶIS  
Šīs paziņošanas mērķis ir:  
□ informēt adresātu par dokumentu( -iem), kam pievienots šis dokuments.  
□ pārtraukt noilgumu attiecībā uz paziņotajā( -ajos) dokumentā( -os) minēto( -ajiem) prasījumu( -iem).  
□ apstiprināt adresātam tā pienākumu samaksāt D  punktā minētās summas.  
Lūdzam ņemt vērā, ka gadījumā, ja šīs summas netiek samaks ātas, iestādes var veikt izpildes un/vai 
piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu prasījuma( -u) piedziņu. Tas var radīt papildu izmaksas, ko 
iekasē no adresāta.  
Jūs esat šīs paziņošanas adresāts, jo jūs uzskata par:  
☐ galveno parādnieku   
☐ solidāro parādnieku   
☐ personu, kura nav (solidārais) parādnieks un kura ir atbildīga par nodokļu, nodevu un citu 
pasākumu vai citu prasījumu saistībā ar šiem nodokļiem, nodevām un citiem pasākumiem izpildi 
saskaņā ar spēkā esošajiem pieteikuma iesniedzējas valsts  tiesību aktiem   
☐ personu, kura nav (solidārais) parādnieks un kuras valdījumā ir aktīvi, kas pieder (solidārajam) 
parādniekam vai jebkurai citai atbildīgajai personai, vai kura ir parādā (solidārajam) parādniekam 
vai jebkurai citai atbildīgajai personai   
☐ trešo personu, kuras intereses var skart pret citām personām vērsti izpildes pasākumi   
(Šo informāciju sniedz, ja paziņošanas adresāts ir persona, kura nav (solidārais) parādnieks un kuras 
valdījumā ir aktīvi, kas pieder (solidārajam) parādniekam vai  jebkurai citai atbildīgajai personai, vai 
kura ir parādā (solidārajam) parādniekam vai jebkurai citai atbildīgajai personai, vai arī trešā 
persona, kuras intereses var skart pret citām personām vērsti izpildes pasākumi:   
Paziņotie dokumenti attiecas uz pr asījumiem par nodokļiem un nodevām, par kurām atbildīga( -as) 
šāda( -as) persona( -as):  
☐ galvenais parādnieks: [nosaukums / vārds, uzvārds un adrese (zināma vai pieņēmums)]   
☐ solidārais parādnieks: [nosaukums / vārds, uzvārds un adrese (zināma vai pieņēmu ms)]   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1096  
 ☐ persona, kura nav (solidārais) parādnieks un kura ir atbildīga par nodokļu, nodevu un citu 
pasākumu vai citu prasījumu saistībā ar šiem nodokļiem, nodevām un citiem pasākumiem izpildi 
saskaņā ar spēkā esošajiem pieteikuma iesniedzējas valsts tiesī bu aktiem: [nosaukums / vārds, 
uzvārds un adrese (zināma vai pieņēmums)].   
Pieteikuma iesniedzējas valsts (pieteikuma iesniedzējas valsts nosaukums) pieteikuma iesniedzēja 
iestāde ir aicinājusi pieprasījuma saņēmējas valsts (pieprasījuma saņēmējas valsts nosaukums) 
kompetentās iestādes veikt paziņošanu līdz [datums]. Lūdzam ņemt vērā, ka šis datums nav konkrēti 
saistīts ar kādu noilgumu.  
C.   PAR PAZIŅOJAMO( -AJIEM) DOKUMENTU( -IEM) ATBILDĪGAIS( -IE) BIROJS( -I) 
Birojs, kas atbildīgs par pievienoto( -ajiem) dokumentu( -iem):  
— Nosaukums:  
— Adrese:   
— Cita kontaktinformācija:   
— Valoda( -as), kurā( -ās) var sazināties ar šo biroju:   
Sīkāku informāciju par ☐ paziņojamo( -ajiem) dokumentu( -iem)  ☐ un/vai saistību apstrīdēšanas 
iespējām  var saņemt  
☐ iepriekš minētajā birojā, kas atbildīgs par pievienoto( -ajiem) dokumentu( -iem), un/vai   
☐ turpmāk norādītajā birojā:   
— Nosaukums:   
—  Adrese:   
— Cita kontaktinformācija:   
— Valoda( -as), kurā( -ās) var sazināties ar šo biroju:   
 
D.   PAZIŅOJAMĀ( -O) DOKUMENTA( -U) APRAKSTS  
Dokuments [numurs]  
— Atsauces numurs:  
— Reģistrācijas datums:  
— Paziņojamā dokumenta būtība:  
☐ Nodokļa summas novērtējums   
☐ Maksājuma rīkojums   
☐ Lēmums pēc administratīvas pārsūdzības   
☐ Cits administratīvs dokuments:   
☐ [Tiesas] spriedums vai rīkojums:   
☐ Cits tiesas dokuments:   
 
— Attiecīgā( -o) prasījuma( -u) nosaukums (pieteikuma iesniedzējas valsts valodā):  
— Attiecīgā( -o) prasījuma( -u) būtība:  
 
— Attiecīgā( -o) prasījuma( -u) summa:   
☐ Pamatsumma:   
☐ Administratīvās sankcijas un soda naudas:   
☐ Procentu maksājumi līdz [datums]:   
☐ Izmaksas līdz [datums]:   
☐ Maksas par izziņām vai tamlīdzīgiem dokumentiem, ko izdod saistībā ar administratīvām 
procedūrām, kuras saistītas ar [x].  punktā minēto prasījumu:   
☐ Šā(šo) prasījuma( -u) kopsumma:   
 
— [x]. punktā minētā summa jāatlīdzina:   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1097  
 ☐ līdz:  
☐ [skaits] dienu laikā pēc dienas, kad saņemts šis paziņojums   
☐ nekavējoties   
 
— Maksājuma saņēmējs:   
— Konta turētājs:   
— Starptautiskais bankas konta numurs ( IBAN ):  
— Bankas identifikācijas kods ( BIC):  
— Bankas nosaukums:   
 
— Atsauce, kas jānorāda, veicot maksājumu:   
— Adresāts var atbildēt uz dokumentu( -iem), ko ar šo paziņo.   
☐ Pēdējā diena atbildes iesniegšanai:   
☐ Laikposms atbildes sniegšanai:   
— Tās iestādes nosaukums un adrese, kurai var nosūtīt atbildi:   
 
— Iespēja apstrīdēt:   
☐ Prasījuma vai paziņotā( -o) dokumenta( -u) iespējamās apstrīdēšanas laikposms jau ir noslēdzies.   
☐ Pēdējā diena prasījuma apstrīdēšanai:   
☐ Laikposms prasījuma apstrīdēšanai: [dienu skaits]   
☐ no dienas, kad saņemts šis paziņojums.   
☐ no paziņotā( -o) dokumenta ( -u) reģistrācijas   
☐ no cita datuma:   
 
— Tās iestādes nosaukums un adrese, kur jāiesniedz apstrīdēšanas pieteikums:   
Lūdzam ņemt  vērā, ka strīdi par prasījumu, par instrumentu, kas atļauj izpildi, vai jebkuru citu 
dokumentu, kuru ir izdevušas pieteikuma iesniedzējas valsts [pieteikuma iesniedzējas valsts 
nosaukums] iestādes, saskaņā ar iepriekš minētā Eiropas Savienības un Apvienot ās karalistes 
protokola 29.  pantu ir pieteikuma iesniedzējas valsts [norādīt pieteikuma iesniedzēju valsti] 
kompetento iestāžu kompetencē.   
Jebkurus šādus strīdus risina, ievērojot procesuālos un valodu lietojuma noteikumus, ko piemēro 
pieteikuma iesniedzē jā valstī [pieteikuma iesniedzējas valsts nosaukums].   
☐ Lūdzam ņemt vērā, ka piedziņas izpildi var uzsākt, pirms beidzies prasījuma apstrīdēšanas 
laikposms.   
 
— Cita informācija:   
” 
 
(1)  Kursīvā rakstītie ir izvēles elementi.  
 
  
B paraugs  
Vienotais instruments, kas atļauj to prasījumu izpildi, uz kuriem attiecas 27.  pants Eiropas 
Savienības un Apvienotās Karalistes Protokolā par administratīvo sadarbību un krāpšanas 
apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību p rasījumu piedziņā 
saistībā ar nodokļiem un nodevām   (1)  
☐ VIENOTAIS INSTRUMENTS, KAS ATĻAUJ PRASĪJUMU IZPILDI  
— Izdošanas datums:   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1098  
 — Atsauces numurs:   
☐ PĀRSTRĀDĀTAIS VIENOTAIS INSTRUMENTS, KAS ATĻAUJ PRASĪJUMU IZPILDI  
— Sākotnējā vienotā instrumenta izdošanas datums:   
— Pārstrādāšanas datums:   
— Pārstrādāšanas pamatojums:   
☐ [tiesas nosaukums] [datums] spriedums vai rīkojums   
☐ [datums] administratīvais lēmums   
— Atsauces numurs:   
Valsts, kurā izdots šis dokuments: [pieteikuma iesniedzējas valsts nosaukums]  
Pieprasījuma saņēmējas valsts veikto piedziņas pasākumu pamats ir:  
☐ vienotais instruments, kas atļauj izpildi saskaņā ar  iepriekšminētā protokola 27.  pantu.   
☐ pārstrādāts vienotais instruments, kas atļauj izpildi saskaņā ar  iepriekšmi nētā protokola 30.  pantu 
(lai ņemtu vērā minētā protokola 29.  panta 1.  punkta minētās kompetentās struktūras lēmumu).   
Šis dokuments ir vienots instruments, kas atļauj izpildi (tostarp veikt piesardzības pasākumus). Tas 
attiecas uz turpmāk minēto( -ajiem) prasījumu( -iem), kas vēl joprojām nav atlīdzināts pieteikuma 
iesniedzējā valstī [pieteikuma iesniedzējas valsts nosaukums]. Par sākotnējo instrumentu, ar ko 
atļauj šā(šo) prasījuma( -u) izpildi, ir paziņots, ciktāl tas nepieciešams saskaņā ar pieteikuma 
iesniedzējas valsts [pieteikuma iesniedzējas valsts nosaukums] tiesību aktiem.  
Strīdi saistībā ar prasījumu( -iem) saskaņā ar iepriekš minētā protokola 29.  pantu ir pieteikuma 
iesniedzējas valsts [pieteikuma iesniedzējas valsts nosaukums] kompetento struktūru kompetencē. 
Jebkuru šādu lietu iesniedz šajās struktūrās saskaņā ar pieteikuma iesniedzējā valstī [pieteikuma 
iesniedzējas valsts nosaukums] spēkā esošajiem procesuālajiem un valodu lietojuma noteikumiem.  
ATTIECĪGĀS( -O) PERSONAS( -U) UN PRASĪJUMA( -U) APRAKS TS  
Prasījuma( -u) identifikācija [numurs]:  
1. Atsauce:  
2. Attiecīgā( -o) prasījuma( -u) būtība:  
3. Attiecīgais nodoklis/nodeva:  
4. Attiecīgais laikposms vai datums:  
5. Prasījuma reģistrācijas datums:  
6. Datums, no kura ir iespējama piedziņa:  
7. Attiecīgā prasījuma summa, kas vēl jāmaksā:  
☐ pamatsumma:   
☐ administratīvās sankcijas un soda naudas:   
☐ procenti līdz dienai, kad nosūtīts pieprasījums:   
☐ izmaksas līdz dienai, kad nosūtīts pieprasījums:   
  
☐ šā prasījuma kopsumma:  
 
8. Sākotnējā  instrumenta, kas atļauj izpildi, paziņošanas datums pieteikuma iesniedzējā valstī: 
(pieteikuma iesniedzējas valsts nosaukums):  
☐ Datums:   
☐ Datums nav pieejams   
 
9. Birojs, kas atbild par prasījuma novērtējumu:  
— Nosaukums:  
— Adrese:   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1099  
 — Cita kontaktinformācija:   
— Valoda( -as), kurā( -ās) var sazināties ar šo biroju:   
 
10. Sīkāku informāciju par prasījumu vai maksājuma saistību apstrīdēšanas iespējām var saņemt:  
☐ iepriekš norādītajā birojā   
☐ turpmāk norādītajā birojā, kas atbild par vienoto instrumentu, kas atļauj izpildi:   
— Nosaukums:   
— Adrese:   
— Cita kontaktinformācija:   
— Valoda( -as), kurā( -ās) var sazināties ar šo biroju:   
  
Tās personas( -u) identifikācijas dati, uz ko attiecas valsts instruments( -i), kas atļauj izpildi  
a) Turpmāk minētā persona ir norādīta valsts instrumentā( -os), kas atļauj izpildi  
☐ fiziska persona   
☐ cits  
— Nosaukums / vārds, uzvārds  
— Adrese (zināma vai pieņēmums)   
— Citi būtiski adresāta identifikācijas dati:   
☐ Likumīgais pārstāvis   
— Nosaukums  / vārds, uzvārds  
— Adrese (zināma vai pieņēmums)   
— Citi būtiski adresāta identifikācijas dati:   
Saistību iemesls:   
☐ galvenais parādnieks   
☐ solidārais parādnieks   
☐ persona, kura nav (solidārais) parādnieks un kura ir atbildīga par nodokļu, nodevu un citu 
pasākumu vai citu prasījumu saistībā ar šiem nodokļiem, nodevām un citiem pasākumiem izpildi 
saskaņā ar spēkā esošajiem pieteikuma iesniedzējas valsts tiesību aktiem   
 
b) Turpmāk minētā( -ās) persona( -as) ir (arī) norādīta( -as) valsts instrumentā (-os), kas atļauj izpildi:   
☐ fiziska persona   
☐ cits  
— Nosaukums / vārds, uzvārds:   
— Adrese (zināma vai pieņēmums):   
— Citi būtiski adresāta identifikācijas dati:   
☐ Likumīgais pārstāvis   
— Nosaukums / vārds, uzvārds:   
— Adrese (zināma vai pieņēmums):   
— Citi būtiski adresāta identifikācijas dati:   
Saistību iemesls:   
☐ galvenais parādnieks   
☐ solidārais parādnieks   
☐ persona, kura nav (solidārais) parādnieks un kura ir atbildīga par nodokļu, nodevu un citu 
pasākumu vai citu prasījumu saistībā ar šiem nodokļiem, nodevām un citiem pasākumiem izpildi 
saskaņā ar spēkā esošajiem pieteikuma iesniedzējas valsts tiesību aktiem   
 
Cita informācija   
Prasījuma( -u) kopsumma  
— pieteikuma iesniedzējas valsts valūtā:  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1100  
 — pieprasījuma saņēmējas valsts valūtā:  
  
 
(1)  Kursīvā rakstītie ir izvēles elementi.  
 
 
 
 
 
 
  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1101  
 C veidlapas paraugs – informācijas pieprasījums  
INFORMĀCIJAS PIEPRASĪ JUMS   
  
Pamatots ar 20.  pantu Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes Protokolā par administratīvo sadarbību  un 
krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā 
saistībā ar nodokļiem un nodevām   
Atsauce: AA_RA_aaaaaaaaaaa_rrrrrrrrrrrr_20GGMMDD_xxxxxxx_RI  
Prasījuma( -u) būtība:  
 
1. PIETEIKUMA IESNIEDZĒJ AS IESTĀDES VALSTS  
 
A. Pieteikuma iesniedzēja iestāde  
 
Valsts:  
Nosaukums:  
Tālrunis:  
Lietas atsauce : 
Amatpersonas, kas nodarbojas ar 
pieprasījumu, vārds, uzvārds:  
Valodu prasmes    
  
B. Birojs, kurš ierosina 
pieprasījumu  
 
Nosaukums:  
Adrese:  
Pasta indekss:  
Pilsēta:  
Tālrunis:  
E-pasts:  
Lietas atsauce:  
Amatpersonas, kas nodarbojas ar 
pieprasījumu, vārds, uzvārds:  
 
2. PIEPRASĪJUMA SAŅĒMĒJA S IESTĀDES VALSTS  
 
A. Pieprasījuma saņēmēja iestāde  
 
Valsts:  
Nosaukums:  
Tālrunis:  
Lietas atsauce : 
Amatpersonas, kas nodarbojas ar pieprasījumu, 
vārds, uzvārds:  
Valodu prasmes    
  
B. Birojs, kurš apstrādā pieprasījumu  
 
Nosaukums:  
Adrese:  
Pasta indekss:  
Pilsēta:  
Tālrunis:  
E-pasts:  
Lietas atsauce:  
Amatpersonas, kas nodarbojas ar pieprasījumu, vārds, 
uzvārds:  
 
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1102  
 3. INFORMĀCIJA , KAS SAISTĪTA AR PIE PRASĪJUMU  
 
 
 Pieteikuma iesniedzēja iestāde lūdz pieprasījuma saņēmēju iestādi neinformēt attiecīgo( -ās) 
personu( -as) par šo pieprasījumu.  
 
 Pieteikuma iesniedzēja iestāde apstiprina, ka uz saņemamo informāciju attieksies iepriekš minētajā 
juridiskajā pamatā paredzētie noteikumi par slepenību.  
 
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1103  
 4. INFORMĀCIJA  PAR ATTIECĪGO PERSON U 
A. Tiek pieprasīta informācija par:  
 Fiziskām personām:  
Vārds( -i): 
Uzvārds : 
Pirmslaulību uzvārds (dzimtais uzvārds):  
Dzimšanas datums:  
Dzimšanas vieta:  
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Citi identifikācijas dati:  
Personas adrese:  zināma –  pieņēmums  
- Iela un numurs:  
- Citi adreses dati:  
- Pasta indekss un pilsēta:  
- Valsts:  
 
 Vai juridiskām personām:  
Uzņēmuma nosaukums : 
Juridiskais statuss : 
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Citi identifikācijas dati:  
Juridiskās personas adrese:  zināma –  pieņēmums  
- Iela un numurs:  
- Citi adreses  dati:  
- Pasta indekss un pilsēta:  
- Valsts:  
 
 Likumīgais pārstāvis  
Vārds, uzvārds / nosaukums:  
Likumīgā pārstāvja adrese:  zināma —  pieņēmums  
Iela un numurs:  
Citi adreses dati:  
Pasta indekss un pilsēta:  
Valsts:  
 
B. Atbildība: Attiecīgā perso na ir:  
 galvenais parādnieks  
 solidārais parādnieks  
 persona, kura nav (solidārais) parādnieks un kura ir atbildīga par nodokļu,  nodevu un citu 
pasākumu vai citu prasījumu saistībā ar šiem nodokļiem, nodevām un citiem pasākumiem izpildi 
saskaņā ar spēkā esošajiem pieteikuma iesniedzējas valsts tiesību aktiem  
 persona, kura nav (solidārais) parādnieks un kuras valdījumā ir aktīvi, kas pieder (solidārajam) 
parādniekam vai jebkurai citai atbildīgajai personai, vai kura ir parādā (solidārajam) parādniekam 
vai jebkurai citai atbildīgajai personai  
 trešā persona, kuras intereses var skart pret citām personām vērsti izpildes pasākumi  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1104  
 C. Cita būtiska informācija par iepriekš minētajām personām:  
 Bankas konta numurs( -i): 
- Bankas konta numurs ( IBAN ): 
- Bankas identifikācijas kods ( BIC): 
- Bankas nosaukums:  
 Informācija par automobili 20GG/MM/DD  
- automobiļa reģistrācijas numurs:  
- automobiļa marka:  
- automobiļa krāsa:  
 Aplēst ā vai provizoriskā vai  precīzā prasījuma( -u) summa:  
 Cita:       
 
5. PIEPRASĪTĀ INFORMĀCIJ A 
 Informācija par attiecīgās personas identitāti (fiziskām personām: pilns vārds, uzvārds, dzimšanas datums un 
vieta; juridiskām personām: uzņēmuma nosaukums un juridiskais status s) 
 Informācija par adresi  
 Informācija par ienākumiem un aktīviem piedziņai  
 Informācija par mantiniekiem un/vai tiesību pārņēmējiem  
 Cita:       
 
6. INFORMĀCIJAS PIEPRASĪ JUMA PĒCKONTROLE  
Datums  Nr. Ziņojums  Pieteikuma 
iesniedzēja iestāde  Pieprasījuma saņēmēja iestāde  
datums  1. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde apstiprina pieprasījuma saņemšanu.  
datums  
 Apvienot ar 
apstiprinājumu  2. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde aicina pieteikuma iesniedzēju iestādi aizpildīt 
pieprasījumu ar šādu papildu informāciju:       
datums  3. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde vēl nav saņēmusi pieprasīto papildu informāciju un 
slēgs jūsu pieprasījumu, ja nesaņems šo informāciju līdz 20GG/MM/DD.  
datums   4. Pieteikuma iesn iedzēja iestāde:  
  a
. pēc pieprasījuma sniedz šādu papildu informāciju:  
      
  b
. nespēj sniegt pieprasīto papildu informāciju  
(jo:      ) 
datums  5. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde apstiprina papildu informācijas saņemšanu un tagad 
var turpināt procedūru.  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1105  
 datums  
 
 6. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde nesniedz palīdzību un slēdz lietu, jo:  
 a
. nav kompetenta attiecībā uz prasījumiem, uz kuriem attiecas pieprasījums . 
 b
. prasījums ir vecāks, nekā paredzēts protokolā.  
 c
. prasījuma summa ir mazāka par robežvērtību.  
 d
. nespēj iegūt šo informāciju līdzīgu valsts prasījumu piedziņai.  
 e
. citādi izpaustu komerciālu, rūpniecisku vai dienesta noslēpumu.  
 f. šīs informācijas izpaušana apdraudētu drošīb u vai būtu pretrunā valsts 
sabiedriskajai kārtībai.  
  g
. pieteikuma iesniedzēja iestāde nav sniegusi visu vajadzīgo papildu informāciju.  
  h
. cits iemesls:        
 
datums   7. 
 Pieteikuma iesniedzēja iestāde lūdz to informēt par tās pieprasījuma pašreizējo 
statusu.  
datums  8. Pieprasījuma saņēmēja iestāde patlaban nevar sniegt informāciju, jo:  
 ir lūgusi informāciju citām valsts iestādēm.  
 ir lūgusi informāciju no trešās personas.  
 organizē zvanu personai.  
 cits iemesls:       
datums  9. Pieprasīto informāciju nevar iegūt, jo:  
 a
. attiecīgā persona nav zināma.  
 b
. nav pietiekamu datu attiecīgās personas identificēšanai.  
 c
. attiecīgā persona ir pārcēlusies, adrese nav zināma.  
 d
. pieprasītā informācija nav pieejama.  
 e
. cits iemesls:       
datums  10.
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde nosūta šādu pieprasītās informācijas daļu:  
datums  11. Pieprasījuma saņēmēja iestāde nosūta visu pieprasīto informāciju (vai tās pēdējo daļu):  
 a
. identitāte apstiprināta  
 b
. adrese apstiprināta  
 c
. ir mainījušies (vai ir pievienoti) šādi dati par attiecīgās personas identitāti:  
Fiziskām personām:  
 Vārds( -i): 
 Uzvārds:  
 Pirmslaulību uzvārds:  
 Dzimšanas datums:  
 Dzimšanas vieta:  
Juridiskām personām:  
 Juridiskais statuss:  
 Uzņēmuma nosaukums:  
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1106  
  d
. Ir mainījušies (vai pievienoti) šādi adreses dari:  
 Iela un numurs:  
 Citi adreses dati:  
 Pasta indekss un pilsēta:  
 Valsts:  
 Tālrunis:  
 Fakss:  
 E-pasts:  
 e
. 
 Finansiālā situācija:  
 Zināmais( -ie) bankas konts( -i): 
Bankas konta numurs ( IBAN ): … 
Bankas identifikācijas kods ( BIC): … 
Bankas nosaukums: …  
 Informācija par nodarbinātību:  Algots darbinieks —  Pašnodarbinātais — 
Bezdarbnieks  
 Ir pamats uzskatīt, ka attiecīgajai personai nav līdzekļu, lai nokārtotu 
parādu/nav aktīvu piedziņas segš anai  
 Attiecīgā persona ir bankrotējusi/maksātnespējīga:  
- Rīkojuma datums:  
- Atbrīvojuma datums:  
- Informācija par likvidatoriem:  
...Vārds, uzvārds / nosaukums:  
...Iela un numurs:  
...Citi adreses dati:  
...Pasta indekss un pilsēta:  
...Valsts:  
 Ir pamats uzskatīt, ka attiecīgajai personai ir:  
 ierobežoti līdzekļi, lai daļēji nokārtotu parādu  
 pietiekami līdzekļi/aktīvi piedziņai  
 Piezīmes:  
 f. Parāds apstrīdēts  
 attiecīgajai personai ir ieteikts prasījumu apstrīdēt pieteikuma iesniedzējas 
iestādes valstī  
 atsauces uz strīdu, ja pieejamas:  
 sīkāka informācija  — pielikumā  
 g
. Parādnieks miris GGGG/MM/DD  
 h
. Mantinieku / testamenta izpildītāja vārds, uzvārds / nosaukums un adrese:  
 i. Citas piezīmes:  
  j. Iesakām turpināt piedziņas procedūras.  
  k
. Iesakām neturpināt piedziņas procedūras  
datums   12. 
 Pieteikuma iesniedzēja iestāde atsauc informācijas pieprasījumu.  
datums  13. 
 Cita:  Pieteikuma iesniedzējas iestādes vai pieprasījuma saņēmējas iestādes 
piezīme :  
      
 
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1107  
 D veidlapas paraugs – paziņošanas pieprasījums  
PAZIŅOŠANAS  PIEPRASĪJUMS   
  
Pamatots ar 23.  pantu Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes Protokolā par administratīvo sadarbību un 
krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā 
saistībā ar nodokļiem un nodevām   
Atsauce: AA_RA_aaaaaaaaaaa_rrrrrrrrrrrr_20GGMMDD_xxxxxxx_RN  
Prasījuma( -u) būtība:  
 
1. PIETEIKUMA IESNIEDZĒJ AS IESTĀDES VALSTS  
 
A. Pieteikuma iesniedzēja iestāde  
 
Valsts :  
Nosaukums:  
Tālrunis:  
Lietas atsauce : 
 
Amatpersonas, kas nodarbojas ar pieprasījumu, 
vārds, uzvārds:  
Valodu prasmes:    
  
B. Birojs, kurš ierosina pieprasījumu  
 
Nosaukums:  
Adrese:  
Pasta indekss:  
Pilsēta:  
Tālrunis:  
E-pasts:  
Lietas atsauce:  
Amatpersonas, kas  nodarbojas ar pieprasījumu, vārds, 
uzvārds:  
 
2. PIEPRASĪJUMA SAŅĒMĒJA S IESTĀDES VALSTS  
 
A. Pieprasījuma saņēmēja iestāde  
 
Valsts : 
Nosaukums:  
Tālrunis:  
Lietas atsauce : 
 
Amatpersonas, kas nodarbojas ar pieprasījumu, 
vārds, uzvārds:  
Valodu prasmes:    
  
B. Birojs, kurš apstrādā pieprasījumu  
 
Nosaukums:  
Adrese:  
Pasta indekss:  
Pilsēta:  
Tālrunis:  
E-pasts:  
Lietas atsauce:  
Amatpersonas, kas nodarbojas ar pieprasījumu, vārds, 
uzvārds:  
 
3. INFORMĀCIJA , KAS SAISTĪTA AR PIE PRASĪJUMU  
 Galīgais datums šo dokumentu paziņošanai, lai izvairītos no problēmām ar noilguma termiņu (ja 
nepieciešams) : 20GG/MM/DD  
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1108  
  Citas piezīmes:       
 
4. PAZIŅOŠANAS ADRESĀTA IDENTIFIKĀCIJAS DATI  
A. Paziņošana adresējama:  
 Fiziskām personām:  
Vārds( -i): 
Uzvārds : 
Pirmslaulību uzvārds (dzimtais uzvārds):  
Dzimšanas datums:  
Dzimšanas vieta:  
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Citi identifikācijas dati:  
Personas adrese:   zināma —  pieņēmums :  
Iela un numurs:  
Citi adreses dati:  
Pasta indekss un pilsēta:  
Valsts:  
 Vai juridiskām personām:   
Uzņēmuma nosaukums : 
Juridiskais statuss : 
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Citi identifikācijas dati:  
Juridiskās personas adrese :  zināma —  pieņēmums  
Iela un numurs:  
Citi adreses dati:  
Pasta indekss un pilsēta:  
Valsts:  
 Likumīgais pārstāvis  
Vārds, uzvārds / nosaukums:  
Likumīgā pārstāvja adrese:  zināma —  pieņēmums  
Iela un numurs:  
Citi adreses dati:  
Pasta indekss un pilsēta:  
Valsts:  
 
B. Cita būtiska informācija par iepriekš minētajām personām:       
  
 
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1109  
 5. PAZIŅOŠANAS MĒRĶIS sk. pievienoto vienoto paziņošanas veidlapu . 
 
 
6. PAZIŅOJAMĀ DOKUMENTA( -U) APRAKSTS sk. pievienoto vienoto paziņošanas veidlapu.   
 
 
 
7. PAZIŅOŠANAS PIEPRASĪJ UMA PĒCKONTROLE  
Datums  Nr. Ziņojums  Pieteikuma 
iesniedzēja iestāde  Pieprasījuma saņēmēja iestāde  
datums  1. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde apstiprina pieprasījuma saņemšanu.  
 
datums  
 2. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde aicina pieteikuma iesniedzēju iestādi aizpildīt 
pieprasījumu ar šādu papildu informāciju:       
 
datums  3. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde vēl nav saņēmusi pieprasīto papildu informāciju un slēgs 
jūsu pieprasījumu, ja nesaņems šo informāciju līdz 20GG/MM/DD.  
datums   4. Pieteikuma iesn iedzēja iestāde:  
  a. pēc pieprasījuma sniedz šādu papildu informāciju:  
      
  b. nespēj sniegt pieprasīto papildu informāciju  
(jo:      ) 
 
datums  5. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde apstiprina papildu informācijas saņemšanu un tagad var 
turpināt procedūru.  
 
datums  
 6. 
 
 
 
 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde nesniedz palīdzību un slēdz lietu, jo:  
a. nav kompetenta attiecībā uz nodokļiem, uz kuriem attiecas pieprasījums.  
b. prasījums( -i) ir vecāks( -i), nekā paredzēts protokolā.  
c. prasījuma( -u) summa ir mazāka par robežvērtību.  
d. pieteikuma iesniedzēja iestāde nav sniegusi visu vajadzīgo papildu informāciju.  
e. Cits iemesls:        
datums   7. 
 Pieteikuma iesniedzēja iestāde lūdz to informēt par tās pieprasījuma pašreizējo statusu.   
Par šo dokumentu ir vienojusies Eiropas Savienība un Apvienotā Karaliste, un tas ir tikai informācijai. Līdz dokumenta 
piemērošanas dienai no tā nevar atvasināt nekādas tiesības. Pantu numerācija ir provizoriska.  
 
1110  
 datums  8. Pieprasījuma saņēmēja iestāde apliecina:  
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 a. ka dokuments( -i) ir paziņots( -i) adresātam ar juridiskām sekām saskaņā ar 
pieprasījuma saņēmējas iestādes valsts tiesību aktiem datums.  
 
Paziņots šādi:  
 adresātam personīgi  
 pa pastu  
 pa elektronisko pastu  
 ar ierakstītu vēstuli  
 ar tiesu izpildītāja starpniecību  
 ar citu procedūru  
b. ka par iepriekš minēto( -ajiem) dokumentu( -iem) nevarēja paziņot attiecīgajai 
personai šādu  iemeslu dēļ:  
 adresāts( -i) nav zināms( -i) 
 adresāts( -i) miris( -uši) 
 adresāts( -i) ir atstājis( -uši) valsti. Jaunā adrese:  
 cita:       
datums   9. 
 Pieteikuma iesniedzēja iestāde atsauc paziņošanas pieprasījumu.  
datums  10. 
 Cita:  pieteikuma iesniedzējas iestādes vai  pieprasījuma saņēmējas iestādes piezīme:  
      
 
 
 
 E veidlapas paraugs – piedziņas vai piesardzības pasākumu pieprasījums  
. 
 PIEDZIŅAS PASĀKUMU  PIEPRASĪJUMS   
 
Pamatots ar 25.  pantu Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes Protokolā par administratīvo sadarbību un 
krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā  un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā 
saistībā ar nodokļiem un nodevām  
UN/VAI  PIESARDZĪBAS PASĀKUM U PIEPRASĪJUMS   
Pamatots ar 31.  pantu Eiropas Savienības un Apvienotās  Karalistes Protokolā par administratīvo sadarbību un 
krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā 
saistībā ar nodokļiem un nodevām  
Atsauce: AA_RA_aaaaaaaaaaa_rrrrrrrrrrrr_20GGMMDD_xxxxxxx_RR(RP)  
Prasījuma( -u) būtība:  
 
1. PIETEIKUMA IESNIEDZĒJ AS IESTĀDES VALSTS  
 
A. Pieteikuma iesniedzēja iestāde  
 
Valsts :  
Nosaukums:  
Tālrunis:  
Lietas atsauce : 
 
Amatpersonas, kas nodarbojas ar pieprasījumu, 
vārds, uzvārds:  
Valodu prasmes:    
  
B. Birojs, kurš ierosina pieprasījumu  
 
Nosaukums:  
Adrese:  
Pasta indekss:  
Pilsēta:  
Tālrunis:  
E-pasts:  
Lietas atsauce:  
Amatpersonas, kas nodarbojas ar pieprasījumu, vārds, 
uzvārds:  
 
 
2. PIEPRASĪJUMA SAŅĒMĒJA S IESTĀDES VALSTS  
 
A. Pieprasījuma saņēmēja iestāde  
 
Valsts : 
Nosaukums:  
Tālrunis:  
Lietas atsauce : 
 
Amatpersonas, kas nodarbojas ar pieprasījumu, 
vārds, uzvārds:  
Valodu prasmes:    
  
B. Birojs, kurš apstrādā pieprasījumu  
 
Nosaukums:  
Adrese:  
Pasta indekss:  
Pilsēta:  
Tālrunis:  
E-pasts:  
Lietas atsauce:  
Amatpersonas, kas nodarbojas ar pieprasījumu, vārds, 
uzvārds:  
 
 
 
1112  3. INFORMĀCIJA PAR PIEPR ASĪJUMU  
 
 Uz prasījumu( -iem) pieteikuma iesniedzēja valstī attiecas instruments, kas atļauj izpildi.  
 
 Uz prasījumu( -iem) pieteikuma iesniedzēja valstī vēl neattiecas instruments, kas atļauj izpildi.  
 
 Prasījums( -i) na v apstrīdēts( -i). 
 
 Prasījumu( -us) vairs nevar apstrīdēt, iesniedzot pārsūdzību administratīvā kārtā / pārsūdzot tiesās.  
 
 Prasījums( -i) tiek apstrīdēts( -i), bet normatīvie akti un administratīvā prakse, kas ir spēkā  
pieteikuma iesniedzējas iestādes valstī, atļauj apstrīdētā prasījuma piedziņu.  
 
 
 Kopējā to prasījumu summa, par kuriem tiek lūgta palīdzība, nav mazāka par 5000  GBP 
 Šis pieprasījums attiecas uz prasībām, kas atbilst vecuma prasībai, kuru piemēro saskaņā ar 
protokolu.  
 Šis piesardzības pasākumu pieprasījums ir pamatots ar iemesliem, kas apr akstīti pievienotajā( -ajos) 
dokumentā( -os). 
 
 Šim pieprasījumam ir pievienots instruments, kas atļauj veikt piesardzības pasākumus pieteikuma 
iesniedzējā valstī.  
 
 Lūdzam neinformēt parādnieku / citu attiecīgo personu pirms piesardzības pasākumu veikšanas.  
 
 Ja rodas šāda konkrēta situācija, lūdzam sazināties ar mums (izmantojot brīvā teksta lauku 
pieprasījuma veidlapas beigās:        
 
 Pieteikuma iesniedzēja atmaksās summas, kas jau nosūtītas, ja minētās apstrīdēšanas iznākums 
būs attiecīgajai pusei labvēlīgs.  
 Sensitīva lieta:       
 
4. NORĀDĪJUMI PAR MAKSĀJ UMU  
A. Lūdzam pārskaitīt piedzītā prasījuma summu uz:  
- Bankas konta numurs (IBAN ): 
- Bankas identifikācijas kods ( BIC): 
- Bankas nosaukums:  
- Konta turētāja vārds :  
- Konta turētāja adrese:   
- Maksājuma atsauce, ko izmanto, pārskaitot naudu:  
B. Samaksa pa daļām : 
 ir pieņemama bez turpmākas konsultēšanās  
 ir pieņemama tikai pēc konsultēšanās (lai konsultētos, lūdzam izmantot 7.  loga 20.  punktu)  
 nav pieņemama  
 
 
 
1113  5. INFORMĀCIJA PAR PERSONU, UZ KURU ATTIECAS PIEPRASĪJUMS  
A. Tiek pieprasīti piedziņas/piesardzības pasākumi attiecībā uz:  
 Fiziskām personām:  
Vārds( -i): 
Uzvārds : 
Pirmslaulību uzvārds (dzimtais uzvārds):  
Dzimšanas datums:  
Dzimšanas vieta:  
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Citi identifikācijas dati:  
Fiziskās/juridiskās personas adrese:  zināma —  pieņēmums   
Iela un numurs:  
Citi ad reses dati:  
Pasta indekss un pilsēta:  
 
  
 Vai juridiskām personām:   
Juridiskais statuss : 
Uzņēmuma nosaukums : 
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Citi identifikācijas dati:  
Fiziskās/juridiskās personas adrese:  zināma —  pieņēmums   
Iela un numurs:  
Citi adreses dati:  
Pasta inde kss un pilsēta:  
 
- cita informācija par personu:       
 
-  Likumīgais pārstāvis  
Vārds, uzvārds / nosaukums:  
Citi adreses dati:  zināma —  pieņēmums  
Iela un numurs:  
Pasta indekss un pilsēta:  
Valsts:  
 
 
B. Cita attiecīga informācija par šo pieprasījumu un/vai personu  
 
1114   1.
 Šāda( -as) persona( -as) ir solidārais( -ie) parādnieks( -i): [Būtu vajadzīga iespēja pievienot 
vairāk nekā 1 šādu personu vārdu un uzvārdu.]  
- Personas identitāte:  
 Fiziskām personām:  
Vārds, uzvārds : 
Dzimšanas datums:  
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Iela un numurs:  
Citi adreses dati:  
Pasta indekss un pilsēta:  
  
 Vai juridiskām personām:   
Juridiskais statuss : 
Uzņēmuma nosaukums : 
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Iela un numurs:  
Citi adreses dati:  
Pasta indekss un pilsēt a: 
 
- cita informācija par šo (šiem) solidaro( -ajiem) parādnieku( -iem):       
 2. 
 Šāda( -as) persona( -as) tur aktīvus, kas pieder personai, uz kuru attiecas šis pieprasījums: 
[Būtu vajadzīga iespēja pievienot vairāk nekā 1 šādu personu vārdu un uzvārdu.]  
- Personas identitāte:  
 Fiziskām personām:  
Vārds, uzvārds : 
Dzimšanas datums:  
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Iela un numurs:  
Citi adreses dati:  
Pasta indekss un pilsēta:  
  
 Vai juridiskām personām:   
Juridiskais statuss : 
Uzņēmuma nosaukums : 
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Iela un numurs:  
Citi adreses d ati: 
Pasta indekss un pilsēta:  
 
- šīs citas personas rīcībā esošie aktīvi:       
 
 
1115   3.
 Šāda( -as) persona( -as) ir parādā personai, uz kuru attiecas šis pieprasījums: [Būtu vajadzīga 
iespēja pievienot vairāk nekā 1 šādu personu vārdu un uzvārdu.]  
- Personas identitāte:  
 Fiziskām personām:  
Vārds, uzvārds : 
Dzimšanas datums:  
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Iela un numurs:  
Citi adreses dati:  
Pasta indekss un pilsēta:  
  
 Vai juridiskām personām:   
Juridiskais statuss : 
Uzņēmuma nosaukums : 
PVN identifikācijas numurs  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Iela un numurs:  
Citi adreses dati:  
Pasta i ndekss un pilsēta:  
 
- šīs citas personas (nākotnes) parādi:       
 
 4.
 Papildus personai, uz kuru attiecas šis pieprasījums, ir vēl cita( -as) persona( -as), kas ir 
atbildīga( -as) par nodokļu, nodevu un citu pasākumu vai citu prasījumu saistībā ar šiem 
nodokļiem, nodev ām un citiem pasākumiem izpildi saskaņā ar pieteikuma iesniedzējas valsts 
tiesību aktiem. [Būtu vajadzīga iespēja pievienot vairāk nekā 1 šādu personu vārdu un 
uzvārdu.]  
- Personas identitāte:  
 Fiziskām personām:  
Vārds, uzvārds : 
Dzimšanas datums:  
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Iela un numurs:  
Citi adreses dati:  
Pasta indekss un pilsēta:  
  
 Vai juridiskām personām:   
Juridiskais statuss : 
Uzņēmuma nosaukums : 
PVN identifikācijas numurs:  
Nodokļa maksātāja identifikācijas numurs:  
Iela un numurs:  
Citi adreses dati:  
Pasta indekss un pilsēt a: 
- Šīs citas personas atbildības pamatojums vai raksturs:       
 
6. PRASĪJUMA( -U) APRAKSTS: sk. pievienoto vienoto instrumentu, kas atļauj izpildi pieprasījuma saņēmējā 
valstī.  
 
 
 
1116  7. PIEPRASĪJUMA PĒCKONTR OLE Pieteikuma iesniedzēja iestāde  Pieprasījuma saņēmēja iestāde  
datums  1. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde apstiprina pieprasījuma saņemšanu.  
datums  
 Apvienot ar 
apstiprinājumu  2. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde aicina pieteikuma iesniedzēju iestādi aizpildīt pieprasī jumu 
ar šādu papildu informāciju:  
       
datums  3. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde vēl nav saņēmusi pieprasīto papildu informāciju un slēgs 
jūsu pieprasījumu, ja nesaņems šo informāciju līdz 20GG/MM/DD.   
datums  4. Pieteikuma iesniedzēja iestāde:  
 a
. pēc pieprasījuma sniedz šādu papildu informāciju:  
 b
. nespēj sniegt pieprasīto papildu informāciju  
(jo:       ) 
datums  5. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde apstiprina papildu informācijas saņemšanu un tagad var 
turpināt procedūru.  
datums  
 6. 
 
 
 
 
 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde nesnied z palīdzību un slēdz lietu, jo:  
a. nav kompetenta attiecībā uz prasījumiem, uz kuriem attiecas pieprasījums.  
b. nav kompetenta attiecībā uz šādu( -iem) prasījumu( -iem) pieprasījumā:  
c. prasījums( -i) ir vecāks( -i), nekā paredzēts protokolā.  
d. kopējā summa ir mazāka par protokolā paredzēto slieksni.  
e. pieteikuma iesniedzēja iestāde nav sniegusi visu vajadzīgo papildu informāciju.  
f. Cits iemesls:        
datums   7. 
 Pieteikuma iesniedzēja iestāde lūdz to informēt par tās pieprasījuma pašreizējo statusu.   
datums  8. Pieprasījuma saņēmēja iestāde neveiks pieprasīto( -ās) darbību( -as) šādu iemeslu dēļ:  
 a
.
  tās valsts tiesību akti un prakse nepieļauj piedziņas pasākumus par prasījumiem, kas ir 
apstrīdēti.  
 b
.
  tās valsts tiesību akti un prakse nepieļauj piesardzības pasākumus par prasījumiem, kas 
ir apstrīdēti.  
 9. Pieprasījuma saņēmēja iestāde ir veikusi šādas piedziņas procedūras un/vai piesardzības 
pasākumus:  
datums   a
. sazinājusies ar parādnieku un pieprasījusi samaksu 20GG/MM/DD . 
datums   b
. apspriež samaksu pa daļām.  
datums   c
. ir uzsāktas izpildes procedūras 20GG/MM/DD . 
ir veiktas šādas darbības:       
 
 d
. ir uzsākti piesardzības pasākumi 20GG/MM/DD . 
ir veiktas šādas darbības:       
 
 e
. Pieprasījuma saņēmēja iestāde informē pieteikuma iesniedzēju iestādi, ka pieprasījuma 
saņēmējas iestādes veiktajiem pasākumiem (aprakstīti iepriekš c un/vai d punktā) ir 
šāda ietekme uz noilg uma termiņu:  
 apturēšana  
 pārtraukšana  
 pagarināšana  līdz 20GG/ MM/DD  −  par xx 
gadiem/mēnešiem/nedēļām/dienām  
Lūdzam pieteikuma iesniedzēju valsti informēt mūs, ja tāda pati ietekme nav paredzēta 
pieteikuma iesniedzējā valstī spēkā esošajos  tiesību aktos.  
 
1117   f
. Pieprasījuma saņēmēja iestāde informē pieteikuma iesniedzēju iestādi, ka saskaņā ar 
pieprasījuma saņēmējas valsts tiesību aktiem noilguma termiņa apturēšana, 
pārtraukšana vai pagarināšana nav  iespējama.  
Lūdzam pieteikuma iesniedzēju valsti apstiprināt, vai mūsu veikto pasākumu dēļ 
(aprakstīti iepriekš c un/vai d punktā) ir pārtraukts, apturēts vai pagarināts piedziņas 
termiņš un, ja ir, kāds ir jaunais termiņš.  
datums  10
. 
 Procedūra joprojām turpinās. Kad būs izmaiņas, pieprasījuma saņēmēja iestāde informēs 
pieteikuma iesniedzēju iestādi.  
datums  11
. 
  
a
. Pieteikuma iesniedzēja iestāde apstiprina, ka:  
9. punktā minētās darbības rezultātā termiņš ir mainīts. Jaunais termiņš ir: …  
 b
. Mūsu valsts tiesību akti neparedz noilguma termiņa apturēšanu, pārtraukšanu vai 
pagarināšanu.  
 12
. Pieprasījuma saņēmēja iestāde informē pieteikuma iesniedzēju iestādi, ka:  
datums   a
. prasījums ir pilnībā piedzīts 20GG/MM/DD  
- no tā šāda summa (norādīt pieprasījuma saņēmējas iestādes valsts valūtā)  attiecas uz 
prasījumu, kas minēts pieprasījumā:  
- no tā šā da summa ir procenti, kas iekasējami saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas 
iestādes valsts tiesību aktiem:  
datums   b
. prasījums ir daļēji piedzīts 20GG/MM/DD , 
- par šādu summu (norādīt pieprasījuma saņēmējas iestādes valsts valūtā) : 
- no tā šāda summa attiecas uz prasījumu, kas minēts pieprasījumā:  
 
- no tā šāda summa ir procenti, kas iekasējami saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas 
iestādes valsts tiesību aktiem:  
 neveiksim turpmākas darbības.  
 turpināsim piedziņas procedūras.  
datums   c
. ir veikti piesardzības pasākumi.  
(Pieprasījuma saņēmēja iestāde tiek aicināta norādīt pasākumu raksturu:      ) 
datums   d
. ir panākta vienošanās par šādu samaksu pa daļām:  
 
datums  13
. Pieprasījuma saņēmēja iestāde apstiprina, ka prasījumu pilnībā vai daļēji nevarēja piedzīt / 
piesardzības pasākumi netiks veikti un lieta tiks slēgta, jo:  
 
 
 
 
 
 
 a
. attiecīgā persona nav zināma.  
b
. attiecīgā persona ir zināma, bet ir pārcēlusies uz:  
c
. attiecīgā persona ir zināma, bet ir pārcēlusies uz nezināmu adresi.  
d
. attiecīgā persona mirusi GGGG/MM/DD.  
e
. Parādnieks / solidārais parādnieks ir maksātnespējīgs.  
f
. Parādnieks / solidārais parādnieks ir bankrotējis, un ir iesniegts prasījums.  
Rīkojuma datums:       --- Atbrīvojuma datums :       
g
. Parādnieks / solidārais parādnieks ir bankrotējis / piedziņa nav iespējama  
h
. Cita:        
datums  14
. 
 Pieteikuma iesniedzēja iestāde apstiprina, ka lieta ir slēgta.  
 
1118  datums  15
. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde informē pieteikuma iesniedzēju iestādi par to, ka ir 
saņēmusi paziņojumu par tādas darbības sākšanu, ar ko apstrīd prasījumu vai instrumentu, 
kas atļauj tā izpildi,  un ka pieprasījuma saņēmēja iestāde apturēs izpildes procedūras.  
Turklāt:  
 
 
 a
. esam veikuši piesardzības pasāk umus prasības piedziņas nodrošināšanai     .  
b
. lūdzam pieteikuma iesniedzēju iestādi informēt mūs par to, vai mums ir jāpiedzen 
prasījums.  
c
. informējam pieteikuma iesniedzēju iestādi, ka mūsu atrašanās vietas valstī spēkā esošie 
normatīvie un administratīvie akti neļauj veikt (turpināt) prasījuma piedziņu, kamēr tas 
tiek apstrīdēts.  
datums  16
. Pieteikuma iesniedzēja iestāde, saņēmusi informāciju par tādas darbības sākšanu, ar ko 
apstrīd prasījumu vai instrumentu, kas atļauj tā izpildi:  
 a.  lūdz pieprasījuma saņēmēju iestādi apturēt tās sākto darbību.  
 b. lūdz pieprasījuma saņēmēju iestādi veikt piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu 
prasījuma piedziņu.  
 c. lūdz pieprasījuma saņēmēju iestādi veikt (turpināt) prasījuma piedziņu.  
datums  17
. 
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde informē pieteikuma iesniedzēju iestādi, ka normatīvie akti 
un administratīvā prakse, kas ir spēkā valstī, kurā iestāde atrodas, neļauj veikt darbību, kas 
pierasīta:  
 16. punkta b  apakšpunktā.  
 16 punkta c  apakšpunktā.  
datums  
 18
. Pieteikuma iesniedzēja iestāde:  
 a
. groza piedziņas/piesardzības pasākumu pieprasījumu  
 saskaņā ar lēmumu par apstrīdēto prasījumu [šī informācija par lēmumu tiks iekļauta 
6A logā]  
 jo daļa no prasījuma i r samaksāta tieši pieteikuma iesniedzējai iestādei;  
 cita iemesla dēļ:      . 
 
 b
. lūdz pieprasījuma saņēmēju iestādi atsākt izpildes procedūras, jo apstrīdēšana nebija 
parādniekam labvēlīga (šajā jautājumā kompetentās iestādes lēmums, kas pieņemts      
).  
datums  
 19
. Pieteikuma iesniedzēja iestāde atsauc šo piedziņas/piesardzības pasākumu pieprasījumu, 
jo: 
 a. summa samaksāta tieši pieteikuma iesniedzējai iestādei.  
 b. ir beidzies piedziņas darbības termiņš.  
 c. valsts tiesa vai administratīva iestāde ir anulējusi prasījumu( -us). 
 d. ir anulēts instruments, kas atļauj izpildi.  
 e. cits iemesls:       
 
datums  20
. 
 Cita:  pieteikuma iesniedzējas iestādes vai  pieprasījuma saņēmējas iestādes pi ezīme  
      (Katras piezīmes sākumā norādīt datumu)  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
1119    
 
1120  PROTOKOLS PAR SAVSTARPĒJU ADMINISTRATĪVO PALĪDZĪBU MUITAS LIETĀS  
1. pants. Definīcijas  
1. Šajā protokolā:  
(a) “pieprasījuma iesniedzēja iestāde” ir kompetenta pārvaldes iestāde, kuru šim mērķim 
izraudzījusies Puse un kura pieprasa palīdzību, pamatojoties uz šo protokolu;  
(b) “darbība, ar ko pārkāpj tiesību aktus muitas jomā” ir jebkurš tiesību aktu muitas jomā 
pārkāpums vai pārkāpuma mēģinājums.  
(c) “pieprasījuma saņēmēja iestāde” ir kompetenta pārvaldes  iestāde, kuru šim mērķim 
izraudzījusies Puse un kura saņem palīdzības pieprasījumu, pamatojoties uz šo protokolu;  
2. Ja vien šajā protokolā nav noteikts savādāk, šā nolīguma otrā daļas [Tirdzniecība, transports 
un zvejniecība] pirmā temata [Tirdzniecība] Ī  sadaļas [Preču tirdzniecība] 5.  nodaļas [Muita un 
tirdzniecības atvieglināšana] definīcijas piemēro arī šim protokol am.  
2. pants. Darbības joma  
1. Puses palīdz viena otrai savas kompetences jomās tādā veidā un ar tādiem nosacījumiem, 
kas izklāstīti šajā protokolā, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā pareizu piemērošanu, jo īpaši 
novēršot, izmeklējot un apkarojot darb ības, kas ir pretrunā ar minētajiem tiesību aktiem.  
2. Šajā protokolā paredzētā palīdzība muitas lietās attiecas uz visām abu Pušu 
administratīvajām iestādēm, kuru kompetencē ir šā protokola piemērošana. Minētā palīdzība neskar 
noteikumus, kas reglamentē savs tarpējo palīdzību krimināllietās, un neattiecas uz informāciju, kura 
iegūta, izmantojot pēc tiesu iestādes pieprasījuma piešķirtās pilnvaras, izņemot gadījumus, kad 
minētā iestāde ir atļāvusi šādas informācijas paziņošanu.  
3. Uz palīdzību nodevu, nodokļu vai naudas sodu atgūšanā attiecas Protokols  par 
administratīvo sadarbību, krāpšanas apkarošanu un prasījumu piedziņu pievienotās vērtības nodokļa 
jomā un par savstarpēju palīdzību nodokļu un nodevu prasījumu piedziņā.  
3. pants. Palīdzība pēc pieprasījuma  
1. Pēc p ieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma pieprasījuma saņēmēja iestāde sniedz 
pieprasījuma iesniedzējai iestādei visu attiecīgo informāciju, kas pieprasījuma iesniedzējai iestādei 
ļauj nodrošināt pareizu tiesību aktu piemērošanu muitas jomā, tostarp inform āciju par 
konstatētajām vai plānotajām darbībām, kuras ir vai varētu būt darbības, ar kurām pārkāpj tiesību 
aktus muitas jomā.  
2. Pieprasījuma saņēmēja iestāde pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma to jo īpaši 
informē par to, vai:  
(a) preces, kas eksportē tas no vienas Puses teritorijas, ir pienācīgi importētas otras Puses 
teritorijā, vajadzības gadījumā norādot tām piemēroto muitas procedūru;  
(b) preces, kas importētas kādas Puses teritorijā, ir atbilstīgi eksportētas no otras Puses teritorijas, 
vajadzības gad ījumā norādot tām piemēroto muitas procedūru.  
 
1121  3. Pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma pieprasījuma saņēmēja iestāde saskaņā ar tai 
piemērojamiem normatīviem aktiem veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu īpašu uzraudzību 
un sniegtu pieteikuma iesniedzējai iestādei informāciju par:  
(a) fiziskām vai juridiskām personām, par kurām ir pamats uzskatīt, ka tās ir vai ir bijušas 
iesaistītas darbībās, ar kurām pārkāpj tiesību aktus muitas jomā;  
(b) precēm, kuras pārvadā vai var pārvadāt tādā veidā, ka ir pamat s uzskatīt, ka šīs preces ir 
izmantotas vai tās ir paredzēts izmantot darbībās, ar kurām pārkāpj tiesību aktus muitas jomā;  
(c) vietām, kur ir glabāti vai savākti preču krājumi vai kur tos var glabāt vai savākt tādā veidā, ka ir 
pamats uzskatīt, ka šīs preces ir izmantotas vai tās plāno izmantot darbībās, ar ko pārkāpj 
tiesību aktus muitas jomā;  
(d) transportlīdzekļiem, kas tiek vai var tikt izmantoti tādā veidā, ka ir pamats uzskatīt, ka tos 
paredzēts izmantot darbībās, ar kurām pārkāpj tiesību aktus muitas jomā;  un 
(e) telpām, par ko pieteikuma iesniedzējai iestādei ir aizdomas, ka tās izmanto nolūkā pārkāpt 
tiesību aktus muitas jomā.  
4. pants. Neplānota palīdzība  
Ja vien iespējams, Puses pēc pašu iniciatīvas saskaņā ar to normatīvajiem aktiem palīdz viena otrai, 
sniedzot informāciju par pabeigtām, plānotām un notiekošām darbībām, kuras ir vai šķiet esam 
darbības, ar ko pārkāpj tiesību aktus muitas jomā, un par kurām otrai Pusei varētu būt interese. 
Informācija jo īpaši attiecas uz:  
(a) precēm, par kurām zināms, ka tās ir  saistītas ar darbībām, ar kurām pārkāpj tiesību aktus 
muitas jomā;  
(b) personām, par ko ir pamats uzskatīt, ka tās ir vai ir bijušas iesaistītas darbībās, ar ko pārkāpj 
tiesību aktus muitas jomā;  
(c) transportlīdzekļiem, par kuriem ir pamats uzskatīt, ka tie tikuši izmantoti, tiek izmantoti vai var 
tikt izmantoti darbībās, ar kurām pārkāpj tiesību aktus muitas jomā; un  
(d) jauniem līdzekļiem vai metodēm, ko izmanto darbībās, ar kurām pārkāpj muitas tiesību aktus,  
5. pants. Palīdzības pieprasījumu forma un saturs  
1. Pieprasījumus saskaņā ar šo protokolu sagatavo rakstveidā  — elektroniski vai papīra 
formātā. Tiem pievieno dokumentus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību pieprasījumam. 
Steidzamos gadījumos pieprasījuma saņēmēja iestāde var pieņemt mutiskus pieprasīj umus, bet 
šādus mutiskus pieprasījumus pieprasījuma iesniedzēja iestāde nekavējoties apstiprina rakstiski.  
2. Saskaņā ar 1.  punktu iesniegtajos pieprasījumos ir šāda informācija:  
(a) pieprasījuma iesniedzēja iestāde un amatpersona, kas iesniedz pieprasījumu;  
(b) piep rasītā informācija un/vai palīdzības veids;  
(c)  pieprasījuma priekšmets un pamatojums;  
 
1122  (d) normatīvie akti un citi saistītie juridiskie elementi;  
(e) iespējami precīzas un pilnīgas norādes par precēm vai personām, uz kurām attiecas 
izmeklēšanas;  
(f) kopsavilkums par attiecīgajiem faktiem un jau veikto izmeklēšanu; un  
(g) jebkāda pieejama papildu informācija, kas pieprasījuma saņēmējai iestādei ļauj izpildīt 
pieprasījumu.  
3. Pieprasījumus iesniedz pieprasījuma saņēmējas iestādes oficiālajā valodā vai šai iestādei 
pieņemamā va lodā, un angļu valoda vienmēr ir pieņemama valoda. Šī prasība neattiecas uz 
dokumentiem, ko pievieno pieprasījumam saskaņā ar 1.  punktu.  
4. Ja pieprasījums neatbilst 1. –3. punktā minētajām formālajām prasībām, pieprasījuma 
saņēmēja iestāde var lūgt, lai piepr asījumu izlabo vai papildina. Kamēr pieprasījums tiek labots vai 
papildināts, var veikt drošības pasākumus.  
6. pants. Pieprasījumu izpilde  
1. Lai izpildītu palīdzības pieprasījumu, pieprasījuma saņēmēja iestāde savas kompetences 
robežās nekavējoties rīkojas t ā, it kā tā rīkotos pēc savas iniciatīvas vai pēc citu tās pašas Puses 
iestāžu pieprasījuma, sniedz tās rīcībā jau esošo informāciju, veic pienācīgu izmeklēšanu vai 
nodrošina, ka šāda izmeklēšana tiek veikta. Šis noteikums attiecas arī uz jebkuru citu iest ādi, kurai 
pieprasījuma saņēmēja iestāde adresē pieprasījumu, ja tā pati nevar rīkoties. Sniedzot šādu 
palīdzību, pieprasījuma saņēmēja iestāde pienācīgi apsver pieprasījuma steidzamību.  
2. Palīdzības pieprasījumus izpilda saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas pu ses normatīvajiem 
aktiem.  
7. pants. Informācijas paziņošanas veids  
1. Saskaņā ar šo protokolu veiktās izmeklēšanas rezultātus pieprasījuma saņēmēja iestāde 
pieprasījuma iesniedzējai iestādei paziņo rakstveidā kopā ar attiecīgiem dokumentiem, apliecinātām 
doku mentu kopijām u.  tml. Šo informāciju var sniegt elektroniskā formā.  
2. Dokumentu oriģinālus nosūta tikai pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes pieprasījuma tajos 
gadījumos, kad apliecinātas kopijas nebūtu pietiekamas, un atbilstīgi katras Puses juridiskajiem  
ierobežojumiem. Pieprasījuma iesniedzēja iestāde pēc iespējas ātrāk šos dokumentu oriģinālus 
nosūta atpakaļ.  
3. Saskaņā ar 2.  punktā izklāstītajiem noteikumiem pieprasījuma saņēmēja iestāde sniedz 
pieprasījuma iesniedzējai iestādei visu informāciju saistībā ar tādu dokumentu autentiskumu, kurus 
ir izsniegušas vai apstiprinājušas oficiālās iestādes tās teritorijā.  
8. pants. Vienas Puses ierēdņu atrašanās otras Puses teritorijā  
1. Puses pienācīgi pilnvaroti ierēdņi ar otras Puses piekrišanu un saskaņā ar tās izstrādātiem 
nosacījumiem var atrasties pieprasījuma saņēmējas iestādes vai citas 6.  panta [Pieprasījumu izpilde] 
1. punktā minētas iesaistītas iestādes birojos, lai iegūtu informāciju, kas pieprasījuma iesniedzējai 
iestādei vajadzīga, piemērojot šo protok olu, saistībā ar darbībām, kuras ir vai varētu būt darbības, ar 
ko pārkāpj tiesību aktus muitas jomā.  
 
1123  2. Ar pieprasījuma saņēmējas Puses piekrišanu un ievērojot nosacījumus, ko tā var precizēt, 
otras Puses pienācīgi pilnvaroti ierēdņi var piedalīties izmeklēš anā, ko veic pieprasījuma saņēmējas 
Puses teritorijā.  
9. pants. Piegādāšana un paziņošana  
1. Saņēmusi pieprasījuma iesniedzējas iestādes pieprasījumu, pieprasījuma saņēmēja iestāde 
saskaņā ar tai piemērojamajiem normatīvajiem aktiem veic visus nepieciešamos p asākumus, lai 
piegādātu pieprasījuma iesniedzējas iestādes dokumentus vai paziņotu pieprasījuma iesniedzējas 
iestādes lēmumus, kas ietilpst šā protokola darbības jomā, adresātam, kurš uzturas vai veic 
uzņēmējdarbību pieprasījuma saņēmējas iestādes teritori jā. 
2. Šādus pieprasījumus par dokumentu piegādi vai lēmumu paziņošanu sagatavo rakstveidā 
pieprasījuma saņēmējas iestādes oficiālajā valodā vai valodā, kas šai iestādei ir pieņemama.  
10. pants. Automātiska informācijas apmaiņa  
1. Puses, savstarpēji vienojoties,  saskaņā ar šā protokola 15.  pantu [Īstenošana] var:  
(a) automātiski apmainīties ar informāciju, uz kuru attiecas šis Protokols;  
(b) apmainīties ar konkrētu informāciju pirms sūtījumu saņemšanas otras Puses teritorijā.  
2. Lai veiktu 1.  punkta a)  un b)  apakšpunktā apr akstīto informācijas apmaiņu, Puses var 
paredzēt nosacījumus par to, ar kāda veida informāciju tās vēlas apmainīties, kā arī par informācijas 
nosūtīšanas veidu un biežumu.  
11. pants. Izņēmumi attiecībā uz pienākumu sniegt palīdzību  
1. Palīdzību saskaņā ar šo protokolu var atteikt vai var sniegt tikai tad, ja ir izpildīti konkrēti 
nosacījumi vai prasības, gadījumos, kad kāda Puse uzskata, ka palīdzība saskaņā ar šo protokolu:  
(a) varētu apdraudēt Apvienotās Karalistes vai kādas dalībvalsts, kurai tiek pieprasīts sn iegt 
palīdzību saskaņā ar šo protokolu, suverenitāti;  
(b) varētu apdraudēt to sabiedrisko kārtību, drošību vai citas būtiskas intereses, vai  
(c) liktu izpaust rūpniecisku, komerciālu vai profesionālu noslēpumu.  
2. Pieprasījuma saņēmēja iestāde var atlikt palīdzības s niegšanu uz vēlāku laiku, pamatojot 
atlikšanu ar to, ka šāda palīdzības sniegšana traucēs notiekošai izmeklēšanai, saukšanai pie atbildības 
vai tiesvedībai. Šādā gadījumā pieprasījuma saņēmēja iestāde apspriežas ar pieprasījuma iesniedzēju 
iestādi, lai not eiktu, vai palīdzību var sniegt saskaņā ar noteikumiem vai nosacījumiem, kādus var 
izvirzīt pieprasījuma saņēmēja iestāde.  
3. Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde lūdz palīdzību, kuru tā pati nespētu sniegt, ja šāda 
palīdzība tai tiktu lūgta, savā pieprasījumā  tā vērš uz to uzmanību. Tad pieprasījuma saņēmējai 
iestāde izlemj, kā atbildēt uz šādu pieprasījumu.  
4. Šā panta 1. un 2.  punktā minētajos gadījumos pieprasījuma saņēmēja iestāde savu lēmumu 
un tā pamatojumu nekavējoties paziņo pieprasījuma iesniedzējai iest ādei.  
 
1124  12. pants. Informācijas apmaiņa un konfidencialitāte  
1. Saskaņā ar šo protokolu saņemtu informāciju izmanto vienīgi šajā protokolā noteiktajiem 
mērķiem.  
2. Saskaņā ar šo protokolu iegūtas informācijas izmantošanu administratīvos vai tiesas 
procesos attiecībā uz darbībām, ar kurām pārkāpj tiesību aktus muitas jomā, uzskata par 
izmantošanu šā protokola nolūkos. Tādēļ Puses saskaņā ar šā protokola noteikumiem iegūto 
informāciju un izskatītos dokumentus var izmantot kā pierādījumus savos pierādījumu doku mentos, 
ziņojumos un liecībās, kā arī tiesvedībā un apsūdzībās, kas iesniegtas tiesā. Pieprasījuma saņēmēja 
iestāde var noteikt, ka informācijas sniegšana vai piekļuves dokumentiem piešķiršana iespējama ar 
nosacījumu, ka tai tiek paziņots par izmantošanu š ādos nolūkos.  
3. Ja viena no Pusēm vēlas izmantot šādu informāciju citiem mērķiem, tā informācijas 
sniedzējai iestādei lūdz iepriekšēju rakstisku piekrišanu. Uz šo izmantojumu tad attiecina jebkādus 
minētās iestādes noteiktus ierobežojumus.  
4. Visu informāciju, kas jebkurā veidā ir sniegta saskaņā ar šo protokolu, uzskata par 
konfidenciālu vai ierobežotu saskaņā ar katras Puses normatīvajiem aktiem. Uz šo informāciju 
attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu un aizsardzība, kas piemērojama līdzīgai informācij ai 
saskaņā ar saņēmējas Puses attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, izņemot gadījumus, kad 
informācijas sniedzēja Puse dod iepriekšēju piekrišanu šādas informācijas publiskošanai. Puses 
nodod viena otrai informāciju par to piemērojamajiem normatīvajiem aktie m. 
13. pants. Eksperti un liecinieki  
Pieprasījuma saņēmēja iestāde var pilnvarot tās ierēdņus tiem piešķirto pilnvaru robežās būt par 
ekspertiem vai lieciniekiem tiesvedībā vai administratīvā procedūrā, kas attiecas uz šajā protokolā 
ietvertajiem jautājumi em, un iesniegt attiecīgus priekšmetus, dokumentus vai to apliecinātas kopijas, 
kas varētu būt vajadzīgas attiecīgajā procesā. Uzaicinājumā uz tiesu konkrēti jānorāda, uz kuru tiesas 
vai administratīvo iestādi ierēdnis tiek aicināts, kādos jautājumos un pa r kādu ieņemamo amatu vai 
kvalifikāciju ierēdnis tiks uzklausīts.  
14. pants. Palīdzības izdevumi  
1. Ievērojot 2.  un 3.  punktu, Puses savstarpēji atsakās no jebkādiem prasījumiem par tādu 
izdevumu atmaksu, kas radušies saistībā ar šā protokola izpildi.  
2. Izdevum us, kā arī ekspertiem, lieciniekiem, tulkiem un tulkotājiem, kas nav sabiedriskā 
sektora darbinieki, izmaksātās atlīdzības attiecīgi sedz pieprasījuma iesniedzēja Puse.  
3. Ja pieprasījuma izpilde rada vai radītu lielas vai ārkārtējas izmaksas, Puses apsprieža s, lai 
vienotos par noteikumiem, saskaņā ar kuriem pieprasījums tiks izpildīts, kā arī par izmaksu segšanas 
kārtību.  
15. pants. Īstenošana  
1. Šā protokola īstenošanu uztic, no vienas puses, Apvienotās Karalistes muitas dienestiem un, 
no otras puses, attiecīgi  Eiropas Komisijas kompetentajiem dienestiem un Savienības dalībvalstu 
muitas dienestiem. Tie lemj par visiem šā protokola īstenošanai vajadzīgajiem praktiskajiem 
pasākumiem un kārtību, ņemot vērā to attiecīgos piemērojamos normatīvos aktus, jo īpaši datu 
aizsardzības jomā.  
 
1125  2. Katra Puse informē otru Pusi par sīki izstrādātiem izpildes pasākumiem, kurus tā pieņem 
saskaņā ar šā protokola noteikumiem, jo īpaši saistībā ar pienācīgi pilnvarotiem dienestiem un 
ierēdņiem, kas ir norādīti kā kompetenti izsūtīt un saņemt šajā protokolā paredzētos ziņojumus.  
3. Savienībā šā protokola noteikumi neietekmē jebkādas informācijas, kas iegūta saskaņā ar šo 
protokolu, paziņošanu starp Eiropas Komisijas kompetentajiem dienestiem un dalībvalstu muitas 
dienestiem.  
16. pants. Citi  nolīgumi  
Šā protokola noteikumi ir prioritāri attiecībā pret visiem divpusējiem nolīgumiem par savstarpēju 
administratīvo palīdzību muitas lietās, kuri ir vai var tikt noslēgti starp atsevišķām Eiropas Savienības 
dalībvalstīm un Apvienoto Karalisti, ciktā l minēto divpusējo nolīgumu noteikumi ir nesaderīgi ar šo 
protokolu.  
17. pants. Apspriešanās  
Attiecībā uz šā protokola interpretāciju un īstenošanu Puses savstarpēji apspriežas, lai jautājumu 
atrisinātu [Tirdzniecības specializētajā komitejā muitas sadarbī bas un izcelsmes noteikumu jomā].  
18. pants. Turpmākie pilnveidojumi  
Lai papildinātu šajā protokolā paredzētos savstarpējās palīdzības līmeņus, Tirdzniecības specializētā 
komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā var pieņemt lēmumu paplašināt šo 
protokolu, nosakot kārtību konkrētās nozarēs vai jautājumos saskaņā ar Pušu attiecīgajiem tiesību 
aktiem muitas jomā.  
 
  
 
1126   
PROTOKOLOS PAR SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA KOORDINĀCIJU  
I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  
SSC.1.  pants.  Definīcijas  
Šajā protokolā piemēro šādas definīcijas:  
(a) “darbība nodarbinātas personas statusā” ir katra darbība vai līdzvērtīga situācija, ko par tādu 
uzskata tās valsts sociālā nodrošinājuma tiesību aktu piemērošanas nolūkā, kurā tiek veikta 
minētā darbība vai pastāv  līdzvērtīgā situācija;  
(b) “darbība pašnodarbinātas personas statusā” ir katra darbība vai līdzvērtīga situācija, ko par 
tādu uzskata tās valsts sociālā nodrošinājuma tiesību aktu nolūkā, kurā tiek veikta minētā 
darbība vai pastāv līdzvērtīgā situācija;  
(c) “med icīniski atbalstītas apaugļošanas pakalpojumi” ir visi medicīnas, ķirurģijas vai 
dzemdniecības pakalpojumi, ko sniedz, lai palīdzētu personai ieņemt bērnu.  
(d) “pabalsti natūrā” ir:   
(i) III sadaļas 1.  nodaļā [Slimības, maternitātes un līdzvērtīgi paternitātes pa balsti]  — 
pabalsti natūrā, kas paredzēti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai nodrošinātu, darītu 
pieejamas, apmaksātu tieši vai atmaksātu medicīniskās aprūpes izmaksas un ar šo 
aprūpi saistītos produktus un pakalpojumus;  
(ii) III sadaļas 2.  nodaļā [Nelaimes g adījumi darbā un arodslimības]  — visi pabalsti natūrā 
par nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām, kā noteikts i)  punktā, kas paredzēti 
valstu sistēmās attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbā vai arodslimībām;   
(e) “bērna audzināšanas periods” ir jebkurš peri ods, kas ir iemaksu periods saskaņā ar valsts 
pensiju tiesību aktiem vai kas nodrošina pensijas papildinājumu konkrēti tā iemesla dēļ, ka 
persona ir audzinājusi bērnu, neatkarīgi no metodes, kāda izmantota šādu periodu 
aprēķināšanai, un neatkarīgi no tā, v ai tie uzkrājas bērna audzināšanas laikā vai tiek atzīti ar 
atpakaļejošu spēku.  
(f) “ierēdnis” ir persona, ko valsts, kuras administrācija viņu nodarbina, uzskata par tādu vai 
pielīdzina tādam;  
(g) “kompetentā institūcija” attiecībā uz katru valsti ir tas minist rs, ministri vai citas līdzvērtīgas 
iestādes, kas atbild par sociālā nodrošinājuma shēmām visā attiecīgās valsts teritorijā vai kādā 
tās daļā;  
(h) “kompetentā iestāde” ir:   
(i) iestāde, kurā attiecīgā persona ir apdrošināta brīdī, kad tiek iesniegts pieteikums 
pabalsta saņemšanai; vai  
(ii) iestāde, no kuras attiecīgā persona ir tiesīga vai būtu tiesīga saņemt pabalstus, ja šī 
persona vai kāds tās ģimenes loceklis vai ģimenes locekļi pastāvīgi dzīvotu tās valsts 
teritorijā, kurā atrodas šī iestāde;  vai 
 
1127  (iii) iestāde, kuru n orīkojusi attiecīgās valsts kompetentā institūcija; vai  
(iv) tādas shēmas gadījumā, kas saistīta ar darba devēja pienākumiem attiecībā uz 
SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām attiecas šis protokols] 1.  punktā  noteiktajiem 
pabalstiem,  — vai nu darba devējs, vai attiec īgais apdrošinātājs, vai, ja tādu nav, 
organizācija vai iestāde, ko norīkojusi attiecīgās valsts kompetentā institūcija;   
(i) “kompetentā valsts” ir tā valsts, kurā atrodas kompetentā iestāde;  
(j) “apbedīšanas pabalsts” ir jebkāds vienreizējs maksājums nāves gadīj umā, izņemot 
w) apakšpunktā minētos vienreizējos pabalstus;  
(k) “ģimenes pabalsts” ir visi pabalsti natūrā vai naudā, kas paredzēti ģimenes izdevumu segšanai;  
(l) “pārrobežu darba ņēmējs” ir katra persona, kas veic darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas 
persona s statusā kādā valstī, bet dzīvo citā dalībvalstī, kurā parasti atgriežas katru dienu vai 
vismaz vienreiz nedēļā;  
(m) “mājas bāze” ir vieta, no kuras apkalpes loceklis parasti sāk un kurā parasti beidz summāro 
darba laiku vai summāro darba laiku sēriju, un ku r ekspluatants/aviokompānija parasti 
neatbild par attiecīgā apkalpes locekļa izmitināšanu;  
(n) “iestāde” attiecībā uz katru valsti ir organizācija vai iestāde, kas atbild par visu tiesību aktu vai 
to daļas piemērošanu;  
(o) “dzīvesvietas iestāde” un “uzturēšanās vietas iestāde” ir attiecīgi iestāde, kuras kompetencē ir 
piešķirt pabalstus vietā, kur attiecīgā persona dzīvo, un iestāde, kuras kompetencē ir piešķirt 
pabalstus vietā, kur uzturas attiecīgā persona, saskaņā ar tiem tiesību aktiem, ko pārvalda šī 
iestāde , vai, ja nav šādas iestādes,  — iestāde, ko norīkojusi attiecīgās valsts kompetentā 
institūcija;  
(p) “apdrošināta persona” saistībā ar sociālā nodrošinājuma jomām, uz kurām attiecas III  sadaļas 
[Īpaši noteikumi par dažādām pabalstu kategorijām] 1.  nodaļa [Slim ības, maternitātes un 
līdzvērtīgi paternitātes pabalsti] un 3.  nodaļa [Apbedīšanas pabalsti], ir katra persona, kas 
atbilst pabalstu tiesību nosacījumiem, kuri noteikti tās valsts tiesību aktos, kura saskaņā ar 
II sadaļu [Piemērojamo tiesību aktu noteikšan a] ir kompetenta, ņemot vērā šā protokola 
noteikumus;  
(q) “tiesību akti” attiecībā uz katru valsti ir normatīvie akti, citas tiesību normas un visi pārējie 
īstenošanas pasākumi, kas saistīti ar SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām attiecas šis protokols] 
1. punktā mi nētajām sociālā nodrošinājuma jomām, taču šis jēdziens neietver līgumiskus 
noteikumus, izņemot tos, kas kalpo tāda apdrošināšanas pienākuma īstenošanai, kurš izriet no 
šajā punktā minētajiem normatīvajiem aktiem, vai uz ko attiecas valsts iestāžu lēmums, a r 
kuru tos padara saistošus vai paplašina to darbības jomu, ja attiecīgā valsts par to nāk klajā ar 
deklarāciju, ko dara zināmu Specializētajai sociālā nodrošinājuma koordinācijas komitejai. 
Eiropas Savienība publicē šādu deklarāciju Eiropas Savienības Ofi ciālajā Vēstnesī ;  
(r) “ilgtermiņa aprūpes pabalsts” ir pabalsts natūrā vai naudā, kura mērķis ir apmierināt tādas 
personas aprūpes vajadzības, kurai traucējumu dēļ ir vajadzīga ievērojama palīdzība, tostarp, 
bet ne tikai, citas personas vai personu palīdzība,  lai ilgāku laiku veiktu būtiskas ikdienas 
darbības savas personīgās autonomijas atbalstam; tas ietver pabalstus, ko tādā pašā nolūkā 
piešķir personai, kura sniedz šādu palīdzību;  
 
1128  (s) “ģimenes loceklis” ir:  
(i) A) katra persona, ko definē vai atzīst par ģimenes l ocekli vai uzskata par 
mājsaimniecības locekli tiesību aktos, kuros paredzēti pabalsti;  
 
B) attiecībā uz pabalstiem natūrā, kas paredzēti III  sadaļas [Īpaši noteikumi par 
dažādām pabalstu kategorijām] 1.  nodaļā [Slimības, maternitātes un līdzvērtīgi 
pater nitātes pabalsti], – katra persona, ko definē vai atzīst par ģimenes locekli vai 
uzskata par mājsaimniecības locekli tās valsts tiesību aktos, kurā šī persona dzīvo;  
 
(ii) ja valsts tiesību akti, kas ir piemērojami saskaņā ar 1.  apakšpunktu, nenošķir 
ģimenes locekļus no citām personām, kam tie ir piemērojami, tad laulāto, 
nepilngadīgos bērnus un apgādībā esošos bērnus, kas sasnieguši pilngadību, uzskata 
par ģimenes locekļiem;  
 
(iii) ja saskaņā ar tiesību aktiem, kas ir piemērojami saskaņā ar 1. un 2. apakšpunktu, 
personu uzskata par ģimenes locekli vai mājsaimniecības locekli tikai tad, ja šī 
persona dzīvo tajā pašā mājsaimniecībā, kurā apdrošinātā persona vai pensionārs, 
šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja attiecīgā persona ir galvenokārt atkarīga no 
apdrošinātā s personas vai pensionāra;  
 
(t) “nodarbinātības periods” vai “pašnodarbinātības periods” ir laika posmi, kas par tādiem 
definēti vai atzīti tajos tiesību aktos, ar kuriem saskaņā tie izpildīti, un visi periodi, kas tādiem 
pielīdzināmi, ja šajos tiesību aktos uzskatīts, ka tie ir līdzvērtīgi nodarbinātības periodiem vai 
pašnodarbinātības periodiem;  
(u) “apdrošināšanas periods” ir iemaksu, nodarbinātības vai pašnodarbinātības periodi, kas par 
apdrošināšanas periodiem definēti vai atzīti tajos tiesību aktos, ar kurie m saskaņā tie izpildīti 
vai uzskatīti par izpildītiem, un visi periodi, kas tādiem pielīdzināmi, ja šajos tiesību aktos 
uzskatīts, ka tie līdzvērtīgi apdrošināšanas periodiem;  
(v) “dzīvesvietas periods” ir periodi, kas par tādiem definēti vai atzīti tiesību ak tos, ar kuriem 
saskaņā tie izpildīti vai uzskatīti par izpildītiem;  
(w) jēdziens “pensijas” ietver ne tikai pensijas, bet arī vienreizējus pabalstus, ar kuriem var aizstāt 
pensijas, un maksājumus iemaksu atlīdzināšanas veidā un, ievērojot III  sadaļas [Īpaši no teikumi 
par dažādām pabalstu kategorijām] noteikumus, pārvērtēšanas pieaugumus vai papildu 
pabalstus;  
(x) “pirmspensijas pabalsts” ir visi naudas pabalsti, kas nav bezdarbnieka pabalsti vai priekšlaicīgi 
vecuma pabalsti un kas no noteikta vecuma paredzēti darb iniekiem, kuri ir samazinājuši, 
izbeiguši vai pārtraukuši savas darbības, par ko saņem atlīdzību, līdz vecumam, kurā tie var 
pretendēt uz vecuma pensiju vai priekšlaicīgas pensionēšanas pensiju, kuru saņemšana nav 
atkarīga no tā, vai attiecīgā persona ir k ompetentās valsts nodarbinātības dienestu rīcībā; 
“priekšlaicīgs vecuma pabalsts” ir pabalsts, ko nodrošina, pirms sasniegts vecums, kurš parasti 
dod tiesības uz pensiju, un ko turpina nodrošināt, kad ir sasniegts minētais vecums, vai aizstāj 
ar citu vecum a pabalstu;   
(y) “bēglis” lietots tādā nozīmē, kāda šim vārdam piešķirta 1951.  gada 28.  jūlijā Ženēvā parakstītās 
Konvencijas par bēgļu statusu 1.  pantā;  
 
1129  (z) “juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta” ir tā juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta, 
kur tiek pieņemti uzņēmuma svarīgākie lēmumi un īstenota tā centrālā pārvalde;  
(aa) “dzīvesvieta” ir vieta, kurā persona pastāvīgi dzīvo;  
(bb) “speciālie no iemaksām neatkarīgie naudas pabalsti” ir tādi pabalsti, kas:  
(i) ir paredzēti, lai nodrošinātu vai nu:  
(A) papildu nodrošinājumu, aizvietojuma nodrošinājumu vai palīgnodrošinājumu pret 
riskiem, uz kuriem attiecas SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām attiecas šis protokols] 
1. punktā minētās sociālā nodrošinājuma jomas, un kas garantē attiecīgajām 
personām ienākumus iztikas mi nimumam, ņemot vērā ekonomikas un sociālo 
stāvokli attiecīgajā valstī; vai  
(B) tikai tādu īpašu aizsardzību invalīdiem, kura cieši saistīta ar minētās personas 
sociālo vidi attiecīgajā valstī, un  
(ii) ja finansējums tiek gūts tikai no to obligāto nodokļu uzlikšanas , kuri paredzēti, lai segtu 
vispārējus publiskā sektora izdevumus un ja pabalstu nodrošināšanas un aprēķina 
nosacījumi nav atkarīgi no jebkādas iemaksas attiecībā uz saņēmēju. Tomēr pabalstus, 
kas piešķirti, lai papildinātu uz iemaksām balstītus pabalstus,  neuzskata par 
pabalstiem, kas balstīti uz iemaksām, tikai šā iemesla dēļ;  
(cc) “īpaša shēma ierēdņiem” ir katra sociālā nodrošinājuma shēma, kas atšķiras no sociālā 
nodrošinājuma vispārīgās shēmas, kuru piemēro nodarbinātām personām attiecīgajā valstī, un 
kas tieši attiecas uz visiem ierēdņiem vai dažām viņu kategorijām;  
(dd) “bezvalstnieks” lietots tādā nozīmē, kāda šim vārdam piešķirta 1954. gada 28. septembrī 
Ņujorkā parakstītās Konvencijas par bezvalstnieku statusu 1. pantā;  
(ee) “uzturēšanās” ir atrašanās pagaidu d zīvesvietā.   
 SSC.2.  pants.  Personas, uz kurām attiecas šis protokols  
Šo protokolu piemēro personām, tostarp bezvalstniekiem un bēgļiem, uz kuriem attiecas vai attiecās 
vienas vai vairāku valstu tiesību akti, kā arī uz viņu ģimenes locekļiem un viņu apgād ību zaudējušām 
personām.  
SSC.3.  pants.  Jomas, uz kurām attiecas šis protokols  
1. Šis protokols attiecas uz šādām sociālā nodrošinājuma jomām:  
(a) slimības pabalsti;  
(b) maternitātes un līdzvērtīgi paternitātes pabalsti;  
(c) invaliditātes pabalsti;  
(d) vecuma pabalsti;  
(e) apgādnieka zaudējuma pabalsti;  
 
1130  (f) pabalsti attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām;  
(g) apbedīšanas pabalsti;  
(h) bezdarbnieka pabalsti;  
(i) pirmspensijas pabalsti.  
2. Ja SSC -6. pielikumā [Īpaši dalībvalstu un Apvienotās Karalistes tiesību aktu piemērošanas 
noteikumi] nav noteikts citādi, šis protokols attiecas uz vispārīgām un īpašām sociālās 
nodrošināšanas shēmām neatkarīgi no tā, vai tās ir balstītas uz iemaksām, un shēmām, kas saistītas 
ar darba devēja vai kuģa īpašnieka pienākumiem.  
3. Tomēr III  sadaļas [Īp aši noteikumi par dažādām pabalstu kategorijām] noteikumi neskar 
nevienas valsts tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz kuģa īpašnieka pienākumiem.  
4. Šo protokolu nepiemēro:   
(a) īpašiem no iemaksām neatkarīgiem naudas pabalstiem, kas uzskaitīti SSC -1. pielik uma [Daži 
naudas pabalsti, kuriem nepiemēro šo protokolu] 1.  daļā [Īpaši no iemaksām neatkarīgi naudas 
pabalsti];  
(b) sociālajai un medicīniskajai palīdzībai;  
(c) pabalstiem, attiecībā uz kuriem valsts uzņemas atbildību par zaudējumu atlīdzināšanu 
personām un nodr ošina kompensāciju, piemēram, kara un militāru darbību vai to seku 
upuriem; noziegumu, politisku slepkavību vai terora aktu upuriem; tādu kaitējumu upuriem, 
ko radījuši valsts aģenti, veicot savus pienākumus; vai upuriem, kas cietuši zaudējumus 
politisku v ai reliģisku iemeslu dēļ vai izcelsmes dēļ;  
(d) ilgtermiņa aprūpes pabalstiem, kas uzskaitīti SSC -1 pielikuma[Daži naudas pabalsti, kuriem 
nepiemēro šo protokolu] 2.  daļā [Ilgtermiņa aprūpes pabalsti];  
(e) medicīniski atbalstītas apaugļošanas pakalpojumiem;  
(f) maksājumiem, kas ir saistīti ar kādu no 1.  punktā uzskaitītajām sociālā nodrošinājuma jomām 
un:  
(i) kurus maksā, lai segtu izdevumus par apkuri aukstā laikā; un  
(ii) kuri ir uzskaitīti SSC -1. pielikuma [Daži naudas pabalsti, kuriem nepiemēro šo 
protokolu] 3.  daļā [Maksājumi, kas ir saistīti ar kādu no SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām 
attiecas šis protokols] 1.  punktā minētajām sociālā nodrošinājuma jomām un ko 
maksā, lai segtu izdevumus par apkuri aukstā laikā (SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām 
attiecas šis protokols] 4.  punkta f)  apakšpunkts);  
(g) ģimenes pabalstiem.  
SSC.4.  pants.  Diskriminācijas aizliegums starp dalībvalstīm  
1. Šajā protokolā noteikto sociālā nodrošinājuma koordi nācijas pasākumu pamatā ir 
diskriminācijas aizlieguma princips starp Savienības dalībvalstīm.  
 
1131  2. Šis pants neskar vienošanās, kas panāktas starp Apvienoto Karalisti un Īriju par kopējo 
ceļošanas telpu.  
SSC.5.  pants.  Vienlīdzīga attieksme  
1. Ja šajā protokolā na v noteikts citādi, saistībā ar sociālā nodrošinājuma jomām, uz kurām 
attiecas SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām attiecas šis protokols] 1.  punkts, personām, kurām piemēro 
šo protokolu, pienākas tādi paši pabalsti un uz tām attiecas tādi paši pienākumi kā tie, ko kādas valsts 
tiesību akti paredz tās piederīgajiem.  
2. Šo noteikumu nepiemēro jomām, kas minētas SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām attiecas šis 
protokols] 4.  punktā . 
SSC.6.  pants. Vienlīdzīga attieksme pret pabalstiem, ienākumiem, faktiem vai notikumiem  
Ja šaj ā protokolā nav noteikts citādi, valstis nodrošina principa par vienlīdzīgu attieksmi pret 
pabalstiem, ienākumiem, faktiem vai notikumiem piemērošanu šādi:  
(a) ja saskaņā ar kompetentās valsts tiesību aktiem sociālā nodrošinājuma pabalstu un citu 
ienākumu saņemšanai ir zināmas tiesiskās sekas, minēto tiesību aktu attiecīgie noteikumi 
attiecas arī uz tādu līdzvērtīgu pabalstu saņemšanu, kas iegūti saskaņā ar citas valsts tiesību 
aktiem, vai uz ienākumiem, kas gūti citā valstī;  
(b) ja saskaņā ar kompetentās valst s tiesību aktiem tiesiskas sekas saistās ar noteiktu faktu vai 
notikumu gadījumiem, minētā valsts ņem vērā līdzīgus faktus vai notikumus, kas notikuši 
jebkurā citā valstī, tā, it kā tie būtu notikuši tās teritorijā.   
SSC.7.  pants.  Periodu summēšana  
Ja šaj ā protokolā nav noteikts citādi, valsts kompetentā iestāde, ciktāl nepieciešams, ņem vērā 
apdrošināšanas, nodarbinātības, pašnodarbinātības vai dzīvesvietas periodus, kas izpildīti saskaņā ar 
citas valsts tiesību aktiem, tā, it kā tie būtu periodi, kas izp ildīti saskaņā ar tiesību aktiem, kurus tā 
piemēro, ja tās tiesību aktos ir noteikts, ka no apdrošināšanas, nodarbinātības, pašnodarbinātības vai 
dzīvesvietas periodu izpildes ir atkarīga:  
(a) tiesību uz pabalstu iegūšana, paturēšana, ilgums vai atgūšana,  
(b) tiesību aktu piemērošanas joma;  vai  
(c) piekļuve obligātajai apdrošināšanai, fakultatīvi turpināmajai apdrošināšanai vai brīvprātīgajai 
apdrošināšanai vai atbrīvojums no tām.  
SSC.8.  pants. Noteikumu par dzīvesvietu nepiemērošana  
Valsts nodrošina naudas pabalstu  eksportējamības principa piemērošanu saskaņā ar a) un b)  punktu:  
(a) naudas pabalstus, ko izmaksā saskaņā ar valstu tiesību aktiem vai saskaņā ar šo protokolu, 
nesamazina, nemaina, neatliek, neatceļ un nekonfiscē tādēļ, ka pabalsta saņēmējs vai viņa 
ģimenes l ocekļi dzīvo valstī, kas nav tā, kurā atrodas par pabalstu piešķiršanu atbildīgā iestāde.  
(b) šā panta a)  punktu nepiemēro naudas pabalstiem, kas ietverti SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām 
attiecas šis protokols] 1.  punkta c) un h)  apakšpunktā.   
 
1132  SSC.9.  pants. Pab alstu pārklāšanās novēršana  
Ja nav noteikts citādi, šis protokols nepiešķir un nepatur spēkā tiesības uz vairākiem viena veida 
pabalstiem par vienu un to pašu obligātās apdrošināšanas periodu.  
II SADAĻA. PIEMĒROJA MO TIESĪBU AKTU NOTE IKŠANA  
SSC.10.  pants.  Vispārīgi noteikumi  
1. Personas, uz kurām attiecas šis protokols, ir pakļautas tikai vienas valsts tiesību aktiem. Šos 
tiesību aktus nosaka saskaņā ar šo sadaļu.  
2. Šajā sadaļā personas, kuras saņem naudas pabalstus sakarā ar savu darbību nodarbinātas vai 
pašno darbinātas personas statusā vai tās rezultātā, uzskatāmas par tādām, kas veic minēto darbību.  
Tas neattiecas uz invaliditātes vai vecuma pensijām vai apgādnieka zaudējuma pabalstiem, vai 
pensijām saistībā ar nelaimes gadījumiem darbā vai arodslimībām, vai slimības pabalstiem naudā, ar 
kuriem sedz ārstēšanas izdevumus neierobežotā laika posmā.  
3. Ņemot vērā SSC.12.  pantu  [Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs]  un SSC.13.  pantu 
[Brīvprātīgā apdrošināšana vai fakultatīvi turpināmā apdrošināšana]:  
(a) persona, k as veic darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā kādā valstī, ir 
pakļauta minētās valsts tiesību aktiem;  
(b) ierēdnis ir pakļauts tās valsts tiesību aktiem, kam pakļauta administrācija, kura viņu nodarbina;  
(c) katra persona, uz ko neattiecas a) u n b)  apakšpunkts, ir pakļauta dzīvesvietas valsts tiesību 
aktiem, neierobežojot citus šā protokola noteikumus, kas tai garantē pabalstus, ko nosaka 
vienas vai vairāku citu valstu tiesību akti.  
4. Šajā sadaļā darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, ko parasti veic jūras 
kuģī, kurš brauc ar valsts karogu, uzskata par darbību, ko veic minētajā valstī. Tomēr persona, kura 
tiek nodarbināta kuģī, kurš brauc ar kādas valsts karogu, taču saņem par tādu darbību atalgojumu no 
uzņēmuma vai personas, k am juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta ir citā valstī, ir pakļauta 
otras minētās valsts tiesību aktiem, ja šī persona pastāvīgi dzīvo minētajā valstī. Minēto tiesību aktu 
vajadzībām uzņēmumu vai personu, kas maksā tādu atalgojumu, uzskata par darba devēju.  
5. Pasažieru vai kravas pārvadājumu lidojumu apkalpes un salona apkalpes locekļu darbību 
uzskata par darbību, ko veic valstī, kurā atrodas definētā mājas bāze.  
SSC.11.  pants. Norīkotie darba ņēmēji  
1. Atkāpjoties no SSC.10.  panta [Vispārīgi noteikumi] u n kā pārejas perioda pasākumu saistībā 
ar situāciju, kas pastāvēja pirms šā nolīguma stāšanās spēkā, starp dalībvalstīm, kas uzskaitītas SSC-
8. pielikuma [Pārejas noteikumi SSC.11.  panta piemērošanai]  A kategorijā, un Apvienoto Karalisti 
piemēro šādus note ikumus par piemērojamiem tiesību aktiem:  
(a) uz personu, kas kādā valstī veic darbību nodarbinātas personas statusā tāda darba devēja 
uzdevumā, kurš parasti tur veic savas darbības, un ko minētais darba devējs ir nosūtījis uz citu 
valsti veikt darbu minētā darba devēja uzdevumā, arī turpmāk attiecas pirmās minētās valsts 
tiesību akti, ja:  
(i) minētā darba ilgums nepārsniedz 24 mēnešus un  
 
1133  (ii) minētā persona nav nosūtīta aizstāt citu turp norīkotu personu;  
(b) persona, kas kādā valstī parasti veic darbību pašnodarbinātas personas statusā un dodas veikt 
līdzīgu darbību citā valstī, arī turpmāk ir pakļauta pirmās valsts tiesību aktiem, ja tādas 
darbības paredzamais ilgums nepārsniedz 24 mēnešus.  
2. Līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai Savienība paziņo Apvienotajai Karalistei,  kura no 
turpmāk minētajām kategorijām attiecas uz katru dalībvalsti:  
(a) A kategorija: dalībvalsts ir paziņojusi Savienībai, ka saskaņā ar šo pantu tā vēlas atkāpties no 
SSC.10.  panta [Vispārīgi noteikumi];  
(b) B kategorija: dalībvalsts ir paziņojusi Savienībai, ka tā nevēlas atkāpties no SSC.10.  panta 
[Vispārīgi noteikumi] ; vai 
(c) C kategorija: dalībvalsts nav paziņojusi Savienībai, vai tā vēlas atkāpties no SSC.10.  panta 
[Vispārīgi noteikumi].  
3. Dokumentācija, kas minēta 2.  punktā, kļūst par SSC -8. pielikuma [Pārejas noteikumi 
SSC.11.  panta piemērošanai] saturu šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.  
4. Dalībvalstīm, kas šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ir iekļautas A  kategorijā, piemēro 
1. punkta a) un b)  apakšpunktu.   
5. Dalībvalstīm, kas šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ir iekļautas C kategorijā , vienu mēnesi 
pēc šā nolīguma stāšanās spēkā piemēro 1.  punkta a) un b)  apakšpunktu tā, it kā šī dalībvalsts būtu 
iekļauta A kategorijā . Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācij as komiteja pārceļ dalībvalsti no 
C kategorijas uz A  kategoriju, ja Savienība paziņo Specializētā komiteja sociālā nodrošinājuma 
koordinācijas jomā, ka minētā dalībvalsts vēlas, lai to šādi pārvieto.  
6. Mēnesi pēc šā nolīguma stāšanās spēkā B un C  kategorija s beidz pastāvēt.  Pēc tam Puses pēc 
iespējas drīz publicē atjauninātu SSC -8. pielikumu [Pārejas noteikumi SSC.11.  panta piemērošanai].  
Šā panta 1.  punkta nolūkā [SSC -8. pielikumu ]  [Pārejas noteikumi SSC.11.  panta piemērošanai] no tā 
publicēšanas dienas uz skata par tādu, kurā ir tikai A  kategorijas dalībvalstis.   
7. Ja persona ir 1.  punktā minētajā situācijā un ir iesaistīta C  kategorijas dalībvalsts pirms ir 
publicēts atjaunots SSC-8. pielikums  [Pārejas noteikumi SSC.11.  panta piemērošanai] saskaņā ar 
6. punk tu, personai turpina piemērot 1.  punktu laikā, kamēr tā veic savas darbības saskaņā ar 
1. punktu .  
8. Savienība paziņo Specializētajai sociālā nodrošinājuma koordinācijas komitejai, ja dalībvalsts 
vēlas tikt svītrota no SSC-8. pielikuma  [Pārejas noteikumi SSC .11. panta piemērošanai] A  kategorijas, 
un Specializētā komiteja sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā pēc Savienības pieprasījuma 
svītro šo dalībvalsti no SSC-8. pielikuma  A kategorijas.  Puses publicē atjauninātu SSC.8.  pielikumu  
[Pārejas noteikumi SSC .11. panta piemērošanai], ko piemēro no otrā mēneša pirmās dienas pēc tam, 
kad Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja ir saņēmusi pieprasījumu.   
9. Ja persona ir 1.  punktā minētajā situācijā pirms ir publicēts atjaunots SSC-8. pielikums  
[Pārejas noteikumi SSC.11.  panta piemērošanai] saskaņā ar 8.  punktu, minētajai personai turpina 
piemērot 1.  punktu laikā, kamēr tā veic savas darbības saskaņā ar 1. punktu .  
 
1134  SSC.12.  pants.  Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs  
1. Uz personu, kas parasti veic darbību nodarbinātas personas statusā vienā vai vairākās 
dalībvalstīs un Apvienotajā Karalistē, attiecas:  
(a) dzīvesvietas valsts tiesību akti, ja tā būtisku savas darbības daļu veic šajā valstī; vai  
(b) ja viņa dzīvesvietas valstī neveic būtisku savas darbīb as daļu:  
(i) tās valsts tiesību akti, kurā ir uzņēmuma vai darba devēja juridiskā adrese vai 
uzņēmējdarbības vieta, ja šo personu nodarbina viens uzņēmums vai darba devējs; vai  
(ii) tās valsts tiesību akti, kurā ir uzņēmumu vai darba devēju juridiskā adrese vai 
uzņēmējdarbības vieta, ja šo personu nodarbina divi vai vairāki uzņēmumi vai darba 
devēji, kuru juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta ir tikai vienā valstī; vai  
(iii) tās valsts tiesību akti, kurā ir uzņēmuma vai darba devēja juridiskā adrese vai 
uzņēmējdarbīb as vieta ārpus attiecīgās personas dzīvesvietas valsts, ja šo personu 
nodarbina divi vai vairāki uzņēmumi vai darba devēji, kuru juridiskā adrese vai 
uzņēmējdarbības vieta ir dalībvalstī un Apvienotajā Karalistē, no kurām viena ir 
dzīvesvietas valsts; vai  
(iv) dzīvesvietas valsts tiesību akti, ja šo personu nodarbina divi vai vairāk uzņēmumi vai 
darba devēji, vismaz diviem no kuriem juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta ir 
dažādās valstīs ārpus dzīvesvietas valsts.  
2. Uz personu, kas parasti veic darbību pašno darbinātas personas statusā vienā vai vairākās 
dalībvalstīs un Apvienotajā Karalistē, attiecas:  
(a) dzīvesvietas valsts tiesību akti, ja tā būtisku savas darbības daļu veic šajā valstī; vai  
(b) tās valsts tiesību akti, kurā atrodas tās darbības interešu centrs, ja  šī persona nedzīvo kādā no 
valstīm, kurā veic būtisku savas darbības daļu.  
3. Persona, kas parasti veic darbību nodarbinātas personas statusā un darbību pašnodarbinātas 
personas statusā divās vai vairāk valstīs, ir pakļauta tās valsts tiesību aktiem, kur tā veic darbību 
nodarbinātas personas statusā, vai, ja viņa veic šādu darbību divās vai vairāk valstīs, – tiesību aktiem, 
ko nosaka saskaņā ar 1.  punktu.  
 
4. Persona, ko viena valsts nodarbina par ierēdni un kas veic darbību nodarbinātas personas vai 
pašnodarbin ātas personas statusā vienā vai vairākās citās valstīs, ir pakļauta tās valsts tiesību aktiem, 
kam pakļauta administrācija, kura šo personu nodarbina.  
 
5. Persona, kas parasti veic darbību nodarbinātas personas statusā divās vai vairākās 
dalībvalstīs (un neve ic Apvienotajā Karalistē), ir pakļauta Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, ja šī 
persona neveic būtisku šīs darbības daļu dzīvesvietas valstī un ja šī persona:  
(a) ir nodarbināta vienā vai vairākos uzņēmumos vai pie darba devējiem, no kuriem visiem 
juridiskā  adrese vai uzņēmējdarbības vieta ir Apvienotajā Karalistē;  
(b) dzīvo dalībvalstī un šo personu nodarbina divi vai vairāk uzņēmumi vai darba devēji, vismaz 
diviem no kuriem juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta ir Apvienotajā Karalistē un 
dzīvesvietas val stī; 
 
1135  (c) dzīvo Apvienotajā Karalistē un šo personu nodarbina divi vai vairāk uzņēmumi vai darba devēji, 
vismaz diviem no kuriem juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta ir dažādās dalībvalstīs; vai  
(d) dzīvo Apvienotajā Karalistē un ir nodarbināta vienā vai vair ākos uzņēmumos vai pie darba 
devējiem, no kuriem nevienam nav juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta citā valstī.  
6. Persona, kas parasti veic darbību pašnodarbinātas personas statusā divās vai vairākās 
dalībvalstīs (un neveic Apvienotajā Karalistē), neve icot būtisku šīs darbības daļu dzīvesvietas valstī, ir 
pakļauta Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, ja tās darbības interešu centrs atrodas Apvienotajā 
Karalistē.  
 
7. Šā panta 6.  punktu nepiemēro personai, kas parasti veic darbību nodarbinātas personas un 
pašnodarbinātas personas statusā divās vai vairāk dalībvalstīs.  
 
8. To tiesību aktu piemērošanas vajadzībām, kurus nosaka saskaņā ar šiem noteikumiem, 1. –
6. punktā minētās personas pielīdzina personām, kuras visas savas darbības nodarbinātu vai 
pašnodarbinātu personu statusā veikušas un visus savus ienākumus saņēmušas attiecīgajā valstī.  
SSC.13.  pants. Brīvprātīgā apdrošināšana vai fakultatīvi turpināmā apdrošināšana  
1. SSC.10.  pants [Vispārīgi noteikumi] un SSC.12.  pants [Darbības veikšana divās vai vairāk 
valstīs] neattiecas uz brīvprātīgo apdrošināšanu vai fakultatīvi turpināmo apdrošināšanu, izņemot 
gadījumu, kad valstī vienā no SSC.3.  pantā [Jomas, uz kurām attiecas šis protokols] minētajām jomām 
eksistē tikai brīvprātīgas apdrošināšanas sistēmas.  
2. Ja atbilstīgi valsts tiesību aktiem attiecīgā persona ir pakļauta obligātai apdrošināšanai 
minētajā valstī, šī persona nedrīkst piedalīties brīvprātīgas apdrošināšanas shēmā vai fakultatīvi 
turpināmās apdrošināšanas shēmā citā valstī. Visos pārējos gadījumos,  kad attiecīgajā jomā ir izvēle 
starp vairākām brīvprātīgās apdrošināšanas shēmām vai fakultatīvi turpināmās apdrošināšanas 
shēmām, attiecīgā persona iestājas tikai tajā shēmā, ko pati izvēlējusies.  
3. Tomēr saistībā ar invaliditātes un vecuma pensijām un apgādnieka zaudējuma pabalstiem 
attiecīgā persona var iestāties valsts brīvprātīgās apdrošināšanas vai fakultatīvi turpināmās 
apdrošināšanas shēmā pat tad, ja šī persona obligātā kārtā ir pakļauta citas valsts tiesību aktiem, ar 
nosacījumu, ka šī persona k ādā savas karjeras posmā ir bijusi pakļauta pirmās minētās valsts tiesību 
aktiem sakarā ar darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā vai tādas darbības 
rezultātā un ja tāda pārklāšanās ir tieši vai netieši atļauta saskaņā ar pirmās valsts t iesību aktiem.  
4. Ja valsts tiesību akti pieļauj pievienošanos brīvprātīgai apdrošināšanai vai fakultatīvi 
turpināmai apdrošināšanai ar nosacījumu, ka personas dzīvesvieta ir bijusi attiecīgajā valstī vai tā 
iepriekš veikusi darbību nodarbinātas vai pašnod arbinātas personas statusā, SSC.6.  panta [Vienlīdzīga 
attieksme pret pabalstiem, ienākumiem, faktiem vai notikumiem] b)  punktu  piemēro tikai tām 
personām, uz kurām kaut kad agrāk ir attiekušies šīs valsts tiesību akti, pamatojoties uz šīs personas 
darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā.  
SSC.14.  pants.  Darba devēja pienākumi  
1. Darba devējam, kura juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta ir ārpus kompetentās valsts, 
jāpilda pienākumi, kas noteikti tā darbiniekiem piemērojamos tiesību aktos, īpaši pienākums maksāt 
minētajos tiesību aktos paredzētās iemaksas, it kā tā juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta būtu 
kompetentajā valstī.  
 
1136  2. Darba devējs, kam nav uzņēmējdarbības vieta valstī, kuras tiesību akti ir piemērojami, un 
darbinieks  var vienoties, ka darbinieks pilda darba devēja pienākumus tā vārdā attiecībā uz iemaksu 
veikšanu, neskarot darba devēja pamatpienākumus. Darba devējs nosūta paziņojumu par šādu 
vienošanos minētās valsts kompetentajai iestādei.  
III SADAĻA. ĪPAŠI NO TEIKUMI  PAR DAŽĀDĀM PABALST U KATEGORIJĀM  
1. NODAĻA. SLIMĪBAS, MATERNITĀTES UN LĪDZVĒRTĪGI PATERNITĀTES PABALSTI  
1. iedaļa.  Apdrošinātās personas un viņu ģimenes locekļi, izņemot pensionārus un viņu ģimenes 
locekļus  
SSC.15.  pants.  Dzīvesvieta valstī, kura nav ko mpetentā valsts  
Apdrošināta persona vai tās ģimenes locekļi, kas dzīvo valstī, kura nav kompetentā valsts, 
dzīvesvietas valstī saņem pabalstus natūrā, ko kompetentās iestādes uzdevumā nodrošina attiecīgā 
dzīvesvietas iestāde, saskaņā ar to tiesību aktu not eikumiem, ko piemēro šī iestāde, tā, it kā 
apdrošinātā persona būtu apdrošināta saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem.  
SSC.16.  pants. Uzturēšanās kompetentajā valstī, ja dzīvesvieta ir citā valstī – īpaši noteikumi 
pārrobežu darba ņēmēju ģimenes locekļiem  
1. Ja 2.  punktā nav noteikts citādi, apdrošinātajai personai un tās ģimenes locekļiem, kas minēti 
SSC.15.  pantā [Dzīvesvieta valstī, kura nav kompetentā valsts], ir arī tiesības uz pabalstiem natūrā, 
uzturoties kompetentajā valstī.  Pabalstus natūrā nodroši na kompetentā iestāde par saviem 
līdzekļiem saskaņā ar to tiesību aktu noteikumiem, ko tā piemēro, tā, it kā attiecīgās personas 
dzīvotu šajā valstī.  
2. Pārrobežu darba ņēmēja ģimenes locekļiem ir tiesības saņemt pabalstus natūrā, kamēr viņi 
uzturas kompet entajā valstī.  
Tomēr, ja kompetentā valsts ir minēta SSC -2. pielikumā [Ierobežojumi attiecībā uz tiesībām saņemt 
pabalstus natūrā par pārrobežu darba ņēmēju ģimenes locekļiem], pārrobežu darba ņēmēja ģimenes 
locekļiem, kas dzīvo tajā pašā valstī, kurā dzīvo pārrobežu dar ba ņēmējs, ir tiesības uz pabalstiem 
natūrā kompetentajā valstī vienīgi saskaņā ar SSC.17.  panta [Uzturēšanās ārpus kompetentās valsts] 
1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.  
SSC.17.  pants.  Uzturēšanās ārpus kompetentās valsts  
1. Ja vien 2.  punktā nav n oteikts citādi, apdrošinātajai personai un viņa ģimenes locekļiem, kas 
uzturas valstī, kura nav kompetentā valsts, ir tiesības uz pabalstiem natūrā, ko kompetentās iestādes 
vārdā nodrošina uzturēšanās vietas iestāde saskaņā ar tās tiesību aktiem tā, it kā persona būtu 
apdrošināta saskaņā ar šiem tiesību aktiem, ja:  
(a) pēc pabalstu natūrā sniedzēja uzskatiem pabalsti natūrā kļūst nepieciešami medicīnisku 
iemeslu dēļ viņu uzturēšanās laikā, ņemot vērā pabalstu veidu un paredzamo uzturēšanās 
ilgumu;  
(b) persona nav ceļojusi uz šo valsti, lai saņemtu pabalstus natūrā, izņemot gadījumus, kad 
persona ir pasažieris vai apkalpes loceklis uz kuģa vai gaisa kuģa, kas dodas uz šo valsti, un kad 
pabalsti natūrā ceļojuma vai lidojuma laikā kļuva nepieciešami medicīnisku iemesl u dēļ;  un 
 
1137  (c) tiek uzrādīts derīgs tiesības apliecinošs dokuments saskaņā ar SSC -7. pielikuma [Īstenošanas 
daļa] SSCI.22.  panta [ Uzturēšanās valstī, kura nav kompetentā valsts] 1.  punktu . 
2. SSCI -2. papildinājumā  [Tiesības apliecinošs dokuments] ir to pabalstu  saraksts, kurus, 
uzturoties citā valstī, praktisku apsvērumu dēļ var saņemt tikai tad, ja ir attiecīgās personas un 
aprūpes sniedzējas iestādes iepriekšēja vienošanās.  
SSC.18.  pants. Ceļojums ar nolūku saņemt pabalstus natūrā  — atļauja saņemt piemērotu ār stēšanu 
ārpus dzīvesvietas valsts  
1. Ja šajā protokolā nav noteikts citādi, apdrošināta persona, kas veic ceļojumu uz citu valsti, lai 
uzturēšanās laikā saņemtu pabalstus natūrā, lūdz kompetentās iestādes atļauju.  
2. Apdrošināta persona, kurai kompetentā i estāde ir atļāvusi doties uz citu valsti ar nolūku 
saņemt tās stāvoklim atbilstošu ārstēšanu, saņem pabalstus natūrā, kurus kompetentās iestādes 
uzdevumā nodrošina uzturēšanas vietas iestāde, saskaņā ar to tiesību aktu noteikumiem, ko tā 
piemēro, tā, it kā  persona būtu apdrošināta saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem. Atļauju piešķir, ja 
attiecīgā ārstēšana ietilpst pabalstos, ko paredz tiesību akti valstī, kurā dzīvo attiecīgā persona un 
kurā šai personai nevar nodrošināt šādu ārstēšanu termiņā, kas ir med icīniski pamatots, ņemot vērā 
šīs personas tā brīža veselības stāvokli un slimības iespējamo gaitu.  
3. Apdrošinātas personas ģimenes locekļiem 1. un 2. punktu piemēro pēc analoģijas.  
4. Ja apdrošinātas personas ģimenes locekļi dzīvo valstī, kas nav tā valsts, kurā dzīvo 
apdrošinātā persona, un šī valsts ir izvēlējusies atlīdzināšanu, pamatojoties uz fiksētām summām, 
2. punktā minēto pabalstu natūrā izmaksas sedz ģimenes locekļu dzīvesvietas iestāde. Tādā gadījumā 
1. punkta mērķiem ģimenes locekļu dzīves vietas iestādi uzskata par kompetento iestādi.   
SSC.19.  pants.  Naudas pabalsti  
1. Apdrošinātai personai un tās ģimenes locekļiem, kas dzīvo vai uzturas valstī, kura nav 
kompetentā valsts, ir tiesības uz naudas pabalstiem, ko nodrošina kompetentā iestāde saskaņā ar 
tiesību aktiem, kurus tā piemēro. Kompetentajai iestādei un dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas 
iestādei vienojoties, šādus pabalstus var piešķirt dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestāde par 
kompetentās iestādes līdzekļiem saskaņā ar kompete ntās valsts tiesību aktiem.  
2. Tādas valsts kompetentā iestāde, kuras tiesību akti nosaka, ka naudas pabalstu aprēķinu 
pamats ir vidējais ienākums vai vidējās iemaksas, nosaka šo vidējo ienākumu vai vidējo iemaksu bāzi, 
atsaucoties tikai uz ienākumiem, par  kuriem ir apstiprināts, ka tie ir samaksāti, vai uz piemēroto 
iemaksu bāzi laika posmos, kas izpildīti saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem.  
3. Tādas valsts kompetentā iestāde, kuras tiesību akti nosaka, ka naudas pabalstus aprēķina, 
pamatojoties uz stand arta ienākumu, ņem vērā vienīgi standarta ienākumus vai, ja vajadzīgs, vidējos 
standarta ienākumus laika posmos, kas izpildīti saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem.  
4. Šā panta 2. un 3.  punktu pēc analoģijas piemēro gadījumos, kad tiesību akti, ko piemēro 
kompetentā iestāde, nosaka īpašu atskaites periodu, kas attiecīgajā gadījumā pilnīgi vai daļēji atbilst 
laika posmiem, ko attiecīgā persona izpildījusi saskaņā ar vienas vai vairāku citu valstu tiesību aktiem.  
 
1138  SSC.20.  pants.  Pensijas prasītāji  
1. Apdroši nāta persona, kas pensijas pieprasījuma iesniegšanas vai izskatīšanas laikā zaudē 
tiesības uz pabalstiem natūrā saskaņā ar pēdējās kompetentās valsts tiesību aktiem, patur tiesības uz 
pabalstiem natūrā saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kur šī persona d zīvo, ja pensijas prasītājs 
atbilst apdrošināšanas nosacījumiem tās valsts tiesību aktos, kas minēta 2.  punktā. Tiesības uz 
pabalstiem natūrā dzīvesvietas valstī attiecas arī uz pensijas prasītāja ģimenes locekļiem.  
2. Pabalstu natūrā izmaksas sedz tās va lsts iestādes, kas pensijas piešķiršanas gadījumā būtu 
kompetentas saskaņā ar noteikumiem no SSC.21.  panta [Tiesības uz pabalstiem natūrā saskaņā ar 
dzīvesvietas valsts tiesību aktiem] līdz SSC.23.  pantam [Pensijas saskaņā ar vienas vai vairāku tādu 
valstu  tiesību aktiem, kuras nav dzīvesvietas valstis, ja ir tiesības uz pabalstiem natūrā dzīvesvietas 
valstī].  
2. iedaļa.  Īpaši noteikumi pensionāriem un viņu ģimenēm  
SSC.21.  pants. Tiesības uz pabalstiem natūrā saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību aktiem  
Persona, kas saņem pensiju vai pensijas saskaņā ar divu vai vairāku valstu tiesību aktiem, no kurām 
viena ir dzīvesvietas valsts, un kurai ir tiesības saņemt pabalstus natūrā saskaņā ar minētās valsts 
tiesību aktiem, kopā ar saviem ģimenes locekļiem saņem š ādus pabalstus natūrā, ko par saviem 
līdzekļiem sniedz dzīvesvietas iestāde, tā, it kā šī persona būtu pensionārs, kura pensija izmaksājama 
tikai saskaņā ar minētās valsts tiesību aktiem.  
SSC.22.  pants. Tiesību uz pabalstiem natūrā neesība saskaņā ar dzīve svietas valsts tiesību aktiem  
1. Persona, kas:  
(a) dzīvo kādā valstī;  
(b) saņem pensiju vai pensijas saskaņā ar vienas vai vairāku valstu tiesību aktiem;  un 
(c) nav tiesīga saņemt pabalstus natūrā saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību aktiem  
tomēr saņem šādus pabalstus sev un saviem ģimenes locekļiem, ciktāl viņai kā pensionāram uz tiem 
būtu tiesības saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem vai vismaz vienas tādas valsts tiesību aktiem, kas ir 
kompetenta attiecībā uz viņas pensijām, ja šī persona dzīvotu šajā valst ī. Pabalstus natūrā par 
2. punktā minētās iestādes līdzekļiem nodrošina dzīvesvietas iestāde tā, it kā attiecīgajai personai 
būtu tiesības uz pensiju un pabalstiem natūrā saskaņā ar minētās valsts tiesību aktiem.  
2. Gadījumos, uz kuriem attiecas 1.  punkts,  pabalstu natūrā izmaksas sedz iestāde, kuru nosaka 
saskaņā ar šādiem noteikumiem:  
(a) ja pensionāru uzskata par tādu, kuram ir tiesības uz pabalstiem natūrā tikai saskaņā ar vienas 
valsts tiesību aktiem, šo pabalstu izmaksas sedz minētās valsts kompetentā iestāde;  
(b) ja pensionāru uzskata par tādu, kuram ir tiesības uz pabalstiem natūrā saskaņā ar divu vai 
vairāku dalībvalstu tiesību aktiem, šo pabalstu izmaksas sedz tās valsts kompetentā iestāde, 
kuras tiesību aktiem persona ir bijusi pakļauta visilgāko laika  posmu;  
(c) ja, piemērojot b)  apakšpunkta noteikumu, vairākas iestādes ir atbildīgas par pabalstu 
izmaksām, izmaksas sedz tās valsts kompetentā iestāde, kuras tiesību aktiem pensionārs bijis 
pakļauts visvēlāk.  
 
1139  SSC.23.  pants. Pensijas saskaņā ar vienas vai vai rāku tādu valstu tiesību aktiem, kuras nav 
dzīvesvietas valstis, ja ir tiesības uz pabalstiem natūrā dzīvesvietas valstī  
Ja persona, kas saņem pensiju vai pensijas saskaņā ar vienas vai vairāku valstu tiesību aktiem, dzīvo 
valstī, kuras tiesību akti paredz , ka tiesības saņemt pabalstus natūrā nav pakļautas apdrošināšanas 
nosacījumiem vai nosacījumiem par darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, un 
šī persona nesaņem pensiju no minētās dzīvesvietas valsts, to pabalstu natūrā izmaksas, ko pi ešķir 
šai personai vai tās ģimenes locekļiem, sedz iestāde vienā no valstīm, kas ir kompetentas attiecībā uz 
šīs personas pensijām, un šo iestādi nosaka saskaņā ar SSC.22.  panta [Tiesību uz pabalstiem natūrā 
neesība saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību a ktiem] 2.  punktu, ciktāl pensionāram un viņa ģimenes 
locekļiem būtu tiesības uz šādiem pabalstiem, ja šī persona dzīvotu minētajā valstī.   
SSC.24.  pants. Ģimenes locekļu dzīvesvieta valstī, kurā nedzīvo pensionārs  
Ja persona:  
(a) saņem pensiju vai pensijas sa skaņā ar vienas vai vairāku valstu tiesību aktiem; un  
(b) dzīvo valstī, kas nav viņa ģimenes locekļu dzīvesvietas valsts,  
šīs personas ģimenes locekļiem ir tiesības saņemt pabalstus natūrā no savas dzīvesvietas iestādes 
saskaņā ar tiesību aktiem, ko tā piemēro , ciktāl pensionāram ir tiesības saņemt pabalstus natūrā 
saskaņā ar kādas valsts tiesību aktiem . Izmaksas sedz tā kompetentā iestāde, kura atbild par to 
pabalstu natūrā izmaksām, kurus pensionāram nodrošina viņa dzīvesvietas valstī.  
SSC.25.  pants. Pensionā ra vai viņa ģimenes locekļu uzturēšanās valstī, kurā viņi nedzīvo – 
Uzturēšanās kompetentajā valstī – Atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus dzīvesvietas valsts  
1. SSC.17.  pantu [Uzturēšanās ārpus kompetentās valsts] pēc analoģijas piemēro:  
(a) personai, ka s saņem pensiju vai pensijas saskaņā ar vienas vai vairāku valstu tiesību aktiem un 
kam ir tiesības uz pabalstiem natūrā saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kura nodrošina 
personas pensiju( -as);  
(b) šīs personas ģimenes locekļiem,   
 kuri uzturas valstī, kas  nav viņu dzīvesvietas valsts.  
2. SSC.16.  panta [Uzturēšanās kompetentajā valstī, ja dzīvesvieta ir citā valstī – īpaši noteikumi 
pārrobežu darba ņēmēju ģimenes locekļiem] 1.  punktu pēc analoģijas piemēro 1.  punktā 
raksturotām personām laikā, kad viņas uzt uras valstī, kurā atrodas kompetentā iestāde, kas atbild 
par to pabalstu natūrā izmaksām, ko sniedz pensionāram viņa dzīvesvietas valstī, un ja minētā valsts 
tā ir izvēlējusies un ir norādīta SSC -3. pielikumā [Lielākas tiesības pernsionāriem, kas atgriežas  
kompetentajā valstī] . 
3. SSC.18.  pantu [Ceļojums ar nolūku saņemt pabalstus natūrā — atļauja saņemt piemērotu 
ārstēšanu ārpus dzīvesvietas valsts] pēc analoģijas piemēro pensionāram vai viņa ģimenes locekļiem, 
kas uzturas valstī, kurā viņi nedzīvo, ar nolūku tajā saņemt savam stāvoklim atbilstošu ārstēšanu.  
4. Ja 5.  punktā nav noteikts citādi, 1. –3. punktā minēto pabalstu natūrā izmaksas sedz 
kompetentā iestāde, kura atbild par tādu pabalstu natūrā izmaksām, kādus pensionāram nodrošina 
viņa dzīvesvietas  valstī.  
 
1140  5. Šā panta 3.  punktā minēto pabalstu natūrā izmaksas sedz pensionāra vai viņa ģimenes 
locekļu dzīvesvietas iestāde, ja šīs personas dzīvo valstī, kas ir izvēlējusies atmaksāšanu noteiktās 
summās. Šajos gadījumos 3.  punkta mērķiem par kompetento iestādi uzskata pensionāra vai viņa 
ģimenes locekļu dzīvesvietas iestādi.  
SSC.26.  pants.  Naudas pabalsti pensionāriem  
1. Naudas pabalstus personai, kura saņem pensiju vai pensijas saskaņā ar vienas vai vairāku 
valstu tiesību aktiem, maksā tās valsts kompetentā iestāde, kurā atrodas kompetentā iestāde, kas 
atbild par to pabalstu natūrā izmaksām, kurus pensionāram nodrošina vi ņa dzīvesvietas valstī. Pēc 
analoģijas piemēro SSC.19.  pantu [Naudas pabalsti] . 
2. Šā panta 1. punktu piemēro arī pensionāra ģimenes locekļiem.  
SSC.27.  pants.  Pensionāru iemaksas  
1. Tās valsts iestāde, kas saskaņā ar tiesību aktiem, kurus tā piemēro, ir atbildīga par 
atskaitījumu izdarīšanu attiecībā uz iemaksām par slimības, maternitātes un līdzvērtīgiem 
paternitātes pabalstiem, var pieprasīt un atgūt šos atskaitījumus, ko aprēķina atbilstoši tiesību 
aktiem, ko tā piemēro, tikai tik, cik lielas pabalstu izmaksas saskaņā ar noteikumiem no SSC.21.  panta 
[Tiesības uz pabalstiem natūrā saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību aktiem] līdz SSC.24.  pantam 
[Ģimenes locekļu dzīvesvieta valstī, kurā nedzīvo pensionārs] jāsedz minētās valsts iestādei.  
2. Ja SSC.23.  pantā [Pensijas saskaņā ar vienas vai vairāku tādu valstu tiesību aktiem, kuras nav 
dzīvesvietas valstis, ja ir tiesības uz pabalstiem natūrā dzīvesvietas valstī]  minētajos gadījumos 
slimības, maternitātes vai līdzvērtīgu paternitātes pabalstu iegūšana ir a tkarīga no iemaksu vai līdzīgu 
maksājumu izdarīšanas saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā dzīvo attiecīgais pensionārs, šīs 
iemaksas neizmaksā, pamatojoties uz šādu dzīvesvietu.  
3. iedaļa.  Kopīgi noteikumi  
SSC.28.  pants.  Vispārīgi noteikumi  
Protoko la SSC.21.  [Tiesības uz pabalstiem natūrā saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību aktiem]  – 
SSC.27.  [Pensionāru iemaksas]  pantu nepiemēro pensionāram un viņa ģimenes locekļiem, kuriem 
saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir tiesības uz pabalstiem, kas izriet no  veiktās darbības nodarbinātās 
vai pašnodarbinātas personas statusā. Šādā gadījumā attiecīgā persona šīs nodaļas mērķiem ir 
pakļauta SSC.15.  [Dzīvesvieta valstī, kura nav kompetentā valsts]  – SSC.19.  [Naudas pabalsti 
] pantam.   
SSC.29.  pants. Tiesību uz pa balstiem natūrā prioritātes noteikšana – Īpašs noteikums attiecībā uz 
ģimenes locekļu tiesībām uz pabalstiem dzīvesvietas valstī  
1. Ja vien 2.  punktā nav noteikts citādi, ja ģimenes loceklim ir neatkarīgas tiesības uz pabalstu 
natūrā, kuras nosaka valsts t iesību akti vai šī nodaļa, šādām tiesībām ir priekšroka attiecībā pret 
atvasinātām ģimenes locekļu tiesībām uz pabalstiem.  
2. Ja vien 3.  punktā nav noteikts citādi, atvasinātām tiesībām uz pabalstiem natūrā ir priekšroka 
attiecībā pret neatkarīgām tiesībām , ja attiecīgās neatkarīgās tiesības dzīvesvietas valstī pastāv, tieši 
un vienīgi pamatojoties uz attiecīgās personas dzīvesvietu šajā valstī.  
3. Neatkarīgi no 1. un 2.  punkta apdrošinātās personas ģimenes locekļiem piešķir pabalstus 
natūrā un to izmaksas sedz viņu dzīvesvietas valsts kompetentā iestāde, ja:  
 
1141  (a) šie ģimenes locekļi dzīvo valstī, saskaņā ar kuras tiesību aktiem tiesības uz pabalstiem natūrā 
nav atkarīgas no nosacījumiem par apdrošināšanu vai darbību nodarbinātas vai 
pašnodarbinātas personas stat usā; un  
(b) apdrošinātās personas laulātais vai persona, kas aprūpē bērnus, šajā valstī veic darbību 
nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā vai saņem pensiju no šīs valsts, 
pamatojoties uz darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā.  
SSC.30.  pants.  Iestāžu savstarpējie norēķini  
1. Pabalstus natūrā, ko valsts iestāde nodrošinājusi citas valsts iestādes uzdevumā saskaņā ar 
šo nodaļu, atlīdzina pilnā mērā.  
2. Šā panta 1.  punktā minētās atlīdzināšanas summas nosaka un atmaksā saskaņā ar k ārtību, 
kura noteikta SSC -7. pielikumā [Īstenošanas daļa], iesniedzot faktisko izdevumu pierādījumu vai 
pamatojoties uz noteiktām summām attiecībā uz valstīm, kuru juridiskā vai administratīvā struktūra 
ir tāda, ka atlīdzināšana uz faktisko izdevumu pamata  nav lietderīga.  
3. Valstis un to kompetentās iestādes var noteikt citas atlīdzināšanas metodes vai atteikties no 
jebkādiem kompensācijas norēķiniem starp iestādēm, kas ir to jurisdikcijā.  
2. NODAĻA. PABALSTI ATTIECĪBĀ UZ NELAIMES GADĪJUMIEM DARBĀ UN ARODS LIMĪBĀM  
SSC.31.  pants. Tiesības uz pabalstiem natūrā un naudas pabalstiem  
1. Neskarot labvēlīgākus noteikumus šā panta 2.    un 3.  punktā, SSC.15.  pantu [ Dzīvesvieta 
valstī, kura nav kompetentā valsts], SSC.16.  panta [Uzturēšanās kompetentajā valstī, ja dzī vesvieta ir 
citā valstī – īpaši noteikumi pārrobežu darba ņēmēju ģimenes locekļiem] 1.  punktu,  SSC.17.  panta 
[Uzturēšanās ārpus kompetentās valsts]1.  punktu un 18.  panta [Ceļojums ar nolūku saņemt 
pabalstus natūrā — atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus  dzīvesvietas valsts] 1.  punktu 
piemēro arī pabalstiem, kas saistīti ar nelaimes gadījumiem darbā vai arodslimībām.  
2. Personai, kas cietusi nelaimes gadījumā darbā vai ieguvusi arodslimību, un kas dzīvo vai 
uzturas valstī, kura nav kompetentā valsts, ir tiesības uz nelaimes gadījumu darbā un arodslimību 
seguma shēmas īpašiem pabalstiem natūrā, ko kompetentās iestādes vārdā nodrošina dzīvesvietas 
vai uzturēšanās vietas iestāde saskaņā ar tiesību aktiem, ko tā piemēro tā, it kā šī persona būtu 
apdrošināta s askaņā ar minētajiem tiesību aktiem.  
3. Kompetentā iestāde nedrīkst atteikt SSC.18.  panta [Ceļojums ar nolūku saņemt pabalstus 
natūrā — atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus dzīvesvietas valsts] 1.  punktā paredzēto atļauju 
personai, kas cietusi nelaimes  gadījumā darbā vai ieguvusi arodslimību un kam pienākas pabalsti no 
attiecīgās iestādes, ja šīs personas dzīvesvietas valsts teritorijā medicīniski pamatotā termiņā, ņemot 
vērā personas tā brīža veselības stāvokli un iespējamo slimības attīstību, nav iesp ējams sniegt 
pienācīgu ārstēšanu.  
4. SSC.19.  pantu [Naudas pabalsti] piemēro arī pabalstiem, uz ko attiecas šī nodaļa.  
SSC.32.  pants.  Pārvešanas izmaksas  
1. Tādas valsts kompetentā iestāde, kuras tiesību aktos ir paredzēts uzņemties tādas personas 
pārveš anas izmaksas, kas cietusi nelaimes gadījumā darbā vai slimo ar arodslimību, vai nu uz viņas 
pastāvīgo dzīvesvietu, vai slimnīcu, uzņemas šādas izmaksas līdz atbilstīgajai vietai citā valstī, kur šī 
 
1142  persona dzīvo, ar nosacījumu, ka šī iestāde iepriekš dod atļauju šādai pārvešanai, pienācīgi ņemot 
vērā iemeslus, kas to pamato. Šāda atļauja nav vajadzīga pārrobežu darba ņēmēju gadījumā.  
2. Tādas valsts kompetentā iestāde, kuras tiesību aktos ir paredzēts uzņemties izmaksas par 
nelaimes gadījumā darbā bojā gāj ušas personas mirstīgo atlieku pārvešanu līdz apbedīšanas vietai, 
saskaņā ar tiesību aktiem, ko tā piemēro, uzņemas šādas izmaksas līdz atbilstīgajai vietai citā valstī, 
kurā šī persona dzīvojusi nelaimes gadījuma brīdī.  
SSC.33.  pants. Pabalsti par arodsli mību, ja attiecīgā persona, kas ar to slima, bijusi pakļauta tādam 
pašam riskam vairākās valstīs  
Ja persona, kas saslimusi ar arodslimību, saskaņā ar divu vai vairāku valstu tiesību aktiem ir veikusi 
darbību, kas sava rakstura dēļ var būt izraisījusi minēt o slimību, tad pabalstus, ko šīs personas 
apgādību zaudējušās personas var pieprasīt, nodrošina vienīgi saskaņā ar tiesību aktiem pēdējā no 
tām valstīm, kuru nosacījumi ir izpildīti.  
SSC.34.  pants.  Arodslimības saasināšanās  
Gadījumā, kad saasinās arodslim ība, par kuru persona, kas ar to slimo, ir saņēmusi vai saņem 
pabalstus saskaņā ar kādas valsts tiesību aktiem, piemērojami šādi noteikumi:  
(a) ja attiecīgā persona, saņemdama pabalstus, saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem nav veikusi 
tādu darbību nodarbin ātas vai pašnodarbinātas personas statusā, kura varētu būt izraisījusi vai 
saasinājusi attiecīgo slimību, pirmās valsts kompetentā iestāde sedz pabalstu izmaksas saskaņā 
ar to tiesību aktu noteikumiem, ko tā piemēro, ņemot vērā slimības saasinājumu;  
(b) ja att iecīgā persona, saņemdama pabalstus, ir veikusi šādu darbību saskaņā ar citas valsts 
tiesību aktiem, pirmās valsts kompetentā iestāde sedz pabalstu izmaksas saskaņā ar tiem 
tiesību aktiem, ko tā piemēro, neņemot vērā slimības saasinājumu. Otrās valsts komp etentā 
iestāde piešķir attiecīgajai personai pabalstu, kura summa ir vienāda ar starpību starp pabalstu 
summu, kas pienākas pēc slimības saasināšanās, un to summu, kas pienāktos pirms slimības 
saasināšanās saskaņā ar tiesību aktiem, ko tā piemēro, ja attie cīgā slimība būtu iegūta saskaņā 
ar šīs valsts tiesību aktiem;  
(c) valsts tiesību aktos paredzētos noteikumus par samazināšanu, pārtraukšanu vai atcelšanu 
neizmanto pret personām, kas saņem pabalstus, kurus nodrošina divu valstu iestādes atbilstīgi 
b) punktam . 
SSC.35.  pants. Noteikumi par noteiktu tiesību aktu īpatnību ņemšanu vērā  
1. Ja valstī, kurā dzīvo vai uzturas attiecīgā persona, nav apdrošināšanas pret nelaimes 
gadījumiem darbā vai arodslimībām vai ja šāda apdrošināšana pastāv, bet nav iestādes, kas būt u 
atbildīga par pabalstu nodrošināšanu natūrā, šos pabalstus nodrošina tā dzīvesvietas vai uzturēšanās 
vietas iestāde, kas atbild par pabalstu natūrā nodrošināšanu slimības gadījumā.  
2. Ja kompetentajā valstī nav apdrošināšanas pret nelaimes gadījumiem dar bā vai 
arodslimībām, šīs nodaļas noteikumus par pabalstiem natūrā tomēr piemēro personai, kurai ir 
tiesības uz šādiem pabalstiem slimības, maternitātes vai līdzvērtīgas paternitātes gadījumā saskaņā 
ar šīs valsts tiesību aktiem, ja attiecīgā persona cieš n elaimes gadījumā darbā vai iegūst arodslimību, 
dzīvojot vai uzturoties citā valstī. Izmaksas sedz iestāde, kuras kompetencē ir pabalsti natūrā saskaņā 
ar kompetentās valsts tiesību aktiem.  
 
1143  3. SSC.6.  pantu  [Vienlīdzīga attieksme pret pabalstiem, ienākumiem, faktiem vai notikumiem] 
piemēro valsts kompetentajai iestādei attiecībā uz to nelaimes gadījumu darbā un arodslimību 
vienlīdzību, kas ir radušies vai ir vēlāk apstiprināti saskaņā ar citas valsts tiesību  aktiem, izvērtējot 
darba nespējas pakāpi, tiesības uz pabalstiem vai to apjomu, ar šādiem nosacījumiem:   
(a) nekāda kompensācija nepienākas saistībā ar nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību, kas 
radusies vai apstiprināta agrāk saskaņā ar tiesību aktiem, ko tā piemēro; un  
(b) nekāda kompensācija nepienākas saistībā ar nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību, kas 
radusies vai apstiprināta vēlāk, saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem, kuru pakļautībā ir noticis 
vai apstiprināts nelaimes gadījums darbā vai arodslim ība. 
SSC.36.  pants. Iestāžu savstarpējie norēķini  
1. SSC.30.  pantu [Iestāžu savstarpējie norēķini] piemēro arī pabalstiem, uz kuriem attiecas šī 
nodaļa, un kompensācijas norēķinus veic, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām.  
2. Valstis vai to kompetentās ie stādes var noteikt citas atlīdzināšanas metodes vai atteikties no 
jebkādiem kompensācijas norēķiniem starp iestādēm, kas ir to jurisdikcijā.  
3. NODAĻA. APBEDĪŠANAS PABALSTI  
SSC.37.  pants. Tiesības uz pabalstiem gadījumā, kad nāve iestājas vai tā persona, kam ir tiesības uz 
pabalstiem, dzīvo valstī, kura nav kompetentā valsts  
1. Ja apdrošināta persona vai tās ģimenes loceklis mirst valstī, kas nav kompetentā valsts, 
uzskata, ka nāve ir iestājusies kompetentajā valstī.  
2. Kompetentajai iestādei ir pienākums piešķirt apbedīšanas pabalstus, kas izmaksājami 
saskaņā ar tiesību aktiem, kurus tā piemēro, pat tad, ja persona, kam ir tiesības uz pabalstu, dzīvo 
valstī, kura nav kompetentā valsts.  
3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro arī tad, ja nāves cēlonis bijis nel aimes gadījums darbā vai 
arodslimība.  
SSC.38.  pants. Pabalstu nodrošināšana pensionāra nāves gadījumā  
1. Ja mirst pensionārs, kam bijušas tiesības uz pensiju saskaņā ar kādas valsts tiesību aktiem vai 
uz pensijām saskaņā ar divu vai vairāku valstu tiesību aktiem laikā, kad šis pensionārs dzīvojis valstī, 
kur nav iestāde, kas atbild par SSC.22.  pantā [Tiesību uz pabalstiem natūrā neesība saskaņā ar 
dzīvesvietas valsts tiesību aktiem] un  SSC.23.  pantā [Pensijas saskaņā ar vienas vai vairāku tādu 
valstu tiesī bu aktiem, kuras nav dzīvesvietas valstis, ja ir tiesības uz pabalstiem natūrā dzīvesvietas 
valstī], paredzēto pabalstu natūrā izmaksām, apbedīšanas pabalstus, kas jāizmaksā saskaņā ar šīs 
iestādes pārziņā esošajiem tiesību aktiem, tā nodrošina par saviem līdzekļiem tā, it kā pensionārs 
nāves brīdī būtu dzīvojis valstī, kurā atrodas minētā iestāde.  
2. Pēc analoģijas 1.  punktu piemēro pensionāra ģimenes locekļiem.  
4. NODAĻA. INVALIDITĀTES PABALSTI  
 
1144  SSC.39.  pants. Invaliditātes pabalstu aprēķināšana  
Neskarot SSC.7. pantu [Periodu summēšana], ja saskaņā ar kompetentās valsts tiesību aktiem 
saskaņā ar šā protokola II  sadaļu [Piemērojamo tiesību aktu noteikšana], invaliditātes pabalstu 
summa ir atkarīga no apdrošināšanas, nodarbinātības, pašnodarbinātības vai dzī vesvietas laika 
posmu ilguma, kompetentajai valstij, aprēķinot izmaksājamā invaliditātes pabalsta summu, nav 
jāņem vērā šādi laika posmi, kas izpildīti saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem.   
SSC.40.  pants. Īpaši noteikumi par periodu summēšanu  
Tās valsts  kompetentā iestāde, kuras tiesību akti nosaka, ka tiesību uz pabalstiem iegūšana, 
paturēšana un atgūšana ir atkarīga no apdrošināšanas vai dzīvesvietas laika posmu izpildes, 
vajadzības gadījumā pēc analoģijas piemēro SSC.46.  pantu [Īpaši noteikumi par per iodu summēšanu] .  
 SSC.41.  pants. Invaliditātes progresēšana  
Gadījumā, kad progresē invaliditāte, par kuru persona, ievērojot šo protokolu, saņem pabalstus 
saskaņā ar valsts tiesību aktiem, pabalstu turpina sniegt saskaņā ar šo nodaļu, ņemot vērā 
invalidit ātes progresēšanu.  
SSC.42.  pants. Invaliditātes pabalstu pārvēršana vecuma pabalstos  
1. Ja to paredz tās valsts tiesību akti, kura izmaksā invaliditātes pabalstu saskaņā ar šo 
protokolu, invaliditātes pabalstus pārvērš vecuma pabalstos saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 
tiesību aktos, saskaņā ar kuriem tos piešķir, un saskaņā ar 5.  nodaļu [Vecuma pensijas un apgādnieka 
zaudējuma pabalsti].  
2. Ja kāda persona, kas saņem invaliditātes pabalstus, pamatojoties uz SSC.45.  pantu [Vispārīgi 
noteikumi] , var pamatot prasību par vecuma pabalstiem saskaņā ar vienas vai vairāku citu valstu 
tiesību aktiem, jebkura iestāde, kas atbild par invaliditātes pabalstu nodrošināšanu saskaņā ar valsts 
tiesību aktiem, turpina nodrošināt šādai personai invaliditātes pab alstus, uz kuriem tai ir tiesības 
saskaņā ar aktiem, ko tā piemēro, līdz tam brīdim, kad attiecībā uz šo iestādi kļūst piemērojams 
1. punkts , vai tik ilgi, cik attiecīgā persona atbilst šādu pabalstu nosacījumiem.  
SSC.43.  pants.  Īpaši noteikumi civildiene sta ierēdņiem  
SSC.7.  pants [Periodu summēšana], SSC.39.  pants [Invaliditātes pabalstu aprēķināšana], 
SSC.41.  pants [Invaliditātes progresēšana], SSC.42.  pants [Invaliditātes pabalstu pārvēršana vecuma 
pabalstos] un SSC.55.  panta [Īpaši noteikumi civildiene sta ierēdņiem] 2. un 3.  punkts pēc analoģijas 
attiecas uz personām, uz kurām attiecas civildienesta ierēdņu īpašā sistēma.  
5. NODAĻA.  VECUMA PENSIJAS UN APGĀDNIEKA ZAUDĒJUMA PABALSTI  
SSC.44.  pants. Bērna audzināšanas periodu ņemšana vērā  
1. Ja saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kas ir kompetenta atbilstīgi II  sadaļai [Piemērojamo 
tiesību aktu noteikšana], neviens bērna audzināšanas periods netiek ņemts vērā, tās valsts iestāde, 
kuras tiesību akti saskaņā ar II  sadaļu [Piemērojamo tiesību aktu noteikšana ] bija piemērojami 
attiecīgajai personai sakarā ar tās darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā dienā, 
kad saskaņā ar šiem tiesību aktiem bērna audzināšanas periodu sāka ņemt vērā attiecīgajam bērnam, 
arī turpmāk ir atbildīga ņemt vērā šo periodu kā bērna audzināšanas periodu saskaņā ar saviem 
tiesību aktiem tā, it kā šā bērna audzināšana notiktu tās teritorijā.  
 
1145  2. Panta 1.  punktu nepiemēro, ja uz attiecīgo personu ir attiecināmi vai kļūst attiecināmi kādas 
citas valsts tiesību akti sakarā ar darbību, ko tā veic nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas 
statusā.  
SSC.45.  pants.  Vispārīgi noteikumi  
1. Kad ir iesniegts piešķiršanas pieprasījums, visas kompetentās iestādes nosaka tiesības uz 
pabalstiem saskaņā ar visu to valstu tiesību aktiem, kam attiecīgā persona ir bijusi pakļauta, ja vien 
attiecīgā persona skaidri nepieprasa vecuma pabalstu piešķiršanas atlikšanu saskaņā ar vienas vai 
vairāku valstu tiesību aktiem.  
2. Ja kādā brīdī attiecīgā persona neatbilst vai pārstāj atbilst nosacījumiem , kas paredzēti visu 
valstu tiesību aktos, kuriem tā ir bijusi pakļauta, tad iestādes, kas piemēro tiesību aktus, kuru 
nosacījumi ir izpildīti, veikdamas aprēķinu atbilstīgi SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta 
a) vai b)  apakšpunktam, neņem vērā laika posmus, kas izpildīti saskaņā ar tiesību aktiem, kuru 
nosacījumi nav izpildīti vai vairs netiek izpildīti, ja tas ir par iemeslu mazākai pabalsta summai.   
3. Šā panta 2.  punktu piemēro pēc analoģijas, kad attiecīgā persona ir skaidri pieprasījusi 
vecuma pabalstu piešķiršanas atlikšanu.  
4. Jaunu aprēķinu veic automātiski atbilstoši tam, kā ir izpildīti nosacījumi, kas jāizpilda saskaņā 
ar citu valstu tiesību aktiem, un tad, kad tie ir izpildīti, vai tad, kad attiecīgā persona pieprasa tāda 
vecuma paba lsta piešķiršanu, kas atlikta atbilstoši 1.  punktam, izņemot gadījumus, kad laika posmi, 
kas izpildīti saskaņā ar citu valstu tiesību aktiem, jau ņemti vērā atbilstīgi 2. vai 3.  punktam.  
SSC.46.  pants. Īpaši noteikumi par periodu summēšanu  
1. Ja valsts ti esību akti nosaka, ka dažu pabalstu piešķiršana ir atkarīga no apdrošināšanas 
periodiem, kas ir izpildīti, veicot tikai īpašu darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas 
statusā vai amatā, uz kuru attiecas īpaša nodarbinātu vai pašnodarbinātu personu  shēma, valsts 
kompetentā iestāde ņem vērā periodus, kas izpildīti atbilstoši citu valstu tiesību aktiem, tikai tad, ja 
šie periodi ir izpildīti saskaņā ar atbilstošo shēmu vai, citā gadījumā, tādā pašā amatā, vai attiecīgā 
gadījumā tādā pašā darbībā nodar binātas vai pašnodarbinātas personas statusā.  
Ja, ņemot vērā tādā veidā izpildītus periodus, attiecīgā persona neatbilst īpašas shēmas pabalstu 
saņemšanas nosacījumiem, šos periodus ņem vērā tādu pabalstu nodrošināšanas nolūkā, kas 
paredzēti vispārīgajā s hēmā vai, citā gadījumā, shēmā, ko piemēro attiecīgi strādniekiem vai 
kalpotājiem, ja vien attiecīgā persona iesaistīta kādā no šīm shēmām.  
2. Apdrošināšanas periodus, kas izpildīti saskaņā ar īpašu valsts shēmu, ņem vērā to pabalstu 
nodrošināšanas nolūkā , kas paredzēti vispārīgajā shēmā vai, citā gadījumā, shēmā, kuru piemēro 
attiecīgi citas valsts strādniekiem vai kalpotājiem, ar nosacījumu, ka attiecīgā persona ir iesaistīta 
kādā no šīm shēmām, pat tad, ja šie periodi jau ir ņemti vērā minētajā valstī s askaņā ar īpašu shēmu.  
3. Ja valsts tiesību aktos vai īpašā sistēmā paredzēts, ka tiesību uz pabalstiem iegūšana, 
paturēšana vai atgūšana ir atkarīga no tā, vai attiecīgā persona ir bijusi apdrošināta apdrošināšanas 
gadījuma iestāšanās brīdī, šo nosacījum u uzskata par izpildītu gadījumā, ja šī persona iepriekš ir bijusi 
apdrošināta saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem vai īpašu sistēmu un apdrošināšanas gadījuma 
iestāšanās brīdī tā attiecībā uz to pašu risku ir apdrošināta saskaņā ar citas valsts tiesību a ktiem vai, 
ja tā nav,  — attiecībā uz to pašu risku saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem pienākas pabalsts. Šo 
pēdējo nosacījumu tomēr uzskata par izpildītu SSC.52.  pantā [Apdrošināšanas vai dzīvesvietas 
periodi, kas ir mazāki par vienu gadu] minētajos ga dījumos.   
 
1146 SSC.47.  pants.  Pabalstu piešķiršana  
1. Kompetentā iestāde aprēķina pabalsta summu, ko varētu saņemt:  
(a) saskaņā ar tiesību aktiem, kurus tā piemēro, tikai tad, ja pabalstu saņemšanas tiesību 
nosacījumi ir izpildīti vienīgi saskaņā ar valsts tiesību aktiem (neatkarīgs pabalsts);  
(b) aprēķinot teorētisku summu un pēc tam faktisku summu (proporcionāls pabalsts) šādi:   
(i) pabalsta teorētiskā summa ir vienāda ar pabalstu, ko attiecīgā persona varētu 
pieprasīt, ja visi apdrošināšanas vai dzīvesvietas peri odi, kas izpildīti saskaņā ar citu 
valstu tiesību aktiem, būtu izpildīti atbilstoši tiesību aktiem, kurus tā piemēro, pabalsta 
piešķiršanas dienā. Ja saskaņā ar šiem tiesību aktiem summa nav atkarīga no izpildīto 
periodu ilguma, šo summu uzskata par teorēt isko summu;  
(ii) tad kompetentā iestāde nosaka proporcionālā pabalsta faktisko summu, piemērojot 
teorētiskajai summai attiecību starp to periodu ilgumu, kas pirms apdrošināšanas 
gadījuma iestāšanās izpildīti saskaņā ar tiesību aktiem, kurus tā piemēro, un kopē jo to 
periodu ilgumu, kas pirms apdrošināšanas gadījuma iestāšanās izpildīti saskaņā ar visu 
attiecīgo valstu tiesību aktiem.  
2. Attiecīgā gadījumā kompetentā iestāde summai, kas aprēķināta atbilstoši 1.  punkta a)  un 
b) apakšpunktam, piemēro visus tos not eikumus par samazināšanu, pārtraukšanu vai atcelšanu, kas 
paredzēti tiesību aktos, kurus tā piemēro, ievērojot SSC.48.  pantā [Noteikumi par pārklāšanās 
novēršanu] līdz SSC.50.  pantā [Atšķirīgu pabalstu pārklāšanās]  noteiktos ierobežojumus.  
3. Attiecīgajai personai ir tiesības no katras valsts kompetentās iestādes saņemt lielāko no 
summām, kas aprēķinātas atbilstoši 1.  punkta a)  un b)  apakšpunktam.  
4. Ja saskaņā ar 1.  punkta a)  apakšpunktu vienā valstī tiek nemainīgi aprēķināts neatkarīgs 
pabalsts, kas ir vi enāds ar vai lielāks par proporcionālo pabalstu, kurš ir aprēķināts saskaņā ar 
1. punkta b)  apakšpunktu, kompetentā iestāde neizmanto proporcionālo aprēķinu ar noteikumu, ka:  
(a) šāda situācija ir izklāstīta SSC -4. pielikuma [Gadījumi, kad proporcionālo aprēķ inu 
neizmanto vai tas nav piemērojams] 1.  daļā;  
(b) nav piemērojams neviens tiesību akts, kurā iekļauti noteikumi pret SSC.49.  pantā 
[Viena veida pabalstu pārklāšanās]  un SSC.50.  pantā [Atšķirīgu pabalstu pārklāšanās]  
minēto pārklāšanos, izņemot, ja ir izpildīti SSC.50.  panta [Atšķirīgu pabalstu 
pārklāšanās] 2.  punktā  minētie nosacījumi  un  
(c) īpašos lietas apstākļos attiecībā uz periodiem, kas ir izpildīti saskaņā ar citas dalībvalsts 
tiesību aktiem, nav piemērojams SSC. 52. pants [Apdrošināšanas vai dzīvesvietas 
periodi, kas ir mazāki par vienu gadu] .  
5. Neatkarīgi no 1., 2.  un 3.  punkta proporcionālo aprēķinu nepiemēro sistēmām, kas piešķir 
pabalstus, kurus aprēķinot periodiem nav nekādas nozīmes, ja šādas sistēmas ir u zskaitītas SSC -
4. pielikuma [Gadījumi, kad proporcionālo aprēķinu neizmanto vai tas nav piemērojams] 2.  daļā. 
Šādos gadījumos attiecīgajai personai ir tiesības uz pabalstu, kas aprēķināts saskaņā ar attiecīgās 
valsts tiesību aktiem.  
 
1147  SSC.48.  pants.  Noteik umi par pārklāšanās novēršanu  
1. Tādu vecuma un apgādnieka zaudējuma pabalstu pārklāšanos, kas aprēķināti vai sniegti, 
pamatojoties uz apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodiem, ko izpildījusi viena un tā pati persona, 
uzskata par viena veida pabalstu pārk lāšanos.  
2. Tādu pabalstu pārklāšanos, ko 1. punkta nozīmē nevar uzskatīt par viena veida pabalstiem, 
uzskata par atšķirīgu pabalstu pārklāšanos.  
3. Gadījumos, kad pabalsts attiecībā uz vecumu vai apgādnieka zaudējumu pārklājas ar tāda 
paša veida pabalst u vai atšķirīga veida pabalstu, vai citiem ienākumiem, uz valsts tiesību aktos 
izklāstīto pārklāšanās novēršanas noteikumu piemērošanu attiecas šādi noteikumi:  
(a) kompetentā iestāde ņem vērā pabalstus vai ienākumus, kas iegūti citā valstī, tikai tad, ja 
tiesību akti, ko tā piemēro, nosaka, ka jāņem vērā ārvalstīs iegūtie pabalsti vai ienākumi;  
(b) pirms nodokļu, sociālās nodrošināšanas maksājumu un citu atsevišķu nodevu atskaitīšanas 
kompetentā iestāde ņem vērā pabalstu summas, kuras izmaksāt pienākas citām valst īm, 
izņemot gadījumus, kad tiesību akti, ko tā piemēro, paredz tādu noteikumu piemērošanu, kas 
novērš pārklāšanos pēc šiem atskaitījumiem, saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kas 
noteikti SSC -7. pielikumā [Īstenošanas daļa];  
(c) kompetentā iestāde neņem vēr ā to pabalstu summas, kas saskaņā ar citas valsts tiesību 
aktiem iegūti, pamatojoties uz brīvprātīgu apdrošināšanu vai fakultatīvi turpināmu 
apdrošināšanu;  
(d) ja viena valsts piemēro pārklāšanās novēršanas noteikumus tāpēc, ka attiecīgā persona saņem 
viena ve ida vai atšķirīga veida pabalstus saskaņā ar citu valstu tiesību aktiem vai ienākumus, 
kas iegūti citās valstīs, tad pabalstu, kas pienākas, var samazināt tikai par tādu pabalstu vai 
tādu ienākumu summu.  
SSC.49.  pants.  Viena veida pabalstu pārklāšanās  
1. Ja pārklājas viena veida pabalsti, kas pienākas saskaņā ar divu vai vairāku valstu tiesību 
aktiem, noteikumi, kuri valsts tiesību aktos paredzēti, lai novērstu pārklāšanos, nav piemērojami 
proporcionālam pabalstam.  
2. Noteikumus, kas paredzēti, lai novērs tu pārklāšanos, piemēro neatkarīgam pabalstam tikai 
tad, ja attiecīgais pabalsts:  
(a) ir pabalsts, kura summa nav atkarīga no apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodu ilguma, vai  
(b) ir pabalsts, kura summa ir noteikta, pamatojoties uz iemaksu periodu, kas uzskatāms par 
izpildītu laikā starp dienu, kurā iestājas apdrošināšanas gadījums, un vēlāku datumu, un kurš 
pārklājas:   
(i) ar tāda paša veida pabalstu, izņemot gadījumu, kad ir noslēgts nolīgums starp divām 
vai vairāk valstīm, lai novērstu to, ka to pašu iema ksu periodu ņem vērā vairāk nekā 
vienu reizi, vai  
(ii) ar pabalstu, kas minēts a)  apakšpunktā.  
 
1148  Pabalsti un nolīgumi, kas minēti a) un b)  apakšpunktā, ir uzskaitīti SSC -5. pielikumā [Pabalsti un 
nolīgumi, kas ļauj piemērot SSC.49.  pantu [Viena veida pabalstu p ārklāšanās].  
SSC.50.  pants.  Atšķirīgu pabalstu pārklāšanās  
1. Ja atšķirīga veida pabalstu vai citu ienākumu saņemšanas noteikumi, kas attiecīgo valstu 
tiesību aktos paredzēti, lai novērstu pārklāšanos, jāpiemēro attiecībā uz:  
(a) diviem vai vairākiem neatkarīgiem pabalstiem, kompetentā iestāde pabalsta, pabalstu vai citu 
ienākumu summas, kas ir ņemtas vērā, izdala ar to pabalstu skaitu, uz ko attiecas minētie 
noteikumi;  
tomēr, piemērojot šo apakšpunktu, nevar atņemt attiecīgai personai tās pensionāra s tatusu, 
kas vajadzīgs citu šīs sadaļas nodaļu piemērošanai saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, 
kuras noteiktas SSC -7. pielikumā [Īstenošanas daļa];  
(b) vienu vai vairākiem proporcionāliem pabalstiem, kompetentā iestāde ņem vērā pabalstu, 
pabalstus vai citus  ienākumus un visus elementus, kas noteikti noteikumu piemērošanai, lai 
novērstu pārklāšanos, kā atkarīgos no attiecības starp apdrošināšanas vai dzīvesvietas 
periodiem, kas noteikti SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta b)  apakšpunkta 
ii) punktā minētajam aprēķinam;  
(c) vienu vai vairākiem neatkarīgiem pabalstiem un vienu vai vairākiem proporcionāliem 
pabalstiem, kompetentā iestāde pēc analoģijas piemēro a)  apakšpunktu attiecībā uz 
neatkarīgiem pabalstiem un b)  apakšpunktu attiecībā uz proporcionāliem  pabalstiem.   
2. Kompetentā iestāde nepiemēro dalīšanu, kas noteikta attiecībā uz neatkarīgiem pabalstiem, 
ja tiesību akti, ko tā piemēro, paredz ņemt vērā atšķirīga veida pabalstus vai citus ienākumus, un 
visus citus elementus, lai aprēķinātu to summas da ļu, ko nosaka atkarībā no attiecības starp 
apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodiem, kas minēti SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta 
b) apakšpunkta ii)  punktā.   
3. Šā panta 1. un 2.  punktu piemēro pēc analoģijas, ja vienas vai vairāku valstu tie sību aktos ir 
noteikts, ka tiesības uz pabalstu nevar iegūt gadījumā, kad attiecīgā persona saņem atšķirīga veida 
pabalstu, kas maksājams saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem, vai citus ienākumus.  
SSC.51.  pants.  Papildu noteikumi pabalstu aprēķināšanai  
1. Lai aprēķinātu SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punktā b)  apakšpunktā minētās 
teorētiskās un proporcionālās summas, piemēro šādus noteikumus:  
(a) ja kopējais to apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodu ilgums, kas pirms apdrošināšanas 
gadījuma iestāš anās izpildīts saskaņā ar visu attiecīgo valstu tiesību aktiem, ir lielāks nekā 
maksimālais periods, ko pieprasa kādas šādas valsts tiesību akti pilna apmēra pabalsta 
saņemšanai, minētās valsts kompetentā iestāde izpildīto periodu kopējā ilguma vietā ņem v ērā 
šo maksimālo periodu; izmantojot šo aprēķina metodi, šai iestādei neuzliek lielāka pabalsta 
izmaksu nekā pilna apmēra pabalsts, ko paredz tiesību akti, kurus tā piemēro. Šis noteikums 
neattiecas uz pabalstiem, kuru summa nav atkarīga no apdrošināšanas ilguma;  
(b) procedūra, kas paredzēta, lai ņemtu vērā periodus, kuri pārklājas, ir noteikta SSC -7. pielikumā 
[Īstenošanas daļa];  
 
1149  (c) ja valsts tiesību akti paredz, ka pabalsti jāaprēķina, pamatojoties uz ienākumiem, iemaksām, 
ieņēmumiem, citām summām vai vairāku š o summu kombinācijas (vidējais, proporcionālais, 
fiksētais vai kreditētais lielums), kompetentā iestāde:   
(i) nosaka pamatu pabalstu aprēķinam atbilstoši tikai apdrošināšanas periodiem, kas 
izpildīti saskaņā ar tiesību aktiem, ko tā piemēro;  
(ii) lai noteiktu summu, kas jāaprēķina atbilstoši apdrošināšanas vai dzīvesvietas 
periodiem, kuri izpildīti saskaņā ar citu valstu tiesību aktiem, izmanto tos pašus 
elementus, kas noteikti vai reģistrēti attiecībā uz apdrošināšanas periodiem, kuri 
izpildīti sa skaņā ar tiesību aktiem, ko tā piemēro;  
vajadzības gadījumā atbilstīgi procedūrām, kas attiecīgai dalībvalstij noteiktas SSC -
6. pielikumā [Īpaši noteikumi dalībvalstu un Apvienotās Karalistes tiesību aktu 
piemērošanai];  
(d) ja c) apakšpunktu nepiemēro tādēļ,  ka valsts tiesību akti paredz, ka pabalstu aprēķina, 
pamatojoties uz elementiem, kas nav apdrošināšanas periodi vai dzīvesvietas periodi un kas 
nav saistīti ar laiku, kompetentā iestāde attiecībā uz jebkuru apdrošināšanas vai dzīvesvietas 
periodu, kas izp ildīts saskaņā ar jebkuras citas valsts tiesību aktiem, ņem vērā uzkrātā kapitāla 
apmēru, kapitālu, ko uzskata par uzkrātu, vai jebkādu citu aprēķinu elementu, to dalot ar 
attiecīgās pensiju sistēmas atbilstīgām periodu vienībām.  
2. Valsts tiesību aktu no teikumus par tādu elementu korekciju, kuri ņemti vērā, aprēķinot 
pabalstus, piemēro attiecīgā gadījumā tādiem elementiem, kas jāņem vērā šīs valsts kompetentajai 
iestādei saskaņā ar 1.  punktu attiecībā uz apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodiem, kas izpi ldīti 
atbilstoši citu valstu tiesību aktiem.  
SSC.52.  pants. Apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodi, kas ir mazāki par vienu gadu  
1. Neatkarīgi no SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta b)  apakšpunkta valsts iestādei 
nav pienākuma piešķirt pabalstu s attiecībā uz periodiem, kas izpildīti saskaņā ar tiesību aktiem, kurus 
tā piemēro, un kurus ņem vērā, kad iestājas apdrošināšanas gadījums, ja:  
(a) minēto periodu ilgums ir mazāks par vienu gadu;  
(b) ņemot vērā tikai šos periodus, nekādas tiesības uz pabalstu nav iegūtas saskaņā ar minētajiem 
tiesību aktiem.   
Šajā pantā “periodi” ir visi apdrošināšanas, nodarbinātības, pašnodarbinātības vai dzīvesvietas 
periodi, kas ļauj pretendēt uz attiecīgo pabalstu vai tieši palielina to.  
2. Katras attiecīgās valsts kompet entā iestāde SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta 
b) apakšpunkta i)  punkta piemērošanas nolūkā ņem vērā 1.  punktā minētos periodus.  
3. Ja, piemērojot 1.  punkta noteikumus, visas attiecīgo valstu iestādes tiktu atbrīvotas no to 
saistībām, pabalst us piešķir vienīgi saskaņā ar pēdējās šādas valsts tiesību aktiem, kuru nosacījumi ir 
izpildīti, tā, it kā visi apdrošināšanas un dzīvesvietas periodi, kas ir izpildīti un ņemti vērā saskaņā ar 
SSC.7.  pantu [Periodu summēšana]  un 46.  panta [Īpaši noteikumi  par periodu summēšanu] 1.  un 
2. punktu, būtu izpildīti saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem.   
 
1150  4. Šo pantu nepiemēro sistēmām, kas uzskaitītas SSC -4 pielikuma [Gadījumi, kad proporcionālo 
aprēķinu neizmanto vai tas nav piemērojams] 2.  daļā [Gadījumi, kad p iemēro 47.  panta [Pabalstu 
piešķiršana] 5.  punktu].  
SSC.53.  pants.  Piemaksas piešķiršana  
1. Pabalstu saņēmējam, uz kuru attiecas šī nodaļa, tajā valstī, kuras teritorijā viņš dzīvo un 
saskaņā ar kuras tiesību aktiem jāmaksā viņam pabalsts, nedrīkst piešķi rt pabalstu, kas ir mazāks 
nekā pabalsta minimums, kurš šajos tiesību aktos paredzēts apdrošināšanas vai dzīvesvietas 
periodam, kas vienāds ar visiem periodiem, kuri ņemti vērā maksājumu veikšanai saskaņā ar šo 
nodaļu.  
2. Minētās valsts kompetentā iestāde  visu laiku, kamēr viņš dzīvo tās teritorijā, maksā viņam 
piemaksu, kas vienāda ar starpību starp to pabalstu kopsummu, kas saņemami saskaņā ar šo nodaļu, 
un pabalsta minimuma summu.  
SSC.54.  pants. Pabalstu pārrēķināšana un pārvērtēšana  
1. Ja pabalstu note ikšanas metode vai pabalstu aprēķināšanas noteikumi mainās saskaņā ar 
valsts tiesību aktiem vai ja attiecīgās personas stāvoklī notiek būtiskas izmaiņas, kuru dēļ saskaņā ar 
šiem tiesību aktiem būtu jākoriģē pabalsta summa, pārrēķinu veic atbilstīgi SSC.47 . pantam [Pabalstu 
piešķiršana].  
2. No otras puses, ja, pieaugot dzīves dārdzībai vai mainoties ienākumu līmenim vai citam 
koriģēšanas pamatam, attiecīgās valsts pabalstus maina par procentuālu daļu vai noteiktu summu, 
šo procentuālo daļu vai noteikto summ u tieši piemēro pabalstiem, kas noteikti saskaņā ar 
SSC.47.  pantu [Pabalstu piešķiršana], bez vajadzības veikt pārrēķinu.  
SSC.55.  pants.  Īpaši noteikumi civildienesta ierēdņiem  
1. SSC.7.  pants [ Periodu summēšana],  SSC.45.  pants [ Vispārīgi noteikumi],  SSC.46.  panta [Īpaši 
noteikumi par periodu summēšanu] 3.  daļa un SSC.47.  pants [Pabalstu piešķiršana]  – SSC.54.  pants 
[Pabalstu pārrēķināšana un pārvērtēšana]  pēc analoģijas attiecas uz personām, uz kurām attiecas 
civildienesta ierēdņu īpašā sistēma.  
2. Tomēr, ja kompetentās valsts tiesību akti nosaka, ka īpašā ierēdņu shēmā paredzēto 
pabalstu tiesību iegūšana, likvidēšana, paturēšana vai atgūšana ir atkarīga no nosacījuma, ka visiem 
apdrošināšanas periodiem jābūt izpildītiem saskaņā ar vienu vai vairākām  īpašām shēmām ierēdņiem 
šajā valstī vai ka šīs valsts tiesību aktos tiem jābūt uzskatītiem par līdzvērtīgiem šādiem periodiem, šīs 
valsts kompetentā iestāde ņem vērā tikai periodus, ko var atzīt saskaņā ar tiesību aktiem, kurus tā 
piemēro.  
Ja, ievērojot šādi izpildītos periodus, attiecīgā persona neatbilst šo pabalstu saņemšanas 
nosacījumiem, šos periodus ņem vērā, lai piešķirtu pabalstus saskaņā ar vispārīgo shēmu vai, ja tādas 
nav, saskaņā ar shēmu, ko piemēro strādniekiem vai attiecīgi kalpotājiem.  
3. Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem pabalstus, kas ar īpašu shēmu paredzēti ierēdņiem, 
aprēķina, pamatojoties uz pēdējo algu vai algām, kas saņemtas atskaites periodā, šīs valsts 
kompetentā iestāde aprēķinā ņem vērā tikai tās pienācīgi pārvērtētās algas, kas saņemtas periodā 
vai periodos, kuros attiecīgā persona bijusi pakļauta šiem tiesību aktiem.  
6. NODAĻA.  BEZDARBNIEKA PABALSTI  
 
1151  SSC.56.  pants. Īpaši noteikumi par apdrošināšanas, nodarbinātības vai pašnodarbinātības periodu 
summēšanu  
1. Valsts kompetent ā iestāde, pēc kuras tiesību aktiem tiesību uz pabalstiem iegūšana, 
paturēšana vai ilgums ir atkarīgs no apdrošināšanas, nodarbinātības vai pašnodarbinātības periodu 
izpildes, ciktāl nepieciešams, ņem vērā tādus apdrošināšanas, nodarbinātības vai pašnodarb inātības 
periodus, kas ir izpildīti saskaņā ar kādas citas valsts tiesību aktiem, tā, it kā tie būtu izpildīti saskaņā 
tiesību aktiem, kurus tā piemēro.  
Tomēr, ja piemērojamie tiesību akti nosaka, ka tiesības uz pabalstiem ir atkarīgas no apdrošināšanas 
periodu izpildes, nodarbinātības vai pašnodarbinātības periodus, kas izpildīti saskaņā ar citas valsts 
tiesību aktiem, neņem vērā, izņemot gadījumus, kad šie periodi būtu uzskatāmi par apdrošināšanas 
periodiem, ja tie būtu izpildīti atbilstoši piemērojamajie m tiesību aktiem.  
2. Šā panta 1.  punktu piemēro atkarībā no tā, vai attiecīgā persona atbilstīgi tiesību aktiem, pēc 
kuriem ir pieprasīti pabalsti, pēdējos ir izpildījusi:  
(a) apdrošināšanas periodus, ja šie tiesību akti nosaka par nepieciešamiem apdrošināšana s 
periodus,  
(b) nodarbinātības periodus, ja šie tiesību akti nosaka par nepieciešamiem nodarbinātības 
periodus, vai  
(c) pašnodarbinātības periodus, ja šie tiesību akti nosaka par nepieciešamiem pašnodarbinātības 
periodus.  
SSC.57.  pants. Bezdarba pabalstu aprēķināš ana 
1. Ja bezdarbnieka pabalstu aprēķina, pamatojoties uz attiecīgās personas iepriekšējo algu vai 
ienākumiem no profesionālās darbības, kompetentā valsts ņem vērā algu vai ienākumus no 
profesionālās darbības, ko attiecīgā persona saņēmusi, pamatojoties ti kai uz tās pēdējo darbību 
nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā saskaņā ar kompetentās valsts tiesību aktiem.  
2. Ja tiesību akti, ko piemēro kompetentā valsts, paredz īpašu atskaites periodu tās algas vai 
profesionālo ienākumu noteikšanai, ko i zmanto, lai aprēķinātu pabalsta summu, un ja attiecīgā 
persona ir bijusi pakļauta citas valsts tiesību aktiem par visu šo pārskata periodu vai tā daļu, 
kompetentā valsts ņem vērā tikai algu vai profesionālos ienākumus, ko persona saņēmusi savas 
pēdējās dar bības laikā nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā saskaņā ar šiem tiesību 
aktiem.  
7. NODAĻA.  PIRMSPENSIJAS PABALSTI  
SSC.58.  pants. Pabalsti  
Ja piemērojamie tiesību akti paredz, ka tiesības uz pirmspensijas pabalstiem ir atkarīgas no tā, vai ir  
izpildīti apdrošināšanas, nodarbinātības vai pašnodarbinātības periodi, SSC.7.  pantu [Periodu 
summēšana] nepiemēro.  
IV SADAĻA. DAŽĀDI NO TEIKUMI  
 
1152  SSC.59.  pants.  Sadarbība  
1. Valstu kompetentās iestādes paziņo Specializētajai sociālā nodrošinājuma koordinācijas 
komitejai par visām izmaiņām to tiesību aktos attiecībā uz tām sociālā nodrošinājuma jomām, uz 
kurām attiecas SSC.3.  pants [Jomas, uz kurām attiecas šis protokols] un ku ras ir būtiskas vai var 
ietekmēt šā protokola īstenošanu.  
2. Ja vien šajā protokolā nav noteikts, ka šāda informācija jāpaziņo Specializētajai sociālā 
nodrošinājuma koordinācijas komitejai, valstu kompetentās iestādes paziņo cita citai par 
pasākumiem, kas  veikti, lai īstenotu šo protokolu, un kas nav paziņoti saskaņā ar 1.  punktu, un kas 
attiecas uz protokola īstenošanu.  
3. Pildot šo protokolu, dalībvalstu un Apvienotās Karalistes iestādes piedāvā cita citai savus 
pakalpojumus un rīkojas tā, it kā īstenot u pašas savus tiesību aktus. Minēto varas iestāžu un iestāžu 
sniegtā administratīvā palīdzība parasti ir bez atlīdzības. Tomēr Specializētā sociālā nodrošinājuma 
koordinācijas komiteja nosaka atlīdzināmo izdevumu veidu un limitus, kurus pārsniedzot, attiec īgie 
izdevumi ir jāatlīdzina.  
4. Šā protokola īstenošanas nolūkos valstu institūcijas un iestādes var tieši sazināties cita ar citu 
un ar attiecīgajām personām vai viņu pārstāvjiem.  
5. Lai nodrošinātu šā protokola pareizu īstenošanu, iestādēm un personām,  uz kurām attiecas 
šis protokols, ir savstarpējas informēšanas un sadarbības pienākums.  
Iestādes saskaņā ar labas pārvaldības principu atbild uz visiem pieprasījumiem pieņemamā termiņā 
un šajā sakarā attiecīgajām personām sniedz visu informāciju, kas vajadzīga, lai viņas varētu izmantot 
tiesības, kuras tām piešķirtas ar šo protokolu.  
Attiecīgajām personām cik iespējams drīz jāinformē kompetentās valsts un dzīvesvietas valsts 
iestādes par visām izmaiņām, kas saistītas ar viņu pašu vai viņa ģimeni un kas  ietekmē viņu tiesības 
saņemt pabalstus saskaņā ar šo protokolu.  
6. Šā panta 5.  punkta trešajā daļā minētā informēšanas pienākuma nepildīšanas dēļ var tikt 
piemēroti samērīgi pasākumi saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Tomēr šie pasākumi ir līdzvērtīgi 
pasākumiem, ko līdzīgās situācijās piemēro saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un to dēļ attiecīgās 
personas nezaudē iespēju un tām nav pārmērīgi grūti praktiski izmantot tiesības, kas tām piešķirtas 
ar šo protokolu.  
7. Ja ir sarežģīti interpretēt vai piemērot  šo protokolu un tādēļ varētu tikt apdraudētas tās 
personas tiesības, uz ko tas attiecas, kompetentās valsts vai attiecīgās personas dzīvesvietas valsts 
iestādes sazinās ar attiecīgās valsts( -u) iestādi( -ēm). Ja pienācīgā termiņā nav iespējams rast 
risināj umu, Puse var pieprasīt apspriežu organizēšanu Specializētajā sociālā nodrošinājuma 
koordinācijas komitejā.  
8. Vienas valsts institūcijas, iestādes un tiesu iestādes tām iesniegtos pieteikumus vai citus 
dokumentus nedrīkst noraidīt, pamatojoties uz to, ka  tie ir rakstīti kādā no Savienības oficiālajām 
valodām, ietverot angļu valodu.  
SSC.60.  pants.  Datu apstrāde  
1. Valstis arvien vairāk izmanto jaunas tehnoloģijas to datu apmaiņai, piekļuvei un apstrādei, 
kas vajadzīgi, lai piemērotu šo protokolu.  
 
1153  2. Katra valsts atbild par savas datu apstrādes pakalpojumu daļas pārvaldību.  
3. Elektronisku dokumentu, ko nosūtījusi vai izdevusi iestāde atbilstoši šim protokolam un SSC -
7. pielikumam [Īstenošanas daļa], neviena citas valsts institūcija vai iestāde nedrīkst no raidīt, 
pamatojoties uz to, ka tas saņemts ar elektroniskiem līdzekļiem, ja saņēmēja iestāde ir paziņojusi, ka 
var saņemt elektroniskus dokumentus. Šādu dokumentu reproducēšanu un saglabāšanu uzskata par 
pareizu un precīzu oriģinālā dokumenta reproducēšanu  vai tās informācijas atspoguļošanu, uz ko tas 
attiecas, ja nav pierādījumu par pretējo.  
4. Elektronisku dokumentu uzskata par spēkā esošu, ja datorsistēmai, kurā dokuments ir 
saglabāts, ir drošības kontrole, kas nepieciešama, lai nepieļautu nekādu attiecī gā ieraksta mainīšanu 
vai izpaušanu vai neatļautu piekļuvi tam. Katrā brīdī jābūt iespējai reproducēt saglabāto informāciju 
tā, lai to uzreiz var izlasīt.  
SSC.61.  pants.  Atbrīvojumi  
1. Jebkādu atbrīvojumu no nodokļiem, zīmognodevām, notariālo darbību vai  reģistrācijas 
maksām vai to samazinājumu, kas paredzēts kādas valsts tiesību aktos attiecībā uz apliecībām vai 
dokumentiem, kuri jāuzrāda, piemērojot šīs valsts tiesību aktus, attiecina arī uz līdzīgām apliecībām 
vai dokumentiem, kuri jāuzrāda, piemērojot  citas valsts tiesību aktus vai šo protokolu.  
2. Jebkurus paziņojumus, dokumentus un apliecības, kas jāuzrāda, piemērojot šo protokolu, no 
autentificēšanas atbrīvo diplomātiskās vai konsulārās iestādes.  
SSC.62.  pants.  Prasības, deklarācijas vai pārsūdzība s 
Jebkuru prasību, deklarāciju vai pārsūdzību, kas, piemērojot kādas valsts tiesību aktus, būtu noteiktā 
termiņā jāiesniedz šīs valsts institūcijā, iestādē vai tiesas iestādē, pieņem, ja šāds dokuments šajā 
pašā termiņā ir iesniegts citas valsts atbilstīgā  institūcijā, iestādē vai tiesas iestādē. Šādā gadījumā tā 
institūcija, iestāde, vai tiesa, kas saņēmusi prasības pieteikumu, deklarāciju vai sūdzību, nekavējoties 
nosūta to iepriekš minētajai kompetentajai institūcijai, iestādei vai tiesai vai nu tieši, v ai ar attiecīgo 
valstu kompetento iestāžu starpniecību. Dienu, kurā šādas prasības, deklarācijas vai pārsūdzības 
iesniegtas otrās valsts institūcijā, iestādē vai tiesas iestādē, uzskata par to iesniegšanas dienu 
kompetentajā institūcijā, iestādē vai tiesas  iestādē.  
SSC.63.  pants.  Medicīniskā izmeklēšana  
1. Medicīnisko izmeklēšanu, kas paredzēta kādas valsts tiesību aktos, pēc kompetentās iestādes 
pieprasījuma citas valsts teritorijā var veikt prasības iesniedzēja vai uz pabalstiem tiesīgās personas 
dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestāde saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti SSC -7. pielikumā 
[Īstenošanas daļa] vai par ko savstarpēji vienojušās attiecīgo valstu kompetentās iestādes.  
2. Medicīnisko izmeklēšanu, kas veiktas saskaņā ar 1.  punktā iz klāstītajiem nosacījumiem, 
uzskata par tādu, kas veikta kompetentajā valstī.   
SSC.64.  pants. Iemaksu iekasēšana un pabalstu atgūšana  
1. To iemaksu iekasēšanu, kas pienākas kādas valsts iestādei, un to pabalstu atgūšana, ko 
nodrošinājusi kādas valsts iestā de, bet kas nepienākas, var īstenot citā valstī saskaņā ar tām 
procedūrām, garantijām un privilēģijām, ko piemēro to iemaksu iekasēšanai, kuras pienākas šīs valsts 
atbilstīgajai iestādei, un to pabalstu atgūšanai, kurus tā nodrošinājusi, bet kuri nepienāka s.  
 
1154  2. Izpildāmos tiesu un administratīvo iestāžu lēmumus, kas attiecas uz iemaksu, procentu un 
citādu maksājumu iekasēšanu vai uz tādu pabalstu atgūšanu, kas nodrošināti, bet nepienākas 
saskaņā ar kādas valsts tiesību aktiem, atzīst un izpilda pēc citas v alsts kompetentās iestādes 
pieprasījuma, ievērojot ierobežojumus un procedūras, kas paredzētas tiesību aktos, un citādas 
procedūras, ko piemēro līdzīgiem šīs valsts lēmumiem. Šādus lēmumus deklarē par izpildāmiem 
minētajā valstis, ciktāl to pieprasa tās ti esību akti un citādas procedūras.   
3. Vienas valsts iestādes prasībām izpildes, bankrota vai izlīguma procesā citā valstī ir tādas 
pašas privilēģijas kā tās, ko šīs valsts tiesību akti nosaka tāda paša veida prasībām.   
4. Šā panta īstenošanas procedūru, ie skaitot izmaksu atlīdzināšanu, reglamentē SSC -
7. pielikums [Īstenošanas daļa] vai, ja nepieciešams, izmantojot valstu savstarpējus nolīgumus kā 
papildu pasākumu.   
SSC.65.  pants.  Iestāžu tiesības  
1. Ja kāda persona saskaņā ar kādas valsts tiesību aktiem saņem pabalstus sakarā ar kaitējumu, 
kas radies citā valstī notikušā notikumā, jebkuras tās iestādes tiesības, kura atbild par pabalstu 
nodrošināšanu, attiecībā pret trešo personu, kurai ir pienākums n odrošināt atlīdzību par nodarīto 
kaitējumu, regulē šādi noteikumi:  
(a) ja uz iestādi, kura atbild par pabalstu nodrošināšanu, saskaņā ar tiesību aktiem, kurus tā 
piemēro, ir pārgājušas tiesības, kas saņēmējam ir pret trešo personu, šādu pāreju atzīst visas 
valstis;  
(b) ja iestādei, kura atbild par pabalstu nodrošināšanu, ir tiešas tiesības pret trešo personu, šādas 
tiesības atzīst visas valstis.   
2. Ja kāda persona saskaņā ar vienas valsts tiesību aktiem saņem pabalstus sakarā ar kaitējumu, 
kas radies citā valstī notikušā notikumā, minēto tiesību aktu noteikumus, kas nosaka, kādos 
gadījumos ir izslēdzama darba devēju vai viņu darbinieku civiltiesiskā atbildība, piemēro attiecībā uz 
minēto personu vai kompetento iestādi.  
Šā panta 1.  punktu piemēro arī visām par pab alstu nodrošināšanu atbildīgās iestādes tiesībām 
attiecībā pret darba devējiem vai viņa darbiniekiem gadījumos, kad netiek izslēgta viņu atbildība.  
3. Ja saskaņā ar SSC.30.  panta [Iestāžu savstarpējie norēķini] 3.  punktu  vai 36.  panta [Iestāžu 
savstarpēji e norēķini] 2.  punktu divas vai vairākas valstis vai to kompetentās iestādes ir noslēgušas 
nolīgumu, lai atteiktos no kompensācijas norēķiniem starp iestādēm, kas ir to jurisdikcijā, vai ja 
kompensācijas norēķini nav atkarīgi no faktiski nodrošināto pabals tu summas, visas tiesības, kas 
rodas attiecībā pret atbildīgo trešo personu, reglamentē šādi noteikumi:   
(a) ja dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas valsts iestāde piešķir pabalstus personai saistībā ar 
kaitējumu, kas radies tās teritorijā, šī iestāde atbilstoš i to tiesību aktu noteikumiem, ko tā 
piemēro, izmanto tiesību pārņemšanu vai tiešu rīcību pret trešām pusēm, kam jānodrošina 
kompensācija par kaitējumu;  
(b) lai piemērotu  a) apakšpunktu :  
(i) personu, kas saņem pabalstus, uzskata par apdrošinātu dzīvesvietas vai uzturēšanās 
vietas iestādē, un  
(ii) šo iestādi uzskata par iestādi, kas atbild par pabalstu nodrošināšanu;  
 
1155  (c) un 1. un 2.  punktu piemēro attiecībā uz visiem pabalstiem, uz ko neattiecas nolīgums par 
kompensācijas norēķinu nepiemērošanu vai kompensācijas norēķini,  kuri nav atkarīgi no 
faktiski sniegto pabalstu summas.   
SSC.66.  pants.  Tiesību aktu īstenošana  
Īpaši noteikumi par atsevišķu valstu tiesību aktu īstenošanu ir norādīti protokola SSC -6. pielikumā 
[Īpaši noteikumi dalībvalstu un Apvienotās Karalistes tiesī bu aktu piemērošanai].  
V SADAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
SSC.67.  pants. Individuālo tiesību aizsardzība  
1. Puses saskaņā ar to iekšzemes tiesību sistēmu nodrošina, ka Protokola par sociālā 
nodrošinājuma koordināciju noteikumiem ir likuma spēks, ko panāk tieši vai ar iekšzemes tiesību 
aktiem, ar kuriem nosaka šo noteikumu stāšanos spēkā, lai juridiskas vai fiziskas persona var 
atsaukties uz šiem noteikumiem iekšzemes tiesās un administratīvajās iestādēs.  
2. Puses juridiskām vai fiziskām personām nodrošina līdzek ļus efektīvai to tiesību aizsardzībai 
atbilstoši šim protokolam, piemēram, iespēju iesniegt sūdzības administratīvās struktūrās vai celt 
prasību kompetentā tiesā atbilstošā tiesas procesā, lai panāktu atbilstīgu un savlaicīgu aizsardzību.  
SSC.68.  pants.  G rozījumi  
Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja var grozīt šā protokola pielikumus un 
papildinājumus.   
SSC.69.  pants. Protokola izbeigšana  
Neskarot FINPROV.8.  pantu [Izbeigšana], katra Puse var jebkurā laikā izbeigt šī protokola 
piemēroš anu, ar diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā gadījumā 
šis protokols zaudē spēku devītā mēneša pirmajā dienā pēc paziņošanas dienas.  
SSC.70.  pants.  Turpināmības klauzula  
1. Šo protokolu beidz piemērot piecpadsmit gadus pēc  šā nolīguma stāšanās spēkā.   
2. Ne vēlāk kā 12  mēnešus pirms šā protokola piemērošanas izbeigšanas saskaņā ar 1.  punktu 
viena Puse paziņo otrai Pusei par savu vēlmi sākt sarunas, lai noslēgtu atjauninātu protokolu.  
SSC.71.  pants.  Pasākumi pēc izbeigšana s  
Ja šo protokolu beidz piemērot saskaņā ar SSC.69.  pantu [Protokola izbeigšana], SSC.70.  pantu 
[Turpināmības klauzula] vai FINPROV.8 pantu [Izbeigšana], tiek saglabātas apdrošināto personu 
tiesības, kuru pamatā ir izpildītie periodi vai fakti vai notikum i, kas notikuši pirms šā protokola 
piemērošanas izbeigšanas. Pirms šā protokola piemērošanas izbeigšanas Partnerības padome laikus 
var noteikt papildu kārtību, kurā izklāstīti attiecīgi izrietošie un pārejas pasākumi.   
 
1156  SSC-1. PIELIKUMS. DAŽI NAUDAS PABALST I, KURIEM NEPIEMĒRO ŠO PROTOKOLU  
1. daļa. Īpaši no iemaksām neatkarīgi naudas pabalsti (SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām attiecas šis 
protokols] 4.  punkta a)  apakšpunkts)  
(i) APVIENOTĀ KARALISTE  
(a) Valsts pensiju kredīts (2002.  gada likums “Par valsts pensiju kredī tu” un Ziemeļīrijas 2002.  gada 
likums “Par valsts pensiju kredītu”);  
(b) Darba meklētāju pabalsti, ko aprēķina, ņemot vērā ienākumus (1995.  gada Darba meklētāju 
likums un (Ziemeļīrijas) 1995.  gada Rīkojums par darba meklētājiem);  
(c) iztikas pabalsti invalīdiem mobilitātes nodrošināšanai (1992. gada likums “Par sociālās 
apdrošināšanas iemaksām un pabalstiem” un Ziemeļīrijas 1992. gada likums “Par sociālās 
apdrošināšanas iemaksām un pabalstiem”);  
(d) personīgās neatkarības maksājums, mobilitātes komponents (2012.  gada  likums “Par sociālās 
labklājības sistēmas reformu” (4.  daļa) un Ziemeļīrijas 2015.  gada rīkojums par sociālās 
sistēmas reformu (5.  daļa));  
(e) nodarbinātības un atbalsta pabalsts ienākumu papildināšanai (2007. gada likums “Par sociālās 
labklājības sistēmas re formu” un 2007. gada likums “Par sociālās labklājības sistēmas reformu” 
(Ziemeļīrija));  
(f) “Best Start Foods” maksājums (Labklājības sistēma pārtikai (“Best Start Foods”) (Skotija) 
2019.  gada noteikumi (SSI 2019/193));  
(g) “Best Start Grants" (grūtniecības un bēr na piedzimšanas dotācija, agrīnas izglītības dotācija, 
skolas vecuma dotācija) (2018. gada Noteikumi par atbalstu agrīniem gadiem (“Best Start 
Grants”) (Skotija) (SSI 2018/370));  
(h) apbedīšanas atbalsta maksājums(“Funeral Expense Assistance” (Skotija) 2019.  gada noteikumi 
(SSI 2019/292)).  
(ii) DALĪBVALSTIS  
AUSTRIJA  
Kompensācijas piemaksa (1955.  gada 9.  septembra Federālais likums par vispārējo sociālo 
apdrošināšanu – ASVG, 1978.  gada 11.  oktobra Federālais likums par tirdzniecībā un komercdarbībā 
iesaistītu  personu sociālo apdrošināšanu – GSVG un 1978.  gada 11.  oktobra Federālais likums par 
lauksaimnieku sociālo apdrošināšanu – BSVG).  
BEĻĢIJA  
(a) Ienākumu pabalsts (1987.  gada 27.  februāra Likums);  
(b)  Garantēti ienākumi veciem cilvēkiem (2001.  gada 22.  marta likums).  
BULGĀRIJA  
Sociālā vecuma pensija (Sociālās apdrošināšanas kodeksa 89. pants).  
KIPRA  
 
1157  (a) Sociālā pensija (1995.  gada Likums par sociālajām pensijām (Likums  25(I)/95) ar grozījumiem);  
(b) invali ditātes pabalsts smagu kustību traucējumu gadījumos (Ministru Padomes 1992.  gada 
16. oktobra Lēmums Nr.  38210, 1994.  gada 1.  augusta Lēmums Nr.  41370, 1997.  gada 
11. jūnija Lēmums Nr.  46183  un 2001.  gada 16.  maija Lēmums Nr.  53675);  
(c) īpašs pabalsts neredzīg ām personām (1996. gada Īpašo pabalstu likums (Likums 77(I)/96) ar 
grozījumiem).  
ČEHIJAS REPUBLIKA  
Sociālais pabalsts (Valsts sociālā atbalsta likums Nr. 117/1995 Sb.).  
DĀNIJA  
Mājokļu izmaksas pensionāriem (Likums par individuālu mājokļu pabalstu, kons olidēts ar 1995. gada 
29. marta Likumu Nr. 204).  
IGAUNIJA  
(a) Pieaugušo invaliditātes pabalsts (1999.  gada 27.  janvāra Akts par sociālajiem pabalstiem 
invalīdiem);  
(b) bezdarbnieka valsts pabalsts (2005. gada 29. septembra Darba tirgus pakalpojumu un atbalsta 
likums).  
SOMIJA  
(a) Mājokļa pabalsts pensionāriem (Likums par mājokļa pabalstu pensionāriem, 571/2007);  
(b) Darba tirgus pabalsts (Likums par bezdarbnieka pabalstiem, 12 90/2002);  
(c) īpašs pabalsts imigrantiem (Likums par īpašu pabalstu imigrantiem, 1192/2002).  
FRANCIJA  
(a) Papildu pabalsti no šādiem avotiem:  
(i) Īpašā invaliditātes fonda; un  
(ii) Vecu cilvēku solidaritātes fonda saistībā ar iegūtām tiesībām  
(1956. gada 30. jūnija Likums, kas kodificēts Sociālā nodrošinājuma kodeksa VIII grāmatā);  
(b) pieaugušo invaliditātes pabalsts (1975.  gada 30.  jūnija Likums, kas kodificēts Sociālā 
nodrošinājuma kodeksa VIII grāmatā);  
(c) īpašais pabalsts (1952.  gada 10.  jūlija likums, kas kodificēts Sociālā nodrošinājuma kodeksa 
VIII grāmatā) par iegūtajām tiesībām;  
(d) vecuma solidaritātes pabalsts (2004. gada 24. jūnija Rīkojums, kas kodificēts Sociālā 
nodrošinājuma kodeksa VIII grāmatā), no 2006. gada 1. janvāra.  
VĀCIJA  
 
1158  (a) Iztikas  minimums veciem cilvēkiem un personām, kurām saskaņā ar Sociālā kodeksa 
XII grāmatas 4.  nodaļu ir samazināta pelnītspēja.  
(b) pabalsti, lai saskaņā ar pamatnoteikumiem segtu iztikas izmaksas darba meklētājiem, izņemot 
gadījumus, kad attiecībā uz šiem pabalsti em nav ievērotas prasības, kas noteiktas saistībā ar 
pagaidu piemaksas piešķiršanu pēc bezdarbnieka pabalsta saņemšanas (Sociālā kodeksa II 
grāmatas 24. panta 1. punkts).  
GRIEĶIJA  
Īpaši pabalsti vecākiem cilvēkiem (Likums 1296/82).  
UNGĀRIJA  
(a) Ikgadējais invaliditātes pabalsts (Ministru padomes Dekrēts Nr.  83/1987 (XII 27) par ikgadējo 
invaliditātes pabalstu);  
(b) no iemaksām neatkarīgais vecuma pabalsts (1993.  gada III Akts par sociālo pārvaldību un 
sociālajiem pabalstiem);  
(c) pabalsts transporta izd evumu kompensēšanai (Valdības Dekrēts Nr. 164/1995 (XII 27) par 
pabalstiem transporta izdevumu kompensēšanai personām ar smagu fizisku invaliditāti).  
ĪRIJA  
(a) Darba meklētāju pabalsts (2005.  gada Konsolidētā sociālās labklājības likuma 3.  daļas 
2. nodaļa);  
(b) (no iemaksām neatkarīga) valsts pensija (2005.  gada konsolidētā Sociālās labklājības likuma 
3. daļas 4.  nodaļa);  
(c) atraitnes pensija (no iemaksām neatkarīga) un atraitņa pensija (no iemaksām neatkarīga) 
(2005.  gada konsolidētā Sociālās labklājības likuma 3.  daļas 6.  nodaļa);  
(d) invaliditātes pabalsts (2005.  gada konsolidētā Sociālās labklājības likuma 3.  daļas 10.  nodaļa);  
(e) pārvietošanās pabalsts (1970.  gada Likuma par veselību 61.  iedaļa);  
(f) pensijas neredzīgajiem (2005. gada Konsolidētā sociālās labklājības lik uma 3. daļas 5. nodaļa).  
ITĀLIJA  
(a) Sociālā pensija personām, kurām nav iztikas līdzekļu (1969.  gada 30.  aprīļa Likums Nr.  153);  
(b) pensijas un pabalsti civiliem invalīdiem un cilvēkiem ar traucējumiem (1971.  gada 30.  marta 
Likums Nr.  118, 1980.  gada 11. februāra Likums Nr.  18 un 1988.  gada 23.  novembra Likums 
Nr. 508);  
(c) pensijas un pabalsti nedzirdīgajiem un mēmajiem (1970.  gada 26.  maija Likums Nr.  381 un 
1988.  gada 23.  novembra Likums Nr.  508);  
(d) pensijas un pabalsti civilajiem neredzīgiem (1970.  gada 27. maija Likums Nr.  382 un 1988.  gada 
23. novembra Likums Nr.  508);  
(e) minimālo pensiju papildu pabalsts (1952.  gada 4.  aprīļa Likums Nr.  218, 1983.  gada 
11. novembra Likums Nr.  638 un 1990.  gada 29.  decembra Likums Nr.  407);  
 
1159  (f) invaliditātes pabalsta papildu piemaksas (1984.  gada 12.  jūnija Likums Nr.  222);  
(g) sociālais pabalsts (1995.  gada 8.  augusta Likums Nr.  335);  
(h) sociālais pabalsts (1. panta 1. un 12. punkts 1988. gada 29. decembra Likumā Nr. 544  un tā 
turpmākos grozījumos).  
LATVIJA  
(a) Valsts sociālās nodroši nājuma pabalsts (2003.  gada 1.  janvāra Valsts sociālo pabalstu likums)  
(b) pabalsts transporta izdevumu kompensēšanai invalīdiem, kuriem ir apgrūtināta pārvietošanās 
(2003.  gada 1.  janvāra Valsts sociālo pabalstu likums).  
LIETUVA  
(a) Sociālās palīdzības pensija (5.  pants 2005.  gada likumā “Par valsts sociālajiem pabalstiem”);  
(b) sociālā pabalsta kompensācija (15.  pants 2005.  gada likumā “Par valsts sociālajiem 
pabalstiem”);  
(c) transporta izdevumu speciālā kompensācija invalīdiem, kuriem ir pārvietošanās problēmas (7. 
pants 2000. gada “Likumā par transporta izdevumu kompensācijām”).  
LUKSEMBURGA  
Ienākumi personām ar smagu invaliditāti (2003. gada 12. septembra Likuma 1. panta 2. punkts), 
izņemot personas, kuras ir atzītas par invalīdiem, bet  kuras strādā parastos darba tirgus apstākļos vai 
īpašos apstākļos.  
MALTA  
(a) Papildu pabalsts (1987. gada Sociālā nodrošinājuma likuma (Cap. 318) 73. pants);  
(b) vecuma pensija (1987. gada Sociālā nodrošinājuma likums (Cap. 318)).  
NĪDERLANDE  
(a) 1997.  gada 24. aprīļa likums “Par darba un nodarbinātības pabalstu jauniešiem ar invaliditāti” 
(Wet Wajong ); 
(b) 1986.  gada 6.  novembra likums “Par papildu pabalstiem” (TW).  
POLIJA  
Sociālā pensija (2003.  gada 27.  jūnija likums “Par sociālajām pensijām”).  
PORTUGĀLE  
(a) No iemaksām neatkarīgā valsts vecuma un invaliditātes pensija (1980.  gada 13.  oktobra 
Dekrēts Nr.  464/80);  
(b) No iemaksām neatkarīga atraitnības pensija (1981.  gada 11.  novembra Reglamentējošs 
dekrēts Nr.  52/81);  
 
1160  (c) solidaritātes piemaksa veciem cilvēkiem (2005. gada 29. decembra dekrēts Nr. 232/2005, kas 
grozīts ar 2006. gada 11. decembra dekrētu Nr. 236/2006).  
SLOVĀKIJA  
(a) Līdz 2004.  gada 1.  janvārim izdarīta tādu pensiju apmēra korekcija, kuras ir personas vienīgais 
ienākumu avots;  
(b) sociālās pensijas, kas piešķirtas līdz 2004.  gada 1.  janvārim.  
SLOVĒNIJA  
(a) Valsts pensija (1999.  gada 23.  decembra Akts par pensiju un invaliditātes apdrošināšanu);  
(b) pabalsts maznodrošinātiem pensionāriem (1999.  gada 23.  decembra Akts par pensiju un 
invali ditātes apdrošināšanu);  
(c) uzturlīdzekļu pabalsts (1999.  gada 23.  decembra likums “Par pensiju un invaliditātes 
apdrošināšanu”).  
SPĀNIJA  
(a) Minimālo ienākumu garantija (1982.  gada 7.  aprīļa Likums Nr.  13/82);  
(b) naudas pabalsti vecu cilvēku un darba nespējīgu invalīdu atbalstam (Karaļa 1981.  gada 
24. jūlija Dekrēts Nr.  2620/81);  
(i) no iemaksām neatkarīgas invaliditātes un vecuma pensijas atbilstīgi 38. panta 1. 
punktam Vispārējā sociālā nodrošinājuma likuma konsolidētajā dokumentā, kas 
apstiprināts ar Karaļa 1994.  gada 20. jūnija Likuma dekrētu Nr. 1/1994; un  
(ii) pabalsti, ar ko papildina iepriekš minētās pensijas, kā noteikts autonomo kopienu 
tiesību aktos, ja ar tādiem papildinājumiem garantē minimālus ienākumus iztikai, 
ņemot vērā ekonomisko un sociālo stāvokli att iecīgā autonomā kopienā;  
(c) pabalsti mobilitātes veicināšanai un transporta izmaksu kompensācijai (1982. gada 7. aprīļa 
Likums Nr. 13/1982).  
ZVIEDRIJA  
(a) Piemaksas mājokļa uzturēšanai personām, kas saņem pensiju (Likums 2001:761);  
(b) finanšu atbalsts veciem cil vēkiem (Likums 2001:853).  
 
2. daļa. Ilgtermiņa aprūpes pabalsti (SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām attiecas šis protokols] 4.  punkta 
d) apakšpunkts)  
(i) APVIENOTĀ KARALISTE  
(a) Aprūpes pabalsts (Sociālā nodrošinājuma iemaksu un pabalstu 1992. gada likums, Sociālā 
nodrošinājuma (Aprūpes pabalsts) 1991. gada noteikumi, Sociālā nodrošinājuma iemaksu un 
pabalstu (Ziemeļīrija) 1992. gada likums un Sociālā nodrošinājuma (Aprūpes pabalsts) 1992. 
gada noteikumi (Ziemeļīrija));  
 
1161  (b) aprūpētāja pabalsts (Sociālā nodrošinājuma iem aksu un pabalstu 1992.  gada likums, Sociālā 
nodrošinājuma (invaliditātes aprūpes pabalsts) 1976.  gada noteikumi, Sociālā nodrošinājuma 
iemaksu un pabalstu (Ziemeļīrija) 1992. gada likums un Sociālā nodrošinājuma (invaliditātes 
aprūpes pabalsts) 1976.  gada noteikumi (Ziemeļīrija));  
(c) iztikas pabalsts invalīdiem, aprūpes komponents (Sociālā nodrošinājuma iemaksu un pabalstu 
1992.  gada likums, Sociālā nodrošinājuma (iztikas pabalsts invalīdiem) 1991.  gada noteikumi, 
Sociālā nodrošinājuma iemaksu un pabalstu (Zie meļīrija) 1992.  gada likums un Sociālā 
nodrošinājuma (iztikas pabalsts invalīdiem) 1992.  gada noteikumi (Ziemeļīrija));  
(d) personīgās neatkarības maksājums, ikdienas dzīves komponents (2012.  gada likums “Par 
sociālās labklājības sistēmas reformu” (4.  daļa), 2 013. gada Noteikumi par sociālo 
nodrošinājumu (personīgās neatkarības maksājums), 2013. gada Noteikumi par personīgās 
neatkarības maksājumu (pārejas noteikumi), 2019.  gada Noteikumi par personīgās neatkarības 
maksājumu (pārejas noteikumi), 2015.  gada rīkoj ums par sociālās sistēmas reformu 
(Ziemeļīrija) (5.  daļa), 2016. gada Noteikumi par personīgās neatkarības maksājumu 
(Ziemeļīrija), 2016. gada Noteikumi par personīgās neatkarības maksājumu (pārejas 
noteikumi) (Ziemeļīrija) un 2019. gada Noteikumi par pers onīgās neatkarības maksājumu 
(pārejas noteikumi) (grozījumi) (Ziemeļīrija));  
(e) aprūpētāja pabalsta piemaksa (2018. gada Sociālā nodrošinājuma likums (Skotija);  
(f) jaunā aprūpētāja dotācija (Palīdzība aprūpētājam (Jaunās karjeras dotācijas) (Skotija) 2020. 
gada noteikumi (ar grozījumiem)).  
 
(ii) DALĪBVALSTIS  
AUSTRIJA  
(a) Federālais ilgtermiņa aprūpes pabalsta likums ( Bundespflegegeldgesetz, BPGG ), sākotnējā 
redakcija BGBl . Nr.  110/1993, jaunākie grozījumi BGBl. -I Nr. 100/2016;  
(b) Noteikumi par federālā ilgtermiņa aprūpes pabalsta noteikšanu ( Einstufungsverordnung zum 
Bundespflegegeldgesetz (EinstV) ); 
(c) Federālā darba, sociālo lietu un patērētāju aizsardzības ministra noteikumi par bērnu un 
jauniešu aprūpes vajadzību novērtējumu saskaņā ar Federālo medmāsu likumu 
(Bundespfleg egeldgesetz, Kinder -EinstV ); 
(d) Daudzi piemērojamie juridiskie pamati, piemēram, vienošanās starp federālo valdību un 
federālajām zemēm par kopīgiem pasākumiem attiecībā uz aprūpējamām personām. Federālo 
zemju sociālās palīdzības un invaliditātes tiesību akti ; 
(e) Aprūpes fonda likums ( Pflegefondsgesetz, PFG ), oriģinālversija: Oficiālais Vēstnesis ( BGBI . I) 
Nr. 57/2011;  
(f) 2012. gada rīkojums par aprūpes pakalpojumu statistiku ( Pflegedienstleistungsstatistik -
Verordnung  2012.  gads);  
(g) Atbalsts 24 stundu aprūpei: Federāl ais likums par ilgtermiņa aprūpes pabalstu 
(Bundespflegegeldgesetz, BPGG ); 
 
1162  (h) Pamatnostādnes 24 stundu aprūpes atbalstam (Federālā likums par ilgtermiņa aprūpes 
pabalstu ( Bundespflegegeldgesetz ) 21.b pants);  
(i) Pamatnostādnes par pabalstu piešķiršanu aprūpējošo ģimenes locekļu atbalstam (Federālā 
likuma par ilgtermiņa aprūpes pabalstu ( Bundespflegegeldgesetz ) 21.a  pants);  
(j) Aprūpes regresa aizliegums;  
(k) Federālais likums par īpašu piemaksu sakarā ar to, ka tiek atcelta piekļuve līdzekļiem, kad 
cilvēki tiek izmitināti  stacionārās aprūpes iestādēs;  
(l) Federālais likums par īpašu piemaksu sakarā ar to, ka tiek atcelta piekļuve līdzekļiem, kad 
cilvēki tiek izmitināti stacionārās aprūpes iestādēs 2019.  gads un 2020.  gads, BGBl.  I No 
95/2019.  
BEĻĢIJA  
(a) Veselības aprūpes un slimības pabalstu obligātās apdrošināšanas likums ( Loi relative à 
l’assurance obligatoire soins de santé et indemnités/Wet betreffende de verplichte verzekering 
voor geneeskundige verzorgingen ), koordinēts 1994. gada 14. jūlijā;  
(b) 1987. gada 27. februāra Lik ums par pabalstiem personām ar invaliditāti (Loi relatīvais 
piešķīrums aux personām ar invaliditāti/Wet betreffende de tegemoetkomingen aan 
gehandicapten);  
(c) Flāmu sociālā aizsardzība ( Vlaamse sociale bescherming ): Flandrijas parlamenta 2018. gada 18. 
maija dekrēts par flāmu sociālās aizsardzības organizēšanu ( Decreet houdende Vlaamse sociale 
bescherming/ ) un Flandrijas valdības 2018. gada 30. novembra rīkojumi;  
(d) Valonijas Sociālās rīcības un veselības kodekss ( Code wallon de l’Action sociale et de la Santé ), 
dekretālā daļa, 1.  daļa, III grāmata, izveidota ar 2018. gada 8. novembra dekrētu;  
(e) Valonijas Sociālās rīcības un veselības aizsardzības kodeksa I/1. daļa, kas izveidota ar Valonijas 
valdības 2018. gada 21. decembra dekrētu;  
(f) 2018. gada 13. decembra Dekrēts par piedāvājumiem gados vecākiem cilvēkiem vai 
apgādājamām personām, kā arī par paliatīvo aprūpi ( Dekret über die Angebote für Senioren 
und Personen mit Unterstützungsbedarf sowie über die Palliativpflege ); 
(g) 2007. gada 4. jūnija Dekrēts par psihiatriskām ap rūpes iestādēm ( Dekret über die 
psychiatrischen Pflegewohnheime ); 
(h) Valdības 2017. gada 20. jūnija dekrēts par mobilitātes atbalstu ( Erlass über die 
Mobilitätshilfen ); 
(i) 2016. gada 13. decembra Dekrēts par Vāciski runājošās kopienas biroja izveidi pašnoteiktai  
dzīvei ( Dekret zur Schaffung einer Dienststelle der Deutschsprachigen Gemeinschaft für 
selbstbestimmtes Leben ); 
(j) 1990. gada 5. marta Karaļa dekrēts par pabalstu veciem cilvēkiem ( Arrêté royal du 5 mars 
1990 relatif à l’allocation pour l’aide aux personnes âgées ); 
(k) Valdības 2019. gada 19. decembra Dekrēts par pārejas noteikumiem attiecībā uz iepriekšējas 
atļaujas vai apstiprinājuma procedūru, lai segtu vai sadalītu izmaksas saistībā ar ilgtermiņa 
rehabilitāciju ārvalstīs ( Erlass der Regierung zur übergansweis en Regelung des Verfahrens zur 
 
1163  Erlangung einer Vorabgeehmigung oder Zustimmung zwecks Kostenübernahme oder 
Kostenbeteiligung für eabilitzeus Lang ); 
(l) 2018. gada 21. decembra Rīkojums par Briseles veselības apdrošināšanas iestādēm veselības 
aprūpes un palīdzī bas cilvēkiem jomā ( Ordonnance du 21 décembre 2018 relative aux 
organismesuringurs bruxellois dans le domaine des soins de santé et de l’aide aux personnes ); 
(m) Federatīvo vienību sadarbība:  
(n) 2018. gada 31. decembra Sadarbības nolīgums starp Flāmu kopienu, Val onijas reģionu, 
Franciski runājošās kopienas komisiju, Apvienoto kopienu komisiju un Vācu valodā runājošo 
kopienu par mobilitātes atbalstiem;  
(o) 2018. gada 31. decembra Sadarbības nolīgums starp Flāmu kopienu, Valonijas reģionu, 
Franciski runājošo kopienu, Ap vienoto kopienu komisiju, Franciski runājošās kopienas komisiju 
un Vācu valodā runājošo kopienu par aprūpes finansēšanu, izmantojot aprūpes iestādes, kas 
atrodas ārpus federatīvās vienības robežām.  
BULGĀRIJA  
(a) Sociālās apdrošināšanas kodekss ( Кодекс за социално осигуряване ), 1999. gads, 2003.  gadā 
grozīts nosaukums;  
(b) Sociālās palīdzības likums ( Закон за социално подпомагане ), 1998.  gads;  
(c) Noteikumi par Sociālās palīdzības likuma īstenošanu ( Правилник за прилагане на Гакона за 
социално подпомагане ), 1998.  gads; 
(d) 2019. gada Likums par personu ar invaliditāti integrāciju ( Закон за хората с увреждания ), 
2019.  gads;  
(e) 2019. gada Personiskās palīdzības likums ( Закон за личната помощ ), kas stāsies spēkā 2019. 
gada 1. septembrī;  
(f) Likuma par personu ar invaliditāti inte grāciju īstenošanas noteikumi ( Правилник за 
прилагане на Закона за интеграция на хората с увреждания ), 2004.  gads;  
(g) Rīkojums par medicīnisko ekspertīzi ( Наредба за медицинската експертиза ), 2010.  gads;  
(h) Maksas par sociālajiem pakalpojumiem, ko finansē no val sts budžeta, tarifi ( Тарифа за 
таксите за социални услуги, финансирани от държавния бюджет ), 2003.  gads.  
HORVĀTIJA  
(a) 2013. gada Sociālās labklājības likums ( Zakon o socijalnoj skrbi ), OV Nr. 157/13, 152/14, 99/15, 
52/16, 16/17, 130/17 un 98/19;  
(b) Audžuģimeņu likums ( Zakon o udomiteljstvu ), OV Nr. 90/11 un 78/12, ar grozījumiem;  
(c) Valdības 2014. gada rīkojums par minimālajām prasībām sociālo pakalpojumu sniegšanai 
(Pravilnik o minimalnim uvjetima za pružanje socijalnih usluga ), OV Nr. 40/14 un 66/15;  
(d) 1998. gada R īkojums par saņēmēju līdzdalību uzturēšanas izmaksu segšanā par izmitināšanu 
ārpus ģimenes un maksāšanas kārtību ( Pravilnik o sudjelovanju i načinu plaćanja korisnika I 
 
1164  drugih obveznika uzdržavanja u troškovima smještaja izvan vlastite obitelji ), OV Nr. 11 2/98 un 
05/02, ar grozījumiem;  
(e) 2015. gada Rīkojums par to personu uzskaites saturu un kārtību, kuras ir profesionāli 
iesaistītas sociālo pakalpojumu sniegšanā ( Pravilnik o sadržaju I načinu vođenja evidencije 
fizičkih osoba koje profesionalno pružaju socij alne usluge ), OV Nr. 66/15.  
KIPRA  
(a) Sociālās labklājības pakalpojumi ( Υπηρεσίες Κοινωνικής Ευημερίας ); 
(b) Noteikumi un dekrēti par garantēto minimālo ienākumu un vispārējiem sociāliem pabalstiem 
(ārkārtas vajadzības un aprūpes vajadzības), kas grozīti vai aizstāti; Veco ļaužu un invalīdu 
likumi ( Οι περί Στεγών για Ηλικιωμένους και Αναπήρους Νόμοι ) 1991. 2011.  gads[L. 222/91 un 
L. 65(I)/2011];  
(c) Pieaugušo aprūpes centru likumi ( Οι περί Κέντρων Ενηλίκων Νόμοι )(L. 38(Ι)/1997 un 
L.64(Ι)/2011);  
(d) Valsts atbalsta shēma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 360/2012 par vispārējas tautsaimnieciskas 
nozīmes pakalpojumu sniegšanu ( De minimis) [Σχέδιο Κρατικών Ενισχύσεων ‘Ησσονος 
Σημασίας, βαση του Κανονισμού 360/2012 για την παροχή υπηρεσιών γενικού οικονομικού 
συμφέροντος ]; 
(e) Sociālo pabalstu pārvaldes dienests ( Υπηρεσία Διαχείρισης Επιδομάτων Πρόνοιας ); 
(f) 2014.  gada likums par garantētajiem minimālajiem ienākumiem un vispārīgi likums par 
sociālajiem pabalstiem, kas grozīts vai aizstāts;  
(g) Noteikumi un dekrēti par garantēto minimālo i enākumu un vispārējiem sociāliem pabalstiem, 
kas grozīti vai aizstāti.  
ČEHIJAS REPUBLIKA  
(a) Likums Nr.  108/2006 par sociālajiem pakalpojumiem ( Zákon o sociálních službách ); 
(b) Likums Nr.  372/2011 par veselības aprūpes pakalpojumiem ( Zákon o zdravotních službách ); 
(c) Likums Nr.  48/1997 par valsts veselības apdrošināšanu ( Zákon o veřejném zdravotním 
pojištění ). 
DĀNIJA  
(a) Konsolidētais 2017. gada 17. augusta Likums Nr. 988 par sociālajiem pakalpojumiem ( om 
social service ); 
(b) Konsolidētais 2019. gada 1. februāra Likums Nr. 119 par sociālajiem mājokļiem ( om almene 
boliger ). 
IGAUNIJA  
Sociālās labklājības likums ( Sotsiaalhoolekande seadus ), 2016.  gads.  
SOMIJA  
 
1165  (a) 1987. gada 3. aprīļa Likums par pakalpojumiem un palīdzību invalīdiem ( Laki vammaisuuden 
perusteella järjestettävistä pa lveluista ja tukitoimista ); 
(b) 2012. gada 28. decembra Likums par atbalstu novecojošo iedzīvotāju funkcionālajām spējām 
un par sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem vecāka gadagājuma cilvēkiem ( Laki 
ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali - ja terveyspalveluista ); 
(c) 2014. gada 30. decembra Sociālās labklājības likums ( Sosiaalihuoltolaki ); 
(d) 2010. gada 30. decembra Akts par veselības aprūpi ( Terveydenhuoltolaki ); 
(e) 1972. gada 28. janvāra Likums par primāro veselības aprūpi ( Kansanterveyslaki ); 
(f) 2005. gada 2. decembra Likums par neformālās aprūpes atbalstu ( Laki omaishoidon tuesta ); 
(g) 2015. gada 20. marta Akts par ģimenes aprūpi ( Perhehoitolaki ); 
FRANCIJA  
(a) Piemaksa trešai personai ( majoration pour tierce personne, MTP ); 
(b) Sociālā nodrošinājuma kodeksa ( Code de la sécurité sociale ) L. 341 -4. un L. 355 -1. pants.  
(c) Papildu atlīdzība par vēršanos pie trešās personas ( prestation complémentaire pour recours à 
tierce personne ); Sociālā nodrošinājuma kodeksa L. 434 -2. pants;  
(d) Īpašs izglītības  pabalsts bērnam invalīdam ( complément d’allocation d’éducation de l’enfant 
handicapé ); Sociālā nodrošinājuma kodeksa L. 541 -1. pants;  
(e) Invaliditātes kompensācijas pabalsts ( prestation de compensation du handicap, PCH ); Sociālās 
rīcības un ģimenes kodeksa ( Code de l’action sociale et des familles ) L. 245 -1. līdz L. 245 -14. 
pants.  
(f) Autonomijas zaudēšanas pabalsts ( allocation personnalisée d'autonomie, APA ); Sociālās rīcības 
un ģimenes kodeksa ( Code de l’action sociale et des familles ) L. 232 -1. līdz L. 232 -28. pants.  
VĀCIJA  
(a) Ilgtermiņa aprūpes apdrošināšana ( Pflegeversicherung ); 
(b) Sociālā ilgtermiņa aprūpes apdrošināšana personām, kas apdrošinātas saskaņā ar obligāto 
veselības apdrošināšanu, un privātā obligātā ilgtermiņa aprūpes apdrošināšana personām, kas 
apdroš inātas saskaņā ar privāto veselības apdrošināšanu: Sociālā kodeksa ( Sozialgesetzbuch , 
XI kodekss ( SGB XI)), pēdējie grozījumi izdarīti ar 2019.  gada 21.  decembra likuma 2.  pantu 
(BGBl . I 2913.  pp). 
GRIEĶIJA  
(a) Likums Nr.  1140/1981 ar grozījumiem;  
(b) Likumdošanas  dekrēts Nr.  162/73 un ministriju kopīgais lēmums Nr.  Π4β/5814/1997;  
(c) Ministrijas 2001. gada 9. oktobra Lēmums Nr. Π1γ/Α,Π/οικ.14963;  
(d) Likums Nr.  4025/2011;  
(e) Likums Nr.  4109/2013;  
 
1166  (f) Likuma Nr.  4199/2013 127.  pants;  
(g) Likuma Nr.  4368/2016 334.  pants;  
(h) Likuma Nr.  4483/2017 153.  pants;  
(i) Likums Nr. 498/1 -11-2018, 28., 30. un 31. pants, Valsts veselības aprūpes pakalpojumu 
sniedzēju organizācijas ( EOPYY ) “Vienoto veselības pabalstu regula”.  
UNGĀRIJA  
(a) Ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi, kas nodrošina personīgu sociālo aprūpi (sociālie 
pakalpojumi);  
(b) 1993. gada III Likums par sociālo pārvaldību un sociālo palīdzību ( törvény a szociális 
igazgatásról és szociális ellátásokról ), ko papildina valdības un ministru dekrēti.  
ĪRIJA  
(a) Veselības likums, Nr.1, 1970.  gads ;  
(b) 2009. gada Mājsaimniecību atbalsta shēmas likums (Nr. 15, 2009. gads);  
(c) 2005. gada Konsolidētais sociālās labklājības likums;  
(d) Pastāvīgas aprūpes pabalsts;  
(e) Aprūpētāja pabalsts;  
(f) Aprūpētāja piemaksa;  
(g) Aprūpētāja atbalsta dotācija;  
(h) Aprūpes dzīvesvietā piemaksa.  
ITĀLIJA  
(a) 1971. gada 30. marta Likums Nr. 118 par civiliem invaliditātes pabalstiem (L egge 30 Marzo 
1971, n. 118 - Conversione in Legge del D.L. 30 gennaio 1971, n. 5 e nuove norme in favore dei 
mutilati ed invalidi civili ); 
(b) 1980. gada 11. februāra Likums Nr. 18 par  pastāvīgas aprūpes pabalstu ( Legge 11 Febbraio 
1980, n. 18 - Indennità di accompagnamento agli invalidi civili totalmente inabili ); 
(c) 1992. gada 5. februāra Likums Nr. 104, 33. pants (Pamatlikums par invaliditāti) ( Legge 5 
Febbraio 1992, n. 104 - Legge -quad ro per l'assistenza, l'integrazione sociale e i diritti delle 
persone handicappate ); 
(d) 1998. gada 31. marta Likumdošanas dekrēts Nr. 112 par valsts likumdošanas uzdevumu un 
administratīvo pilnvaru nodošanu reģioniem un vietējām struktūrām ( Decreto Legislativ o 31 
Marzo 1998, n. 112 - Conferimento di funzioni e compiti amministrativi dello Stato alle regioni 
ed agli enti locali, in attuazione del capo I della Legge 15 Marzo 1997, n. 59 ); 
(e) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/04 par sociālās nodrošin āšanas sistēmu 
koordinēšanu ( Regolamento (CE) 883 del 29 aprile 2004 del Parlamento Europeo e del 
Consiglio, relativo al coordinamento dei sistemi di sicurezza sociale - SNCB – art 70 and Annex 
X); 
 
1167  (f) 2010. gada 4. novembra Likuma Nr. 183 24. pants, ar ko gro za noteikumus par atļaujām sniegt 
palīdzību personām ar invaliditāti, kas nonākušas grūtā situācijā ( Legge n. 183 del 4 Novembre 
2010, art. 24 - Modifiche alla disciplina in materia di permessi per l’assistenza a portatori di 
handicap in situazione di grav ità); 
(g) 2013.  gada 27.  decembra Likums Nr.  147 par valsts gada un daudzgadu budžeta izstrādi – 
2014.  gada Stabilitātes likums ( Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e 
pluriennale dello Stato - Legge di stabilità 2014 ). 
LATVIJA  
(a) Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likums, 31.10.2002.;  
(b) Ārstniecības likums, 12.06.1997.;  
(c) Pacientu tiesību likums, 30.12.2009.;  
(d) Ministru kabineta noteikumi Nr. 555 “Veselības aprūpes pakalpojumu organizēšanas un 
samaksas kārtība”, 28.08.2018.;  
(e) Ministru kab ineta noteikumi Nr. 275 “Sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumu 
samaksas kārtība un kārtība, kādā pakalpojuma izmaksas tiek segtas no pašvaldības budžeta”, 
27.05.2003.;  
(f) Ministru kabineta noteikumi Nr. 138 “Noteikumi par sociālo pakalpojum u un sociālās 
palīdzības saņemšanu”, 02.04.2019.  
LIETUVA  
(a) 2016. gada 29. jūnija Likums par mērķkompensācijām ( Tikslinių kompensacijų įstatymas )(Nr. 
XII-2507);  
(b) 2006. gada 19. janvāra Likums par sociālajiem pakalpojumiem ( Socialinių paslaugų įstatymas ) 
(Nr. X-493);  
(c) 1996. gada 21. maija Veselības apdrošināšanas likums ( Sveikatos draudimo įstatymas ) (Nr. I -
1343);  
(d) 1994. gada 19. jūlija Likums par veselības aprūpes sistēmu ( Sveikatos sistemos įstatymas ) (Nr. 
I-552);  
(e) 1996. gada 6. jūnija Likums par veselības aprūpes iestādēm ( Sveikatos priežiūros įstaigų 
įstatymas ) (Nr. I -1367).  
LUKSEMBURGA  
1998. gada 19. jūnija likums, ar ko ievieš apgādnieka zaudējuma apdrošināšanu, kurā grozījumi 
izdarīti ar 2005. gada 23. decembra likumu un 2017. gada 29. augusta likumu.  
MALTA  
(a) Sociālā nodrošinājuma likums ( Att dwar is -Sigurta' Socjali ) (Cap. 318);  
(b) Pakārtotais likums 318.19: Valstij piederošu iestāžu un hosteļu likmju noteikumi ( Regolamenti 
dwar it -Trasferiment ta' Fondi għal Hostels Statali Indikati ); 
 
1168  (c) Pakārtotais likums 318.17: Noteikumi par līdzekļu pārskaitīšanu (Valdības finansētas 
gultasvietas) ( Regolamenti dwar it -Trasferiment ta' Fondi għal Sodod Iffinanzjati mill -Gvern ); 
(d) Pakārtotais likums 318.13: Noteikumi par valsts finansētiem aprūpes namu pakalpojumiem 
(Regolam enti dwar Rati għal Servizzi Residenzjali Finanzjali mill -Istat ). 
NĪDERLANDE  
Ilgtermiņa aprūpes likums ( Wet langdurige zorg (WLZ) ), 2014. gada 3.  decembra likums.  
POLIJA  
(a) 2004. gada 27. augusta Likums par veselības aprūpes pakalpojumiem, ko finansē no valsts 
līdzekļiem ( Ustawa o świadczeniach opieki zdrowotnej finansowanych ze środków 
publicznych ); 
(b) 2004. gada 12. marta Likums par sociālo palīdzību ( Ustawa o pomocy społecznej ); 
(c) 2003. gada 28. novembra Likums par ģimenes pabalstiem ( Ustawa o świadczeniach  
rodzinnych ); 
(d) 2003. gada 27. jūnija Likums par sociālo pensiju ( Ustawa o rencie socjalnej ); 
(e) 1998. gada 17. decembra Likums par sociālās apdrošināšanas fonda pensijām ( Ustawa o 
emeryturach i rentach z Funduszu Ubezpieczeń Społecznych ); 
(f) 1997. gada 27. august a Likums par invalīdu profesionālo un sociālo rehabilitāciju un 
nodarbinātību ( Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób 
niepełnosprawnych ); 
(g) 2016. gada 4. novembra Likums par atbalstu grūtniecēm un viņu ģimenēm “Par dzīvību” 
(Ustawa o wsparciu kobiet w ciąży i rodzin “Za życiem” ); 
(h) 2019. gada 31. jūlija Likums par papildu pabalstu personām, kas nespēj dzīvot patstāvīgi 
(Ustawa o świadczeniu uzupełniającym dla osób niezdolnych do samodzielnej egzystencji ). 
PORTUGĀLE  
(a) Sociālā apdrošināšana un pietiekamu resursu nodrošināšana;  
(b) 1999.  gada 14.  jūlija Dekrēts Nr. 265/1999 par ilgtermiņa aprūpes piemaksu (c omplemento por 
dependência ), kas vairākkārt grozīts;  
(c) 2009. gada 31. augusta Likums Nr. 90/2009 par īpašo aizsardzības sistēmu invaliditātes 
gadījumā ( regime especial de proteção na invalidez ), kas atkārtoti publicēts konsolidētā 
redakcijā ar 2015. gada 20. oktobra Dekrētlikumu Nr.  246/2015, kurā izdarīti grozījumi;  
(d) Sociālā nodrošinājuma sistēma un Valsts veselības dienests;  
(e) 2006.  gada 6.  jūnija Dekrētlikums Nr. 101/06 Par integrētas nepārtrauktas aprūpes valsts tīklu 
(rede de cuidados continuados integrados ), kas konsolidētā redakcijā publicēts 2015. gada 28. 
jūlija Dekrētlikumā Nr. 136/2015;  
(f) 2010. gada 28. janvāra Dekrētlikums Nr . 8/2010, kas grozīts un pārpublicēts ar 2011. gada 10. 
februāra Dekrētlikumu Nr. 22/2011 par integrētas nepārtrauktas garīgās veselības aprūpes 
 
1169  vienību un komandu izveidi ( unidades e equipas de cuidados continuados integrados de saúde 
mental ); 
(g) 2015. gada 12. oktobra Dekrēts Nr. 343/.2015 par standartiem, kas reglamentē stacionāro un 
ambulatoro pediatrisko aprūpi, kā arī integrētās ilgtermiņa aprūpes tīkla vadības nodaļas un 
pediatriskās aprūpes nodaļas ( condições de instalação e funcionamento das unidades de 
internamento de cuidados integrados pediátricos e de ambulatório pediátricas, bem como as 
condições a que devem obedecer as equipas de gestão de altas e as equipas de cuidados 
continuados integrados destinadas a cuidados pediátricos da Rede Nacional de Cuidados 
Continuados Integrados ); 
(h) 2009. gada 6. septembra Likums Nr. 6/2009 par neformāla aprūpētāja statusu ( Estatuto do 
cuidador informal ). 
RUMĀNIJA  
(a) 2000. gada 6. marta Likums Nr. 17 par sociālo palīdzību vecāka gadagājuma cilvēkiem ( Legea 
privind asistenta sociala a persoanelor varstnice ) ar grozījumiem;  
(b) 2006. gada 6. decembra Likums Nr. 448 par personu ar invaliditāti tiesību aizsardzību un 
veicināšanu ( Legea privind protectia si promovarea drepturilor persoanelor cu handicap ), ar 
grozījumiem;  
(c) Sociālās palīdzības likums ( Legea asistentei sociale ) Nr. 292, 2011.  gada 20.  decembris.  
SLOVĀKIJA  
(a) Likums par sociālajiem pakalpojumiem ( Zákon o sociálnych službách ) Nr. 448/2008;  
(b) Likums par finansiāliem pabalstiem invalīdiem ( Zákon o peňažných príspevkoch na  
kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia ) Nr. 447/2008;  
(c) Likums par veselības aprūpi un ar veselības aprūpi saistītiem pakalpojumiem ( Zákon o 
zdravotnej starostlivosti a službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti ) 
Nr. 576/2004;  
(d) Likums  par veselības aprūpes sniedzējiem, medicīnas darbiniekiem un profesionālajām 
medicīnas asociācijām ( Zákon o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych 
pracovníkoch a stavovských organizáciách v zdravotníctve ) Nr. 578/2004;  
(e) Likums par iztika s minimumu ( Zákon o životnom minime ) Nr. 601/2003;  
(f) Likums par ģimeni ( Zákon o rodine ) Nr. 36/2005;  
(g) Likums par bērnu sociālo un tiesisko aizsardzību un sociālo aizbildnību ( Zákon o sociálno -
právnej ochrane detí a sociálnej kuratele ) Nr. 305/2005;  
(h) Likums par  sociālo darbu ( Zákon o sociálnej práci ) Nr. 219/2014.  
SLOVĒNIJA  
Nav īpašu tiesību aktu attiecībā uz ilgtermiņa aprūpi.  
Ilgtermiņa aprūpes pabalsti ir iekļauti šādos tiesību aktos:  
 
1170  (a) Pensiju un invaliditātes apdrošināšanas likums ( Zakon o pokojninskem in invalidskem 
zavarovanju ) (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 96/2012 un turpmākie grozījumi);  
(b) Finanšu sociālās palīdzības likums ( Zakon o socialno vartsvenih prejemkih ) (Slovēnijas 
Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 61/2010 un turpmākie groz ījumi);  
(c) Likums par tiesību uz valsts līdzekļiem īstenošanu ( Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih 
sredstev ) (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr.  62/2010 un turpmākie grozījumi);  
(d) Sociālās aizsardzības likums ( Zakon o socialnem varstvu ) (Slovēni jas Republikas Oficiālais 
Vēstnesis, Nr. 3/2004 – Oficiālais konsolidētais teksts un turpmākie grozījumi);  
(e) Vecāku aprūpes un ģimenes pabalstu likums ( Zakon o starševskem varstvu in družinskih 
prejemkih ) (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr.  110/ 2006 – Oficiālais konsolidētais 
teksts un turpmākie grozījumi);  
(f) Garīgi un fiziski nespējīgu personu likums ( Zakon o družbenem varstvu duševno in telesno 
prizadetih oseb ) (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 41/83 un turpmākie grozījumi);  
(g) Veselī bas aprūpes un veselības apdrošināšanas likums ( Zakon o zdravstvenem varstvu in 
zdravstvenem zavarovanju ) (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 72/2006 – Oficiālais 
konsolidētais teksts un turpmākie grozījumi);  
(h) Likums par kara veterāniem ( Zakon o vojnih veteranih ) (Slovēnijas Republikas Oficiālais 
Vēstnesis, Nr. 59/06 – Oficiālais konsolidētais teksts un turpmākie grozījumi);  
(i) Likums par kara invalīdiem ( Zakon o vojnih invalidih ) (Slovēnijas Republikas Oficiālais 
Vēstnesis, Nr. 63/59 – Oficiālais konsolidētais teksts un turpmākie grozījumi);  
(j) Fiskālās izlīdzināšanas likums ( Zakon za uravnoteženje javnih finance (ZUJF) ) (Slovēnijas 
Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 40/2012 un turpmākie grozījumi);  
(k) Likums, ar ko regulē pārvedumus privātpersonām un mājsaimniecībām Slovēnijas Republikā 
(Zakon o usklajevanju transferjev posameznikom in gospodinjstvom v Republiki Sloveniji ) 
(Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 114/2006 – Oficiālais konsolidētais teksts un 
turpmākie grozījumi).  
SPĀNIJA  
(a) 2006. gada 14. decembra Likums Nr. 39/2006 par personīgās autonomijas veicināšanu un 
palīdzību personām atkarības situācijās, ar grozījumiem.  
(b) Vispārējais likums par sociālo nodrošinājumu ( Ley General de la Seguridad Social ), kas 
apstiprināts ar Karaļa 2015. gada  30. oktobra Karalisko dekrētu Nr.  8/2015;  
(c) Ministrijas 1969. gada 15. aprīļa rīkojums;  
(d) Karaļa 1995. gada 21. jūlija Dekrēts Nr. 1300/1995 ar grozījumiem;  
(e) Karaļa 1997. gada 31. oktobra Dekrēts Nr. 1647/1997 ar grozījumiem.  
ZVIEDRIJA  
(a) 2001. gada Sociālo pakal pojumu likums ( Socialtjänstlagen  (2001:453));  
(b) 2017. gada Veselības aprūpes likums ( Hälso - och sjukvårdslag  (2017:30));  
 
1171  3. daļa. Maksājumi, kas ir saistīti ar kādu no SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām attiecas šis protokols] 
1. punktā minētajām sociālā nodrošinājuma jomām un ko maksā, lai segtu izdevumus par apkuri 
aukstā laikā (SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām attiecas šis protokols] 4.  punkta f)  apakšpunkts)  
(i) APVIENOTĀ KARALISTE  
Ziemas kurināmā maksājums (Sociālā nodrošinājuma iemaksu un pabalstu 1992.  gada likums, 
2000.  gada Noteikumi par sociālo fondu ziemas kurināmā maksājumiem, Sociālā nodrošinājuma 
iemaksu un pabalstu (Ziemeļīrija) 1992.  gada likums un 2000.  gada Noteikumi par sociālo fondu 
ziemas kurināmā maksājumiem (Ziemeļīrija));  
(iii) DALĪBVALSTIS  
 DĀNI JA 
(a) Sociālo un valsts pensiju akts, LBK Nr.  983, 23.9.2019.  
(b) Sociālo un valsts pensiju noteikumi, BEK Nr.  1602, 27.12.2019.   
 
1172  SSC-2. PIELIKUMS. IEROBEŽOJUMI ATTIECĪBĀ UZ TIESĪBĀM SAŅEMT PABALSTUS NATŪRĀ PAR 
PĀRROBEŽU DARBA ŅĒMĒJA ĢIMENES LOCEKĻIEM  
(minēti S SC.16.  panta [Uzturēšanās kompetentajā valstī, ja dzīvesvieta ir citā valstī – īpaši noteikumi 
pārrobežu darba ņēmēju ģimenes locekļiem] 2.  punktā)  
HORVĀTIJA  
DĀNIJA  
ĪRIJA  
SOMIJA  
ZVIEDRIJA  
APVIENOTĀ KARALISTE  
 
 
  
 
1173  SSC-3. PIELIKUMS. LIELĀKAS TIESĪBAS PENSIONĀRIEM, KAS ATGRIEŽAS KOMPETENTAJĀ VALSTĪ  
(SSC.25.  panta [Pensionāra vai viņa ģimenes locekļu uzturēšanās valstī, kurā viņi nedzīvo – 
Uzturēšanās kompetentajā valstī – Atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus dzīvesvietas valsts] 
2. punkts)  
AUSTRIJA  
BEĻĢIJA  
BULGĀRIJA  
KIPRA  
ČEHIJAS REPUBLIKA  
FRANCIJA  
VĀCIJA  
GRIEĶIJA  
UNGĀRIJA  
LUKSEMBURGA  
NĪDERLANDE  
POLIJA  
SLOVĒNIJA  
SPĀNIJA  
ZVIEDRIJA  
  
 
1174  SSC-4. PIELIKUMS. GADĪJUMI, KAD PROPORCIONĀLO APRĒĶINU NEIZMANTO VAI TAS NAV 
PIEMĒROJAMS  
(SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 4.  punkts un 47.  panta 5.  punkts )  
1. DAĻA. GADĪJUMI, KAD SASKAŅĀ AR SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 4.  punktu PROPORCIONĀLO 
APRĒĶINU NEIZMANTO  
AUSTRIJA  
(a) Visi pieteikumi pabalstiem saskaņā ar 1955.  gada 9.  septembra Federālo lik umu par vispārējo 
sociālo apdrošināšanu – ASVG , 1978.  gada 11.  oktobra Federālo likumu par tirdzniecībā un 
komercdarbībā iesaistītu pašnodarbinātu personu sociālo apdrošināšanu – GSVG , 1978.  gada 
11. oktobra Federālo likumu par pašnodarbinātu lauksaimnieku  sociālo apdrošināšanu – BSGV  
un 1978.  gada 30.  novembra Federālo likumu par pašnodarbināto brīvo profesiju pārstāvju 
sociālo apdrošināšanu ( FSVG ); 
(b) visi pieteikumi apgādnieka zaudējuma pensijai no pensijas konta saskaņā ar 2004.  gada 
18. novembra Vispārējo  pensiju likumu ( APG ), izņemot gadījumus, kad piemēro 2. daļu;  
(c) visi pieteikumi Austrijas Provinču ārstu palātas ( Landesärztekammer ) apgādnieka zaudējuma 
pensijai, kas balstās uz pamatnoteikumiem (pamata un jebkādi papildu pabalsti vai pamata 
pensija);  
(d) visi pieteikumi apgādnieka zaudējuma pabalstam, ko izmaksā no Austrijas Veterinārārstu 
palātas pensiju fonda;  
(e) visi pieteikumi atraitņu un bāreņu pensiju saņemšanai atbilstīgi Austrijas Juristu asociāciju 
sociālā nodrošinājuma iestāžu statūtu A daļai;  
(f) visi pieteikumi pabalstam saskaņā ar 1972. gada 3. februāra Notāru apdrošināšanas likumu – 
NVG  1972.  
KIPRA  
Visi pieteikumi vecuma pensijām, atraitnes un atraitņa pensijām.  
DĀNIJA  
Visi pieteikumi uz pensijām, kas minētas likumā par sociālajām pensijām, izņemot pensijas, kas 
minētas [ SSC -5 pielikumā ] [PABALSTI UN NOLĪGUMI, KAS ĻAUJ PIEMĒROT SSC.49.  pantu [Viena 
veida pabalstu pārklāšanās] ] 
ĪRIJA  
Visi pieteikumi valsts pensijām (uz  pāreju balstītām), valsts pensijām (uz iemaksām balstītām), 
atraitnes pensijām (uz iemaksām balstītām) un atraitņa (uz iemaksām balstītām) pensijām.   
LATVIJA  
 
1175  (a) Visi pieteikumi apgādnieka zaudējuma pensijām (1996.  gada 1.  janvāra likums “Par valsts 
pensijām ”; 2001.  gada 1.  jūlija Valsts fondēto pensiju likums).  
LIETUVA  
Visi pieteikumi valsts sociālās apdrošināšanas apgādnieka zaudējuma pensijām, kas aprēķinātas, 
balstoties uz apgādnieka zaudējuma pensijas pamatsummu (Likums par valsts sociālās 
apdrošināšan as pensijām).  
NĪDERLANDE  
Visi pieteikumi vecuma pensijām saskaņā ar likumu par vispārējo vecuma apdrošināšanu ( AOW ).  
POLIJA  
Visi pieteikumi vecuma pensijām saskaņā ar noteikto pabalstu sistēmu un apgādnieka zaudējuma 
pensijām, izņemot gadījumus, kad kopējais to apdrošināšanas periodu ilgums, kas izpildīti saskaņā ar 
vairāk nekā vienas valsts tiesību aktiem, ir vienāds vai ilgāk s par 20  gadiem sievietēm un par 
25 gadiem vīriešiem, bet valsts apdrošināšanas periodi ir īsāki par šīm robežvērtībām (un ne īsāki par 
15 gadiem sievietēm un 20  gadiem vīriešiem) un kad aprēķinu veic saskaņā ar 27.  un 28.  pantu 
1998.  gada 17.  decembra lik umā (OV  2015., 748. ieraksts).  
PORTUGĀLE  
Visi pieteikumi vecuma un apgādnieka zaudējuma pensijas pieprasījumiem, izņemot gadījumus, kad 
kopējais to apdrošināšanas periodu ilgums, kas izpildīti saskaņā ar vairāk nekā vienas valsts tiesību 
aktiem, ir 21  kalendārais gads vai lielāks par to, bet valsts apdrošināšanas periodi ir 20  gadi vai 
mazāks par to un kad aprēķinu veic saskaņā ar 32.  un 33.  pantu 2007.  gada 10.  maija Dekrētlikumā 
Nr. 187/2007.  
SLOVĀKIJA  
(a) Visi pieteikumi apgādnieka zaudējuma pensijai (at raitnēm, atraitņiem, bāreņiem), ko aprēķina 
saskaņā ar tiesību aktiem, kas ir spēkā līdz 2004. gada 1. janvārim, un kuras apmēru nosaka 
pēc pensijas, ko iepriekš oficiāli maksāja mirušajam;  
(b) visi pieteikumi pensijām, ko aprēķina saskaņā ar Likumu Nr. 461/20 03 Coll. Par sociālo 
nodrošinājumu, ņemot vērā grozījumus.  
ZVIEDRIJA  
(a) Pieteikumi vecuma pensijai garantētas pensijas veidā (Sociālās apdrošināšanas kodeksa 66. un 
67. nodaļa);  
(b) Pieteikumi vecuma pensijai papildu pensijas veidā (Sociālās apdrošināšanas kode ksa 
63. nodaļa).  
APVIENOTĀ KARALISTE  
Visi pieteikumi par izdienas pensiju, valsts pensiju saskaņā ar 2014.  gada Likuma par pensijām 
1. daļu, atraitņu pabalstu un apbedīšanas pabalstu, izņemot tos, attiecībā uz kuriem taksācijas gada 
laikā, kurš sākās 1975.  gada 6.  aprīlī vai vēlāk:  
 
1176  (i) attiecīgā  persona ir bijusi izpildījusi apdrošināšanas, nodarbinātības vai dzīvesvietas 
periodus saskaņā ar Apvienotās Karalistes un kādas dalībvalsts tiesību aktiem; un viens 
(vai vairāki) no taksācijas gadiem nav uzskatīts par kvalificējošu gadu Apvienotās 
Karali stes tiesību aktu nozīmē;  
(ii) apdrošināšanas periodus, kas izpildīti saskaņā ar Apvienotajā Karalistē spēkā esošajiem 
tiesību aktiem attiecībā uz periodiem pirms 1948.  gada 5.  jūlija, ņemtu vērā protokola 
SSC.47.  panta 1.  punkta b)  apakšpunkta nolūkā, piemēroj ot apdrošināšanas, 
nodarbinātības vai dzīvesvietas periodus saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem.  
Visi pieteikumi par papildu pensiju saskaņā ar 1992. gada Sociālās apdrošināšanas iemaksu un 
pabalstu likuma 44. iedaļu un 1992. gada Sociālās apdroši nāšanas iemaksu un pabalstu (Ziemeļīrija) 
likuma 44. iedaļu.  
2. DAĻA.  GADĪJUMI,  KAD  PIEMĒRO  SSC.47.  PANTA [PABALSTU PIEŠĶIRŠANA ] 5. PUNKTU  
AUSTRIJA  
(a) Vecuma pensija un no tās iegūts apgādnieka zaudējuma pabalsts, kuru pamatā ir pensijas 
konts atbilstīgi 2004. gada 18. novembra Vispārējo pensiju likumam ( APG ); 
(b) obligātās izmaksas saskaņā ar 41. pantu 2001. gada 28. decembra Federālajā likumā BGB1 I Nr. 
154 par vispārējo Austrijas farmaceitu algu fondu ( Pharmazeutische Gehaltskasse für 
Österreich ); 
(c) Austrijas  Provinču ārstu kameras izdienas pensija un priekšlaicīgas pensionēšanas pensijas, kas 
balstās uz pamatnoteikumiem (pamata un jebkādi papildu pabalsti vai pamata pensija), un 
visas Austrijas Provinču ārstu kameras pensijas, kas balstās uz papildu noteikumi em (papildu 
vai individuālā pensija);  
(d) vecuma pabalsts, ko sniedz Austrijas Veterināro ķirurgu kameras pensiju fonds;  
(e) pabalsti saskaņā ar A un B daļu Austrijas Juristu asociāciju sociālās nodrošinājuma iestāžu 
statūtos, izņemot pieteikumus atraitņu un bāreņ u pensiju saņemšanai atbilstīgi Austrijas 
Juristu asociāciju sociālā nodrošinājuma iestāžu statūtu A daļai;  
(f) pabalsti, ko izmaksā Federālās arhitektu un konsultējošo inženieru kameras sociālā 
nodrošinājuma iestādes un kas paredzēti 1993. gada Austrijas Civi linženieru kameras aktā 
(Ziviltechnikerkammergesetz ) un sociālā nodrošinājuma iestāžu statūtos, izņemot apgādnieku 
zaudējuma pabalstus, kas izriet no pēdējiem minētajiem pabalstiem;  
(g) pabalsti, ko izmaksā saskaņā ar Federālās profesionālo grāmatvežu un nodok ļu konsultantu 
kameras sociālā nodrošinājuma statūtiem, kā tas noteikts Austrijas profesionālo grāmatvežu 
un nodokļu konsultantu aktā ( Wirtschaftstreuhandberufsgesetz ).  
BULGĀRIJA  
Vecuma pensijas no obligātās pensiju papildapdrošināšanas saskaņā ar Sociāl ās apdrošināšanas 
kodeksa II daļas II sadaļu.  
HORVĀTIJA  
 
1177  Pensijas no obligātās apdrošināšanas sistēmas, pamatojoties uz individualizētiem kapitāla 
uzkrājumiem, saskaņā ar Likumu par obligātiem un brīvprātīgiem pensiju fondiem (OG 49/99, ar 
grozījumiem) un  Likumu par valsts pensiju apdrošināšanu un pensiju izmaksu, ņemot par pamatu 
individualizētus kapitāla uzkrājumus (OG 106/99, ar grozījumiem), izņemot gadījumus, kas paredzēti 
47. un 48. pantā Likumā par obligātiem un brīvprātīgiem pensiju fondiem (apgādn ieka zaudējuma 
pensija).  
ČEHIJAS REPUBLIKA  
Pensijas, kuras izmaksā no otrā pīlāra shēmas, kas izveidota ar likumu Nr. 426/2011 Coll. par pensiju 
uzkrājumiem.  
DĀNIJA  
(a) Personālās pensijas;  
(b) pabalsti nāves gadījumā (uzkrājums, kura pamatā ir iemaksas Arbejdsmarkedets 
Tillægspension  laikposmā pirms 2002. gada 1. janvāra);  
(c) pabalsti nāves gadījumā (uzkrājums, kura pamatā ir iemaksas Arbejdsmarkedets 
Tillægspension  laikposmā pēc 2002. gada 1. janvāra), atsauces Darba tirgus papildu pensiju 
konsolidētajā li kumā ( Arbejdsmarkedets Tillægspension ) 942:2009.  
IGAUNIJA  
Obligāto maksājumu vecuma pensiju sistēma.  
FRANCIJA  
Pamata vai papildu sistēmas, kurās vecuma pabalstus aprēķina, ņemot vērā pensionēšanās punktus.  
UNGĀRIJA  
Pensijas pabalsti, kas balstās uz d alību privātos pensiju fondos.  
LATVIJA  
Vecuma pensijas (1996.  gada 1.  janvāra likums “Par valsts pensijām”); 2001.  gada 1.  jūlija Valsts 
fondēto pensiju likums).  
POLIJA  
Vecuma pensijas saskaņā ar fiksētu iemaksu sistēmu.  
PORTUGĀLE  
Papildu pensijas, k as piešķirtas saskaņā ar 2008. gada 22. februāra Dekrētu Nr. 26/2008 (valsts 
kapitalizācijas shēma).  
SLOVĀKIJA  
Obligātais vecuma pensijas uzkrājums.  
 
1178  SLOVĒNIJA  
Pensija no obligātās papildu pensijas apdrošināšanas.  
ZVIEDRIJA  
Vecuma pensija no ienākumiem atkarīgas pensijas veidā un prēmiju pensija (Sociālās apdrošināšanas 
kodeksa 62.  un 64.  nodaļa).  
APVIENOTĀ KARALISTE  
Progresīva pensija, kuru maksā atbilstīgi 1965. gada Valsts apdrošināšanas likuma 36. un 37. iedaļai 
un 1966 . gada Valsts apdrošināšanas likuma (Ziemeļīrija) 35. un 36. iedaļai.  
  
 
1179  SSC-5. PIELIKUMS. PABALSTI UN NOLĪGUMI, KAS ĻAUJ PIEMĒROT SSC.49.  pantu [Viena veida pabalstu 
pārklāšanās]  
I. Protokola SSC.49.  panta [Viena veida pabalstu pārklāšanās] 2.  punkta a)  apakšpunktā minētie 
pabalsti, kuru summa nav atkarīga no izpildīto apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodu ilguma.  
DĀNIJA  
Pilna Dānijas valsts vecuma pensija, ko pēc 10 gadu nodzīvošanas ir ieguvušas personas, kurām 
pensija piešķirta līdz 1989. gada 1. okt obrim.  
SOMIJA  
Valsts pensijas un dzīvesbiedru pensijas, kas noteiktas saskaņā ar pārejas noteikumiem un kas 
piešķirtas līdz 1994. gada 1. janvārim (Valsts pensiju likuma izpildes likums, 569/2007).  
Bērna pensijas papildu summa, aprēķinot neatkarīgu pabalstu saskaņā ar Valsts pensiju likumu 
(Valsts pensiju likums, 568/2007).  
FRANCIJA  
Atraitņa vai atraitnes invaliditātes pensija saskaņā ar vispārējo sociālās nodrošināšanas sistēmu vai 
saskaņā ar lauk strādniekiem paredzēto shēmu, ja to aprēķina, pamatojoties uz mirušā laulātā 
pensiju, par kuru norēķini veikti atbilstoši SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta 
a) apakšpunktam.  
GRIEĶIJA  
Pabalsti saskaņā ar Likumu Nr. 4169/1961 saistībā ar lauksa imniecības apdrošināšanas shēmu ( OGA ).  
NĪDERLANDE  
1995. gada 21. decembra “Vispārējais likums par pārdzīvojušiem radiniekiem ( ANW )”  
2005. gada 10 novembra “Likums par darbu un ienākumiem atbilstīgi darbaspējām ( WIA )”  
SPĀNIJA  
Apgādnieka zaudējuma pensija saskaņā ar vispārīgajām un īpašajām shēmām, izņemot Īpašo shēmu 
ierēdņiem.  
ZVIEDRIJA  
No ienākumiem atkarīga kompensācija slimības gadījumā un no ienākumiem atkarīga darbības 
kompensācija (Sociālās apdrošināšanas kodeksa 34.  nodaļa).  
Garantēta pensija un garantēta kompensācija, kas ir aizstājušas pilna apmēra valsts pensijas, ko 
noteica saskaņā ar noteikumiem par valsts pensiju, kurus piemēroja līdz 1993.  gada 1.  janvārim, un 
valsts pensija, kas piešķirta pilnā apmērā saskaņā ar pārejas noteikumiem, kurus piemēro no minētās 
dienas.  
 
1180  II. Protokola SSC.49.  panta [Viena veida pabalstu pārklāšanās] 2.  punkta b)  apakšpunktā minētie 
pabalsti, kuru lielumu nosaka, pamatojoties uz iemaksu periodu, ko uzskata par pabeigtu laikā starp 
dienu, kad iestājies apdrošināšanas gadījums, un kādu vēlāku dienu.  
SOMIJA  
Darba pensijas, attiecībā uz kurām ņem vērā laika periodus nākotnē saskaņā ar valsts tiesību aktiem.  
VĀCIJA  
Apgādnieka zaudējuma pensijas, attiecībā uz kurām ņem vērā papildu peri odu;  
vecuma pensijas, attiecībā uz kurām ņem vērā jau iegūto papildu periodu.  
ITĀLIJA  
Itālijas pilnīgas darba nespējas pensijas (inabilità).  
LATVIJA  
Apgādnieka zaudējuma pensija, ko aprēķina, pamatojoties uz iespējamo apdrošināšanas stāža 
periodu (23.  panta 8. punkts 1996. gada 1. janvāra likumā “Par valsts pensijām”).  
LIETUVA  
(a) Valsts sociālās apdrošināšanas darba nespējas pensijas, ko maksā saskaņā ar Likumu par valsts 
sociālās apdrošināšanas pensijām;  
(b) valsts sociālās apdrošināšanas apgādnieka zaudējuma pensijas un bāreņa pensijas, ko saskaņā 
ar Likumu par valsts sociālās apdrošināšanas pensijām aprēķina, pamatojoties uz mirušās 
personas darba nespējas pensiju.  
LUKSEMBURGA  
Apgādnieka zaudējuma pensijas   
SLOVĀKIJA  
Slovākijas apgādnieka zaudējuma pensija, kas atvasināta no invaliditātes pensijas.  
SPĀNIJA  
Vecuma pensija saskaņā ar Īpašo shēmu ierēdņiem, kas pienākas saskaņā ar Likuma par valsts 
pensionāriem konsolidētā teksta I  sadaļu, ja apdrošināšanas gadījuma brīdī saņēmējs bijis aktīvs 
ierēdnis vai pielīdzināms tādam; tādas pensijas nāves gadījumā un ap gādnieka zaudējuma 
(atraitnes/atraitņa, bāreņu un vecāku) pensijas, kas pienākas saskaņā ar Likuma par valsts 
pensionāriem konsolidētā teksta I  sadaļu, ja nāves brīdī ierēdnis bijis aktīvs vai pielīdzināms tādam.  
ZVIEDRIJA  
Kompensācija slimības gadījumā un darbības kompensācija garantijas kompensācijas veidā (Sociālās 
apdrošināšanas kodeksa 35.  nodaļa).  
 
1181  Apgādnieka zaudējuma pensija, ko aprēķina pēc apdrošināšanas perioda, par kuru veiktas iemaksas 
(Sociālās apdrošināšanas kodeksa 76. –85. nodaļa).  
III. P rotokola SSC.49.  panta [Viena veida pabalstu pārklāšanās] 2.  punkta b)  apakšpunkta i)  punktā 
minētie nolīgumi, kuru mērķis ir novērst gadījumus, kad vienu un to pašu iemaksu periodu ņem vērā 
divas vai vairāk reizes:  
Somijas Republikas un Vācijas Federatīv ās Republikas 1997. gada 28. aprīļa Sociālās nodrošināšanas 
nolīgums.  
Somijas Republikas un Luksemburgas Lielhercogistes 2000. gada 10. novembra Sociālās 
nodrošināšanas nolīgums.  
Ziemeļvalstu 2003.  gada 18.  augusta konvencija par sociālo nodrošinājumu.  
  
 
1182  SSC-6. PIELIKUMS. ĪPAŠI DALĪBVALSTU UN APVIENOTĀS KARALISTES TIESĪBU AKTU PIEMĒROŠANAS 
NOTEIKUMI  
(SSC.3.  panta [Jomas, uz kurām attiecas šis protokols] 2.  punkts, SSC.51.  panta [Papildu noteikumi 
pabalstu aprēķināšanai] 1.  punkts un SSC.66.  pants [Tiesību  aktu īstenošana])  
AUSTRIJA  
1. Attiecībā uz pensiju periodu iegūšanu skolu vai līdzīgu mācību iestāžu apmeklēšana citā valstī 
tiek uzskatīta par līdzvērtīgu skolas vai mācību iestādes apmeklēšanai saskaņā ar Allgemeines 
Sozialversicherungsgesetz  (ASVG ) (Vispārējais likums par sociālo apdrošināšanu) 227. panta 1. punkta 
1. apakšpunktu un 228. panta 1. punkta 3. apakšpunktu, Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz  
(GSVG ) (Federālais likums par to personu sociālo apdrošināšanu, kas nodarbinātas tirdzniecībā u n 
komercdarbībā) 116. panta 7. punktu un Bauern -Sozialversicherungsgesetz  (BSVG ) (Likums par 
lauksaimnieku sociālo apdrošināšanu) 107. panta 7. punktu, ja uz attiecīgo personu kādu laiku ir 
attiekušies Austrijas tiesību akti, jo tā veikusi darbību nodarbin ātas vai pašnodarbinātas personas 
statusā, un ja ir veiktas īpašās iemaksas, kas saskaņā ar ASVG  227. panta 3. punktu, GSVG  116. panta 
9. punktu un BSVG  107. panta 9. punktu ir vajadzīgas, lai iegūtu šādus mācību periodus.  
2. Aprēķinot proporcionālo pabal stu, kas minēts SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta 
b) apakšpunktā, neņem vērā īpašus iemaksu paaugstinājumus papildu apdrošināšanai un kalnraču 
papildu pabalstiem saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem. Šādos gadījumos proporcionālo pabalstu, ko 
aprēķina bez šīm iemaksām, attiecīgajā gadījumā palielina par nesamazinātām īpašām 
paaugstinātām iemaksām papildu apdrošināšanai un kalnraču papildu pabalstam.  
3. Ja saskaņā ar protokola SSC.7.  pantu [Periodu summēšana] Austrijas pensijas apdrošināšanas 
sistēmā ir izpildīti aizvietošanas periodi, bet tie nevar būt par pamatu aprēķinam atbilstīgi ASVG  238. 
un 239. pantam, GSVG  122. un 123. pantam un BSVG  113. un 114. pantam, attiecībā uz šiem 
periodiem izmanto bērna kopšanas periodu aprēķināšanas pamatu saskaņā ar ASVG  239. pantu, 
GSVG  123. pantu un BSVG  114. pantu.  
BULGĀRIJA  
Bulgārijas veselības apdrošināšanas likuma 33.  panta 1.  punktu piemēro visām p ersonām, kam 
Bulgārija saskaņā ar protokola III  sadaļas [Īpaši noteikumi par dažādām pabalstu kategorijām] 
1. nodaļu [Slimības, maternitātes un līdzvērtīgi paternitātes pabalsti] ir kompetentā dalībvalsts.  
KIPRA  
Lai piemērotu SSC.7.  pantu [Periodu summēš ana], SSC.46.  pantu [Īpaši noteikumi par periodu 
summēšanu] un SSC.56.  pantu [Īpaši noteikumi par apdrošināšanas, nodarbinātības vai 
pašnodarbinātības periodu summēšanu], attiecībā uz visiem periodiem, kas sākas 1980.  gada 
6. oktobrī vai pēc šā datuma, Kip ras Republikas tiesību aktos paredzēto apdrošināšanas nedēļu 
nosaka, attiecīgā perioda apdrošināmo ienākumu kopsummu dalot ar apdrošināmo pamatienākumu 
nedēļas apmēru, ko piemēro attiecīgajā iemaksu gadā, ar noteikumu, ka šādi noteikto nedēļu skaits 
nepārs niedz kalendāro nedēļu skaitu attiecīgajā periodā.  
ČEHIJAS REPUBLIKA  
Nosakot ģimenes locekļus saskaņā ar protokola SSC.1. panta [Definīcijas] s) punktu, “dzīvesbiedrs” 
ietver arī reģistrētus partnerus, kā noteikts Čehijas Republikas Likumā 115/2006 Coll.  par reģistrētām 
partnerattiecībām.  
 
1183  DĀNIJA  
1.  
(a) Aprēķinot pensiju saskaņā ar lov om social pension  (sociālo pensiju likums), tādus 
nodarbinātības periodus nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, ko Dānijā 
izpildījusi tāda nodarbināta vai pašnod arbināta persona, kas bijusi pārrobežu darba ņēmējs vai 
sezonas strādnieks Dānijā, uzskata par dzīvesvietas periodiem, ko Dānijā izpildījis 
pārdzīvojušais laulātais, ciktāl šajā periodā šo pārdzīvojušo laulāto ar iepriekš minēto 
nodarbināto vai pašnodarbin āto personu saistīja laulība, kas nebija šķirta a mensa et thoro  vai 
faktiski šķirta raksturu nesaderības dēļ, un ar noteikumu, ka šajā periodā šis laulātais dzīvoja 
kādā citā valstī. Šajā punktā “sezonas darbs” ir tāds darbs, kas ir atkarīgs no gadalaiku secības 
un automātiski atkārtojas katru gadu.  
(b) Aprēķinot pensiju saskaņā ar lov om social pension  (Sociālo pensiju likumu), tādus 
nodarbinātības periodus nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, ko saskaņā ar 
Dānijas tiesību aktiem līdz 1984. gada  1. janvārim izpildījusi tāda persona, kurai nepiemēro 
a) punktu, uzskata par dzīvesvietas periodiem, ko Dānijā izpildījis pārdzīvojušais laulātais, ciktāl 
šādā periodā šo pārdzīvojušo laulāto ar minēto personu saistīja laulība, kas nebija šķirta a 
mensa e t thoro  vai faktiski šķirta raksturu nesaderības dēļ, un ar noteikumu, ka šajā periodā šis 
laulātais dzīvoja kādā citā valstī.  
(c) Periodus, kas jāņem vērā saskaņā ar a) un b)  punktu, neņem vērā tad, ja tie sakrīt ar tādiem 
periodiem, kas ņemti vērā, aprēķino t pensiju, kura attiecīgajai personai pienākas saskaņā ar 
citas valsts tiesību aktiem par obligāto apdrošināšanu, vai sakrīt ar tādiem periodiem, kuros 
attiecīgā persona saņēma pensiju saskaņā ar šādiem tiesību aktiem. Šos periodus tomēr ņem 
vērā tad, ja m inētās pensijas summa gadā nesasniedz pusi no sociālās pensijas pamatsummas.  
2.  
(a) Neskarot protokola SSC.7.  pantu [Periodu summēšana], personas, kas nav strādājušas algotu 
darbu vienā vai vairākās valstīs, ir tiesīgas saņemt Dānijas sociālo pensiju tikai tad, ja tās ir vai 
iepriekš ir bijušas Dānijas pastāvīgie iedzīvotāji vismaz trīs gadus saskaņā ar Dānijas tiesību 
aktu noteiktajiem vecuma ierobežojumiem. Saskaņā ar protokola SSC.5.  pantu [Vienlīdzīga 
attieksme] Dānijas sociālajai pensijai, kuru var saņe mt iepriekš minētās personas, nepiemēro 
protokola SSC.8.  pantu [Noteikumu par dzīvesvietu nepiemērošana];  
(b) Noteikumus, kas minēti a) apakšpunktā, nepiemēro tiesībām Dānijas sociālo pensiju saņemt 
personu ģimenes locekļiem, kas strādā vai ir strādājušas algo tu darbu Dānijā, vai studentiem 
vai to ģimenes locekļiem.  
3. Uz bezdarbnieku pabalstu uz ierobežotu periodu, kurus atzīst ledighedsydelse  (“elastīgā 
darba” sistēma) (1997.  gada 10.  jūnija Likums Nr.  455), attiecas protokola III.  sadaļas [Īpaši noteikumi 
par dažādām pabalstu kategorijām] 6.  nodaļa [Bezdarbnieka pabalsti].   
4. Ja kāds Dānijas sociālās pensijas saņēmējs ir tiesīgs saņemt arī no citas valsts apgādnieka 
zaudējuma pabalstu, tad, īstenojot Dānijas tiesību aktus, šos pabalstus uzskata par viena u n tā paša 
veida pabalstiem regulas SSC.48.  panta [Noteikumi par pārklāšanās novēršanu] 1.  punkta nozīmē, 
tomēr ar nosacījumu, ka persona, kuras apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodi kalpo par pamatu 
apgādnieka zaudējuma pabalsta aprēķināšanai, ir turklāt  ieguvusi tiesības uz Dānijas sociālo pensiju.  
 
1184  IGAUNIJA  
Aprēķinot vecāku pabalstus, nodarbinātības periodu valstīs, izņemot Igauniju, uzskata par tādu, kam 
pamatā tā pati vidējā sociālo nodokļu summa, kas samaksāta Igaunijas nodarbinātības periodos, līdz  
kādiem tie uzkrāti. Ja pārskata gadā persona ir strādājusi citās valstīs, pabalsta aprēķinu uzskata par 
tādu, kam pamatā vidējā sociālo nodokļu summa, kas ir samaksāta Igaunijā no pārskata gada līdz 
dekrēta atvaļinājumam. SOMIJA  
1. Nosakot pabalsta saņem šanas tiesības un aprēķinot Somijas valsts pensijas summu saskaņā 
ar SSC.47.  [Pabalstu piešķiršana]  – 49. [Viena veida pabalstu pārklāšanās]  pantu  , pensijas, kas ir 
iegūtas saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, tiek uzskatītas par tādā pašā veidā i egūtām 
pensijām kā atbilstīgi Somijas tiesību aktiem iegūtās.  
2. Piemērojot SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta b)  apakšpunkta i)  punktu, lai 
aprēķinātu ienākumus attiecībā uz ieskaitīto periodu saskaņā ar Somijas tiesību aktiem par pensijām, 
kas balstītas uz ienākumiem, ja privātpersona atskaites perioda daļā saskaņā ar Somijas tiesību 
aktiem ir izpildījusi pensijas apdrošināšanas periodus, pamatojoties uz veikto darbību nodarbinātas 
vai pašnodarbinātas personas statusā citā valstī, ienākumi at tiecībā uz ieskaitīto periodu ir līdzvērtīgi 
to ienākumu summai, kas ir saņemti atskaites perioda daļā Somijā, dalot ar to mēnešu skaitu, kas 
atskaites periodā Somijā ir izpildīti kā apdrošināšanas periodi.  
FRANCIJA  
1. Personām, kas saņem pabalstus natūrā Francijā saskaņā ar SSC.15.  pantu [Dzīvesvieta valstī, 
kura nav kompetentā valsts], 24.  pantu [Ģimenes locekļu dzīvesvieta valstī, kurā nedzīvo pensionārs] 
un kas dzīvo Francijas departamentos Augšreinā, Lejasreinā un Mozelē, pabalsti natūrā, ko par edz 
citas valsts iestādes, kuras ir atbildīgas par šo izmaksu segšanu, iekļauj pabalstus, kurus paredz gan 
Elzasas Mozeles vispārējā slimības gadījumu apdrošināšanas sistēma, gan obligātā papildu vietējā 
slimības gadījumu apdrošināšanas sistēma.  
2. Francij as tiesību akti, kas attiecas uz personu, kas pašlaik veic vai iepriekš ir veikusi darbību 
nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, lai piemērotu III  sadaļas [Īpaši noteikumi par 
dažādām pabalstu kategorijām] 5.  nodaļu [Vecuma pensijas un apgādni eka zaudējuma pabalsti], 
ietver kā pamata vecuma apdrošināšanas sistēmu( -as), tā arī papildpensiju sistēmu( -as), kurā( -ās) 
attiecīgā persona bija iesaistījusies.  
VĀCIJA  
1. Neskarot protokola SSC.6.  panta [Vienlīdzīga attieksme pret pabalstiem, ienākumiem , 
faktiem vai notikumiem] a)  punktu un Sozialgesetzbuch  VI (Sociālā kodeksa VI  sējums) 5.  panta 
4. punkta 1.  apakšpunktu, persona, kura saņem pilnu vecuma pensiju saskaņā ar citas valsts tiesību 
aktiem, var lūgt, lai to obligāti apdrošina atbilstīgi Vācija s pensiju apdrošināšanas sistēmai.  
2. Neskarot protokola SSC.6.  panta [Vienlīdzīga attieksme pret pabalstiem, ienākumiem, 
faktiem vai notikumiem] a)  punktu un Sozialgesetzbuch  VI (Sociālās apdrošināšanas kodeksa VI 
sējuma) 7. pantu, persona, kas piedalās o bligātajā apdrošināšanā kādā citā valstī vai saņem vecuma 
pensiju saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem, var iesaistīties Vācijas brīvprātīgās apdrošināšanas 
shēmā.  
3. Lai saskaņā ar SGB V § 47(1), SGB VII §47(1) un Reichsversicherungsordnung  §200(2) 
piešķirtu naudas pabalstus apdrošinātām personām, kas dzīvo citā valstī, Vācijas apdrošināšanas 
sistēmas aprēķina neto izmaksājamo summu, ko izmanto, lai novērtētu pabalstus tā, it kā 
 
1185  apdrošinātā persona dzīvotu Vācijā, ja vien apdrošinātā persona  nelūdz novērtējumu, kas balstīts uz 
neto samaksu, ko tā reāli saņem.  
4. Citu valstu valstspiederīgie, kuru dzīvesvieta vai parastā uzturēšanās vieta atrodas ārpus 
Vācijas un kuri pilda vispārējos Vācijas pensiju apdrošināšanas sistēmas nosacījumus, var ve ikt 
brīvprātīgas iemaksas tajā tikai tādā gadījumā, ja tie kaut kad agrāk ir bijuši brīvprātīgi vai obligāti 
apdrošināti Vācijas pensiju apdrošināšanas sistēmā; tas attiecas arī uz bezvalstniekiem un bēgļiem, 
kuru dzīvesvieta vai parastā uzturēšanās vieta ir citā valstī.  
5. Pauschale Anrechnungszeit  (fiksēta kredīta periodu) saskaņā ar Sozialgesetzbuch  VI (Sociālās 
apdrošināšanas kodeksa VI sējuma) 253. pantu nosaka tikai ar atsauci uz Vācijā izpildītiem 
periodiem.  
6. Gadījumos, kad, no jauna aprēķinot pen siju, ir piemērojami Vācijas tiesību akti par pensiju, 
kas bija spēkā 1991. gada 31. decembrī, Vācijas Ersatzzeiten  (aizvietošanas periodu) ieskaitīšanai 
piemēro vienīgi Vācijas tiesību aktus.  
7. Vācijas tiesību aktus par nelaimes gadījumiem darbā un par a rodslimībām, attiecībā uz 
kurām piešķir kompensācijas saskaņā ar ārvalstu pensiju likumu, un par pabalstiem attiecībā uz 
apdrošināšanas periodiem, ko saskaņā ar ārvalstu pensiju likumu var ieskaitīt periodos, kuri izpildīti 
teritorijās, kas minētas 1.  pant a 2. punkta 3.  apakšpunktā Likumā par pārvietotām personām un 
bēgļiem ( Bundesvertriebenengesetz ), arī turpmāk piemēro šīs regulas piemērošanas jomā, neskarot 
ārvalstu pensiju likuma ( Fremdrentengesetz ) 2. pantu.  
8. Aprēķinot SSC.47.  panta [Pabalstu piešķir šana], 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minēto 
teorētisko summu pensiju sistēmās brīvām profesijām, kompetentā iestāde attiecībā uz katru 
apdrošināšanas gadu, kas izpildīts saskaņā ar jebkuras citas valsts tiesību aktiem, balstās uz vidējo 
gada pensiju, uz kuru tiesības iegūtas periodā, kad veiktas dalības iemaksas kompetentā iestādē.  
GRIEĶIJA  
1. Likumu Nr. 1469/84 attiecībā uz brīvprātīgu pievienošanos pensiju apdrošināšanas sistēmām 
Grieķijas valstspiederīgajiem un grieķu izcelsmes ārzemju valstspiede rīgajiem piemēro citu valstu 
valstspiederīgajiem, bezvalstniekiem un bēgļiem, ja attiecīgās personas neatkarīgi no to dzīvesvietas 
vai uzturēšanās vietas kādu laiku pagātnē obligāti vai brīvprātīgi ir piedalījušās Grieķijas pensiju 
apdrošināšanas sistēmā.  
2. Neskarot protokola SSC.6.  panta [Vienlīdzīga attieksme pret pabalstiem, ienākumiem, 
faktiem vai notikumiem] a) punktu un Likuma 1140/1981 34.  pantu, persona, kas saņem pensiju par 
nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību saskaņā ar citas valsts tiesību a ktiem, var lūgt, lai to 
obligātā kārtā apdrošina saskaņā ar OGA  piemērotajiem tiesību aktiem, ciktāl tā veic darbību, kas 
ietilpst tiesību akta darbības jomā.  
ĪRIJA  
1. Neskarot SSC.  19. panta [Naudas pabalsti] 2.  punktu un SSC.57.  pantu [Bezdarba pabalst u 
aprēķināšana], aprēķinot apdrošinātās personas noteiktos uzskaitītos nedēļas ienākumus, lai 
piešķirtu slimības vai bezdarbnieku pabalstu, kas paredzēts Īrijas tiesību aktos, summu, kas 
līdzvērtīga nodarbināto personu vidējai nedēļas algai attiecīgajā not eiktajā gadā, šai apdrošinātajai 
personai kreditē par katru darba nedēļu, ko tā kā nodarbināta persona minētajā noteiktajā gadā 
nostrādājusi saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem.  
 
1186  MALTA  
Īpaši noteikumi civildienesta ierēdņiem  
(a) Vienīgi protokola SSC.43.  panta [Īpaši noteikumi civildienesta ierēdņiem] un SSC.55.  panta 
[Īpaši noteikumi civildienesta ierēdņiem] īstenošanai civildienesta ierēdņiem pielīdzina 
personas, kas nodarbinātas saskaņā ar Maltas Bruņoto spēku likumu (Maltas likumu 
220.  nodaļa),  Policijas likumu (Maltas likumu 164.  nodaļa) un Cietumu likumu (Maltas likumu 
260.  nodaļa);  
(b) pensijas, ko izmaksā saskaņā ar iepriekš minētajiem likumiem un atbilstīgi Pensiju rīkojumam 
(Maltas likumu 93.  nodaļa), uzskata par “īpašām sistēmām ierēdņiem” vi enīgi protokola 
SSC.1.  panta [Definīcijas] cc)  punkta nozīmē.  
NĪDERLANDE  
1. Veselības aprūpes apdrošināšana  
(a) Attiecībā uz pabalstiem natūrā saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem personas, kam ir tiesības 
tos saņemt protokola III sadaļas 1.  nodaļas [Slimī bas, maternitātes vai līdzvērtīgi paternitātes 
pabalsti] un 2.  nodaļas [Pabalsti attiecībā uz nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām] 
īstenošanas vajadzībām, ir:  
(i) personas, kam saskaņā ar Zorgverzekeringswet  (Veselības aprūpes apdrošināšanas 
likums) 2. pantu ir jāapdrošinās pie veselības aprūpes apdrošinātāja; un  
(ii) ja uz viņiem jau neattiecas i) punkts – aktīvā dienestā esošu militārpersonu ģimenes 
locekļi, kas dzīvo citā valstī, un personas, kas ir citas valst s iedzīvotāji un kam saskaņā 
ar protokolu ir tiesības uz veselības aprūpi savā dzīvesvietas valstī, par ko izmaksas 
sedz Nīderlande.  
(b) Personām, kas minētas 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā saskaņā ar Zorgverzekeringswet  
(Veselības apdrošināšanas likuma) noteikumiem ir jāapdrošinās pie veselības aprūpes 
apdrošinātāja, bet 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētajām personām ir jāreģistrējas 
College voor zorgverzekeringen  (Veselības aprūpes apdrošināšanas padomē).  
(c) Noteikumi Zorgverzekeringswet  Algemene we t bijzondere ziektekosten (Veselības aprūpes 
apdrošināšanas likums) un Algemene wet bijzondere ziektekosten  (Vispārējs likums par 
īpašiem medicīnas izdevumiem) par pienākumu veikt iemaksas attiecas uz 1. punkta a) 
apakšpunktā minētajām personām un viņu ģime nes locekļiem. Attiecībā uz ģimenes locekļiem 
iemaksas ir jāiekasē no tās personas, no kuras atvasinātas tiesības uz veselības aprūpi, izņemot 
tos militārpersonu ģimenes locekļus, kuri dzīvo citā valstī un no kuriem iemaksas iekasē tieši.  
(d) Zorgverzekeringsw et (Veselības aprūpes apdrošināšanas likuma) noteikumi par novēloto 
apdrošināšanu pēc analoģijas attiecas arī uz novēlotu reģistrēšanos College voor 
zorgverzekeringen  (Veselības aprūpes apdrošināšanas padomē) attiecībā uz personām, kas ir 
minētas a) apakšp unkta ii) punktā.  
(e) Personām, kurām ir tiesības saņemt pabalstus natūrā, pamatojoties uz citas valsts, bet ne 
Nīderlandes likumiem, kuras dzīvo Nīderlandē, vai īslaicīgi uzturas Nīderlandē, ir tiesības 
saņemt pabalstus natūrā atbilstīgi politikai, ko Nīderla ndē piedāvā apdrošinātajām personām 
dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestāde, ņemot vērā Zorgverzekeringswet  (Veselības 
 
1187  aprūpes apdrošināšanas likums) 11. panta 1., 2. un 3. punktu un 19. panta 1. punktu, kā arī 
pabalstus natūrā, kas noteikti Algemene w et bijzondere ziektekosten  (Vispārējs likums par 
apdrošināšanos pret īpašiem medicīnas izdevumiem).  
(f) Piemērojot protokola SSC.21  [Tiesības uz pabalstiem natūrā saskaņā ar dzīvesvietas valsts 
tiesību aktiem]  – SSC.27.  [Pensionāru iemaksas]  pantu, šādus pabal stus (papildus pensijām, uz 
kurām attiecas šā protokola III  sadaļas [Īpaši noteikumi par dažādām pabalstu kategorijām] 
4. nodaļa [Invaliditātes pabalsti] un 5.  nodaļa [Vecuma pensijas un apgādnieka zaudējuma 
pabalsti]) uzskata par pensijām saskaņā ar Nīder landes tiesību aktiem:  
- pensijas, kas piešķirtas atbilstīgi 1966. gada 6. janvāra likumam par ierēdņu 
un viņu apgādājamo pensijām ( Algemene burgerlijke pensioenwet ) 
(Nīderlandes ierēdņu pensiju likums),  
- pensijas, kas piešķirtas atbilstīgi 1966. gada 6. oktobra likumam par 
militārpersonu un viņu apgādājamo pensijām ( Algemene militaire 
pensioenwet ) (Militārpersonu pensiju likums),  
- darba nespējas pabalsti, kas piešķirti atbilstīgi 1972. gada 7. jūnija likumam 
par militārpersonu darba nespēju ( Wetarbeidsonge schiktheidsvoorziening 
militairen ) (Militārpersonu darba nespējas likums),  
- pensijas, kas piešķirtas atbilstīgi 1967. gada 15. februāra likumam par NV 
Nederlandse Spoorwegen  (Nīderlandes dzelzceļa uzņēmums) darbinieku un 
viņu apgādājamo pensijām ( Spoorwegpe nsioenwet ) (Dzelzceļa pensiju 
likums),  
- pensijas, kas piešķirtas atbilstīgi Reglement Dienstvoorwaarden 
Nederlandse Spoorwegen (Noteikumi par nodarbinātības nosacījumiem 
Nīderlandes dzelzceļa uzņēmumā),  
- pabalsti, kas piešķirti pensionāriem pirms pensijas v ecuma – 65 gadu – 
sasniegšanas, atbilstīgi pensionēšanās sistēmai, kas izstrādāta, lai 
vecumdienās nodrošinātu ienākumus iepriekš nodarbinātām personām, vai 
pabalsti, kas piešķirti gadījumā, ja priekšlaicīgi aiziet no darba tirgus, 
atbilstīgi sistēmai, ko izstrādājusi valsts, vai pēc darba devēju un darba 
ņēmēju vienošanās personām, kas ir 55 gadus vecas vai vecākas,  
- militārpersonām un ierēdņiem piešķirtie pabalsti atbilstīgi sistēmai, ko 
piemēro štata vietu samazināšanas un atlaišanas no darba vecuma dēļ,  kā 
arī priekšlaicīgas pensionēšanās gadījumā.  
(g) Protokola SSC.16.  panta [Uzturēšanās kompetentajā valstī, ja dzīvesvieta ir citā valstī – īpaši 
noteikumi pārrobežu darba ņēmēju ģimenes locekļiem] 1.  punkta nolūkā šā punkta a) 
apakšpunkta ii) punktā minētaj ām personām, kuras īslaicīgi uzturas Nīderlandē, ir tiesības 
saņemt pabalstus natūrā saskaņā ar polisi, ko Nīderlandē apdrošinātajām personām piedāvā 
uzturēšanās vietas iestāde, ņemot vērā Zorgverzekeringswet  (Veselības aprūpes 
apdrošināšanas likums) 11. p anta 1., 2. un 3. punktu un 19. panta 1. punktu, kā arī pabalstus 
natūrā, kas noteikti likumā Algemene wet bijzondere ziektekosten  (Vispārējs likums par 
īpašiem medicīnas izdevumiem).  
 
1188  2. Algemene Ouderdomswet  (AOW ) (likums “Par vispārējām vecuma pensijām” ) piemērošana  
(a) Samazinājumu, kas minēts AOW  (likums “Par vispārējām vecuma pensijām”) 13. panta 1. 
punktā, nepiemēro attiecībā uz kalendārajiem gadiem pirms 1957. gada 1. janvāra, kuru laikā 
saņēmējs, kas neatbilst nosacījumiem, kuri ļautu viņam šos gadus pielīdzināt apdrošināšanas 
periodiem:  
- dzīvojis Nīderlandē starp 15  un 65 gadu vecumu vai,  
- dzīvodama citā valstī, strādājusi Nīderlandē darba devēja labā, kura 
uzņēmējdarbības vieta reģistrēta Nīderlandē, vai  
- strādājusi citā valstī periodos, kurus uzskata par apdrošināšanas periodiem 
saskaņā ar N īderlandes sociālā nodrošinājuma sistēmu.  
Atkāpjoties no AOW  7. panta, arī tādas personas, kas dzīvojušas vai strādājušas 
Nīderlandē saskaņā ar iepriekšminētajiem nosacījumiem vienīgi pirms 
1957.  gada 1.  janvāra, uzskata par tiesīgām saņemt pensiju.  
(b) AOW  13. panta 1.  punktā minēto samazinājumu nepiemēro kalendārajiem gadiem pirms 
1989.  gada 2.  augusta, kuru laikā precēta vai toreiz precēta persona laikā starp savu 15. un 
65. dzimšanas dienu nav bijusi apdrošināta saskaņā ar iepriekšminētajiem tiesību aktie m, 
kamēr dzīvojusi citā valstī, bet ne Nīderlandē, ja šie kalendāra gadi sakrīt ar šīs personas 
laulātā izpildītiem apdrošināšanas periodiem saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem vai sakrīt ar 
kalendārajiem gadiem, kas jāņem vērā saskaņā ar šā punkta a)  apakšpunktu, ar noteikumu, ka 
šā pāra laulība tajā laikā bija pastāvējusi.  
Atkāpjoties no AOW  7. panta, šī persona ir uzskatāma par tiesīgu saņemt pensiju.  
(c) AOW  13. panta 2. punktā minēto samazinājumu nepiemēro kalendāra gadiem pirms 1957. 
gada 1. janvāra, kuru laikā pensionāra laulātais, kas neatbilst nosacījumiem, lai šos gadus 
pielīdzinātu apdrošināšanas periodiem:  
- dzīvojis Nīderlandē starp 15  un 65 gadu vecumu vai,  
- dzīvodama citā valstī, strādājusi Nīderlandē darba devēja labā, kura 
uzņēmējdarbības vieta reģistrēta Nīderlandē, vai  
- strādājis citā valstī periodos, kurus uzskata par apdrošināšanas periodiem 
saskaņā ar Nīderlandes sociālā nodrošinājuma sistē mu.  
(d) AOW  13. panta 2.  punktā minēto samazinājumu nepiemēro kalendāra gadiem pirms 
1989.  gada 2.  augusta, kuru laikā pensionāra laulātais laikposmā starp savu 15. un 
65. dzimšanas dienu dzīvojis citā valstī, bet ne Nīderlandē, un nav bijis apdrošināts saska ņā ar 
AOW , ja šie kalendāra gadi sakrīt ar pensionāra izpildītiem apdrošināšanas periodiem saskaņā 
ar minētajiem tiesību aktiem vai sakrīt ar kalendārajiem gadiem, kas jāņem vērā saskaņā ar 
a) apakšpunktu, ar noteikumu, ka šā pāra laulība tajā laikā bija p astāvējusi.  
(e) 2. punkta a)  apakšpunktu, 2.  punkta b)  apakšpunktu, 2.  punkta c)  apakšpunktu un 2.  punkta 
d) apakšpunktu nepiemēro periodiem, kas sakrīt ar:  
 
1189  - periodiem, kuri var tikt ņemti vērā, aprēķinot tiesības uz pensiju saskaņā ar 
tādas valsts vecuma apdr ošināšanas likumiem, kas nav Nīderlande, vai  
- periodiem, kurā attiecīgā persona saņēmusi vecuma pensiju saskaņā ar 
tādiem tiesību aktiem.  
Brīvprātīgās apdrošināšanas periodus saskaņā ar citas valsts sistēmu, piemērojot 
šo punktu, neņem vērā.  
(f) 2. punkta a) apakšpunktu, 2.  punkta b)  apakšpunktu, 2.  punkta c)  apakšpunktu un 2.  punkta 
d) apakšpunktu piemēro tikai tad, ja attiecīgā persona pēc 59  gadu vecuma ir sešus gadus 
nodzīvojusi vienā vai vairākās valstīs, un tik ilgi, kamēr šī persona dzīvo kādā no šīm  valstīm.  
(g) Atkāpjoties no AOW  IV nodaļas, tāda iedzīvotāja laulātajam, kas dzīvo valstī, kura nav 
Nīderlande, un kas saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem ir apdrošināts obligātajā 
apdrošināšanas sistēmā, atļauj izmantot brīvprātīgo apdrošināšanu saskaņ ā ar šīs dalībvalsts 
tiesību aktiem attiecībā uz periodiem, kuros laulātais ir obligāti apdrošināts.  
Atļauja nepārstāj būt spēkā, ja laulātā obligātā apdrošināšana tiek pārtraukta sakarā ar viņa nāvi, ja 
viņa apgādnieks saņem vienīgi pensiju saskaņā ar Algemene nabestaandenwet  (Vispārējs likums 
attiecībā uz apgādnieku zaudētājiem).  
Atļauja attiecībā uz brīvprātīgo apdrošināšanu jebkurā gadījumā pārstāj būt spēkā dienā, kad 
brīvprātīgi apdrošinātā persona sasniedz 65 gadu vecumu.  
Iemaksas, kas jāveic attiec ībā uz brīvprātīgo apdrošināšanu, nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas 
attiecas uz brīvprātīgās apdrošināšanas iemaksu noteikšanu, ņemot vērā AOW. Tomēr, ja brīvprātīgā 
apdrošināšana turpinās no 2.  punkta b)  apakšpunktā minētā apdrošināšanas perioda, iemaksa s 
nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz brīvprātīgās apdrošināšanas iemaksu noteikšanu 
saskaņā ar AOW , uzskatot, ka vērā ņemamie ienākumi ir saņemti Nīderlandē.  
(h) 2. punkta g)  apakšpunktā minēto atļauju nepiešķir nevienam, kas ir apdrošināts saskaņ ā ar 
citas valsts tiesību aktiem par pabalstiem apgādnieka zaudējuma gadījumā.  
(i) Katrs, kas vēlas noslēgt obligāto apdrošināšanu saskaņā ar 2.  punkta g)  apakšpunktu, ne vēlāk 
kā viena gada laikā no dienas, kurā dalības nosacījumi ir izpildīti, iesniedz atti ecīgu pieteikumu 
Sociālās apdrošināšanas bankā ( Sociale Verzekeringsbank ).  
3. Algemene nabestaandenwet  (ANW ) (Vispārējs likums attiecībā uz apgādnieku zaudētājiem) 
piemērošana  
(a) Ja pārdzīvojušam laulātam saskaņā ar Algemene Nabestaandenwet  (ANW ) (Vispārējs  likums 
attiecībā uz apgādnieku zaudētājiem) ir tiesības saņemt apgādnieka zaudējuma pabalstu, 
ievērojot protokola SSC.46.  panta [Īpaši noteikumi par periodu summēšanu] 3.  punktu, šo 
pensiju aprēķina saskaņā ar protokola SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana ] 1.  punkta 
b) apakšpunktu.  
Piemērojot šos noteikumus, arī apdrošināšanas periodus pirms 1959. gada 1. oktobra uzskata par 
apdrošināšanas periodiem, kas ir izpildīti saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem, ja šajos periodos 
apdrošinātā persona pēc 15 gadu v ecuma sasniegšanas:  
 
1190  - dzīvojusi Nīderlandē vai,  
- dzīvodama citā valstī, strādājusi Nīderlandē darba devēja labā, kura 
uzņēmējdarbības vieta reģistrēta Nīderlandē, vai  
- strādājusi citā valstī periodos, kurus uzskata par apdrošināšanas periodiem 
saskaņā ar Nīderlandes sociālā nodrošinājuma sistēmu.  
(b) Neņem vērā tādus periodus, kas jāņem vērā saskaņā ar 3.  punkta a)  apakšpunktu, bet kas 
sakrīt ar obligātās apdrošināšanas per iodiem, kuri izpildīti saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību 
aktiem attiecībā uz apgādnieka zaudējuma pabalstiem.  
(c) Piemērojot protokola SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta b)  apakšpunktu, kā 
apdrošināšana periodus ņem vērā tikai tos apdrošināšanas  periodus, kas saskaņā ar 
Nīderlandes tiesību aktiem ir izpildīti pēc 15  gadu vecuma.  
(d) atkāpjoties no ANW  63.a  panta 1.  punkta, personai, kura dzīvo valstī, kas nav Nīderlande, un 
kuras laulātais ir obligāti apdrošināts saskaņā ar ANW , atļauj izmantot brīvp rātīgo 
apdrošināšanu saskaņā ar  ANW , ja šāda apdrošināšana jau ir sākusies pirms šā protokola 
piemērošanas dienas, bet tikai attiecībā uz tādiem periodiem, kuros laulātais ir obligāti 
apdrošināts.  
Šāda atļauja vairs nav spēkā no dienas, kad tiek pārtraukta laulātā obligātā 
apdrošināšana saskaņā ar ANW , ja vien laulātā obligātā apdrošināšana netiek 
pārtraukta sakarā ar viņa nāvi un ja apgādnieku zaudējušais saņem pensiju tikai 
saskaņā ar ANW .  
Atļauj a attiecībā uz brīvprātīgo apdrošināšanu jebkurā gadījumā pārstāj būt 
spēkā dienā, kad brīvprātīgi apdrošinātā persona sasniedz 65 gadu vecumu.  
Iemaksas, kas jāveic attiecībā uz brīvprātīgo apdrošināšanu, nosaka saskaņā ar 
noteikumiem, kas attiecas uz brī vprātīgās apdrošināšanas iemaksu noteikšanu, 
ņemot vērā ANW . Tomēr, ja brīvprātīgā apdrošināšana turpinās no 2.  punkta 
b) apakšpunktā minētā apdrošināšanas perioda, iemaksas nosaka saskaņā ar 
noteikumiem, kas attiecas uz brīvprātīgās apdrošināšanas iemaksu  noteikšanu 
saskaņā ar AOW , uzskatot, ka vērā ņemamie ienākumi ir saņemti Nīderlandē.  
4. Nīderlandes tiesību aktu piemērošana attiecībā uz darba nespēju  
Aprēķinot pabalstus saskaņā ar WAO, WIA  vai WAZ , Nīderlandes iestādes ņem vērā:  
- algota darba periodus un tiem pielīdzinātos periodus, kas izpildīti 
Nīderlandē pirms 1967. gada 1. jūlija,  
- apdrošināšanas periodus, kas izpildīti saskaņā ar WAO ,  
- apdrošināšanas periodus, ko attiecīgā persona izpildījusi pēc 15 gadu 
vecuma saskaņā AAW  (“Vispārējais likums par darba nespēju”), ciktāl tie 
nesakrīt ar tādiem apdrošināšanas periodiem, kas izpildīti saskaņā ar WAO ,  
- apdrošināšanas periodus, kas izpildīti saskaņā ar WAZ ,  
 
1191  - apdrošināšanas periodus, kas izpildīti saskaņā ar WIA .  
SPĀNIJA  
1. Šā protokola nolūkos SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1. punkta b)  apakšpunkta 
i) punktu, gadus, kuru trūkst, lai nodarbinātā persona sasniegtu pensijas vai obligāto pensijas 
vecumu, kas noteikts Ley de clases pasivas del Estado  (Likums par valsts pens ionāriem) konsolidētā 
teksta 31. panta 4. punktā, uzskata par nostrādātiem valsts dienestā tikai tad, ja tāda apdrošināšanas 
gadījuma iestāšanās brīdī, attiecībā uz kuru pienākas pēcnāves pensija, saņēmējs bijis iekļauts 
Spānijas valsts civildienesta ierēd ņu īpašajā sistēmā vai veicis darbību, uz ko attiecināma šī sistēma, 
vai ja tāda gadījuma iestāšanās brīdī, attiecībā uz kuru pienākas pensijas, saņēmējs ir veicis darbību, 
saistībā ar kuru attiecīgajai personai būtu bijis jābūt iekļautai Spānijas valsts c ivildienesta ierēdņu, 
bruņoto spēku vai tiesnešu īpašajā sistēmā, ja šī darbība būtu bijusi veikta Spānijā.  
2.  
(a) Saskaņā ar SSC.51.  panta [Papildu noteikumi pabalstu aprēķināšanai] 1.  punkta c)  apakšpunktu 
Spānijas teorētisko pabalstu aprēķina, balstoties uz faktiskajām iemaksām, ko persona veikusi 
gados tieši pirms pēdējās iemaksas Spānijas sociālajam nodrošinājumam. Ja, aprēķinot 
pensijas pamatsummu, apdrošināšanas vai dzīves vietas periodi saskaņā ar citu valstu tiesību 
aktiem ir jāņem vērā, attiecībā uz  iepriekšminētajiem periodiem kā iemaksu pamats Spānijā 
izmanto pārskata periodiem tuvāko periodu, ņemot vērā mazumtirdzniecības cenu indeksa 
attīstību.  
(b) Iegūtās pensijas summu palielina par tādu paaugstinājuma un pārrēķina summu, kas 
aprēķināta katram vēlā kajam gadam attiecībā uz tā paša veida pensijām.  
3. Citā valstī pabeigtos laika posmus, kas ir ieskaitāmi valsts civildienesta ierēdņu, bruņoto 
spēku un tiesu administrācijas īpašajā sistēmā, saskaņā ar SSC.51.  pantu [Papildu noteikumi pabalstu 
aprēķināša nai] pielīdzina laika ziņā vistuvākajiem Spānijā par valsts civildienesta ierēdni 
nostrādātajiem laika posmiem.  
4. Balstoties uz vecumu aprēķinātās papildu summas, kas minētas Vispārējā sociālā 
nodrošinājuma likuma otrajā pārejas noteikumā, piemēro visiem  tiem saņēmējiem saskaņā ar 
protokolu, kuru vārdā ir veiktas iemaksas pirms 1967. gada 1. janvāra saskaņā ar Spānijas tiesību 
aktiem; apdrošināšanas periodus, kas ieskaitīti citā valstī pirms 1967.  gada 1.  janvāra, nevar, 
piemērojot protokola SSC.6.  pantu [Vienlīdzīga attieksme pret pabalstiem, ienākumiem, faktiem vai 
notikumiem], uzskatīt par līdzvērtīgiem Spānijā veiktām iemaksām, tikai šā protokola mērķiem. 1967. 
gada 1. janvārim attiecībā uz jūrnieku speciālo sistēmu atbilst 1970. gada 1. augusts un att iecībā uz 
ogļu ieguves speciālo sociālā nodrošinājuma sistēmu – 1969. gada 1. aprīlis.  
ZVIEDRIJA  
1. Protokola par apdrošināšanas periodu apvienošanu noteikumi  neattiecas uz Zviedrijas 
tiesību aktu pārejas nosacījumiem par tiesībām uz garantētu pensiju p ersonām, kas dzimušas 
1937.  gadā vai agrāk un kas dzīvojušas Zviedrijā noteiktu periodu pirms pensijas pieprasīšanas 
(Likums 2000:798).  
2. Lai aprēķinātu ienākumus teorētiskam ar ienākumiem saistītam slimības pabalstam un ar 
ienākumiem saistītai darbības pārtraukšanas kompensācijai atbilstīgi 8.  nodaļai Lag (1962:381) om 
allmän försäkring  (Valsts Apdrošināšanas likumā), piemēro šādus noteikumus:  
 
1192  (a) ja uz apdrošināto personu atskaites periodā attiecās vienas vai vairāku dalībvalstu tiesību akti, 
ņemot vērā ve ikto darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, tad attiecīgajā 
valstī gūtos ienākumus uzskata par līdzvērtīgiem apdrošinātās personas vidējiem bruto 
ienākumiem Zviedrijā, kas gūti atskaites perioda daļā Zviedrijā un ko aprēķina, dalot 
ienā kumus Zviedrijā ar gadu skaitu, kuru laikā šie ienākumi tika gūti;  
3.  
(a) Lai aprēķinātu teorētisko pensijas kapitālu apgādnieka zaudējuma pabalstam, kas saistīts ar 
ienākumiem (Likums  2000:461), ja prasība Zviedrijas tiesību aktos par tiesībām uz pensiju 
vismaz trijos no pieciem kalendārajiem gadiem tieši pirms apdrošinātās personas nāves 
(atskaites periods) nav izpildīta, ņem vērā arī apdrošināšanas periodus citās valstīs, it kā tie 
būtu izpildīti Zviedrijā. Apdrošināšanas periodus citās valstīs uzskata p ar atbilstīgiem saskaņā 
ar vidējo Zviedrijas pensijas bāzi. Ja attiecīgajai personai Zviedrijā ir tikai viens gads ar pensijas 
bāzi, visus apdrošināšanas periodus citā valstī uzskata par periodiem ar tādu pašu apmēru.  
(b) Aprēķinot teorētiskos pensijas punktus  atraitnes pensijām attiecībā uz nāves gadījumiem, kas 
notikuši 2003.  gada 1.  janvārī vai vēlāk, ja prasības Zviedrijas tiesību aktos par pensiju 
punktiem attiecībā uz pēdējiem diviem no četriem gadiem tieši pirms apdrošinātās personas 
nāves (atskaites per iods) nav ievērotas un apdrošināšanas periodi ir izpildīti citā valstī atskaites 
periodā, šos gadus uzskata par tādiem, kas balstās uz tiem pašiem pensiju punktiem kā gads 
Zviedrijā.  
APVIENOTĀ KARALISTE  
1. Gadījumos, kad personai saskaņā ar Apvienotās Ka ralistes tiesību aktiem var būt tiesības uz 
izdienas pensiju, ja:  
(a) bijušā laulātā iemaksas ņem vērā, it kā tās būtu pašas personas iemaksas;  vai  
(b) šīs personas laulātais vai bijušais laulātais ir izpildījis attiecīgos iemaksu nosacījumus, tad  — ar 
nosacīju mu katrā gadījumā, ka attiecīgi laulātais vai bijušais laulātais ir vai bija veicis darbību 
nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, un uz to attiecās divu vai vairāk 
dalībvalstu tiesību akti  — lai noskaidrotu tiesības uz pensiju atbilstīgi Apvie notās Karalistes 
tiesību aktiem, piemēro protokola III  sadaļas [Īpaši noteikumi par dažādām pabalstu 
kategorijām] 5.  nodaļu [Vecuma pensijas un apgādnieka zaudējuma pabalsti]. Tādā gadījumā 
atsauces protokola III  sadaļas [Īpaši noteikumi par dažādām pabals tu kategorijām] 5.  nodaļā 
[Vecuma pensijas un apgādnieka zaudējuma pabalsti] 5. nodaļā uz "apdrošināšanas 
periodiem" uzskata par atsaucēm uz apdrošināšanas periodiem, kurus izpildījuši:  
(i) laulātais vai bijušais laulātais, ja pieprasījumu iesniedz:  
- precēta sieviete vai  
- persona, kuras laulība ir beigusies nevis ar laulātā nāvi, bet citā veidā; 
vai  
(ii) bijušais laulātais, ja pieprasījumu iesniedz:  
- atraitnis, kuram tieši pirms pensionēšanās vecuma nav tiesību saņemt 
par atraitni kļuvuša vecāka pabalstu, vai 
 
1193  - atraitne, kurai tieši pirms pensionēšanās vecuma nav tiesību saņemt 
par atraitni kļuvušas mātes pabalstu, par atraitni kļuvuša vecāka 
pabalstu vai atraitņu pensiju vai kurai ir tiesības saņemt tikai ar 
vecumu saistītu atraitņu pensiju, kas aprēķināta s askaņā ar protokola 
SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta b)  apakšpunktu, un šajā 
nozīmē “ar vecumu saistīta atraitņu pensija” nozīmē atraitņu pensiju, 
kas izmaksājama pēc samazinātas likmes saskaņā ar  Social Security 
Contributions and Benefits Ac t 1992 (1992.  gada likums “Par sociālās 
apdrošināšanas iemaksām un pabalstiem”) 39.  iedaļas 4.  punktu.  
2. Piemērojot protokola SSC.8.  pantu [Noteikumu par dzīvesvietu nepiemērošana] attiecībā uz 
vecuma vai skaidrās naudas pabalstiem apgādnieka zaudējuma gadījumā, pensijām par nelaimes 
gadījumu darbā vai arodslimību un apbedīšanas pabalstiem, katru tādu saņēmēj u saskaņā ar 
Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, kas uzturas citas valsts teritorijā, uzturēšanās laikā uzskata par 
personu, kas dzīvo minētajā citā valstī.  
3.  
(1) Aprēķinot ienākumu koeficientu, kas ir vajadzīgs, lai noteiktu tiesības uz pabalstiem 
saskaņ ā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, attiecībā uz katru nedēļu, kurā uz 
nodarbināto personu attiecās kādas valsts tiesību akti un kura sākās attiecīgajā 
ienākumu nodokļa gadā Apvienotās Karalistes tiesību aktu nozīmē, uzskata, ka 
attiecīgā persona ir  veikusi iemaksas kā nodarbināts pelnītājs vai kurai ir ienākumi, 
par kuriem ir veiktas iemaksas, ņemot par pamatu ienākumus, kas atbilst divām 
trešdaļām no augšējo ienākumu līmeņa attiecīgajā gadā.  
(2) Protokola SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta  b) apakšpunkta ii)  punkta 
mērķiem, ja:  
(a) persona, kas veic darbību nodarbinātas personas statusā, ienākumu nodokļa 
gadā, kas sākās 1975. gada 6. aprīlī vai pēc šā datuma, ir izpildījusi 
apdrošināšanas, nodarbinātības vai dzīvesvietas periodus vienīgi kādā dalībvalstī, 
un ja, piemērojot šā punkta 1)  apakšpunktu, šis gads ir uzskatāms par 
kvalificējošu gadu Apvienotās Karalistes tiesību aktu nozīmē protokola 
SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta b)  apakšpunkta i)  punkta 
mērķiem, tad šī persona šajā g adā ir uzskatāma par apdrošinātu 52 nedēļas šajā 
dalībvalstī;  
(b) ienākumu nodokļa gadu, kas sākās 1975.  gada 6.  aprīlī vai pēc šā datuma, 
neuzskata par kvalificējošu gadu Apvienotās Karalistes tiesību aktu nozīmē, 
piemērojot protokola SSC.47.  panta [Pabalstu  piešķiršana] 1.  punkta 
b) apakšpunkta i)  punktu, tad apdrošināšanas, nodarbinātības vai dzīvesvietas 
periodus, kas izpildīti šajā gadā, neņem vērā.  
(3) Lai ienākumu koeficientu pārrēķinātu apdrošināšanas periodos, ienākumu 
koeficientu, kas saskaņā ar Apvieno tās Karalistes tiesību aktiem ir sasniegts 
konkrētajā ienākumu nodokļa gadā, dala ar tā gada zemāko ienākumu līmeni. 
Rezultātu izsaka ar veselu skaitli, neņemot vērā atlikumu decimāldaļās. Šādi 
aprēķināto skaitli uzskata par tādu, kas norāda, cik apdrošinā šanas nedēļu ir 
 
1194  izpildītas attiecīgajā gadā saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, ar 
noteikumu, ka šis skaitlis nepārsniedz to nedēļu skaitu tajā gadā, kuru laikā uz 
personu attiecās minētie tiesību akti.  
  
 
1195  SSC-7. PIELIKUMS. ĪSTENOŠANAS DAĻA  
I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  
1. NODAĻA  
SSCI.1.  pants. Definīcijas  
1. Šajā pielikumā piemēro SSC.1.  panta [Definīcijas] definīcijas.  
2. Papildus 1.  punktā minētajām definīcijām izmanto šādas definīcijas:  
(a) “piekļuves vieta” ir struktūra, kas nodrošina:  
(i) elektronisku kontaktpunktu;  
(ii) automātisku maršrutēšanu, kā pamatā ir adrese; un  
(iii) viedo maršrutēšanu, kuras pamatā ir programmatūra, kas ļauj automātiski pārbaudīt 
un veikt maršrutēšanu (piemēram, izmantot mākslīgo intelektu) vai cilvēku līdzdalību;  
(b) “sadarbības struktūra” ir jebkura valsts kompetentās institūcijas norādīta struktūra vienai vai 
vairākām protokola SSC.3  pantā [Jomas, uz kurām attiecas šis protokols] minētajām sociālā 
nodrošinājuma jomām, kas atbild uz informācijas un palīdzības pieprasījumu saistīb ā ar 
protokola un SSC -6. pielikuma [Īstenošanas daļa] piemērošanu un kas veic uzdevumus, kuri tai 
uzticēti pielikuma IV  sadaļā [Finanšu noteikumi];  
(c) “dokuments” ir tā veidots datu apkopojums, neatkarīgi no izmantotā saziņas līdzekļa, lai ar to 
varētu apmain īties elektroniski, un kas jānosūta, lai šis protokols un šis pielikums varētu 
darboties;  
(d) “strukturēts elektronisks dokuments” ir jebkurš strukturēts dokuments, kas sastādīts tādā 
formā, kas izstrādāta elektroniskai informācijas apmaiņai starp valstīm;  
(e) “nosūtīšana elektroniski” nozīmē nosūtīt datus, izmantojot elektroniskas datu apstrādes 
(tostarp datu saspiešanu) iekārtas, izmantojot vadus, radio apraides, optiskas tehnoloģijas vai 
citus elektromagnētiskus līdzekļus;  
(f) “krāpšana” ir jebkura tīša darbība vai bezdarbība, ko veic nolūkā:  
(i) saņemt sociālā nodrošinājuma pabalstus vai ļaut citai personai saņemt sociālā 
nodrošinājuma pabalstus, ja nav izpildīti nosacījumi tiesībām uz šādiem pabalstiem 
saskaņā ar attiecīgās( -o) valsts( -u) tiesību aktiem vai šo protokolu; vai  
(ii) izvairīties no sociālā nodrošinājuma iemaksu veikšanas vai ļaut citai personai izvairīties 
no sociālā nodrošinājuma iemaksu veikšanas, ja šādas iemaksas ir vajadzīgas saskaņā 
ar attiecīgās( -o) valsts( -u) tiesību aktiem vai šo protokolu.  
2. NODAĻA. SADARBĪBAS UN DATU APMAIŅAS NOTEIKUMI  
 
1196  SSCI.2.  pants.  Darbības joma un noteikumi datu apmaiņai starp iestādēm  
1. Šā pielikuma nolūkos apmaiņa starp valstu iestādēm un personām, uz kurām attiecas 
protokols, ir balstīta uz sabiedrisko pakalpojumu, efekti vitātes, aktīvas palīdzības, ātras pārsūtīšanas 
principiem un pieejamību, tostarp e -pieejamību, jo īpaši invalīdiem un vecākiem cilvēkiem.  
2. Iestādes nekavējoties nodrošina vai apmainās ar visiem vajadzīgajiem datiem, lai noteiktu to 
personu tiesības un pien ākumus, uz kuriem attiecas protokols. Šādus datus valstīm tieši pārsūta 
pašas iestādes vai netieši – ar sadarbības struktūru starpniecību.  
3. Ja persona kļūdaini iesniegusi informāciju, dokumentus vai pieprasījumus iestādē tās valsts 
teritorijā, kurā neatroda s saskaņā ar pielikumu norādītā iestāde, pirmā iestāde informāciju, 
dokumentus vai pieprasījumus nekavējoties iesniedz iestādei, kas norādīta saskaņā ar šo pielikumu, 
norādot datumu, kad tie bija iesniegti sākotnēji. Šis datums ir saistošs otrajai iestādei . Tomēr valstu 
iestādes nesauc pie atbildības vai neuzskata par atbildīgām, ka tās ir pieņēmušas lēmumu, jo nav 
varējušas rīkoties tādēļ, ka iestādes ir aizkavējušas informācijas, dokumentu vai pieprasījumu 
pārsūtīšanu.  
4. Kad datus pārsūta netieši ar mērķa v alsts sadarbības struktūras starpniecību, termiņš, kad 
jāsniedz atbilde uz pieprasījumu, sākas no tās dienas, kad minētā sadarbības struktūra ir saņēmusi 
pieprasījumu, it kā to būtu saņēmusi minētās valsts iestāde.  
SSCI.3.  pants.  Darbības joma un noteikum i datu apmaiņai starp attiecīgajām personām un iestādēm  
1. Valstis nodrošina, ka attiecīgajām personām tiek darīta pieejama nepieciešamā informācija, 
lai šīs personas būtu informētas par noteikumiem, ko ievieš ar protokolu un šo pielikumu, tādējādi 
ļaujot šīm  personām izmantot viņu tiesības. Tās arī nodrošina lietotājdraudzīgu pakalpojumu 
sniegšanu.  
2. Personām, uz kurām attiecas protokols, ir pienākums pārsūtīt attiecīgajai iestādei 
informāciju, dokumentus vai apstiprinošus pierādījumus, kas vajadzīgi, lai notei ktu viņu vai viņu 
ģimenes stāvokli, lai noteiktu vai uzturētu viņu tiesības un pienākumus un lai noteiktu piemērojamos 
tiesību aktus un viņu pienākumus saskaņā ar tiem.  
3. Ciktāl tas ir vajadzīgs protokola un šā pielikuma piemērošanai, attiecīgās iestādes pār sūta 
informāciju un izsniedz dokumentus attiecīgajām personām bez kavēšanās un jebkurā gadījumā 
nepārsniedzot termiņus, kas noteikti attiecīgās valsts tiesību aktos.  
Attiecīgā iestāde informē pieprasītāju, kas dzīvo vai uzturas citā valstī, par tās lēmumu vai nu tieši, 
vai ar sadarbības struktūras starpniecību, kas atrodas dzīvesvietas vai uzturēšanās valstī. Atsakot 
pabalstus, tā norāda arī uz atteikuma iemesliem, pārsūdzības iespējām un pieļaujamiem pārsūdzības 
termiņiem. Šā lēmuma kopiju nosūta citām ies aistītajām iestādēm.  
SSCI.4.  pants.  Datu apmaiņas veidlapas, dokumenti un metodes  
1. Ievērojot SSCI.75. pantu [Pagaidu noteikumi par veidlapām un dokumentiem] un SSCI -
2. papildinājumu [Tiesības apliecinošs dokuments] par to veidlapu un dokumentu struktūru, s aturu 
un formātu, ko šā protokola īstenošanas nolūkā izsniedz valstu vārdā, vienojas Specializētajā sociālā 
nodrošinājuma koordinācijas komitejā.  
2. Datu pārsūtīšanu starp iestādēm vai sadarbības struktūrām var veikt, izmantojot sociālā 
nodrošinājuma informā cijas elektronisko apmaiņu, ja to apstiprina Specializētajā sociālā 
nodrošinājuma koordinācijas komitejā. Ciktāl 1.  punktā minēto veidlapu un dokumentu apmaiņa 
 
1197  notiek, izmantojot sociālā nodrošinājuma informācijas elektronisko apmaiņu, tās ievēro šai sistē mai 
piemērojamos noteikumus.   
3. Ja datu nosūtīšanu starp iestādēm vai sadarbības struktūrām neveic, izmantojot sociālā 
nodrošinājuma informācijas elektronisko apmaiņu, attiecīgās iestādes un sadarbības struktūras 
izmanto katrai lietai atbilstošo kārtību un iespēju robežās dod priekšroku elektronisko līdzekļu 
izmantošanai.  
4. Sazinoties ar attiecīgajām personām, attiecīgās iestādes izmanto katram gadījumam 
piemērotu saziņas veidu un, cik vien iespējams, dod priekšroku elektroniskam saziņas veidam.  
SSCI.5.  pants.   Citas valsts izsniegtu dokumentu un apstiprinošu pierādījumu juridiskais spēks  
1. Valsts iestādes izsniegtus dokumentus, kas norāda personas stāvokli protokola un šā 
pielikuma piemērošanas vajadzībām, un apstiprinošos pierādījumus, uz kuru pamata dokumenti ir 
izsniegti, citas valsts iestādes atzīst, ja tā valsts, kas tos izdeva, nav tos atsaukusi vai pasludinājusi par 
spēkā neesošiem.  
2. Ja ir šaubas par dokumenta derīgumu vai to faktu pareizību, uz kuriem dokumentā norādītā 
informācija balstās, tās valsts iest āde, kas saņem dokumentu, lūdz izdevējiestādei nepieciešamo 
skaidrojumu un vajadzības gadījumā šā dokumenta atsaukumu. Izdevējiestāde pārskata dokumenta 
izsniegšanas pamatojumu un vajadzības gadījumā to atsauc.  
3. Saskaņā ar 2.  punktu, ja pastāv šaubas par at tiecīgās personas sniegto informāciju, 
dokumenta vai apstiprinošu pierādījumu derīgumu vai to faktu pareizību, uz kuriem dokumentā 
norādītā informācija balstās, dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestāde, ciktāl tas iespējams, pēc 
kompetentās iestādes lūg uma veic attiecīgu informācijas vai dokumentu pārbaudi.  
4. Ja attiecīgās iestādes nevar vienoties, kompetentās iestādes lietu var iesniegt Specializētajā 
sociālā nodrošinājuma koordinācijas komitejā ne ātrāk kā mēnesi pēc dienas, kad iestāde, kas 
saņēma dokum entu, iesniedza savu pieprasījumu. Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas 
komiteja cenšas samierināt puses sešu mēnešu laikā no lietas iesniegšanas dienas.  
SSCI.6.  pants. Tiesību aktu provizoriska piemērošana un pabalstu provizoriska piešķiršana  
1. Ja šajā pielikumā nav paredzēts citādi, gadījumos, kad divu vai vairāku valstu iestādēm ir 
atšķirīgi viedokļi par piemērojamajiem tiesību aktiem, attiecīgajai personai provizoriski piemēro 
vienas valsts tiesību aktus, prioritātes kārtību nosakot šādi:  
(a) tās valsts tiesību akti, kurā persona faktiski strādā vai ir pašnodarbināta, ja šī persona strādā 
vai ir pašnodarbināta tikai vienā valstī;  
(b) attiecīgās personas dzīvesvietas valsts tiesību akti, ja attiecīgā persona strādā vai ir 
pašnodarbināta divās vai v airāk valstīs un veic daļu darbības vai darbību dzīvesvietas valstī vai 
ja attiecīgā persona nav ne nodarbināta, ne pašnodarbināta;  
(c) visos citos gadījumos  — tās valsts tiesību akti, kuras tiesību aktu piemērošana bija pieprasīta 
pirmā, ja persona veic darbī bu vai darbības divās vai vairāk valstīs.  
2. Ja nav vienotības divu vai vairāk valstu iestāžu starpā par to, kurai iestādei būtu jānodrošina 
pabalsti naudā vai natūrā, attiecīgajai personai, kas varētu pieprasīt pabalstu, ja nebūtu 
domstarpību, provizoris ki ir tiesības saņemt pabalstus, ko paredz tiesību akti, kurus piemēro 
 
1198  personas dzīvesvietas iestāde, vai, ja persona nedzīvo vienā no attiecīgo valstu teritorijām, pabalstus, 
ko paredz tiesību akti, kurus piemēro iestāde, kam pirmajai iesniedza pieteikumu .  
3. Ja attiecīgās institūcijas vai iestādes nevar vienoties, Puse lietu var iesniegt Specializētā 
sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja ne ātrāk kā mēnesi pēc dienas, kad radās 1.  vai 
2. punktā minētās viedokļu atšķirības. Specializētā sociālā nod rošinājuma koordinācijas komiteja 
cenšas samierināt puses sešu mēnešu laikā no lietas iesniegšanas dienas.  
4. Ja ir noskaidrots, ka piemērojamie tiesību akti nav provizoriskās dalības valsts tiesību akti, vai 
ja iestāde, kas provizoriski piešķīra pabalstu , nav kompetentā iestāde, tā iestāde, kuru atzīst par 
kompetento iestādi, tiek atzīta par tādu ar atpakaļejošu spēku, it kā viedokļu nesaskaņas nebūtu 
pastāvējušas, vēlākais no provizoriskās dalības dienas vai no attiecīgo pabalstu pirmās provizoriskās 
piešķiršanas.  
5. Vajadzības gadījumā iestāde, kas ir atzīta par kompetentu, un iestāde, kura provizoriski ir 
izmaksājusi naudas pabalstus vai provizoriski ir saņēmusi iemaksas, nokārto attiecīgās personas 
finansiālo situāciju attiecībā uz iemaksām un naudas pabalstiem, kas attiecīgā gadījumā provizoriski 
izmaksāti, saskaņā ar šā pielikuma IV  sadaļas 2.  nodaļu [Tādu pabalstu atgūšana, kas piešķirti 
nelikumīgi, provizorisko maksājumu un iemaksu atgūšana, ieskaits un palīdzība atgūšanas jomā].  
Pabalstus natūrā, ko saskaņā ar 2.  punktu provizoriski piešķir viena iestāde, saskaņā ar šā pielikuma 
IV sadaļu [Finanšu noteikumi] atmaksā kompetentā iestāde.  
SSCI.7.  pants. Pabalstu un iemaksu provizorisks aprēķins  
1. Ja vien šajā protokola pielikumā nav noteikts citādi, gad ījumos, kad personai ir tiesības uz 
pabalstu vai ir jāveic iemaksa saskaņā ar protokolu, un kompetentajai iestādei nav visas informācijas 
par situāciju citā valstī, kas nepieciešama, lai aprēķinātu šā pabalsta vai iemaksas galīgo summu, šī 
iestāde pēc atti ecīgās personas pieprasījuma piešķir šo pabalstu vai veic provizorisku šīs iemaksas 
aprēķinu, ja šāds aprēķins ir iespējams, balstoties uz informāciju, kas ir minētās iestādes rīcībā.  
2. Attiecīgo pabalstu vai iemaksu pārrēķina, kad visi apstiprinošie pierādī jumi vai dokumenti ir 
iesniegti attiecīgajai iestādei.  
3. NODAĻA. CITI VISPĀRĪGI PROTOKOLA PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI  
SSCI.8.  pants. Citas procedūras iestāžu starpā  
1. Divas vai vairākas valstis vai to kompetentās iestādes var vienoties par citām procedūrām, 
nekā  tas paredzēts šajā pielikumā, ar noteikumu, ka šādas procedūras nelabvēlīgi neiespaido 
attiecīgo personu tiesības un pienākumus.  
2. Par nolīgumiem, kas noslēgti šajā nolūkā, paziņo Specializētajai sociālā nodrošinājuma 
koordinācijas komitejai, un tie ir uzsk aitīti SSCI -1 papildinājumā [Īstenošanas noteikumi divpusējiem 
nolīgumiem, kas paliek spēkā, un jauniem divpusējiem īstenošanas nolīgumi] . 
3. Noteikumus, kas ietverti īstenošanas nolīgumos, kuri noslēgti starp divām vai vairāk valstīm 
šajā pašā nolūkā, vai no līgumos, kuri ir līdzīgi 2.  punktā minētajiem un ir spēkā iepriekšējā dienā 
pirms šā nolīguma stāšanās spēkā, turpina piemērot šo valstu savstarpējo attiecību risināšanai ar 
noteikumu, ka tie ir arī SSCI -1. papildinājumā [Īstenošanas noteikumi divpusējiem nolīgumiem, kas 
paliek spēkā, un jauniem divpusējiem īstenošanas nolīgumiem].  
 
1199  SSCI.9.  pants. Pabalstu pārklāšanās novēršana  
Neatkarīgi no citiem protokola noteikumiem, ja pabalsti, kuri pienākas saskaņā ar divu vai vairāk 
valstu tiesību aktiem, ir savstarp ēji samazināti, apturēti vai atsaukti, tad summas, kas netiktu 
izmaksātas, stingri piemērojot noteikumus attiecībā uz samazināšanu, apturēšanu vai atsaukšanu, ko 
paredz attiecīgo valstu tiesību akti, izdala ar to pabalstu skaitu, uz kuriem attiecas samazin āšana, 
apturēšana vai atsaukšana.  
SSCI.10.  pants.  Dzīvesvietas noteikšanas elementi  
1. Gadījumos, kad divu vai vairāku valstu iestāžu starpā nav vienošanās par tādas personas, uz 
kuru attiecas protokols, dzīvesvietas noteikšanu, šīs iestādes kopīgi izveido a ttiecīgās personas 
interešu centru, balstoties uz attiecīgu vispārēju tādas pieejamās informācijas izvērtējumu, kas 
vajadzības gadījumā var ietvert:   
(a) uzturēšanās ilgumu un nepārtrauktību attiecīgo valstu teritorijā;  
(b) personas situāciju, tostarp:  
(i) jebkuras veiktās darbības būtību un specifiskās īpašības, jo īpaši vietu, kur šādu 
darbību parasti veic, darbības stabilitāti  un jebkura darba līguma ilgumu;  
(ii) šīs personas ģimenes stāvokli un ģimenes saites;  
(iii) nealgotu darbību veikšanu;  
(iv) studentiem  — viņu ienākumu avot u; 
(v) šīs personas mājokļa situāciju, jo īpaši to, cik tas ir pastāvīgs;  
(vi) valsti, kurā personu uzskata par dzīvojošu nodokļu piemērošanai.  
2. Ja vairāku to kritēriju apsvēršana, kas balstīti uz attiecīgiem 1.  punktā izklāstītajiem faktiem, 
nerada vienošanos atti ecīgo iestāžu starpā, tad izšķiroši faktori personas faktiskās dzīvesvietas 
noteikšanā ir minētās personas nodoms, kā tas redzams no šādiem faktiem un apstākļiem, jo īpaši 
iemesli, kas lika šai personai pārcelties.  
3. Tāda studenta interešu centru, kurš dodas  uz citu valsti pilna laika studiju nolūkos, neuzskata 
par tādu, kas atrodas studiju valstī visu studiju laiku minētajā valstī, neskarot iespēju atspēkot šo 
prezumpciju.  
4. Panta 3.  punktu pēc analoģijas piemēro studenta ģimenes locekļiem.  
SSCI.11.  pants.  Periodu summēšana  
1. Lai piemērotu SSC.7.  pantu [Periodu summēšana], kompetentā iestāde sazinās ar to valstu 
iestādēm, kuru tiesību akti arī ir attiekušies uz attiecīgo personu, lai noteiktu visus periodus, kas 
izpildīti saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem.  
2. Attiecīgos apdrošināšanas, nodarbinātības, pašnodarbinātības vai nodzīvotā laika periodus, 
kas ir izpildīti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, summē ar tiem periodiem, kas ir izpildīti saskaņā ar 
jebkuras citas valsts tiesību aktiem, ciktāl tas ir vajadzīgs protokola SSC.7.  panta [Periodu 
summēšana] piemērošanai, ja šie periodi nepārklājas.  
 
1200  3. Ja apdrošināšanas vai nodzīvotā laika periods, kas ir izpildīts saskaņā ar obligāto 
apdrošināšanu atbilstīgi valsts tiesību aktiem, sakrīt ar apdrošināšanas periodu, kas i zpildīts, 
balstoties uz brīvprātīgu apdrošināšanu vai brīvprātīgu tālākapdrošināšanu saskaņā ar citas valsts 
tiesību aktiem, tad ņem vērā tikai periodu, kas ir izpildīts, balstoties uz obligāto apdrošināšanu.  
4. Ja apdrošināšanas vai nodzīvotā laika periods, kas nav pielīdzinātais periods, kurš izpildīts 
saskaņā ar valsts tiesību aktiem, sakrīt ar pielīdzināto periodu, balstoties uz citas valsts tiesību 
aktiem, tad ņem vērā tikai to periodu, kas nav pielīdzinātais.  
5. Jebkuru periodu, kurš ir pielīdzinātais saska ņā ar divu vai vairāk valstu tiesību aktiem, ņem 
vērā tikai tās valsts iestāde, kuras tiesību aktiem attiecīgā persona pēdējo reizi bija pakļauta pirms 
minētā perioda. Gadījumā, ja pirms minētā perioda attiecīgā persona nav bijusi iesaistīta obligātajā 
apdrošināšanā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, šo periodu ņem vērā iestāde valstī, kuras tiesību 
aktiem attiecīgā persona bija pakļauta pirmo reizi pēc minētā perioda.  
6. Gadījumā, kad nevar precīzi noteikt apdrošināšanas vai nodzīvotā laika periodu, kas ir 
izpildīts saskaņā ar valsts tiesību aktiem, pieņem, ka šie periodi nepārklājas ar apdrošināšanas vai 
nodzīvotā laika periodiem, kas izpildīti saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem, un tos ņem vērā, ja tas ir 
izdevīgi attiecīgajām personām, ciktāl ir saprātīg i tos ņemt vērā.  
SSCI.12.  pants.  Periodu pārrēķināšanas noteikumi  
1. Ja periodus, kas izpildīti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, izsaka vienībās, kas atšķiras no tām, 
kuras izmanto citā valstī, summēšanai vajadzīgo pārrēķinu saskaņā ar protokola SSC.7.  pant u 
[Periodu summēšana]veic pēc šādiem noteikumiem:   
(a) periods, uz kā pamata veic pārrēķinu, ir tas periods, kuru paziņo tās valsts iestāde, saskaņā ar 
kuras tiesību aktiem periods bija izpildīts;  
(b) gadījumos, kad periodi ir izteikti dienās, pārrēķinu no dienām uz citām vienībām un otrādi, kā 
arī starp dažādām sistēmām, kas balstītas uz dienām, veic saskaņā ar šo tabulu:  
Sistēma 
balstīta uz  1 diena 
atbilst  1 nedēļa 
atbilst  1 mēnesis 
atbilst  1 ceturksnis 
atbilst  Maksimālais 
dienu skaits 
vienā 
kalendārā 
gadā  
5 dienas  9 stundas  5 dienas  22 dienas  66 dienas  264 dienas  
6 dienas  8 stundas  6 dienas  26 dienas  78 dienas  312 dienas  
7 dienas  6 stundas  7 dienas  30 dienas  90 dienas  360 dienas  
(c) ja sistēmās periodi ir izteikti ar vienībām, kas nav dienas:  
(i) trīs mēneši vai trīspadsmit nedēļas ir līdzvērtīgas vienam ceturksnim un otrādi;  
(ii) viens gads ir līdzvērtīgs četriem ceturkšņiem, 12  mēnešiem vai 52  nedēļām un otrādi;  
(iii) lai pārrēķinātu nedēļas mēnešos un otrādi, nedēļas un mēnešus pārrēķina dienās 
saskaņā ar b)  apakšpunk tā esošajā tabulā minētās sešu dienu sistēmas pārrēķina 
noteikumiem;  
 
1201  (d) ja periodus izsaka daļās, šos skaitļus pārrēķina nākamajā mazākajā vesela skaitļa vienībā, 
izmantojot b)  un c)  apakšpunktā minētos noteikumus. Gada daļas pārrēķina mēnešos, ja vien 
konkr ētā sistēma nebalstās uz ceturkšņiem;  
(e) ja saskaņā ar šo punktu veikta pārrēķina rezultāts ir vienības daļa, par saskaņā ar šo punktu 
veikta pārrēķina rezultātu uzskata nākamo lielāko vesela skaitļa vienību.  
2. Piemērojot 1.  punktu, nevar iegūt vienā kalendār ajā gadā nenomaksātu periodu kopsummu, 
kas pārsniedz 1.  punkta b)  apakšpunkta tabulas pēdējā ailē norādīto dienu skaitu, 52  nedēļas, 
12 mēnešus vai četrus ceturkšņus.  
Ja pārrēķināmo periodu skaits atbilst maksimālo atļauto gada periodu skaitam tās valsts t iesību 
aktos, kurā tie noslēgti, piemērojot 1.  punktu, nevar rasties tādi periodi viena kalendārā gada laikā, 
kas ir īsāki nekā iespējamais maksimālo atļauto gada periodu skaits saskaņā ar attiecīgajiem tiesību 
aktiem.  
3. Pārrēķinu veic vai nu vienā operācij ā par visiem periodiem, kuri bija paziņoti kā summējami, 
vai pa gadiem, ja periodus paziņoja pa gadiem.  
4. Ja iestāde paziņo periodus, izteiktus dienās, tā vienlaikus norāda, vai tās izmantotā sistēma 
balstās uz piecām, sešām vai septiņām dienām.  
  
 
1202  II SADAĻA.  PIEMĒROJAMO TIESĪBU AKTU NOTEIKŠANA  
SSCI.13.  pants. Precizējumi attiecībā uz protokola SSC.11.  pantu [Norīkotie darba ņēmēji] un 
SSC.12.  pantu [Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs]  
1.  Piemērojot SSC.11.  panta [Norīkotie darba ņēmēji] 1.  punkta a)  apakšpunktu, “persona, kas 
kādā valstī veic darbību nodarbinātas personas statusā tāda darba devēja uzdevumā, kurš parasti tur 
veic savas darbības, un ko minētais darba devējs ir nosūtījis uz citu valsti” ir persona, kas pieņemta 
darbā nosūtīšanai uz citu val sti, ja uz attiecīgo personu tieši pirms darba uzsākšanas jau attiecas tās 
valsts tiesību akti, kurā ir reģistrēts šīs personas darba devējs.  
2. Piemērojot protokola SSC.11.  panta [Norīkotie darba ņēmēji] 1.  punkta a)  apakšpunktu, frāze 
“kurš parasti tur veic  savas darbības” attiecas uz darba devēju, kas valstī, kurā viņš veic 
uzņēmējdarbību, parasti veic citas būtiskas darbības, nevis tās, kuras saistītas tikai ar iekšējo 
pārvaldību, ņemot vērā visus kritērijus, kas raksturo attiecīgā uzņēmuma darbības. Attie cīgajiem 
kritērijiem jāatbilst katra darba devēja specifikai un to veikto darbību patiesajai būtībai.  
3. Piemērojot SSC.11.  panta [Norīkotie darba ņēmēji] 1.  punkta b)  apakšpunktu, ar frāzi 
“parasti veic darbību pašnodarbinātas personas statusā” saprot person u, kura parasti veic būtiskas 
darbības tās valsts teritorijā, kurā tā veic uzņēmējdarbību. Jo īpaši minētajai personai jau ir jābūt 
veikušai šo darbību kādu laiku pirms dienas, kad tā vēlas izmantot šā panta noteikumus, un visā 
pagaidu darbību laikā citā v alstī jāturpina izpildīt prasības darbības veikšanai valstī, kurā tā veic 
uzņēmējdarbību, lai varētu to turpināt pēc atgriešanās šajā dalībvalstī.  
4. Piemērojot SSC.11.  panta [Norīkotie darba ņēmēji] 1.  punkta b)  apakšpunktu, kritērijs, pēc 
kura nosaka, vai tā darbība, ko pašnodarbinātais veiks citā valstī, ir “līdzīga” darbībai, ko 
pašnodarbinātais parasti veic, ir darbības patiesā daba, nevis apzīmēju ms, ko šai darbībai var piešķirt 
šī cita valsts.  
5. Piemērojot protokola SSC.12.  panta [Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs] 1.  un 
5. punktu, ar personu, kas “parasti veic darbību nodarbinātas personas statusā attiecīgi vienā vai 
vairākās dalībvalstīs  un Apvienotajā Karalistē vai divās vai vairākās dalībvalstīs”, saprot personu, kas 
vienlaikus vai pārmaiņus šajās valstīs viena un tā paša uzņēmuma vai darba devēja vai vairāku 
uzņēmumu vai darba devēju uzdevumā veic vienu vai vairākas atsevišķas darbības .  
6. Piemērojot protokola SSC.12.  panta [Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs] 1.  un 
5. punktu, nodarbināts lidojumu apkalpes un salona apkalpes loceklis, kas prasti nodrošina pasažieru 
vai kravas pārvadājumu lidojumu apkalpes un salona apkalpes pakalp ojumus divās vai vairāk valstīs, 
ir pakļauts tās valsts tiesību aktiem, kurā atrodas mājas bāze, kā definēts protokola SSC.1.  pantā 
[Definīcijas].  
7. Piemērojamo tiesību aktu noteikšanas nolūkā saskaņā ar protokola SSC.12.  pantu [Darbības 
veikšana divās vai v airāk valstīs] netiek ņemtas vērā nenozīmīgas darbības.  Šā pielikuma 
SSCI.15.  pantu [Procedūra SSC.12.  panta piemērošanai] piemēro visiem šajā pantā paredzētajiem 
gadījumiem.   
8. Piemērojot protokola SSC.12.  panta [Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs] 2. un 
6. punktu, ar personu, kas “parasti veic darbību pašnodarbinātas personas statusā attiecīgi vienā vai 
vairākās dalībvalstīs un Apvienotajā Karalistē vai divās vai vairākās dalībvalstīs”, saprot personu, kas 
vienlaikus vai pārmaiņus šajās valstīs veic  vienu vai vairākas atsevišķas pašnodarbinātas personas 
darbības neatkarīgi no šo darbību būtības.  
 
1203  9. Lai darbības saskaņā ar 5. un 8. punktu atšķirtu no situācijām, kas aprakstītas protokola 
SSC.11.  panta [Norīkotie darba ņēmēji] 1.  punktā, izšķirošs ir vien ā vai vairākās valstīs īstenotas 
darbības ilgums (neatkarīgi no tā, vai šī darbība ir pastāvīga vai tā tiek īstenota ad hoc , vai tā ir 
īslaicīga). Šajā nolūkā tiek veikts visu būtisko faktu vispārējs novērtējums, nodarbinātas personas 
gadījumā īpašu uzmanī bu pievēršot darba vietai, kā tā noteikta darba līgumā.  
10. Piemērojot protokola SSC.12.  panta [Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs] 1.  , 2. , 5. un 
6. punktu , valstī veikta “būtiska nodarbinātas vai pašnodarbinātas darbības daļa ” nozīmē, ka 
nodarbināt a vai pašnodarbināta persona veic kvantitatīvi būtisku visu darbību daļu šajā valstī, bet tai 
nav obligāti jābūt lielākajai minēto darbību daļai.  
11. Lai noteiktu, vai būtisku darbību daļu veic valstī, ņem vērā šādus indikatīvus kritērijus:  
(a) algotas darbības g adījumā – darba laiku vai atalgojumu;  un 
(b) pašnodarbinātas darbības gadījumā  — apgrozījumu, darba laiku, sniegto pakalpojumu skaitu 
vai ienākumus.   
Saskaņā ar vispārēju novērtējumu mazāk nekā 25  % no minētajiem kritērijiem norāda, ka būtisku visu 
darbību daļ u neveic attiecīgajā valstī.  
12. Piemērojot protokola SSC.12.  panta [Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs] 2.  punkta 
b) apakšpunktu, pašnodarbinātas personas “darbības interešu centru” nosaka, ņemot vērā elementu 
kopumu, no kuriem sastāv viņa profesionā lās darbības, proti, vieta, kur atrodas šīs personas darbības 
pastāvīgā juridiskā adrese, veikto darbību parastais raksturs un ilgums, sniegto pakalpojumu skaits, 
kā arī attiecīgās personas vēlmes saskaņā ar visiem apstākļiem.  
13. Lai noteiktu, kādi tiesību ak ti ir piemērojami atbilstīgi 10., 11.  un 12.  punktam, attiecīgās 
iestādes ņem vērā situāciju, kas paredzēta turpmākajiem 12  kalendāra mēnešiem.  
14. Ja persona veic algotu darbu divās vai vairākās valstīs tāda darba devēja uzdevumā, kas 
reģistrēts ārpus Eiropas  Savienības robežām, un ja šī persona dzīvo valstī un neveic tajā būtisku 
darbību, tad uz šo personu attiecas dzīvesvietas valsts tiesību akti.  
SSCI.14.  pants. Protokola SSC.10.  panta [Vispārīgi noteikumi] 3.  punkta b)  un d)  apakšpunkta un 
SSC.10.  panta 4.  punkta un SSC.11.  panta [Norīkotie darba ņēmēji] piemērošanas procedūras (par 
informācijas sniegšanu attiecīgajām iestādēm)  
1. Ja vien šā pielikuma SSCI.15.  pantā [Procedūra SSC.12.  panta piemērošanai]  nav noteikts 
citādi, tādas personas gadījumā, kas veic d arbību ārpus kompetentās valsts, darba devējs vai tādas 
personas gadījumā, kura neveic darbību nodarbinātas personas statusā, attiecīgā persona, kad vien 
iespējams, iepriekš informē tās valsts kompetento iestādi, kuras tiesību akti ir piemērojami.  Minētā 
iestāde izsniedz apliecinājumu, kas minēts šā  pielikuma SSC -16. panta [Informācijas sniegšana 
attiecīgajām personām un darba devējiem] 2.  punktā , attiecīgajai personai un informāciju par šai 
personai piemērojamiem tiesību aktiem saskaņā ar protokola SSC.10.  panta [Vispārīgi noteikumi] 
3. punkta b)  apakšpunktu vai SSC.11.  pantu [Norīkotie darba ņēmēji] nekavējoties dara pieejamu tās 
valsts kompetentās institūcijas norādītajai iestādei, kurā darbību veic.  
2. Darba devējs protokola SSC.10.  panta [Vispārīgi noteiku mi] 4. punkta nozīmē, kuram ir 
darbinieks uz kuģa, kurš kuģo ar citas valsts karogu, kad vien iespējams, laicīgi informē tās valsts 
kompetento iestādi, kuras tiesību akti ir piemērojami. Informāciju par tiesību aktiem, kas 
piemērojami personai saskaņā ar p rotokola SSC.10.  panta [Vispārīgi noteikumi] 4.  punktu, minētā 
 
1204  iestāde nekavējoties dara pieejamu tās valsts kompetentās institūcijas norādītajai iestādei, ar kuras 
karogu kuģo kuģis, uz kura darbinieks veic darbības.  
SSCI.15.  pants. Protokola SSC.12.  panta [Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs]  piemērošanas 
procedūra  
1. Persona, kas veic darbības divās vai vairāk valstīs, vai gadījumos, kad ir piemērojams 
SSC.12.  panta [Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs] 5.  vai 6.  punkts, informē pa r to dzīvesvietas 
valsts kompetentās institūcijas norādīto iestādi.  
2. Norādītā dzīvesvietas valsts  iestāde nekavējoties nosaka attiecīgajai personai piemērojamos 
tiesību aktus, ņemto vērā protokola  SSC.12.  pantu [  Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs]  un šā 
pielikuma SSCI.13.  pantu [Precizējumi attiecībā uz protokola SSC.11.  pantu [Norīkotie darba ņēmēji] 
un SSC.12.  pantu [Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs] . Šī sākotnējā noteikšana ir provizoriska. 
Iestāde informē norādīto iestādi katrā no val stīm, kurā tiek veiktas darbības, par piemērojamo 
tiesību aktu provizorisku noteikšanu.  
3. Piemērojamo tiesību aktu provizoriskā noteikšana, kā paredzēts 2.  punktā, kļūst galīga divu 
mēnešu laikā, kopš attiecīgo valstu kompetento institūciju norādītās iestāde s saņēmušas par to 
informāciju saskaņā ar 2.  punktu, ja vien tiesību akti jau nav bijuši galīgi noteikti, pamatojoties uz 
4. punktu, vai ja vismaz viena no attiecīgajām iestādēm minētā divu mēnešu termiņa beigās informē 
dzīvesvietas valsts kompetentās inst itūcijas norādīto iestādi par to, ka tā vēl nevar atzīt noteikšanas 
rezultātu vai ka tai šajā jautājumā ir atšķirīgs viedoklis.  
4. Ja sakarā ar nenoteiktību par tiesību aktu noteikšanu ir vajadzīga saziņa starp institūcijām vai 
iestādēm divās vai vairākās va lstīs, pēc vienas vai vairāku attiecīgās valsts kompetentās iestādes 
nozīmēto iestāžu pieprasījuma vai pēc kompetento iestāžu pieprasījuma attiecīgajai personai 
piemērojamos tiesību aktus nosaka ar savstarpēju vienošanos, ņemot vērā protokola SSC.12.  pantu  
[Darbības veikšana divās vai vairāk valstīs]  un šā pielikuma SSC.13.  panta [Precizējumi attiecībā uz 
protokola SSC.11.  pantu [Norīkotie darba ņēmēji] un SSC.12. pantu [Darbības veikšana divās vai 
vairāk valstīs]] attiecīgos noteikumus.   
Ja attiecīgo insti tūciju vai kompetento iestāžu viedokļi atšķiras, šīs iestādes mēģina vienoties saskaņā 
ar iepriekš minētajiem nosacījumiem, un piemēro šā pielikuma SSCI.6.  pantu [Tiesību aktu 
provizoriska piemērošana un pabalstu provizoriska piešķiršana].  
5. Tās valsts komp etentā iestāde, kuras tiesību akti ir noteikti par piemērojamiem vai nu 
provizoriski, vai galīgi, nekavējoties paziņo to attiecīgajai personai.  
6. Ja attiecīgā persona nesniedz 1.  punktā minēto informāciju, šo pantu piemēro pēc tās 
dzīvesvietas valsts kompet entās institūcijas norādītās iestādes iniciatīvas, tiklīdz tā ir novērtējusi šīs 
personas situāciju, iespējams, ar citas attiecīgās iestādes palīdzību.  
SSCI.16.  pants. Informācijas sniegšana attiecīgajām personām un darba devējiem  
1. Tās valsts kompetentā iestāde, kuras tiesību akti kļūst piemērojami, ievērojot protokola 
II sadaļu [Piemērojamo tiesību aktu noteikšana], informē attiecīgo personu un vajadzības gadījumā 
tās darba devēju( -us) par pienākumiem, kas noteikti minētajos tiesību  aktos. Tā nodrošina viņiem 
vajadzīgo palīdzību šajos tiesību aktos paredzēto formalitāšu izpildīšanā.  
2. Pēc attiecīgās personas vai darba devēja lūguma tās valsts kompetentā iestāde, kuras tiesību 
akti ir piemērojami, ievērojot protokola II  sadaļu [Piemēro jamo tiesību aktu noteikšana], nodrošina 
 
1205  apliecinājumu, ka šādi tiesību akti ir piemērojami, un vajadzības gadījumā norāda, līdz kuram 
datumam un ar kādiem nosacījumiem.  
SSCI.17.  pants.  Iestāžu sadarbība  
1. Attiecīgās iestādes tās valsts kompetentajai iestādei, kuras tiesību aktus piemēro personai, 
ievērojot protokola II  sadaļu [Piemērojamo tiesību aktu noteikšana], dara pieejamu informāciju, kas 
vajadzīga, lai noteiktu dienu, no kuras minētie tiesību akti kļūst piemērojami, un iemaksu apmēru, 
kuras min ētajai personai un tās darba devējam jāmaksā saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem.   
2. Tās valsts kompetentā iestāde, kuras tiesību aktus piemēro personai, ievērojot protokola 
II sadaļu [Piemērojamo tiesību aktu noteikšana], nodrošina informāciju par dienu, k ad šo tiesību aktu 
piemērošana stājas spēkā, tās valsts kompetentās institūcijas norādītajai iestādei, kuras tiesību 
aktiem minētā persona bija pakļauta kā pēdējiem.  
SSCI.18.  pants. Sadarbība gadījumā, kad ir šaubas par to izsniegto dokumentu derīgumu, kas  attiecas 
uz piemērojamiem tiesību aktiem  
1. Ja ir šaubas par dokumenta, kas norāda personas stāvokli attiecībā uz piemērojamiem 
tiesību aktiem, derīgumu vai to faktu pareizību, uz kuriem dokuments balstās, tās valsts iestāde, kas 
saņem dokumentu, lūdz izdevē jiestādei nepieciešamo skaidrojumu un vajadzības gadījumā minētā 
dokumenta atsaukumu vai labojumu.  Pieprasījuma iesniedzēja iestāde pamato savu lūgumu un 
iesniedz attiecīgus apliecinošus dokumentus, kuri bija pieprasījuma pamatā.  
2. Saņemot šādu pieprasījumu , izdevējiestāde pārskata dokumenta izsniegšanas pamatojumu 
un kļūdas konstatēšanas gadījumā 30  darba dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas to 
atsauc vai labo. Atsaukumam vai labojumam ir atpakaļejošs spēks. Tomēr, ja pastāv nesamērīga 
iznākuma ris ks un jo īpaši, ja var tikt zaudēts apdrošinātas personas statuss uz visu attiecīgo periodu 
vai tā daļu attiecīgajā( -ās) valstī( -īs), valstis apsver samērīgāku risinājumu. Ja pieejamie pierādījumi 
ļauj izdevējiestādei uzskatīt, ka dokumenta iesniedzējs ir veicis krāpniecisku darbību, tā nekavējoties 
un ar atpakaļejošu spēku atsauc vai labo dokumentu.   
 
1206  III SADAĻA. ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR DAŽĀDĀM PABALSTU KATEGORIJĀM  
1. NODAĻA. SLIMĪBAS, MATERNITĀTES UN LĪDZVĒRTĪGI PATERNITĀTES PABALSTI  
SSCI.19.  pants.  Vispārēj i īstenošanas noteikumi  
1. Kompetentās iestādes vai iestādes raugās, lai apdrošinātajām personām būtu darīta 
pieejama informācija par tādām pabalstu piešķiršanas procedūrām un nosacījumiem, kas attiecas uz 
pabalstiem natūrā, gadījumā, ja tos nesaņem tās valst s teritorijā, kur atrodas kompetentā iestāde.  
2. Neatkarīgi no protokola SSC.6.  panta [Vienlīdzīga attieksme pret pabalstiem, ienākumiem, 
faktiem vai notikumiem] a)  punkta  valsts var kļūt atbildīga par pabalstu izmaksām saskaņā ar 
protokolaSSC.20.  pantu [Pens ijas prasītāji] tikai tad, ja apdrošinātā personas ir vai nu pieprasījusi 
pensiju saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem, vai saskaņā ar noteikumiem no SSC.21.  panta [Tiesības uz 
pabalstiem natūrā saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību aktiem] līdz SSC.27.  pantam  [Pensionāru 
iemaksas] tā saņem pensiju saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem . 
SSCI.20.  pants. Piemērojamā sistēma, ja dzīvesvietas vai uzturēšanās valstī pastāv vairāk nekā viens 
režīms  
Ja tiesību akti, kas ir spēkā dzīvesvietas vai uzturēšanās dalībv alstī, paredz vairāk nekā vienu 
apdrošināšanas sistēmu slimības, maternitātes un paternitātes pabalstu gadījumā vairākām 
apdrošināto personu kategorijām, saskaņā ar protokola SSC.15.  pantu [ Dzīvesvieta valstī, kura nav 
kompetentā valsts] , SSC.17.  panta [ Uzturēšanās ārpus kompetentās valsts] 1.  punktu , SSC.18.  pantu  
[Ceļojums ar nolūku saņemt pabalstus natūrā — atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus 
dzīvesvietas valsts], SSC.20.  pantu [ Pensijas prasītāji], SSC.22.  pantu [Tiesību uz pabalstiem natūrā 
neesīb a saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību aktiem] un SSC.24.  pantu [Ģimenes locekļu dzīvesvieta 
valstī, kurā nedzīvo pensionārs]  piemēro tās normas, kas attiecas uz algoto darbinieku vispārējo 
sistēmu  
SSCI.21.  pants.  Dzīvesvieta valstī, kura nav kompetent ā valsts  
Procedūra un tiesību tvērums  
1. Lai piemērotu protokola SSC.15.  pantu [Dzīvesvieta valstī, kura nav kompetentā valsts] , 
apdrošinātajai personai vai minētās personas ģimenes locekļiem ir jāreģistrējas dzīvesvietas iestādē.  
Tiesības uz pabalstiem natūrā dzīvesvietas valstī apstiprina ar dokumentu, ko pēc apdrošinātās 
personas vai pēc dzīvesvietas iestādes pieprasījuma izdod kompetentā iestāde.  
2. Dokuments, kas minēts 1. punktā, ir derīgs, kamēr kompetentā iestāde paziņo dzīves vietas 
iestādei par tā anulēšanu.  
Dzīvesvietas iestāde informē kompetento iestādi par katru ierakstu saskaņā ar 1.  punktu un par katra 
ieraksta izmaiņām vai atcelšanu.  
 
3. Šo pantu pēc analoģijas piemēro personām, kas minētas protokola SSC.20.  pantā [Pensiju 
prasītāji], SSC.22.  pantā [Tiesību uz pabalstiem natūrā neesība saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību 
aktiem] un SSC.23.  pantā [ Pensijas saskaņā ar vienas vai vairāku tādu valstu tiesību aktiem, kuras 
nav dzīvesvietas valstis, ja ir tiesības uz pabalstie m natūrā dzīvesvietas valstī], SSC.24.  pantā 
[Ģimenes locekļu dzīvesvieta valstī, kurā nedzīvo pensionārs]  
Atmaksāšana  
 
1207  4. Ja personai vai minētās personas ģimenes locekļiem:  
(a) ir izsniegts 1.  punktā minētais dokuments,   
(b) viņi ir reģistrējuši šo dokumentu dzīves vietas iestādē saskaņā ar 1.  punktu, un  
(c) persona vai tās ģimenes locekļi dzīvesvietas valstij ir samaksājuši veselības aprūpes maksu vai 
tā ir samaksāta viņu vārdā kā daļa no pieteikuma atļaujai ieceļot, uzturēties, strādāt vai dzīvot 
šajā valstī,  
šī persona vai tās ģimenes locekļi var vērsties dzīvesvietas valsts iestādē, lai saņemtu samaksātās 
veselības aprūpes maksas atmaksu (atkarībā no situācijas – pilnībā vai daļēji).  
4. Ja pieprasījums ir iesniegts saskaņā ar 1.  punktu, dzīvesvietas valsts i estāde izskata šo 
pieprasījumu trīs kalendāro mēnešu laikā, sākot no pieprasījuma saņemšanas dienas, un veic 
atmaksāšanu saskaņā ar šo pantu.   
5. Ja 1.  punktā minētā dokumenta derīguma termiņš ir īsāks par laikposmu, par kuru ir samaksāta 
veselības aprūpes  maksa, atmaksātā summa nepārsniedz to veselības aprūpes maksas daļu, kas 
atbilst laikposmam, par kuru dokuments ir izsniegts.  
6. Ja veselības aprūpes maksu tādas personas vārdā, uz kuru attiecas šis pants, ir samaksājusi cita 
persona, atmaksāt var šai cit ai personai.  
SSCI.22.  pants. Uzturēšanās valstī, kura nav kompetentā valsts  
Procedūra un tiesību tvērums  
1. Piemērojot protokola SSC.17.  pantu [Uzturēšanās ārpus kompetentās valsts], apdrošinātā 
persona iesniedz veselības aprūpes sniedzējam uzturēšanās valst ī tiesības apliecinošu dokumentu, ko 
izdevusi kompetentā iestāde un kurā ir norādītas personas tiesības uz pabalstu natūrā.  Ja 
apdrošinātajai personai šāda dokumenta nav, uzturēšanās vietas iestāde pēc lūguma vai citā 
vajadzības gadījumā vēršas pie kompete ntās iestādes, lai to iegūtu.  
2. Dokumentā norāda, ka apdrošinātajai personai saskaņā ar protokola SSC.17.  pantā 
[Uzturēšanās ārpus kompetentās valsts] izklāstītajiem nosacījumiem ir tiesības uz pabalstu natūrā ar 
tādiem pašiem noteikumiem, ko piemēro personā m, kuras apdrošinātas saskaņā ar uzturēšanās 
valsts tiesību aktiem, un tas atbilst SSCI.2.  papildinājuma  prasībām.  
3. Protokola SSC.17.  panta [Uzturēšanās ārpus kompetentās valsts] 1.  punktā  minētie pabalsti 
natūrā attiecas uz pabalstiem natūrā, kas ir piešķi rti uzturēšanās valstī saskaņā ar tās tiesību aktiem 
un kas kļūst vajadzīgi medicīnisku iemeslu dēļ, lai apdrošinātā persona nebūtu spiesta pirms tā 
termiņa beigām, ko tā paredzējusi pavadīt attiecīgajā valstī, atgriezties kompetentajā dalībvalstī, lai 
tur saņemtu vajadzīgo veselības aprūpi.  
Izdevumu segšanas un pabalstu natūrā atmaksājumu procedūra un pasākumi  
4. Ja apdrošinātā persona ir faktiski pilnīgi vai daļēji segusi izdevumus par sniegtajiem 
pabalstiem natūrā saskaņā ar protokola SSC.17.  pantu [Uzturē šanās ārpus kompetentās valsts]  un ja 
tiesību akti, ko piemēro uzturēšanās iestāde, ļauj šos izdevumus apdrošinātajai personai atmaksāt, tā 
var nosūtīt pieprasījumu par izdevumu segšanu uzturēšanās vietas iestādei.  Šajā gadījumā minētā 
iestāde tieši minēta jai personai atmaksā izmaksas, kas atbilst šiem pabalstiem, ievērojot attiecīgās 
dalībvalsts tiesību aktos paredzētos ierobežojumus un saskaņā ar atmaksājumu likmju nosacījumiem.  
 
1208  5. Ja šādu izmaksu atmaksāšana nav prasīta tieši uzturēšanās vietas iestādē, aprēķinātās 
izmaksas attiecīgajai personai atmaksā kompetentā iestāde saskaņā ar atmaksājuma tarifiem, ko 
izmanto uzturēšanās vietas iestāde, vai summas, ko uzturēšanās vietas iestād ei būtu bijis jāatmaksā, 
ja attiecīgā gadījumā būtu piemērots šā pielikuma SSCI.47.  pants [Principi] . 
Uzturēšanās vietas iestāde sniedz kompetentajai iestādei pēc tās lūguma vajadzīgo informāciju par 
šiem tarifiem vai summām.  
6. Atkāpjoties no 5.  punkta, kom petentā iestāde var atmaksāt aprēķinātās izmaksas atbilstīgi 
ierobežojumiem un saskaņā ar atmaksāšanas tarifu nosacījumiem, kas noteikti attiecīgās valsts 
tiesību aktos, ar noteikumu, ka apdrošinātā persona ir devusi savu piekrišanu šā noteikuma 
piemērošan ai. 
7. Ja attiecīgajā gadījumā uzturēšanās valsts tiesību aktos nav paredzēta atmaksāšana saskaņā 
ar 4.  un 5.  punktu, kompetentā iestāde var atmaksāt izmaksas atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktos 
paredzētajiem ierobežojumiem un saskaņā ar atmaksāšanas t arifu nosacījumiem, un bez 
apdrošinātās personas piekrišanas.  
8. Apdrošinātajai personai atmaksātā summa nekādā gadījumā nepārsniedz faktiskās izmaksas.  
9. Būtisku izdevumu gadījumā kompetentā iestāde var izmaksāt apdrošinātajai personai 
attiecīgu avansu, tiklīdz šī persona iesniegusi iestādei pieteikumu par izdevumu segšanu.  
Ģimenes locekļi  
10. Panta 1. līdz 9.  punktu pēc analoģijas piemēro apdrošinātās person as ģimenes locekļiem.  
Atlīdzināšana studentiem  
11. Ja personai:  
(a) ir derīgs tiesības apliecinošs dokuments, kas minēts SSCI -2. papildinājumā un ko izdevusi 
kompetentā iestāde;  
(b) to ir uzņēmusi kāda augstākās izglītības iestāde valstī, kas nav kompetentā valsts 
(“studiju valsts”), ar mērķi apmeklēt pilna laika studijas, lai iegūtu minētās valsts atzītu 
augstākās izglītības kvalifikāciju, tostarp diplomu, sertifikātu vai doktora grādu 
augstākās izglītības iestādē, kas var aptvert arī sagatavošanas kursu pirms šādas 
izglītības sākšanas vai obligātu stažēšanos saskaņā ar valsts tiesību aktiem;  
(c) persona neveic vai nav veikusi darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas 
statusā studiju valstī laikposmā, uz kuru attiecas veselības aprūpes maksa; un  
(d) šī persona studij u valstij ir samaksājusi veselības aprūpes maksu vai šāda maksa ir 
samaksāta tās vārdā, iesniedzot pieteikumu atļaujai ieceļot, uzturēties vai dzīvot šajā 
valstī ar mērķi apmeklēt pilna laika studijas;  
šī persona var vērsties studiju valsts iestādē, lai saņemtu samaksātās veselības aprūpes maksas 
atmaksu (atkarībā no situācijas – pilnībā vai daļēji).  
12. Ja pieprasījums ir iesniegts saskaņā ar 11.  punktu, studiju valsts iestāde apstrādā un izskata 
šo pieprasījumu saprātīgā termiņā, bet ne vēlāk kā sešos kalen dārajos mēnešos no pieprasījuma 
saņemšanas dienas, un veic atmaksāšanu saskaņā ar šo pantu.  
 
1209  13. Ja 11.  punkta a)  apakšpunktā minētā tiesības apliecinošā dokumenta derīguma termiņš ir 
īsāks par laikposmu, par kuru ir samaksāta veselības aprūpes maksa, atmaksā s amaksāto veselības 
aprūpes maksas daļu, kas atbilst laikposmam, par kuru dokuments ir izsniegts.  
14. Ja veselības aprūpes maksu tādas personas vārdā, uz kuru attiecas šis pants, ir samaksājusi 
cita persona, atmaksāt var šai citai personai.  
15. Šā panta 11. līdz 14 . punktu pēc analoģijas piemēro minētās personas ģimenes locekļiem.  
16. Šo pantu beidz piemērot divpadsmit mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.  
17. Persona, kas atbilst 11.  punkta nosacījumiem laikposmā no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz 
16. punktā norādītajai dienai, pēc šā panta stāšanās spēkā var iesniegt atmaksāšanas pieprasījumu 
saskaņā ar 11.  punktu attiecībā uz šo laikposmu.  
18. Atkāpjoties no SSC.5.  panta [Vienlīdzīga attieksme] 1.  punkta, studiju valsts saskaņā ar savas 
valsts tiesību aktiem var noteikt maksājumus par pabalstiem natūrā, kas neatbilst SSC.17.  panta 
[Uzturēšanās ārpus kompetentās valsts] 1.  punkta a)  apakšpunktā n oteiktajiem kritērijiem un kas 
tiek sniegti personai, attiecībā uz kuru šīs personas uzturēšanās laikā ir veikta atmaksa par 
laikposmu, uz kuru attiecas šī atmaksa.  
SSCI.23.  pants.  Plānota aprūpe  
Atļauju piešķiršanas procedūra  
1. Piemērojot protokola SSC.18.  panta [Ceļojums ar nolūku saņemt pabalstus natūrā — atļauja 
saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus dzīvesvietas valsts]  1. punktu, apdrošinātā persona iesniedz 
uzturēšanās vietas iestādei dokumentu, ko izdevusi kompetentā iestāde.  Piemērojot šo pantu, 
kompetentā iestāde ir iestāde, kas sedz plānotās aprūpes izmaksas; protokola SSC.18. panta 
[Ceļojums ar nolūku saņemt pabalstus natūrā – atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus 
dzīvesvietas valsts] 4.  punktā un SSC.25.  panta [Pensionāra vai viņa ģimenes loc ekļu uzturēšanās 
valstī, kurā viņi nedzīvo – Uzturēšanās kompetentajā valstī – Atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu 
ārpus dzīvesvietas valsts] 5.  punktā minētajos gadījumos, kad dzīvesvietas valstī izmaksātos 
pabalstus natūrā atmaksā, pamatojoties uz fiksētā m summām, dzīvesvietas iestādi uzskata par 
kompetento iestādi.   
2. Ja apdrošinātā persona nedzīvo kompetentās valsts teritorijā, tā lūdz dzīvesvietas iestādei 
izsniegt atļauju, kura to nekavējoties nosūta kompetentajai iestādei.  
Šajā gadījumā dzīvesvietas ies tāde apliecina, vai protokola SSC.18.  panta [Ceļojums ar nolūku saņemt 
pabalstus natūrā – atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus dzīvesvietas valsts]  2. punkta otrajā 
teikumā paredzētie nosacījumi dzīvesvietas dalībvalstī ir izpildīti.  
Kompetentā iestāde  drīkst atteikties piešķirt prasīto atļauju tikai tad, ja saskaņā ar dzīvesvietas 
iestādes atzinumu nav izpildīti protokola SSC.18.  panta [Ceļojums ar nolūku saņemt pabalstus natūrā 
— atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus dzīvesvietas valsts]  2. punkta otrajā teikumā paredzētie 
nosacījumi apdrošinātās personas dzīvesvietas valstī, vai tad, ja to pašu aprūpi var sniegt 
kompetentajā valstī medicīniski pamatotā termiņā, ņemot vērā attiecīgās personas pašreizējo 
veselības stāvokli un iespējamo slimības gaitu . 
Kompetentā iestāde informē dzīvesvietas iestādi par savu lēmumu.  
 
1210 Ja atbilde netiek saņemta valsts tiesību aktos paredzētajos termiņos, uzskatāms, ka kompetentā 
iestāde atļauju ir piešķīrusi.  
3. Ja apdrošinātajai personai, kas nedzīvo kompetentajā valstī, vajadzīga steidzama un vitāli 
svarīga aprūpe un atļauju nevar atteikt saskaņā ar protokola SSC.18.  panta [Ceļojums ar nolūku 
saņemt pabalstus natūrā — atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus dzī vesvietas valsts]  2. punkta 
otro teikumu, atļauju piešķir dzīvesvietas iestāde kompetentās iestādes vārdā, un dzīvesvietas 
iestāde uzreiz informē kompetento iestādi.  
Kompetentā iestāde pieņem izmeklēšanas secinājumus, ko snieguši ārsti, kurus atzinusi dzīv esvietas 
iestāde, kas izdod atļauju par vajadzību steidzami sniegt vitāli svarīgus veselības aprūpes 
pakalpojumus.  
4. Kompetentā iestāde patur tiesības jebkurā atļaujas piešķiršanas procedūras brīdī pārbaudīt 
apdrošināto personu, pieaicinot ārstu, kuru izvēl as pati kompetentā iestāde uzturēšanās vai 
dzīvesvietas valstī.  
5. Uzturēšanās vietas iestāde, neskarot jebkādu lēmumu par atļauju, informē kompetento 
iestādi, vai ir medicīniski pamatoti papildināt veselības aprūpi, uz ko attiecas spēkā esošā atļauja.  
Izdevumu segšana par pabalstiem natūrā, kas radušies apdrošinātajai personai  
6. Neskarot 7.  punktu, pēc analoģijas piemēro šā pielikuma SSCI.22.  panta [Uzturēšanās valstī, 
kura nav kompetentā valsts] 4.  un 5.  punktu.  
7. Ja apdrošinātā persona pati faktiski segusi visas izmaksas par atļautu veselības aprūpi vai 
daļu no tām un ja summa, kas kompetentajai iestādei ir jāatmaksā dzīvesvietas iestādei vai 
apdrošinātajai personai saskaņā ar 6.  punktu (faktiskās izmaksas), ir mazāka par summu, kas tai 
jāmaksā par tādu pašu  aprūpi kompetentajā dalībvalstī (pieņēmuma izmaksas), kompetentā iestāde 
atmaksā izmaksas apdrošinātajai personai pēc tās pieprasījuma tādā apmērā, kas atbilst pieņēmuma 
un faktisko izmaksu starpībai. Tomēr atmaksātā summa nedrīkst pārsniegt apdrošinātās personas 
faktiskos izdevumus, un var ņemt vērā summu, kas apdrošinātajai personai būtu bijusi jāmaksā, ja 
veselības aprūpe būtu nodrošināta kompetentajā valstī.  
Tādu ceļojuma un uzturēšanās izdevumu segšana, kas radušies saistībā ar plānotu aprūpi  
8. Ja kom petentās iestādes valsts tiesību aktos ir paredzēts atmaksāt tādus transporta un 
uzturēšanās izdevumus, kas ir neatņemama apdrošinātās personas veselības aprūpes sastāvdaļa, 
šādas izmaksas attiecīgajai personai un vajadzības gadījumā personai, kam tā ir jā pavada, sedz šī 
iestāde, ja ir piešķirta atļauja saņemt veselības aprūpi citā valstī.  
Ģimenes locekļi   
9. Panta 1. līdz 8.  punktu pēc analoģijas piemēro apdrošinātās personas ģimenes locekļiem.  
SSCI.24.  pants. Pabalsti naudā darba nespējas gadījumos, uzturoties vai dzīvojot valstī, kas nav 
kompetentā valsts  
Procedūra, kas jāievēro apdrošinātajai personai  
1. Ja saskaņā ar kompetentās valsts tiesību aktiem apdrošinātajai personai ir jāiesniedz 
apliecinājums, lai darba nespējas gadījumā saņemtu naudas pabal stus saskaņā ar protokola 
SSC.19.  panta [Naudas pabalsti] 1.  punktu, apdrošinātajai personai ir jālūdz dzīvesvietas valsts 
 
1211  ārstam, kas ir novērtējis attiecīgās personas veselības stāvokli, apliecināt personas darba nespēju un 
tās iespējamo ilgumu.   
2. Apdroši nātā persona kompetentās valsts tiesību aktos paredzētajā termiņā nosūta 
apliecinājumu kompetentajai iestādei.  
3. Ja attiecīgās personas ārstējošie ārsti dzīvesvietas valstī neizsniedz darba nespējas 
apliecinājumus un ja šādi apliecinājumi ir nepieciešami sas kaņā ar kompetentās valsts tiesību aktiem, 
attiecīgā persona vēršas tieši dzīvesvietas iestādē.  Šī iestāde tūlīt nodrošina darba nespējas 
medicīnisku novērtēšanu, kā arī 1.  punktā minētā apliecinājuma izrakstīšanu. Apliecinājumu tūlīt 
nosūta kompetentajai iestādei.  
4. Panta 1., 2.  un 3.  punktā minētā dokumenta iesniegšana neatbrīvo apdrošināto personu no 
to saistību pildīšanas, kas ir paredzētas piemērojamajos tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz personas 
darba devēju. Vajadzības gadījumā darba devējs vai kompetentā ies tāde var aicināt darbinieku 
piedalīties darbībās, kuru mērķis ir veicināt viņa atgriešanos darbā, un šajā nolūkā sniegt atbalstu šai 
personai.  
Procedūra, kas jāievēro dzīvesvietas iestādei  
5. Pēc kompetentās iestādes pieprasījuma dzīvesvietas iestāde veic j ebkādas vajadzīgās 
administratīvās pārbaudes vai attiecīgās personas veselības pārbaudi saskaņā ar tiesību aktiem, ko 
piemēro pēdējā minētā iestāde.  Kontrolējošā ārsta atskaiti, kur jo īpaši minēts iespējamais darba 
nespējas ilgums, dzīvesvietas iestāde tū līt nosūta kompetentajai iestādei.  
Procedūra, kas jāievēro kompetentajai iestādei   
6. Visos gadījumos kompetentā iestāde patur tiesības pieprasīt, lai apdrošināto personu 
izmeklē šīs iestādes izvēlēts ārsts.  
7. Neskarot protokola SSC.19.  panta [Naudas pabalsti]  1. punkta otro teikumu, kompetentā 
iestāde izmaksā naudas pabalstus tieši attiecīgajai personai un vajadzības gadījumā informē 
dzīvesvietas iestādi.  
8. Lai piemērotu protokola SSC.19.  panta [Naudas pabalsti] 1.  punktu, apdrošinātās personas 
darba nespējas la pai, kas ir izrakstīta citā valstī saskaņā ar kontrolējošā ārsta vai iestādes 
konstatētajiem medicīniskās izmeklēšanas rezultātiem, ir tāds pats juridiskais spēks kā darba 
nespējas lapai, ko izrakstījusi kompetentā valsts.  
9. Ja kompetentā iestāde nolemj atte ikt izmaksāt naudas pabalstus, tā informē apdrošināto 
personu par savu lēmumu un vienlaikus par to informē dzīvesvietas iestādi.  
Procedūra saistībā ar uzturēšanos valstī, kura nav kompetentā valsts  
10. Šā panta 1. līdz 9.  punktu piemēro pēc analoģijas, ja ap drošinātā persona uzturas valstī, kas 
nav kompetentā dalībvalsts.  
SSCI.25.  pants.  Pensionāru iemaksas  
Ja persona saņem pensiju no vairāk nekā vienas valsts, nekādā gadījumā tā iemaksu summa, ko 
atskaita no visām izmaksātajām pensijām, nepārsniedz summu, k o attiecīgi atskaitītu personai, kura 
kompetentajā valstī saņem pensiju tādā pašā apmērā.  
 
1212  SSCI.26.  pants.  Īpaši īstenošanas pasākumi  
1. Ja persona vai personu grupa pēc lūguma ir atbrīvota no obligātās apdrošināšanas slimības 
gadījumiem un tādējādi uz šādām personām neattiecas apdrošināšanas slimības gadījumiem sistēma, 
kam piemērojams protokols, citas valsts iestādei tikai šā atbrīvojuma dēļ nav saistību segt izmaksas 
par pabalstiem natūrā vai naudas pabalstiem, kas sniegti šādām personām vai viņu ģimenes 
locekļiem saskaņā ar protokola III  sadaļas I  nodaļu [Slimības, maternitātes vai līdzvērtīgi paternitātes 
pabalsti].   
2. Ja personas, kas minētas 1.  punktā, un viņu ģimenes locekļi dzīvo valstī, kur tiesības saņemt 
pabalstus natūrā nav pakļautas apdrošināšanas n osacījumiem vai darbībai nodarbinātas vai 
pašnodarbinātas personas statusā, tās pilnībā sedz izmaksas par pabalstiem natūrā, kas piešķirti viņu 
dzīvesvietas valstī.  
2. NODAĻA.  PABALSTI ATTIECĪBĀ UZ NELAIMES GADĪJUMIEM DARBĀ UN ARODSLIMĪBĀM  
SSCI.27.  pants.  Tiesības uz pabalstiem natūrā un naudas pabalstiem, dzīvojot vai uzturoties valstī, kas 
nav kompetentā valsts  
1. Piemērojot protokola SSC.31. pantu [Tiesības uz pabalstiem natūrā un naudas pabalstiem ], 
procedūras, kas izklāstītas šā pielikuma noteikumos no SSCI.21.  panta [Dzīvesvieta valstī, kura nav 
kompetentā valsts] līdz SSCI.24.  pantam [Pabalsti naudā darba nespējas gadījumos, uzturoties vai 
dzīvojot valstī, kas nav kompetentā valsts] piemēro pēc analoģijas.   
2. Ja dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas valsts  tiesību aktos ir paredzēti īpaši pabalsti natūrā 
saistībā ar nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību, tad šīs valsts iestāde par to nekavējoties 
informē kompetento iestādi.  
SSCI.28.  pants. Procedūra saistībā ar nelaimes gadījumiem darbā vai arodslimību ga dījumiem, kas 
notikuši valstī, kas nav kompetentā valsts  
1. Ja noticis nelaimes gadījums darbā vai arodslimības diagnozi pirmo reizi nosaka valstī, kas 
nav kompetentā valsts, tad nelaimes gadījuma darbā vai arodslimības deklarāciju, ja deklarācija 
pastāv vai paziņojums pastāv saskaņā ar valsts tiesību aktiem, izpilda saskaņā ar kompetentās valsts 
tiesību aktiem, vajadzības gadījumā neskarot citas piemērojamās tiesību normas, kas ir spēkā tās 
valsts teritorijā, kur ir noticis nelaimes gadījums darbā vai pirmā a rodslimības konstatācija, un ko 
šādā gadījumā turpina piemērot.  Deklarāciju vai paziņojumu adresē kompetentajai iestādei.  
2. Tās valsts iestāde, kurā noticis nelaimes gadījums darbā vai kurā pirmo reizi noteikta 
arodslimības diagnoze, paziņo kompetentajai ie stādei par medicīniskajiem slēdzieniem, kas izrakstīti 
minētās valsts teritorijā.   
3. Ja nelaimes gadījums, braucot uz darbu vai no tā, ir noticis tās valsts teritorijā, kas nav 
kompetentā valsts, tad pirmās dalībvalsts teritorijā jāveic izmeklēšana, lai kons tatētu, vai pastāv 
tiesības uz attiecīgajiem pabalstiem, šim mērķim izmeklētāju var norīkot kompetentā iestāde, kas 
informē šīs valsts iestādes.  Iestādes savstarpēji sadarbojas, lai novērtētu visu attiecīgo informāciju un 
lai gūtu ziņas no ziņojumiem un vi siem citiem dokumentiem, kas saistīti ar nelaimes gadījumu.  
4. Beidzoties aprūpei, pēc pieprasījuma kompetentajai iestādei iesniedz sīki izstrādātu 
ziņojumu ar pievienotajiem medicīniskajiem slēdzieniem attiecībā uz nelaimes gadījuma vai slimības 
paliekošām sekām, īpaši par cietušās personas tā brīža veselības stāvokli, kā arī par atveseļošanos vai 
stāvokļa stabilizēšanos pēc gūtajām traumām.  Attiecīgās izmaksas uz kompetentās iestādes rēķina 
 
1213  sedz dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestāde, vajadzības gadīju mā saskaņā ar tarifu, ko šī iestāde 
piemēro.  
5. Pēc dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestādes pieprasījuma vajadzības gadījumā 
kompetentā iestāde paziņo tai lēmumu, kas nosaka datumu, kad paredzama izveseļošanās vai 
stāvokļa stabilizēšanās pēc gūtajām traumām, kā arī attiecīgā gadījumā lēmumu par pensijas 
piešķiršanu.  
SSCI.29.  pants. Strīds par negadījuma vai slimības saistību ar profesionālo darbību  
1. Ja kompetentā iestāde apstrīd, ka saskaņā ar protokola SSC.31.  panta [Tiesības uz pabalstiem 
natūrā un n audas pabalstiem] 2.  punktu piemērojami tiesību akti par nelaimes gadījumiem darbā vai 
arodslimībām, tā par to nekavējoties informē dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestādi, kas 
piešķīrusi pabalstus natūrā, kurus uzskatīs par apdrošināšanas slimības gad ījumiem pabalstiem.  
2. Ja šajā jautājumā ir pieņemts galīgais lēmums, kompetentā iestāde par to nekavējoties 
informē dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestādi, kas piešķīrusi pabalstus natūrā.  
Ja nav konstatēts nelaimes gadījums darbā vai arodslimība, paba lstus natūrā turpina sniegt kā 
slimības gadījuma pabalstus, ja attiecīgā persona ir tiesīga tos saņemt.  
Ja ir konstatēts nelaimes gadījums darbā vai arodslimība, tad slimības pabalsti natūrā, kas piešķirti 
attiecīgai personai, ir uzskatāmi par pabalstiem attiecībā uz nelaimes gadījumu darbā vai 
arodslimības pabalstiem no tās dienas, kad noticis nelaimes gadījums darbā vai pirmo reizi noteikta 
arodslimības diagnoze.  
3. Šā pielikuma SSCI.6.  panta [Tiesību aktu provizoriska piemērošana un pabalstu provizoriska 
piešķiršana] 5.  punkta otro daļu piemēro pēc analoģijas.  
SSCI.30.  pants. Procedūra gadījumos, kad darbinieks pakļauts arodslimību riskam divās vai vairāk 
valstīs  
1. Protokola SSC.33.  pantā [Pabalsti par arodslimību, ja attiecīgā slimā persona bijusi pakļauta 
tādam pašam riskam vairākās valstīs] minētajā gadījumā arodslimības deklarāciju vai paziņojumu 
nosūta kompetentajai iestādei arodslimību jautājumos pēdējā dalībvalstī, kuras tiesību akti attiecās 
uz attiecīgās personas darbību, kas, iespējams, izraisīja mi nēto slimību.  
Ja šī iestāde, kurai nosūtīja deklarāciju vai paziņojumu, konstatē, ka darbība, kas, iespējams, izraisīja 
attiecīgo arodslimību, pēdējo reizi ir veikta saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem, tā pārsūta 
deklarāciju vai paziņojumu un visus pav addokumentus līdzvērtīgai šīs valsts iestādei.  
2. Ja iestāde pēdējā valstī, kuras tiesību akti attiecās uz attiecīgās personas darbību, kas, 
iespējams, izraisīja attiecīgo arodslimību, konstatē, ka attiecīgā persona vai tās apgādājamie neatbilst 
šo tiesības aktu prasībām, inter alia tādēļ, ka atbilstīgā persona šajā dalībvalstī nekad nav veikusi 
darbību, kas izraisījusi arodslimību, vai tādēļ, ka šī valsts neatzīst šo slimību par arodslimību, tad 
minētā iestāde nekavējoties nosūta deklarāciju vai paziņojumu u n visus pavaddokumentus, tostarp 
pirmās iestādes veikto medicīnisko pārbaužu rezultātus un ziņojumus, iestādei iepriekšējā valstī, 
kuras tiesību akti attiecās uz attiecīgās personas veikto darbību, kas, iespējams, izraisīja attiecīgo 
arodslimību.  
3. Vajadzība s gadījumā iestādes turpina rīkoties saskaņā ar 2.  punktā noteikto procedūru, līdz 
tās nonāk līdz līdzīgai iestādei tajā valstī, kuras tiesību akti attiecās uz attiecīgās personas iepriekš 
veikto darbību, kas, iespējams, izraisīja attiecīgo arodslimību.  
 
1214  SSCI.31.  pants. Informācijas apmaiņa starp iestādēm un avansu izmaksāšana gadījumos, kad tiek 
pārsūdzēts lēmums par pabalsta atteikšanu  
1. Ja pārsūdz lēmumu par pabalsta atteikšanu, ko pieņēmusi vienas valsts iestāde, saskaņā ar 
kuras tiesību aktiem attiecīgā p ersona ir veikusi darbību, kas, iespējams, izraisīja attiecīgo 
arodslimību, šī iestāde par to informē iestādi, kurai tika nosūtīta deklarācija vai paziņojums atbilstīgi 
procedūrai, kas noteikta šā pielikuma SSCI -30. panta [Procedūra gadījumos, kad darbinie ks pakļauts 
arodslimību riskam divās vai vairāk valstīs] 2.  punktā , un vēlāk to informē, kad ir pieņemts galīgais 
lēmums.  
2. Ja persona ir tiesīga saņemt pabalstu saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro iestāde, kurai 
tika nosūtīta deklarācija vai paziņojums, š ī iestāde izmaksā avansu, kura summu nosaka, vajadzības 
gadījumā konsultējoties ar iestādi, kuras lēmumu pārsūdzēja, un tādējādi izvairās no pārmaksāšanas.  
Ja pēc pārsūdzības ir noteikts, ka šai pēdējai iestādei ir jāpiešķir pabalsti, tā atlīdzina izmaksāt o 
avansu summu. Šo summu atvelk no pabalsta summas, kas jāizmaksā attiecīgajai personai saskaņā ar 
šā pielikuma SSCI.56.  pantā [Nelikumīgi saņemti pabalsti] un SSCI.57.  pantā [Provizoriski sniegti 
naudas pabalsti vai iemaksas] paredzēto procedūru.  
3. Šā pieli kuma SSCI.6.  panta [Tiesību aktu provizoriska piemērošana un pabalstu provizoriska 
piešķiršana] 5.  punkta otro daļu piemēro pēc analoģijas.  
SSCI.32.  pants.  Arodslimības saasināšanās  
Protokola SSC.34.  pantā [Arodslimības saasināšanās] minētajos gadījumos p rasītājam ir jāiesniedz tās 
valsts iestādei, saskaņā ar kuras tiesību aktiem viņam ir tiesības uz pabalstiem, visa informācija 
attiecībā uz pabalstiem, kas saistībā ar attiecīgo arodslimību piešķirti iepriekš. Šī iestāde var vērsties 
visās citās iestādēs, kas bija kompetentas iepriekš, lai iegūtu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu.  
SSCI.33.  pants. Darba nespējas pakāpes noteikšana gadījumos, ja noticis nelaimes gadījums darbā, 
vai arodslimības gadījumos, kas konstatēti agrāk vai vēlāk  
Ja agrāk vai vēlāk konstatētu darba nespēju ir izraisījis nelaimes gadījums, kas notika, kad uz attiecīgo 
personu attiecās valsts tiesību akti, kas neparedz atšķirības attiecībā uz darba nespējas cēloņiem, tad 
attiecīgās valsts kompetentās institūcijas nor ādīta kompetentā iestāde vai struktūra:  
(a) pēc citas valsts kompetentas iestādes pieprasījuma sniedz informāciju par agrāk vai vēlāk 
konstatētas darba nespējas pakāpi un, ja iespējams, informāciju, kas ļautu noteikt, vai 
nespējas cēlonis ir nelaimes gadījums  darbā to tiesību aktu nozīmē, kurus piemēro šīs citas 
valsts iestāde;  
(b) ņem vērā darba nespējas pakāpi, ko izraisījuši nelaimes gadījumi, kas notikuši agrāk vai vēlāk, 
atbilstīgi to tiesību aktu noteikumiem, ko tā piemēro, lai piešķirtu tiesības uz pabalsti em un lai 
noteiktu pabalstu apmēru.  
SSCI.34.  pants. Pabalstu vai papildu pabalstu pieprasījumu iesniegšana un izskatīšana  
Lai saņemtu pabalstu vai papildu pabalstu atbilstīgi kādas valsts tiesību aktiem, attiecīgā persona vai 
tās apgādājamie, kas dzīvo cit as valsts teritorijā, vajadzības gadījumā nosūta pieprasījumu 
kompetentajai iestādei vai dzīvesvietas iestādei, kas to nosūta kompetentajai iestādei.  
Pieprasījumā ir informācija, kas nepieciešama saskaņā ar tiesību aktiem, kurus piemēro kompetentā 
iestāde . 
 
1215  3. NODAĻA. APBEDĪŠANAS PABALSTI  
SSCI.35.  pants.  Apbedīšanas pabalstu pieprasījums  
Lai piemērotu protokola SSC.37.  pantu [Tiesības uz pabalstiem gadījumā, kad nāve iestājas vai tā 
persona, kam ir tiesības uz pabalstiem, dzīvo valstī, kura nav kompetentā valsts] un SSC.38.  pantu 
[Pabalstu nodrošināšana pensionāra nāves gadījumā], apbedīšanas pabalstu pieprasījumu nosūta vai 
nu kompetentajai iestādei, vai pieprasītāja dzīvesvietas iestādei, kas to nosūta kompetentajai 
iestādei.   
Pieprasījumā ir informācija,  kas nepieciešama saskaņā ar tiesību aktiem, kurus piemēro kompetentā 
iestāde.  
 
1216  4. NODAĻA.  INVALIDITĀTES PABALSTI, VECUMA PENSIJAS UN APGĀDNIEKA ZAUDĒJUMA PABALSTI  
SSCI.36.  pants. Papildu noteikumi pabalsta aprēķināšanai  
1. Lai aprēķinātu teorētisko un fakti sko pabalsta summu saskaņā ar protokola SSC.47.  panta 
[Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta b)  apakšpunktu, piemēro pielikuma SSCI.11.  panta [Periodu 
summēšana] 3., 4., 5.  un 6.  punktā paredzētos noteikumus.  
2. Gadījumos, kad brīvprātīgās vai neobligātās apdrošināšanas periodi nav ņemti vērā saskaņā 
ar šā pielikuma SSC.11.  panta [Periodu summēšana] 3.  punktu, tās valsts iestāde, saskaņā ar kuras 
tiesību aktiem šie periodi ir izpildīti, aprēķina summu, kas atbilst  šiem periodiem atbilstīgi tiem 
tiesību aktu noteikumiem, kurus tā piemēro. Faktiskajai pabalsta summai, ko aprēķina saskaņā ar 
protokola SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta b)  apakšpunktu, pieskaita summu, kas 
atbilst brīvprātīgās vai neobligāt ās apdrošināšanas periodiem.  
3. Katras valsts iestāde atbilstīgi tiesību aktiem, ko tā piemēro, aprēķina maksājamo summu, 
kas atbilst brīvprātīgās vai neobligātās apdrošināšanas periodiem, kas saskaņā ar protokola 
SSC.48.  panta [Noteikumi par pārklāšanās nov ēršanu] 3. punkta c) apakšpunktu nav pakļauta citas 
valsts noteikumiem par atcelšanu, samazināšanu vai apturēšanu.  
Ja kompetentajai iestādei saskaņā ar tiesību aktiem, ko tā piemēro, šo summu nav iespējams tieši 
noteikt sakarā ar to, ka minētajos tiesību aktos apdrošināšanas periodiem piešķirta dažāda vērtība, 
var aprēķināt nosacītu summu. Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja nosaka sīki 
izstrādātus noteikumus šādas nosacītās summas aprēķināšanai.  
SSCI.37.  pants.  Pabalstu pieprasījumi  
A. Vecuma pensiju un apgādnieka zaudējuma pabalstu pieprasījumu iesniegšana  
1. Prasītājs iesniedz pieprasījumu savas dzīvesvietas iestādei vai tās pēdējās valsts iestādei, 
kuras tiesību akti bija piemērojami.  Ja attiecīgā persona nekad nav bijusi pakļauta ties ību aktiem, ko 
dzīvesvietas iestāde piemēro, šī iestāde pārsūta pieprasījumu tās pēdējās valsts iestādei, kuras 
tiesību akti bija piemērojami.  
2. Pieprasījuma iesniegšanas datums ir spēkā visās attiecīgajās iestādēs.  
3. Atkāpjoties no 2.  punkta, ja prasītājs ne paziņo to, ka viņš ir bijis nodarbināts vai dzīvojis citās 
valstīs, kaut arī viņam bija lūgts to paziņot, datumu, kurā prasītājs aizpilda savu sākotnējo 
pieprasījumu vai iesniedz jaunu pieprasījumu par saviem iztrūkstošajiem nodarbinātības un/vai 
uzturēšan ās periodiem valstī, uzskata par datumu, kad pieprasījums iesniegts iestādei, kas piemēro 
attiecīgos tiesību aktus, ņemot vērā šajos tiesību aktos ietvertus labvēlīgākus nosacījumus.   
SSCI.38.  pants. Dokumenti un informācija, kas prasītājam jāpievieno piep rasījumam  
1. Prasītājs pieprasījumu iesniedz saskaņā ar noteikumiem tiesību aktos, ko piemēro šā 
pielikuma SSCI.37.  panta [Pabalstu pieprasījumi] 1.  punktā  minētā iestāde, un pieprasījumam 
pievieno šajos tiesību aktos noteiktos apliecinājuma dokumentus.  Konkr ēti, prasītājs sniedz visu 
pieejamo informāciju un apliecinājuma dokumentus, kas attiecas uz apdrošināšanas periodiem 
(iestādes, identifikācijas numuri), nodarbinātību (darba devēji) vai pašnodarbinātību (darbības veids 
un vieta) un dzīvesvietu (adreses), kuri var būt pabeigti saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem, kā arī 
šo periodu ilgumu.  
 
1217  2. Ja atbilstīgi protokola SSC.45.  panta [Vispārīgi noteikumi] 1.  punktam prasītājs pieprasa 
vecuma pabalstu piešķiršanas atlikšanu saskaņā ar vienas vai vairāku valstu ti esību aktiem, prasītājs 
norāda to savā pieprasījumā un precizē, saskaņā ar kuras valsts tiesību aktiem atlikšanu pieprasa.  Lai 
dotu iespēju prasītājam izmantot šīs tiesības, attiecīgās iestādes pēc prasītāja pieprasījuma paziņo 
viņam par visu tām pieejamo informāciju, lai viņš varētu novērtēt vienlaicīgas vai secīgas tādu 
pabalstu piešķiršanas sekas, kurus viņš varētu pieprasīt.  
3. Ja prasītājs atsauc pieprasījumu saņemt pabalstu, kas paredzēts kādas konkrētas valsts 
tiesību aktos, šo atsaukumu neuzskata par vienlaicīgu atsaukumu pieprasījumiem saņemt pabalstus, 
kas paredzēti citas valsts tiesību aktos.   
SSCI.39.  pants.  Pieprasījumu izskatīšana attiecīgajās iestādēs  
Kontaktiestāde  
1. Iestādi, kurai iesniedz vai pārsūta pabalstu pieprasījumu saskaņā ar šā pielik uma 
SSCI.37.  panta [Pabalstu pieprasījumi] 1.  punktu, turpmāk sauc par “kontaktiestādi”.  Dzīvesvietas 
iestādi nesauc par kontaktiestādi, ja attiecīgā persona nekad nav bijusi pakļauta tiesību aktiem, kurus 
šī iestāde piemēro.  
Šī iestāde papildus pabalstu p ieprasījuma izskatīšanai saskaņā ar tiesību aktiem, kurus tā piemēro, kā 
kontaktiestāde veicina datu apmaiņu, lēmumu paziņošanu un darbības, kas vajadzīgas, lai attiecīgās 
iestādes varētu izskatīt pieprasījumu, un sniedz prasītājam pēc pieprasījuma jebkādu  informāciju 
saistībā ar izpēti, kas izriet no protokola, kā arī informē prasītāju par lietas virzību.  
Vecuma un apgādnieka zaudējuma pensiju pieprasījumu izskatīšana  
2. Kontaktiestāde nekavējoties nosūta pabalstu pieprasījumus un visus tai pieejamos 
dokume ntus, un, vajadzības gadījumā, prasītāja iesniegtos attiecīgos dokumentus visām iesaistītajām 
iestādēm, lai tās visas vienlaicīgi varētu sākt izskatīt pieprasījumu. Kontaktiestāde informē pārējās 
iestādes par apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodiem, uz k uriem attiecas tās tiesību akti. Tā norāda 
arī, kurus dokumentus iesniegs vēlākā datumā, un papildina pieprasījumu, cik drīz vien iespējams.  
3. Katra attiecīgā iestāde, cik drīz vien iespējams, paziņo kontaktiestādei un pārējām 
iesaistītajām iestādēm par apdr ošināšanas vai dzīvesvietas periodiem, uz kuriem attiecas to tiesību 
akti.  
4. Katra attiecīgā iestāde aprēķina pabalstu summu saskaņā ar protokola SSC.47.  pantu 
[Pabalstu piešķiršana] un paziņo kontaktiestādei un pārējām iesaistītajām iestādēm savu lēmumu, 
izmaksājamo pabalstu summu un jebkuru citu informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu protokola 
SSC.48.  [Noteikumi par pārklāšanās novēršanu]  – SSC.50.  [Atšķirīgu pabalstu pārklāšanās]  pantu.  
5. Ja iestāde, pamatojoties uz šā panta 2.  un 3.  punktā minēto inform āciju, konstatē, ka ir 
piemērojams protokola SSC.52.  panta [Apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodi, kas ir mazāki par 
vienu gadu] 2.  punkts vai 3.  punkts, tā informē kontaktiestādi un pārējās attiecīgās iestādes.   
SSCI.40.  pants.  Lēmumu paziņošana prasīt ājam  
1. Katra iestāde prasītājam paziņo lēmumu, ko tā pieņēmusi saskaņā ar piemērojamajiem 
tiesību aktiem. Katrā lēmumā norāda pārsūdzības iespējas un pārsūdzībai piemērojamos termiņus. 
Kad kontaktiestāde ir saņēmusi paziņojumu par visiem lēmumiem, ko pieņēmu si katra iestāde, tā 
nosūta prasītājam un pārējām attiecīgajām iestādēm šo lēmumu kopsavilkumu. Kopsavilkuma 
paraugu izstrādā Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja.  Kopsavilkumu 
 
1218  prasītājam nosūta iestādes valodā vai  — pēc prasītāja lūguma  — viņam vēlamā valodā, arī angļu 
valodā, kas ir atzīta par vienu no Savienības oficiālajām valodām.  
2. Ja prasītājam pēc kopsavilkuma saņemšanas šķiet, ka divu vai vairāk iestāžu pieņemto 
lēmumu savstarpējā ietekme varētu būt negatīvi ietekmējusi viņa tiesības, viņam ir tiesības pieprasīt, 
lai attiecīgās iestādes šos lēmumus pārskata, darot to termiņos, kas noteikti attiecīgās valsts tiesību 
aktos.  Termiņi sākas no dienas, kad ir saņemts kopsavilkums. Prasītāju rakstiski informē par 
pārskatīšanas rezult ātiem.  
SSCI.41.  pants.  Invaliditātes pakāpes noteikšana  
Katrai iestādei saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem ir iespēja norīkot ārstu vai citu ekspertu pēc 
savas izvēles, lai noteiktu prasītāja invaliditātes pakāpi. Tomēr valsts iestāde ņem vērā dokumentus, 
medicīniskus atzinumus un administratīvu informāciju, ko ir ievākusi jebkuras citas valsts iestāde, tā, 
it kā šī informācija būtu iegūta šīs iestādes valstī.  
SSCI.42.  pants.  Pabalsta provizoriski maksājumi un avanss  
1. Neatkarīgi no īstenošanas šā pielikuma SSCI.7.  panta [Pabalstu un iemaksu provizorisks 
aprēķins]  katra iestāde, kas, izskatot pabalstu pieprasījumu, konstatē, ka saņēmējam saskaņā ar 
piemērojamajiem tiesību aktiem ir tiesības uz neatkarīgu pabalstu, saskaņā ar SSC.47.  panta 
[Pabals tu piešķiršana] 1.  punkta a)  apakšpunktu nekavējoties izmaksā minēto pabalstu.  Šo 
maksājumu uzskata par provizorisku, ja summu varētu ietekmēt pieprasījuma izskatīšanas 
procedūras iznākums.  
2. Ikreiz, kad no pieejamās informācijas izriet, ka prasītājam ir ti esības uz maksājumu no kādas 
iestādes saskaņā ar protokola SSC.47.  panta [Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta b)  apakšpunktu, šī 
iestāde veic avansa maksājumu, kura summa ir pēc iespējas tuva summai, ko, iespējams, izmaksās 
saskaņā ar protokola SSC.47.  panta [ Pabalstu piešķiršana] 1.  punkta b)  apakšpunktu.   
3. Katra iestāde, kam saskaņā ar 1.  vai 2.  punktu ir pienākums maksāt provizoriskus pabalstus 
vai avansa maksājumu, nekavējoties informē prasītāju, jo īpaši vēršot prasītāja uzmanību uz to, ka 
pasākums ir provi zorisks, kā arī norādot visas pārsūdzības tiesības saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts 
tiesību aktiem.  
SSCI.43.  pants.  Jauns pabalstu aprēķins  
1. Jauna pabalstu aprēķina gadījumā, piemērojot protokola SSC.45.  panta [Vispārīgi noteikumi] 
4. punktu un SSC.54.  panta [Pabalstu pārrēķināšana un pārvērtēšana] 1.  punktu, pēc analoģijas 
piemēro šā pielikuma SSCI.42.  pantu [Pabalsta provizoriski maksājumi un avanss].  
2. Ja veic jaunu aprēķinu, atceļ vai aptur pabalstu, iestāde, kas ir pieņēmusi šo lēmumu, to 
nekavējoties paziņo attiecīgajai personai un informē katru no iestādēm, kurās šai personai ir 
noteiktas tiesības.  
SSCI.44.  pants. Pasākumi, kas paredzēti pensiju aprēķināšanas procesa paātrināšanai  
1. Lai atvieglotu un paātrinātu pieprasījumu izskatīšanu un pabalstu izmak su, iestādes, kuru 
valsts tiesību akti ir attiekušies uz personu:   
(a) ar citu valstu iestādēm apmainās ar tādu personu identifikācijas elementiem, kuru pakļautība 
vienas valsts piemērojamajiem tiesību aktiem mainās uz pakļautību citas valsts aktiem, vai arī 
dara šos elementus pieejamus minētajām iestādēm, kā arī kopīgi nodrošina, ka šie 
 
1219  identifikācijas elementi tiek saglabāti un ir atbilstīgi, vai – citādā gadījumā – nodrošina šīm 
personām līdzekļus, lai tās tieši varētu piekļūt saviem identifikācijas elementi em; 
(b) pietiekami laicīgi pirms minimālā vecuma, kad sākas tiesības uz pensiju, vai pirms vecuma, kas 
ir jānosaka ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, ar attiecīgo personu un citu valstu iestādēm 
apmainās ar informāciju (izpildītie periodi vai citi svarīgi el ementi) par tādu personu pensijas 
tiesībām, kuru pakļautība vienas valsts piemērojamajiem tiesību aktiem ir mainījusies uz 
pakļautību citas valsts tiesību aktiem, vai šo informāciju dara pieejamu minētajai personai un 
minētajām iestādēm, vai  — citādā gadīj umā  — informē šīs personas par līdzekļiem vai tos 
nodrošina, lai tās varētu iepazīties ar savām tiesībām uz pabalstiem, kas tām pienāksies 
nākotnē.  
2. Piemērojot 1.  punktu, Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja nosaka tās 
informācijas ele mentus, ar kuru apmainās vai kuru dara pieejamu, un nosaka piemērotas procedūras 
un mehānismus, ņemot vērā īpatnības, administratīvo un tehnisko organizāciju un valstu pensiju 
sistēmām pieejamos tehnoloģiskos līdzekļus. Specializētā sociālā nodrošinājuma k oordinācijas 
komiteja nodrošina, ka tiek īstenotas šīs pensiju sistēmas, organizējot pārbaudes attiecībā uz 
pieņemtajiem pasākumiem un to piemērošanu.  
3. Piemērojot 1.  punktu, šajā pantā minētā informācija jāsniedz iestādei tajā valstī, kurā sociālā 
nodrošinā juma administrēšanas nolūkos personai pirmo reizi piešķīra personas identifikācijas 
numuru (PIN).  
SSCI.45.  pants.  Koordinēšanas pasākumi valstīs  
1. Neskarot protokola SSC.46.  pantu [Īpaši noteikumi par periodu summēšanu], ja valsts tiesību 
aktos ir ietverti noteikumi, lai noteiktu atbildīgo iestādi vai piemērojamo sistēmu, vai lai 
apdrošināšanas periodus piešķirtu konkrētai sistēmai, tad piemēro šos noteikumus, ņemot vērā 
vienīgi tādus apdrošināšanas periodus, kas ir izpildīti saskaņā ar attiecīgās valsts tie sību aktiem.  
2. Ja valsts tiesību aktos ietverti noteikumi, ar kuriem koordinē īpašas sistēmas, ko piemēro 
ierēdņiem, un vispārējo sistēmu, ko piemēro nodarbinātām personām, tad minētos noteikumus 
neskar protokola un šā pielikuma noteikumi.  
5. NODAĻA.  BEZDA RBNIEKA PABALSTI  
SSCI.46.  pants.  Periodu summēšana un pabalstu aprēķins  
1. Saistībā ar protokola SSC.56.  pantu [Īpaši noteikumi par apdrošināšanas, nodarbinātības vai 
pašnodarbinātības periodu summēšanu] pēc analoģijas piemēro šā pielikuma SSCI.11.  panta [Periodu 
summēšana] 1.  punktu.  Neskarot iesaistīto iestāžu pamatpienākumus, attiecīgā persona var iesniegt 
kompetentai iestādei tās valsts iestādes izsniegtu dokumentu, kuras tiesību aktiem tā bijusi pakļauta 
savas pēdējās nodarbinātības vai pašnodarbinātā s darbības laikā, norādot periodus, kas ir izpildīti 
saskaņā ar šiem tiesību aktiem.   
2. Lai piemērotu SSC.57.  pantu [Bezdarba pabalstu aprēķināšana], tās valsts kompetentā 
iestāde, kuras tiesību aktos paredzēts, ka pabalstu aprēķins mainās atkarībā no ģimene s locekļu 
skaita, ņem vērā ieinteresētās personas ģimenes locekļus, kas dzīvo citā valstī, tā, kā to darītu 
gadījumā, ja viņi dzīvotu kompetentajā valstī.  Šo noteikumu nepiemēro, ja ģimenes locekļu 
dzīvesvietas valstī citai personai ir tiesības uz bezdarbn ieka pabalstu, kura aprēķināšanai minētos 
ģimenes locekļus ņem vērā.  
IV SADAĻA. FINANŠU NOTEIKUMI  
 
1220  1. NODAĻA.  PABALSTU IZDEVUMU ATMAKSĀŠANA, PIEMĒROJOT PROTOKOLA SSC.30.  PANTU 
[Iestāžu savstarpējie norēķini] UN SSC.36.  PANTU [Atlīdzinājums starp iestādēm] PUNKTA [Iestāžu 
savstarpējie norēķini]  
1. iedaļa.  Atmaksāšana, pamatojoties uz reāliem izdevumiem  
SSCI.47.  pants. Principi  
1. Piemērojot protokola SSC.30.  pantu [Iestāžu savstarpējie norēķini] un SSC.36.  pantu [Iestāžu 
savstarpējie norēķini], pabalstu natūrā  reālo summu kompetentā iestāde atmaksā iestādei, kas tos 
piešķīrusi, saskaņā ar minētās iestādes aprēķiniem, izņemot gadījumu, kad piemēro šā  pielikuma 
SSC.57.  pantu [Provizoriski sniegti naudas pabalsti vai iemaksas] .   
2. Ja visa reālā izdevumu summa vai t ās daļa, kas ir minēta 1.  punktā, nav uzrādīta tās iestādes 
grāmatvedībā, kas ir piešķīrusi šos pabalstus, atmaksājamo summu nosaka, pamatojoties uz 
vienreizēju maksājumu, kas aprēķināts, ņemot vērā visas atbilstīgās atsauces, kas iegūtas no 
iesniegtajiem datiem. Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja nosaka kārtību, 
kādā aprēķināms vienreizējais maksājums, un apstiprina tā summu.   
3. Atmaksāšanas gadījumā nevar ņemt vērā augstākus tarifus par tiem, kas ir piemērojami 
pabalstiem natūrā, kuru s izsniedz apdrošinātām personām, kam ir saistoši tiesību akti, kurus piemēro 
iestāde, kas ir izsniegusi 1.  punktā minētos pabalstus.  
2. iedaļa.  Pabalstu atmaksāšana, pamatojoties uz fiksētām summām  
SSCI.48.  pants. Attiecīgās( -o) valsts( -u) noteikšana  
1. Valstis, kas minētas protokola SSC.30.  panta [Iestāžu savstarpējie norēķini] 2.  punktā un kuru 
juridiskās vai administratīvās struktūras ir tādas, ka atmaksāšana, pamatojoties uz reāliem 
izdevumiem nav piemērota, ir uzskaitītas šā pielikuma SSCI -3. papildināj umā.   
2. Gadījumā, ja valstis ir uzskaitītas šā pielikuma SSCI -3. papildinājumā, to pabalstu natūrā 
apmēru, kas izsniegti:    
(a) ģimenes locekļiem, kas nedzīvo tajā pašā dalībvalstī, kurā dzīvo apdrošinātā persona, saskaņā 
ar protokola SSC.15.  pantu [Dzīvesvieta valstī, kura nav kompetentā valsts]  un   
(b) pensionāriem un to ģimenes locekļiem saskaņā ar protokola SSC.22.  panta [Tiesību uz 
pabalstiem natūrā neesība saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību aktiem] 1.  punktu, 
SSC.23.  pantu [Pensijas saskaņā ar vienas vai v airāku tādu valstu tiesību aktiem, kuras nav 
dzīvesvietas valstis, ja ir tiesības uz pabalstiem natūrā dzīvesvietas valstī] un SSC.24.  pantu 
[Ģimenes locekļu dzīvesvieta valstī, kurā nedzīvo pensionārs],  
atmaksā kompetentās iestādes tām iestādēm, kas pieš ķīrušas minētos pabalstus, pamatojoties uz 
fiksētu summu, kas noteikta katram kalendārajam gadam. Šī summa iespēju robežās atbilst reālajiem 
izdevumiem.  
SSCI.49.  pants. Aprēķina metode, balstoties uz ikmēneša fiksēto summu un kopējo fiksēto summu  
1. Katrai kr editora valstij ikmēneša fiksēto summu vienai personai (Fi) kalendārajā gadā nosaka, 
dalot gada vidējās izmaksas uz cilvēku (Yi) atbilstīgi vecuma grupai ar 12 un no rezultāta atņemot 
summu (X) atbilstīgi šādai formulai:    
 
1221  Fi = Y i*1/12*(1 -X)   
Šajā formulā  simboliem ir šāda nozīme:   
- indekss (i  = 1, 2  un 3) atspoguļo trīs vecuma grupas, kas noteiktas, lai 
aprēķinātu fiksēto summu:    
- i = 1: personas, kas jaunākas par 20  gadiem,   
- i = 2: personas vecumā no 20  līdz 64  gadiem,  
- i = 3: personas, kas vecākas par 65  gadiem,  
- Yi atspoguļo i vecuma grupas personu vidējās izmaksas, kā tas noteikts 
2. punktā,   
- koeficients X (0,20 vai 0,15) atspoguļo veikto samazinājumu, kā tas ir 
noteikts 3.  punktā.   
2. Gada vidējās izmaksas uz cilvēku (Yi) vecuma grupā ir iegūtas, dalot atbilstīgos gada 
izdevumus par visiem izmaksātajiem pabalstiem natūrā, kurus piešķīrušas tās valsts iestādes, kas ir 
kreditors visām attiecīgās vecuma grupas personām, uz kurām attiecas tās tiesību akti un kuras dzīvo 
tās teritorijā, ar vidējo personu skai tu šajā vecuma grupā attiecīgajā kalendārajā gadā. Aprēķins 
pamatojas uz izdevumiem saskaņā ar šā pielikuma SSCI.20.  pantā [Piemērojamā sistēma, ja 
dzīvesvietas vai uzturēšanās valstī pastāv vairāk nekā viens režīms] minētajām sistēmām.  
3. Samazinājums, kas j āpiemēro fiksētai summai, faktiski ir 20  % (X = 0,20). Pensionāriem un to 
ģimenes locekļiem tas ir vienāds ar 15  % (X = 0,15), ja kompetentā valsts nav minēta SSC -3. pielikumā 
[Lielākas tiesības pernsionāriem, kas atgriežas kompetentajā valstī].  
4. Katrai deb itora valstij fiksētā summa, kas noteikta kalendārajam gadam, ir vienāda ar 
produktu summu, kas iegūta, reizinot katrā vecuma grupā i noteikto mēneša fiksēto summu uz 
cilvēku ar mēnešu skaitu, kurus atbilstīgās vecuma grupas attiecīgās personas ir pavadīju šas 
kreditora valstī.  
Attiecīgo personu kreditora valstī pavadīto mēnešu skaits ir vienāds ar to kalendāro mēnešu skaitu 
kalendārajā gadā, kuru laikā attiecīgās personas bija tiesīgas saņemt pabalstus natūrā tās teritorijā 
par debitora valsts līdzekļiem, j o tās uzturas kreditora valstī. To mēnešu skaitu nosaka, izmantojot 
sarakstu, ko šiem nolūkiem veido dzīvesvietas iestāde, pamatojoties uz attiecīgo personu tiesību 
apstiprinošiem dokumentiem, kurus ir iesniegusi kompetentā iestāde.    
5. Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja var iesniegt priekšlikumu, kurā 
ietverti grozījumi, kas var izrādīties vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka aprēķinātā fiksētā summa ir, cik vien 
iespējams, pietuvināta reālajiem izdevumiem un ka 3.  punktā minētie samazinājum i nerada valstīm 
nelīdzsvarotus vai dubultus maksājumus.    
6. Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja nosaka 1.  līdz 5.  punktā minētās 
fiksētās summas aprēķināšanas elementu noteikšanas metodes.  
SSCI.50.  pants.  Paziņojums par gada vidējām i zmaksām  
Gada vidējo izmaksu summu uz cilvēku katrā vecuma grupā attiecībā uz noteikto gadu paziņo 
Specializētajai sociālā nodrošinājuma koordinācijas komitejai ne vēlāk kā otrā gada beigās, kas seko 
 
1222  attiecīgajam gadam. Ja informācija nav nosūtīta šajos ter miņos, tiek ņemta vērā vidējo izmaksu 
summa uz cilvēku, ko ir noteikusi Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja par 
pagājušo gadu.  
3. iedaļa.  Kopīgi noteikumi  
SSCI.51.  pants.  Atmaksāšanas procedūra starp iestādēm  
1. Atmaksāšanu valstu iestāžu starpā veic cik iespējams drīz.  Katrai attiecīgajai iestādei ir 
pienākums atmaksāt atlīdzību pieprasījumu pirms šajā sadaļā minēto termiņu beigām, līdzko tai ir 
iespējams veikt atmaksāšanu. Strīds saistībā ar konkrētu atlīdzības pieprasījumu netrau cē cita 
atlīdzības pieprasījuma vai citu atlīdzības pieprasījumu atmaksāšanu.   
2. Atmaksāšanu, kas ir noteikta protokola SSC.30.  pantā [Iestāžu savstarpējie norēķini] un 
SSC.36.  pantā [Iestāžu savstarpējie norēķini], dalībvalstu un Apvienotās Karalistes iestā žu starpā veic 
ar sadarbības struktūras starpniecību. Var pastāvēt atsevišķa sadarbības struktūra atmaksāšanām 
saskaņā ar protokola SSC.30.  pantu [Iestāžu savstarpējie norēķini] un SSC.36.  pantu [Iestāžu 
savstarpējie norēķini].  
SSCI.52.  pants. Atlīdzības p ieprasījumu iesniegšanas un nokārtošanas termiņi  
1. Atlīdzības pieprasījumus, kuru pamatā ir reāli izdevumi, iesniedz debitora valsts sadarbības 
struktūrā 12  mēnešu laikā pēc tā kalendārā pusgada, kurā minētie atlīdzības pieprasījumi reģistrēti 
kreditora iest ādē.  
2. Atlīdzības pieprasījumus, kas sagatavoti, pamatojoties uz fiksētu summu kalendārajam 
gadam, iesniedz debitora sadarbības struktūrai 12  mēnešu laikā pēc mēneša, kura laikā Specializētā 
sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja apstiprināja attiecīgā  gada vidējās izmaksas. Sarakstu, 
kas minēts šā pielikuma  SSCI.49.  panta [Aprēķina metode, balstoties uz ikmēneša fiksēto summu un 
kopējo fiksēto summu] 4.  punktā, iesniedz līdz tā gada beigām, kas seko pārskata gadam.  
3. Šā pielikuma SSCI.7.  panta [Pabalstu  un iemaksu provizorisks aprēķins] 5.  punkta otrajā daļā 
minētajā gadījumā šā panta 1. un 2.  punktā noteiktais termiņš nesākas, iekams nav noteikta 
kompetentā iestāde.  
4. Atlīdzības pieprasījumus, kas iesniegti pēc 1.  un 2.  punktā minētajiem termiņiem, neņem 
vērā.  
5. Debitora iestāde samaksā atlīdzības pieprasījumus šā pielikuma SSCI.51.  pantā 
[Atmaksāšanas procedūra starp iestādēm] minētajai kreditora valsts sadarbības struktūrai 
18 mēnešu laikā pēc tā mēneša, kurā minētie atlīdzības pieprasījumi iesniegti debit ora dalībvalsts 
sadarbības struktūrai. Tas neattiecas uz atlīdzību pieprasījumiem, kurus debitora iestāde šajā periodā 
ir noraidījusi pamatota iemesla dēļ.  
6. Jebkuru strīdu par atlīdzības pieprasījumu izšķir ne vēlāk kā 36  mēnešu laikā pēc tā mēneša, 
kad atlīdzības pieprasījums iesniegts.  
7. Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja atvieglo galīgo kontu slēgšanu 
gadījumos, kad nevar panākt vienošanos 6.  punktā minētajā termiņā, un pēc pamatota vienas puses 
pieprasījuma sniedz atzinumu par str īdu sešu mēnešu laikā pēc mēneša, kad lieta tai iesniegta.  
 
1223  SSCI.53.  pants. Kavējuma procenti un daļēji maksājumi  
1. Skaitot no 18  mēnešu perioda beigām, kas minēts šā  pielikuma SSCI.52.  panta [Atlīdzības 
pieprasījumu iesniegšanas un nokārtošanas termiņi] 5.  punktā , par nesamaksātajiem pieprasījumiem 
kreditora iestāde var aprēķināt procentus, izņemot gadījumus, ja debitora iestāde sešu mēnešu laikā 
pēc tā mēneša, kurā pieprasījums iesniegts, ir veikusi daļēju maksājumu vismaz 90  % apmērā no 
kopējā pieprasījuma summas, kas iesniegts, ievērojot šā pielikuma SSC.52.  panta [Atlīdzības 
pieprasījumu iesniegšanas un nokārtošanas termiņi]1.  un 2.  punktu.  Par tām pieprasījuma daļām, uz 
kurām neattiecas daļējs maksājums, var aprēķināt procentus tikai pēc tam, kad beidzies  36 mēnešu 
termiņš, kas noteikts šā pielikuma SSCI.53.  panta 6.  punktā.  
2. Procentus aprēķina, pamatojoties uz atsauces likmi, ko piemēro finanšu iestādes, kuras šajā 
nolūka izraudzījusies Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja tās galvenaj ām 
refinansēšanas operācijām. Piemērojamā atsauces likme ir tā, kura ir spēkā tā mēneša pirmajā dienā, 
kad jāveic maksājums.  
3. Sadarbības struktūrai nav pienākuma pieņemt daļēju maksājumu, kā paredzēts 1.  punktā. Ja 
sadarbības iestāde tomēr noraida šādu pied āvājumu, kreditora iestādei vairs nav tiesību aprēķināt 
citus kavējuma procentus saistībā ar attiecīgo pieprasījumu kā tikai tos, kas paredzēti 1.  punkta 
otrajā teikumā.  
SSCI.54.  pants.  Gada pārskats  
1. Partnerības padome, pamatojoties uz Specializētās sociā lā nodrošinājuma koordinācijas 
komitejas ziņojumu, nosaka pieprasījumu situāciju katram kalendārajam gadam.  Šajā nolūkā 
sadarbības struktūras Specializētajai sociālā nodrošinājuma koordinācijas komitejai tās noteiktos 
termiņos un saskaņā ar tās noteiktu kā rtību paziņo iesniegto, nokārtoto vai apstrīdēto pieprasījumu 
(kredīta pozīcija) summu un saņemto, nokārtoto vai apstrīdēto pieprasījumu summu (debeta 
pozīcija).  
2. Partnerības padome var veikt jebkuru lietderīgu pārbaudi, lai kontrolētu statistikas un 
grāmat vedības datus, kas kalpo tam, lai noteiktu 1.  punktā minēto gada pieprasījumu situāciju, jo 
īpaši, lai nodrošinātu šo datu atbilstību noteikumiem, kas noteikti saskaņā ar šo sadaļu.  
2. NODAĻA.  TĀDU PABALSTU ATGŪŠANA, KAS PIEŠĶIRTI NELIKUMĪGI, PROVIZORISKO  MAKSĀJUMU 
UN IEMAKSU ATGŪŠANA, IESKAITS UN PALĪDZĪBA ATGŪŠANAS JOMĀ  
1. iedaļa. Principi  
SSCI.55.  pants.  Kopīgi noteikumi  
Piemērojot protokola SSC.64.  pantu [Iemaksu iekasēšana un pabalstu atgūšana ] un ievērojot tajā 
noteikto satvaru, pieprasījumu atgūšanu pēc iespējas veic ar ieskaita palīdzību  — vai nu attiecīgās 
dalībvalsts un Apvienotās Karalistes iestāžu starpā, vai tie ši ar attiecīgo fizisko vai juridisko personu 
saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem no SSCI.56.  panta  [Nelikumīgi saņemti pabalsti] līdz 
SSCI.58.  pantam  [Izmaksas, kas saistītas ar ieskaitu]. Ja nav iespējams atgūt visu pieprasījumu vai 
daļu no tā, izmantojo t ieskaita procedūru, atlikušo maksājamo summu atgūst saskaņā ar šā 
pielikuma SSCI.59.  [Definīcijas un kopīgi noteikumi]  – SSCI.69.  [Izmaksas, kas saistītas ar pieprasījumu 
atgūšanu]  pantu .  
2. iedaļa.  Ieskaits  
 
1224  SSCI.56.  pants.  Nelikumīgi saņemti pabalsti   
1. Ja valsts iestāde personai ir samaksājusi nelikumīgus pabalstus, minētā iestāde atbilstīgi 
noteikumiem un ierobežojumiem, kas paredzēti tiesību aktos, kurus tā piemēro, var lūgt valsts 
iestādi, kas ir atbildīga par pabalstu izmaksāšanu attiecīgajai perso nai, atskaitīt nelikumīgi izmaksāto 
summu no maksājumiem, kas vēl nav izmaksāti, vai pašreiz notiekošajiem maksājumiem šai 
personai  — neatkarīgi no sociālā nodrošinājuma sistēmas, saskaņā ar kuru pabalsts ir izmaksāts.  Šīs 
valsts iestāde atskaita attiecīgo  summu, ievērojot nosacījumus un ierobežojumus, ko piemēro šāda 
veida ieskaita procedūrai saskaņā ar tiesību aktiem, kurus tā piemēro, tādā pašā veidā kā tad, ja šī 
iestāde pati būtu pārmaksājusi, un pārskaita atskaitīto summu iestādei, kas izmaksājusi nel ikumīgus 
pabalstus.   
2. Atkāpjoties no 1.  punkta, ja, piešķirot vai pārskatot pabalstus saistībā ar invaliditātes 
pabalstiem, vecuma pensijām un apgādnieka zaudējuma pabalstiem saskaņā ar protokola III  sadaļas 
[Īpaši noteikumi par dažādu kategoriju pabalstiem ] 3. nodaļu [Apbedīšanas pabalsti] un 4.  nodaļu 
[Invaliditātes pabalsti], valsts iestāde personai ir izmaksājusi nelikumīgu pabalsta summu, minētā 
iestāde var lūgt valsts iestādi, kas ir atbildīga par attiecīgo pabalstu izmaksāšanu attiecīgajai 
personai, a tskaitīt pārmaksāto summu no summas, ko tā vēl nav izmaksājusi attiecīgajai personai.  
Pēc tam, kad pēdējā minētā iestāde ir informējusi iestādi, kas ir izmaksājusi nelikumīgu pabalsta 
summu, par saviem kavētajiem maksājumiem, iestāde, kas izmaksājusi pabal sta nelikumīgu pabalsta 
summu, divu mēnešu laikā paziņo nelikumīgi izmaksātās summas apmēru. Ja iestāde, kas kavē 
maksājumu, minēto paziņojumu saņem paredzētajā laikā, tā pārskaita atskaitīto summu iestādei, kas 
ir izmaksājusi nelikumīgu summu. Pēc termiņa  beigām minētā iestāde bez kavēšanās izmaksā 
attiecīgajai personai tai pienākošās summas.   
3. Ja persona ir saņēmusi sociālās labklājības palīdzību valstī tādā periodā, kurā viņai bijušas 
tiesības uz pabalstiem saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem, struktūr a, kas sniegusi palīdzību, ja tai ir 
tiesības atgūt pabalstus, kas pienākas attiecīgajai personai, drīkst lūgt citas valsts iestādi, kas ir 
atbildīga par pabalstu izmaksu attiecīgajai personai, atskaitīt palīdzībai izlietoto summu no summām, 
ko minētā vals ts pārskaita attiecīgajai personai.   
Šo noteikumu pēc analoģijas piemēro jebkuram attiecīgās personas ģimenes loceklim, kas saņēmis 
palīdzību valsts teritorijā periodā, kurā apdrošinātajai personai bijušas tiesības uz pabalstiem par šo 
ģimenes locekli sask aņā ar citas valsts tiesību aktiem.  
Valsts iestāde, kas izmaksājusi nelikumīgas palīdzības summas, otras valsts iestādei nosūta 
paziņojumu par maksājamo summu, un tā minēto summu atskaita, ņemot vērā nosacījumus un 
ierobežojumus, kas paredzēti šādai ieska ita procedūrai saskaņā ar tiesību aktiem, kurus tā piemēro, 
un summu nekavējoties pārskaita iestādei, kas izmaksājusi nelikumīgo summu.  
SSCI.57.  pants. Provizoriski sniegti naudas pabalsti vai iemaksas  
1. Piemērojot šā pielikuma SSCI.6.  pantu [Tiesību aktu p rovizoriska piemērošana un pabalstu 
provizoriska piešķiršana], vēlākais trīs mēnešus pēc tam, kad ir noteikti piemērojamie tiesību akti vai 
ir identificēta iestāde, kas ir atbildīga par pabalstu izmaksāšanu, iestāde, kas provizoriski ir 
izmaksājusi naudas pabalstus, sagatavo ziņojumu par provizoriski izmaksāto summu un nosūta to 
iestādei, kas ir atzīta par kompetentu.  
Iestāde, kas ir atzīta par kompetentu izmaksāt pabalstus, atskaita maksājamo summu attiecībā uz 
provizorisko maksājumu no attiecīgo pabalstu kavētiem maksājumiem, kas tai ir jāmaksā attiecīgajai 
personai, un bez kavēšanās pārskaita atskaitīto summu iestādei, kas provizoriski izmaksājusi naudas 
pabalstu.  
 
1225  Ja pabalsta summa, kas provizoriski ir izmaksāta, pārsniedz kavētā maksājuma summu vai ja šā di 
kavējuma maksājumi neeksistē, iestāde, kas ir atzīta par kompetentu, šo summu atskaita no 
maksājumiem, kas pašreiz tiek veikti, ņemot vērā nosacījumus un ierobežojumus, ko piemēro šāda 
veida ieskaita procedūrai saskaņā ar tiesību aktiem, ko tā piemēro, un nekavējoties pārskaita 
atskaitīto summu iestādei, kas provizoriski izmaksājusi naudas pabalstu.  
2. Iestāde, kas provizoriski saņēmusi iemaksas no juridiskas vai fiziskas personas, neatmaksā 
attiecīgo summu personai, kura tās ir veikusi, kamēr iestāde nav s aņēmusi apstiprinājumu no 
iestādes, kas ir atzīta par kompetentu, par maksājamām summām saskaņā ar šā pielikuma 
SSC.6.  panta [Tiesību aktu provizoriska piemērošana un pabalstu provizoriska piešķiršana] 4.  punktu.  
Pēc tās iestādes, kas ir atzīta par kompete ntu, lūguma, kuru iesniedz vēlākais trīs mēnešus pēc tam, 
kad ir noteikti piemērojamie tiesību akti, iestāde, kas provizoriski ir saņēmusi iemaksas, tās pārskaita 
tai, lai varētu nokārtot situāciju attiecībā uz iemaksām, kas juridiskai vai fiziskai persona i tajā pašā 
periodā ir jāmaksā iestādei, kas ir atzīta par kompetentu. Pārskaitītās iemaksas ar atpakaļejošu spēku 
uzskata par samaksātām iestādei, kas ir atzīta par kompetentu.  
Ja provizoriski izmaksātās iemaksas pārsniedz summu, kas juridiskai vai fizisk ai personai ir jāmaksā 
iestādei, kas atzīta par kompetentu, iestāde, kas provizoriski saņēmusi iemaksas, attiecīgajai 
juridiskai vai fiziskai personai atmaksā minēto summas daļu.  
SSCI.58.  pants.  Izmaksas, kas saistītas ar ieskaitu  
Nekādi izdevumi nav jāse dz, ja parādu atgūst, izmantojot ieskaita procedūru, kas paredzēta šā 
pielikuma SSCI.56.  pantā [Nelikumīgi saņemti pabalsti] un SSCI.57.  pantā [Provizoriski sniegti naudas 
pabalsti vai iemaksas].  
  
 
1226  3. iedaļa. Atgūšana  
SSCI.59.  pants.  Definīcijas un kopīgi  noteikumi  
1. Šajā iedaļā:  
- “pieprasījums” ir jebkāds pieprasījums, kas attiecas uz iemaksām vai pabalstiem, kuri 
izmaksāti vai veikti nelikumīgi, tostarp procenti, naudas sodi, administratīvi sodi un visas 
citas nodevas un izmaksas saistībā ar pieprasījumu sa skaņā ar tās valsts tiesību aktiem, 
kas veic pieprasījumu,   
 
- “lūguma iesniedzēja puse” attiecībā uz katru valsti ir jebkura iestāde, kas iesniedz 
pieprasījumu par informāciju, ziņojumu vai atgūšanu saistībā ar iepriekš definēto 
pieprasījumu,   
 
- “lūguma saņēmēja puse” attiecībā uz katru valsti ir jebkura iestāde, kurai var iesniegt 
lūgumu par informāciju, ziņojumu vai atgūšanu.  
 
2. Lūgumus un jebkādus attiecīgus ziņojumus valstis cita citai parasti nosūta ar norādīto iestāžu 
starpniecību.  
3. Praktiskus īstenoša nas pasākumus, tostarp tādus, kuri attiecas uz šā pielikuma SSCI.4.  pantu 
[Datu apmaiņas veidlapas, dokumenti un metodes]  un ar kuriem var noteikt minimālo summu, par 
kādu var iesniegt atgūšanas lūgumu, veic Specializētajai sociālā nodrošinājuma koordināci jas 
komitejai.  
SSCI.60.  pants.  Informācijas lūgumi  
1. Pēc lūguma iesniedzējas puses lūguma saņēmēja puse sniedz informāciju, kas lūguma 
iesniedzējai pusei ir noderīga pieprasījumu atgūšanā.  
2. Lai iegūtu minēto informāciju, lūguma saņēmēja puse īsteno pilnvaras, kas tai piešķirtas ar 
normatīvajiem aktiem vai administratīvo praksi, kas piemērojama, lai atgūtu līdzīgus pieprasījumus, 
kas radušies savā valstī.  Informācijas lūgumā norāda personas vārdu, uzvārdu, pēdējo zināmo adresi 
un jebkādu cita veida at bilstīgu informāciju, kas saistīta ar tās attiecīgās juridiskās vai fiziskās 
personas identifikāciju, par kuru jāsniedz informācija, un tā pieprasījuma veidu un summu, saistībā ar 
kuru ir iesniegts lūgums.  
3. Lūguma saņēmējai pusei nav pienākuma sniegt inform āciju:  
(a) kuru tā nevarētu iegūt, lai atgūtu līdzīgu pieprasījumu savā teritorijā;  
(b) kuras izpaušana varētu izraisīt komercnoslēpuma, rūpnieciska vai dienesta noslēpuma 
atklāšanu  vai 
(c) kuras atklāšana varētu ietekmēt attiecīgās valsts drošību vai sabiedrisko kārtību.  
4. Lūguma saņēmēja puse informē lūguma iesniedzēju pusi par informācijas atteikuma 
iemesliem.   
 
1227  SSCI.61.  pants.  Paziņojums  
1. Pēc lūguma iesniedzējas puses lūguma saņēmēja puse saskaņā ar tās teritorijā spēkā 
esošajiem noteikumiem par šādu instrumentu v ai lēmumu paziņošanu adresātam sniedz informāciju 
par visiem tādiem instrumentiem un lēmumiem, tostarp arī juridiskiem lēmumiem, kas ir saņemti no 
lūguma iesniedzējas puses valsts un kas attiecas uz pieprasījumu vai tā atgūšanu.   
2. Lūgumā paziņot norāda adre sāta vārdu, adresi un jebkuru citu atbilstīgu informāciju saistībā 
ar identifikāciju, kura parasti pieejama lūguma iesniedzējai pusei, paziņojamā instrumenta vai 
lēmuma veidu un priekšmetu, vajadzības gadījumā parādnieka vārdu, adresi un jebkuru citu 
atbil stīgu informāciju saistībā ar identifikāciju, kā arī pieprasījumu, uz kuru šis dokuments vai lēmums 
attiecas, un jebkādu citu noderīgu informāciju.   
3. Lūguma saņēmēja puse nekavējoties informē lūguma iesniedzēju pusi par darbībām, kas 
veiktas saistībā ar tās  lūgumu paziņot, un īpaši par dienu, kurā attiecīgais lēmums vai instruments 
tika nodots adresātam.   
SSCI.62.  pants. Atgūšanas lūgums  
1. Pēc lūguma iesniedzējas puses lūguma lūguma saņēmēja puse atgūst pieprasījumus, uz 
kuriem attiecas lūguma iesniedzējas pus es izdots instruments, kas atļauj izpildi, ciktāl to atļauj 
lūguma saņēmējas puses valstī spēkā esošie tiesību akti un administratīvā prakse un saskaņā ar to.  
2. Lūguma iesniedzēja puse var iesniegt lūgumu par atgūšanu tikai šādos gadījumos:  
(a) ja tā lūguma saņ ēmējai pusei iesniedz oficiālu instrumentu, kas atļauj pieprasījuma izpildi 
lūguma iesniedzējā valstī, vai tā apliecinātu kopiju, izņemot gadījumus, kuros piemēro šā 
pielikuma SSCI.64.  panta [Maksājumu kārtība un termiņi] 3.  punktu ;  
(b) pieprasījums vai instr uments, kas atļauj izpildi, netiek apstrīdēts lūguma iesniedzējā valstī;   
(c) ja lūguma iesniedzēja puse savā valstī ir piemērojusi atbilstīgas atgūšanas procedūras, kas tai ir 
pieejamas, pamatojoties uz 1. punktā minēto instrumentu, un ja īstenoto pasākumu re zultātā 
pieprasījums nebūs pilnībā apmaksāts;  
(d) saskaņā ar lūguma iesniedzējas puses tiesību aktiem vēl nav beidzies noilguma termiņš.  
3. Atgūšanas lūgumā norāda:  
(a) vārdu, uzvārdu, adresi un jebkādu citu atbilstīgu informāciju, lai identificētu attiecīgo fizisko 
vai juridisko personu vai identificētu visas trešās personas, kas tur minētās personas līdzekļus;  
(b) nosaukumu, adresi un jebkādu citu atbilstīgu informāciju, lai identificētu lūguma iesniedzēju 
pusi;   
(c) atsauci uz lūguma iesniedzējas puses valstī izdotu instru mentu, kas ļauj veikt izpildi;   
(d) pieprasījuma veidu un summu, tostarp maksājamo pamatsummu, procentus, naudas sodus, 
administratīvus sodus un visas citas nodevas un izmaksas, ko norāda lūguma iesniedzējas un 
lūguma saņēmējas puses valsts valūtā;   
(e) datumu, ku rā lūguma iesniedzēja puse vai lūguma saņēmēja puse instrumentu paziņojusi 
adresātam;   
 
1228  (f) datumu, no kura veikt skaitīšanu, un periodu, kura laikā atgūšana ir iespējama saskaņā ar 
tiesību aktiem, kas ir spēkā lūguma iesniedzējas puses valstī;  
(g) citu būtisku inf ormāciju.  
4. Atgūšanas lūgumā ir lūguma iesniedzējas puses paziņojums, kas apstiprina, ka 2.  punktā 
minētie nosacījumi ir ievēroti.  
5. Tiklīdz lūguma iesniedzēja puse saņem attiecīgo informāciju, tā nosūta lūguma saņēmējai 
pusei visu atbilstīgo informāciju, kas attiecas uz lietu, saistībā ar kuru ir iesniegts atgūšanas lūgums.  
SSCI.63.  pants.  Instruments, kas atļauj atgūšanas izpildi  
1. Saskaņā ar protokola SSC.64.  panta [Iemaksu iekasēšana un pabalstu atgūšana] 2.  punktu  
instrumentu, kas ļauj izpildīt pieprasījumu, tieši atzīst un to automātiski uzskata par tādu 
instrumentu, kas ļauj izpildīt lūguma saņēmējas puses valsts pieprasījumu.   
2. Neatkarīgi no 1.  punkta instrumentu, kas atļauj veikt pieprasījumu izpildi, vajadzības  
gadījumā un saskaņā ar lūguma saņēmējas puses valstī spēkā esošajiem noteikumiem var pieņemt, 
atzīt, papildināt vai aizstāt ar instrumentu, kas ļautu veikt izpildi šīs valsts teritorijā.  
Valsts( -is) šādu pieņemšanu, atzīšanu, papildināšanu vai aizstāšanu cenšas veikt trīs mēnešu laikā pēc 
atgūšanas lūguma saņemšanas dienas, izņemot gadījumus, kad piemēro šā punkta trešo daļu. Valstis 
nevar atteikties izpildīt šādas darbības, ja instruments, kas ļauj veikt izpildi, ir pareizi sagatavots. 
Lūguma saņēmēja pus e informē lūguma iesniedzēju pusi par trīs mēnešu perioda pārsniegšanas 
iemesliem.   
Ja kāda no šīm darbībām kļūst par iemeslu strīdam saistībā ar pieprasījumu vai instrumentu, kas ļauj 
veikt izpildi un kuru izsniegusi lūguma iesniedzēja puse, piemēro šā pi elikuma SSCI.65.  pantu 
[Apstrīdēšana saistībā ar pieprasījumu vai instrumentu, kas ļauj veikt pieprasījuma atgūšanu, un 
apstrīdēšana saistībā ar atgūšanas pasākumiem].  
SSCI.64.  pants. Maksājumu kārtība un termiņi  
1. Pieprasījumu atgūšana notiek lūguma saņēmēj as puses valsts valūtā.  Kopējo pieprasījuma 
summu, ko atguvusi lūguma saņēmēja puse, lūguma saņēmēja puse nosūta lūguma iesniedzējai 
pusei.   
2. Ja lūguma saņēmējas puses valstī spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti to atļauj un 
pēc apspriešanās ar l ūguma iesniedzēju pusi, lūguma saņēmēja puse parādniekam var piešķirt 
apmaksas termiņu vai atļaut pakāpeniski sadalītu maksājumu.  Procentus, ko lūguma saņēmēja puse 
saņem maksājuma termiņa pagarinājuma rezultātā, tāpat nosūta lūguma iesniedzējas puses 
dalībvalstij.   
3. Sākot ar datumu, kurā instruments, kas ļauj veikt atgūšanas pieprasījuma izpildi, ir tieši atzīts 
saskaņā ar šā pielikuma SSCI.63.  panta [Instruments, kas atļauj atgūšanas izpildi] 1.  punktu  vai 
pieņemts, atzīts, papildināts vai aizstāts saskaņā ar šā  pielikuma SSCI.63.  panta [Instruments, kas 
atļauj atgūšanas izpildi] 2.  punktu , par maksājuma kavējumu saskaņā ar lūguma saņēmējas puses 
valstī spēkā esošajiem normatīvajiem un administratīvajie m aktiem iekasē procentus, kurus arī 
nosūta lūguma iesniedzējai pusei.   
 
1229  SSCI.65.  pants. Apstrīdēšana saistībā ar pieprasījumu vai instrumentu, kas ļauj izpildīt atgūšanu, un 
apstrīdēšana saistībā ar izpildes pasākumiem   
1. Ja atgūšanas procedūras laikā piepra sījumu vai instrumentu, kas ļauj veikt izpildi un kas ir 
izdots lūguma iesniedzējas puses valstī, apstrīd ieinteresētā persona, tā lietu iesniedz kompetentajai 
iestādei lūguma iesniedzējas puses valstī atbilstīgi spēkā esošajiem tiesību aktiem minētajā val stī. 
Lūguma iesniedzēja puse par šo darbību nekavējoties paziņo lūguma saņēmējai pusei. Lūguma 
saņēmējai pusei par šo darbību var paziņot arī ieinteresētā puse.  
2. Tiklīdz lūguma saņēmēja puse vai nu no lūguma iesniedzējas puses, vai arī no ieinteresētās 
pers onas ir saņēmusi 1.  punktā minēto paziņojumu vai informāciju, tā aptur izpildes procedūru, 
kamēr nav zināms attiecīgās iestādes lēmums konkrētajā lietā, ja vien saskaņā ar šā punkta otro daļu 
lūguma iesniedzēja puse nepieprasa citādi.  Ja lūguma saņēmēja pu se to uzskata par nepieciešamu un 
neskarot šā  pielikuma SSCI.68.  pantu [Piesardzības pasākumi] , tā var izmantot piesardzības 
pasākumus, lai garantētu atgūšanu, ciktāl lūguma saņēmējas puses valstī spēkā esošie normatīvie 
akti to ļauj līdzīgu pieprasījumu g adījumos.  
Neatkarīgi no pirmās daļas lūguma iesniedzēja puse var saskaņā ar savas valsts spēkā esošajiem 
normatīvajiem aktiem un administratīvo praksi lūgt lūguma saņēmēju pusi atgūt apstrīdēto 
pieprasījumu, ciktāl lūguma saņēmējas puses valsts spēkā esoši e normatīvie akti un administratīvā 
prakse to ļauj. Ja apstrīdēšanas rezultāti ir par labu parādniekam, lūguma iesniedzēja puse ir atbildīga 
par jebkādu atgūto summu atmaksāšanu, līdz ar jebkuru kompensāciju saskaņā ar lūguma saņēmējas 
puses valsts spēkā e sošajiem tiesību aktiem.  
3. Ja apstrīdēšana attiecas uz izpildes pasākumiem, kas veikti lūguma saņēmējas puses valstī, 
lietu tālāk risina šīs valsts attiecīgajā iestādē saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.  
4. Ja attiecīgā iestāde, kurā iesniegts pieteikums lieta s izskatīšanai saskaņā ar šā panta 
1. punktu, ir tiesa vai administratīva tiesa, tad šīs iestādes lēmums, ja tas ir labvēlīgs lūguma 
iesniedzējai pusei un pieļauj pieprasījuma atgūšanu lūguma iesniedzējas puses valstī, ir “instruments, 
kas atļauj izpildi” šā pielikuma SSCI.62.  panta [Atgūšanas lūgums] un SSCI.63.  panta [Instruments, kas 
atļauj atgūšanas izpildi]  nozīmē, un pieprasījuma atgūšana notiek, pamatojoties uz šo lēmumu.   
SSCI.66.  pants.  Palīdzības ierobežojumi  
1.  Lūguma saņēmējas puses pienākumos neietilpst:  
(a) sniegt palīdzību, kas paredzēta šā pielikuma SSCI.62.[Atgūšanas lūgums]  –
SSCI.65.  [Apstrīdēšana saistībā ar pieprasījumu vai instrumentu, kas ļauj izpildīt atgūšanu, un 
apstrīdēšana saistībā ar izpildes pasākumiem]  pantā , ja pieprasījuma atgūša na parādnieka 
situācijas dēļ izraisītu smagas ekonomiskas vai sociālas grūtības lūguma saņēmējas puses 
valstī, ciktāl lūguma saņēmējas puses valstī spēkā esošie normatīvie akti un administratīvā 
prakse atļauj šādi rīkoties līdzīgu valsts pieprasījumu gadīj umos;  
(b) sniegt palīdzību, kas paredzēta šā pielikuma SSCI.60.  [Informācijas lūgumi]  – 
SSCI.65.  [Apstrīdēšana saistībā ar pieprasījumu vai instrumentu, kas ļauj izpildīt atgūšanu, un 
apstrīdēšana saistībā ar izpildes pasākumiem]  pantā , ja sākotnējais lūgums s askaņā ar šā 
pielikuma SSCI.60.[Informācijas lūgumi]  – SSCI.62.  [Atgūšanas lūgums]  pantu attiecas uz 
pieprasījumiem, kas ir vecāki par pieciem gadiem, skaitot no dienas, kad, ievērojot lūguma 
iesniedzējas puses dalībvalstī tajā dienā spēkā esošos normatīvo s aktus un administratīvo 
praksi, izdots instruments, kurš ļauj veikt atgūšanu.  Tomēr pieprasījuma vai instrumenta 
apstrīdēšanas gadījumos termiņa sākums ir diena, kad lūguma iesniedzēja puses valsts 
 
1230  konstatē, ka pieprasījums vai izpildes rīkojums, kas ļau j veikt atgūšanu, vairs nevar tikt 
apstrīdēts.   
2. Lūguma saņēmēja puse informē lūguma iesniedzēju pusi par palīdzības atteikuma iemesliem.   
SSCI.67.  pants.  Noilgumi  
1. Jautājumus par noilgumiem reglamentē šādi:  
(a) noilgumu nosaka ar lūguma iesniedzējas puses valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, ciktāl tie 
attiecas uz pieprasījuma vai instrumentu, kas ļauj veikt izpildi;  un 
(b) noilgumu nosaka ar lūguma saņēmējas puses valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, ciktāl tie 
attiecas uz izpildes pasākumiem lūguma saņēmē jas puses valstī.  
Noilgumi saskaņā ar lūguma saņēmējas puses valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem sākas dienā, kad 
saskaņā ar šā pielikuma SSCI.63.  pantu [Instruments, kas atļauj atgūšanas izpildi] notiek tieša 
atzīšana, vai dienā, kad notiek pieņemšana, atzīšana, papildināšana vai aizstāšana.  
2. Pieprasījumu atgūšanas pasākumus, ko lūguma saņēmēja puse veic saskaņā ar palīdzības 
lūgumu un kas gadījumā, ja tos veiktu lūguma iesniedzēja puse, apturētu vai pārtrauktu noilgumu 
saskaņā ar lūguma iesniedzējas puse s valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, uzskata par tādiem, kas 
attiecībā uz šo būtu veikti lūguma iesniedzēja puses valstī.   
SSCI.68.  pants.  Piesardzības pasākumi  
Saņēmusi lūguma iesniedzējas puses pamatotu lūgumu, lūguma saņēmēja puse veic piesardzības  
pasākumus, lai nodrošinātu pieprasījuma atgūšanu, ciktāl to ļauj lūguma saņēmējas puses valstī 
spēkā esošie normatīvie akti.  
Īstenojot pirmo daļu, šā pielikuma SSCI.62.  panta [Atgūšanas lūgums], SSCI.63.  panta [Instruments, 
kas atļauj atgūšanas izpildi], SSCI.65.  panta [Apstrīdēšana saistībā ar pieprasījumu vai instrumentu, 
kas ļauj izpildīt atgūšanu, un apstrīdēšana saistībā ar izpildes pasākumiem] un SSCI.66.  panta 
[Palīdzības ierobežojumi] noteikumus un procedūras piemēro pēc analoģijas.   
SSCI.69.  pants .  Izmaksas, kas saistītas ar pieprasījumu atgūšanu  
1. Lūguma saņēmēja puse no attiecīgās fiziskās vai juridiskās personas atgūst un ietur visas ar 
atgūšanu saistītās izmaksas, kas tai radušās, saskaņā ar lūguma saņēmējas puses valstī spēkā 
esošajiem normatīv ajiem aktiem, kurus piemēro līdzīgiem pieprasījumiem.  
2. Savstarpēju palīdzību saskaņā ar šo iedaļu parasti sniedz bez atlīdzības. Tomēr, ja 
pieprasījuma atgūšana rada īpašas grūtības vai attiecas uz ļoti lielu izmaksu summu, lūguma 
iesniedzēja un lūguma saņē mēja puse var vienoties par izmaksu atlīdzināšanas noteikumiem katrā 
atsevišķā gadījumā.  
Lūguma iesniedzējas puses valsts paliek atbildīga attiecībā pret lūguma saņēmējas puses valsti 
saistībā ar visām izmaksām un visiem zaudējumiem, kas radušies nepamatot u darbību rezultātā 
tiktāl, ciktāl tas attiecas uz pieprasījuma veidu un tā instrumenta derīgumu, ko izdevusi lūguma 
iesniedzēja puse.   
 
 
1231  V SADAĻA. DAŽĀDI NOTEIKUMI, PĀREJAS NOTEIKUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
SSCI.70.  pants.  Medicīniskā un administratīvā pārbaude  
1. Neskarot citus noteikumus, ja pabalstu saņēmējs vai pieprasītājs vai kāds minētās personas 
ģimenes loceklis uzturas vai dzīvo tās valsts teritorijā, kura nav debitores iestādes valsts, medicīnisko 
pārbaudi veic pēc minētās iestādes pieprasījuma, un to veic saņēmēja uzturēšanās vai dzīvesvietas 
iestāde atbilstīgi noteikumiem, kas ir paredzēti tiesību aktos, kurus minētā iestāde piemēro.  
Debitoriestāde paziņo uzturēšanās vietas vai dzīvesvietas iestādei par īpašām prasībām, kas 
vajadzības gadījumā j āievēro, un par rādītājiem, par kuriem būtu jāveic medicīniskā pārbaude.  
2. Uzturēšanās vai dzīvesvietas iestāde iesniedz atskaiti debitoriestādei, kas lūdza veikt 
medicīnisko pārbaudi. Šai iestādei ir saistoši secinājumi, ko ieguvusi uzturēšanās vai dzīvesvi etas 
iestāde.  
Debitoriestāde patur tiesības pieprasīt pabalsta saņēmēja medicīnisko pārbaudi, ko veic tās izvēlēts 
ārsts. Tomēr pabalsta saņēmēju var aicināt atgriezties debitores iestādes dalībvalstī tikai tad, ja 
minētais pabalsta saņēmējs var pārvietoti es, nekaitējot savam veselības stāvoklim, un ja transporta 
un uzturēšanas līdzekļus sedz debitore iestāde.  
3. Ja pabalstu saņēmējs vai pieprasītājs vai kāds viņa ģimenes loceklis uzturas vai dzīvo tās 
valsts teritorijā, kura nav debitores iestādes valsts, adm inistratīvo pārbaudi pēc debitores iestādes 
pieprasījuma veic saņēmēja uzturēšanās vietas vai dzīvesvietas iestāde.  
Arī šajā gadījumā piemēro 2.  punktu.  
4. Atkāpjoties no protokola SSC.59.  panta [Sadarbība] 3.  punktā  minētā principa par 
savstarpēju bezmaksas administratīvo sadarbību, 1. līdz 3. punktā minēto pārbaužu faktiskās 
izmaksas atmaksā tai iestādei, kurai tās uzdeva veikt pārbaužu pieprasītāja debitore iestāde.  
SSCI.71.  pants.  Paziņojumi  
1. Valstis paziņo Specializētajai sociālā nodrošinājuma koordinācij as komitejai to struktūru 
kontaktinformāciju, kas noteiktas protokola SSC.1.  pantā [Definīcijas] un šā pielikuma SSCI.1.  panta 
[Definīcijas] 2.  punkta a)  un b)  apakšpunktā, kā arī to iestāžu kontaktinformāciju, kuras norīkotas 
saskaņā ar šo pielikumu.  
2. Pant a 1. punktā minētajām struktūrām nodrošina elektronisku identitāti identifikācijas koda 
un elektroniskas adreses formā.  
3. Lai paziņotu 1. punktā  minēto informāciju, Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas 
komiteja nosaka struktūru, saturu un sīki iz strādātus pasākumus, tostarp kopēju formu un modeli.  
4. Protokola īstenošanas nolūkos Apvienotā Karaliste var piedalīties sociālā nodrošinājuma 
informācijas elektroniskajā apmaiņā ( EESSI ) un segt saistītās izmaksas.  
5. Valstu pienākums ir atjaunināt 1. punktā mi nēto informāciju.  
SSCI.72.  pants.  Informācija  
Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja izstrādā vajadzīgo informāciju, lai 
iepazīstinātu attiecīgās personas ar viņu tiesībām, kā arī lai iepazīstinātu ar administratīvajām 
 
1232  formalitātēm, kas  jāpilda, lai tās aizstāvētu. Informāciju iespēju robežās izplata elektroniski, 
ievietojot to tiešsaistes vietnē, kas ir publiski pieejama. Specializētā sociālā nodrošinājuma 
koordinācijas komiteja nodrošina, ka informāciju regulāri atjaunina, un kontrolē klientiem sniegto 
pakalpojumu kvalitāti.  
SSCI.73.  pants.  Pārrēķināšana citā valūtā  
Piemērojot protokolu un šo pielikumu, valūtas kurss starp divām valūtām ir atsauces valūtas kurss, 
ko ir publicējušas finanšu iestādes, kuras šim nolūkam ir norādījusi Spec ializētā sociālā 
nodrošinājuma koordinācijas komiteja.  Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja 
nosaka datumu, kas jāņem vērā, lai noteiktu valūtas kursu.  
SSCI.74.  pants.  Īstenošanas noteikumi  
Specializētā sociālā nodrošinājuma koordināci jas komiteja var pieņemt papildu norādījumus 
protokola un šā pielikuma īstenošanai.  
SSCI.75.  pants.  Pagaidu noteikumi par veidlapām un dokumentiem  
1. Pagaidu periodā, par kura beigām vienojas Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas 
komiteja, visas v eidlapas un dokumenti, ko izsniedz kompetentās iestādes formātā, ko izmanto pirms 
protokola spēkā stāšanās, ir derīgas protokola īstenošanas nolūkos un attiecīgā gadījumā tās turpina 
izmantot informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm.  Visas šādas veidlapas un dokumenti, 
kas izdoti pirms minētā pagaidu perioda un tā laikā, ir derīgi līdz to derīguma termiņa beigām vai 
anulēšanai.  
2. Veidlapas un dokumenti, kas ir derīgi saskaņā ar 1. punktu, ietver:  
(a) Eiropas Veselības apdrošināšanas kartes, kas izdotas Apvienotās Karalistes vārdā, kas ir derīgi 
tiesības apliecinoši dokumenti protokola SSC.17.  panta [Uzturēšanās ārpus kompetentās 
valsts], SSC.25.  panta [Pensionāra vai viņa ģimenes locekļu uzturēšanās va lstī, kurā viņi 
nedzīvo – Uzturēšanās kompetentajā valstī – Atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus 
dzīvesvietas valsts] 1.  punkta un SSCI.22.  panta [Uzturēšanās valstī, kura nav kompetentā 
valsts]  nolūkos  un 
(b) portatīvi dokumenti, kas apliecina personas so ciālo situāciju, kā tas nepieciešams, lai īstenotu 
protokolu.   
 
 
  
 
1233  SSCI -1. PAPILDINĀJUMS. ADMINISTRATĪVAS VIENOŠANĀS STARP DIVĀM VAI VAIRAK VALSTĪM 
(MINĒTAS ŠĀ PIELIKUMA SSCI.8.  PANTĀ)  
 
BEĻĢIJA un APVIENOTĀ KARALISTE  
Vēstuļu apmaiņa 1976.  gada 4.  maijā un 14.  jūnijā par Regulas (EEK) Nr.  574/72 105.  panta 2.  punktu 
(atteikšanās atmaksāt administratīvo un medicīnisko pārbaužu izmaksas)  
Vēstuļu apmaiņa 1977. gada 18. janvārī un 14. martā par 36. panta 3. punktu Regulā (EEK) Nr. 
1408/71 (kārtība, kādā atsak ās vai atlīdzina izmaksas par pabalstiem natūrā, uz kuriem attiecas 
Regulas (EEK) Nr. 1408/71 III sadaļas 1. nodaļa), kas grozīta ar vēstuļu apmaiņu 1982. gada 4. maijā 
un 23. jūlijā (nolīgums par izmaksu atlīdzināšanu, kas radušās saskaņā ar Regulas (EEK)  Nr. 1408/71 
22. panta 1.  punkta a)  apakšpunktu)  
 
DĀNIJA un APVIENOTĀ KARALISTE  
Vēstuļu apmaiņa 1977. gada 30. martā un 19. aprīlī, ko grozīja ar vēstuļu apmaiņu 1989. gada 8. 
novembrī un 1990. gada 10. janvārī, par atteikšanos atmaksāt izdevumus attiecībā  uz pabalstiem 
natūrā un administratīvajām un medicīniskajām pārbaudēm  
 
IGAUNIJA un APVIENOTĀ KARALISTE  
Noteikumi, kurus 2006.  gada 29.  martā galīgā redakcijā izstrādājušas Igaunijas Republikas un 
Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes saskaņā ar Regul as (EEK) Nr.  1408/71 36.  panta 
3. punktu un 63.  panta 3.  punktu un ar kuriem izveido citas atlīdzināšanas metodes attiecībā uz 
izdevumiem par pabalstiem natūrā, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr.  883/2004 no 2004.  gada 1.  maija ir 
piešķīrušas abas šīs valstis  
 
SOMIJA UN APVIENOTĀ KARALISTE  
Vēstuļu apmaiņa 1995.  gada 1.  un 20.  jūnijā attiecībā uz Regulas (EEK) Nr.  1408/71 36.  panta 
3. punktu un 63.  panta 3.  punktu (pabalstu izmaksu atmaksāšana vai atteikšanās no atmaksāšanas) 
un Regulas (EEK) Nr.  574/72 105.  pant a 2.  punktu (atteikšanās atmaksāt administratīvo un 
medicīnisko pārbaužu izmaksas)  
 
FRANCIJA un APVIENOTĀ KARALISTE  
Vēstuļu apmaiņa 1997.  gada 25.  martā un 28.  aprīlī attiecībā uz Regulas (EEK) Nr.  574/72 105.  panta 
2. punktu (atteikšanās atmaksāt administ ratīvo un medicīnisko pārbaužu izmaksas)  
1998.  gada 8.  decembra Nolīgums par īpašajām metodēm, nosakot summas, kas jāatlīdzina par 
pabalstiem natūrā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr.  1408/71 un Regulas (EEK) Nr.  574/72 noteikumiem  
 
UNGĀRIJA un APVIENOTĀ KARALIS TE 
Noteikumi, kurus 2005. gada 1. novembrī galīgā redakcijā izstrādājušas Ungārijas Republikas un 
Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 883/2004 35. panta 3. 
punktu un 41. panta 2. punktu un ar kuriem izveido citas atlīdzi nāšanas metodes attiecībā uz 
izdevumiem par pabalstiem natūrā, ko saskaņā ar minēto regulu no 2004. gada 1. maija ir piešķīrušas 
abas šīs valstis  
 
1234   
ĪRIJA un APVIENOTĀ KARALISTE  
Vēstuļu apmaiņa 1975. gada 9. jūlijā attiecībā uz Regulas (EEK) Nr. 1408/71 36. panta 3. punktu un 
63. panta 3. punktu (vienošanās par izdevumu atmaksāšanu vai atteikšanos atmaksāt pabalstus 
natūrā, kas nodrošināti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 III sadaļas 1. vai 4. nodaļu) un Regulas 
(EEK) Nr. 574/72 105. panta 2. punktu (atte ikšanās atmaksāt administratīvo un medicīnisko pārbaužu 
izmaksas)  
 
ITĀLIJA un APVIENOTĀ KARALISTE  
Noteikumi, ko 2005.  gada 15.  decembrī parakstījušas Itālijas Republikas un Apvienotās Karalistes 
kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr.  1408/71 36. panta 3.  punktu un 63.  panta 
3. punktu un ar ko izveido citas atlīdzināšanas metodes attiecībā uz izdevumiem par pabalstiem 
natūrā, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr.  883/2004 no 2005.  gada 1.  janvāra ir piešķīrušas abas šīs valstis  
 
LUKSEMBURGA un APVIENOT Ā KARALISTE  
Vēstuļu apmaiņa 1975. gada 18. decembrī un 1976. gada 20. janvārī attiecībā uz Regulas (EEK) Nr. 
574/72 105. panta 2. punktu (atteikšanās atmaksāt administratīvo un medicīnisko pārbaužu 
izmaksas, kas paredzēts Regulas (EEK) Nr. 574/72 105. pant ā) 
 
MALTA un APVIENOTĀ KARALISTE  
Noteikumi, ko 2007.  gada 17.  janvārī galīgā redakcijā izstrādājušas Maltas un Apvienotās Karalistes 
kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr.  883/2004 35.  panta 3.  punktu un 41.  panta 
2. punktu un ar kuriem izveido citas atlīdzināšanas metodes attiecībā uz izdevumiem par pabalstiem 
natūrā, ko saskaņā ar minēto regulu no 2004.  gada 1.  maija ir piešķīrušas abas šīs valstis  
 
NĪDERLANDE un APVIENOTĀ KARALISTE  
3. panta otrais teikums 1956.  gada 12.  jūnija administratīvajos noteikumos par 1954.  gada 
11. augusta konvencijas īstenošanu.  
 
PORTUGĀLE un APVIENOTĀ KARALISTE  
2004.  gada 8.  jūnija vienošanās, ar ko izveido citas atlīdzināšanas metodes attiecībā uz izdevumiem 
par pabalstiem natūrā, kurus abas valstis sniegušas no 2003.  gada 1.  janvāra  
 
SPĀNIJA un APVIENOTĀ KARALISTE  
1999.  gada 18.  jūnija Nolīgums par tādu pabalstu natūrā izmaksu atmaksājumu, kas piešķirti saskaņā 
ar Regulu (EEK) Nr.  1408/71 un Regulu (EEK) Nr.  574/72  
 
ZVIEDRIJA un APVIENOTĀ KARALISTE  
1997. gada 15. aprīļa Nolīgums par Regulas (EEK) Nr. 1408/71 36. panta 3. punktu un 63. panta 3. 
punktu (pabalstu natūrā atmaksāšana vai atteikšanās atmaksāt) un Regulas (EEK) Nr. 574/72 105. 
panta 2. punktu (atteikšanās atmaksāt administratīvo un medicīnis ko pārbaužu izmaksas)  
 
1235  SSCI -2. PAPILDINĀJUMS  
Tiesības apliecinošs dokuments  (SSC.17.  pants [Uzturēšanās ārpus kompetentās valsts], 
SSC.25.  Panta [Pensionāra vai viņa ģimenes locekļu uzturēšanās valstī, kurā viņi nedzīvo – 
Uzturēšanās kompetentajā valstī – Atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus dzīvesvietas valsts]  
1. punkts  un SSCI.22.  pants [ Uzturēšanās valstī, kura nav kompetentā valsts]  
 
1. Tiesības apliecinošs dokuments, ko  SSC.17.  panta [Uzturēšanās ārpus kompetentās valsts]  
un SSC.25.  panta [Pensionāra vai viņa ģimenes locekļu uzturēšanās valstī, kurā viņi nedzīvo – 
Uzturēšanās kompetentajā valstī – Atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus dzīvesvietas valsts] 
1. punkta  nolūkos izdevušās dalībvalstu kompetentās iestādes, atbilst 2009.  gada 12 . jūnija 
Lēmumam Nr.  S2, ko pieņēmusi Administratīvā komisija Eiropas Veselības apdrošināšanas kartes 
tehnisko specifikāciju jomā.  
  
2. Tiesības apliecinošā dokumentā, ko SSC.17.  panta [Uzturēšanās ārpus kompetentās valsts], 
SSC.25.  panta [Pensionāra vai viņa  ģimenes locekļu uzturēšanās valstī, kurā viņi nedzīvo – 
Uzturēšanās kompetentajā valstī – Atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus dzīvesvietas valsts] 
1. punkta  nolūkos izdevušas Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes ietver šādus datus:  
(a) dokumenta t urētāja uzvārds un vārds,  
(b) dokumenta turētāja personas identifikācijas numurs,   
(c) dokumenta turētāja dzimšanas datums,  
(d) dokumenta derīguma termiņš,  
(e) Apvienotās Karalistes ISO koda vietā norāda kodu “UK”,  
(f) tās Apvienotās Karalistes iestādes identifikācijas numurs  un akronīms, kura izdevusi 
dokumentu,  
(g) dokumenta loģiskais numurs,  
(h) provizoriska dokumenta gadījumā – dokumenta izsniegšanas datums un tā piegādes datums, 
kā arī Apvienotās Karalistes iestādes paraksts un zīmogs.  
 
3. Apvienotās Karalistes izdoto tiesības aplie cinošo dokumentu tehniskās specifikācijas 
nekavējoties paziņo Specializētajai sociālā nodrošinājuma koordinācijas komitejai , lai dalībvalstu 
iestādēm, kas nodrošina pabalstus natūrā, atvieglotu attiecīgo dokumentu pieņemšanu.   
 
VESELĪBAS APRŪPE, KURAI NEP IECIEŠAMA IEPRIEKŠĒJA PIEKRIŠANA (SSC.17.  pants [Uzturēšanās 
ārpus kompetentās valsts] un SSC.25.  panta [Pensionāra vai viņa ģimenes locekļu uzturēšanās valstī, 
kurā viņi nedzīvo – Uzturēšanās kompetentajā valstī – Atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus 
dzīvesvietas valsts] 1.  punkts)  
1. Pabalsti natūrā, kurus sniedz saskaņā ar protokola SSC.17.  pantu [Uzturēšanās ārpus 
kompetentās valsts] un SSC.25.  panta [Pensionāra vai viņa ģimenes locekļu uzturēšanās valstī, kurā 
viņi nedzīvo – Uzturēšanās kompetentajā v alstī – Atļauja saņemt piemērotu ārstēšanu ārpus 
 
1236  dzīvesvietas valsts] 1.  punktu ietver pabalstus, kurus sniedz saistībā ar hroniskām vai esošām 
slimībām, kā arī saistībā ar grūtniecību un dzemdībām.   
2. Šie noteikumi neattiecas uz pabalstiem natūrā, ietverot pabalstus saistībā ar hroniskām vai 
esošām slimībām, kā arī saistībā ar grūtniecību un dzemdībām, ja uzturēšanās citā valstī mērķis ir 
saņemt šādu ārstēšanu.  
3. Jebkurai vitāli svarīgai ārstēšanai, kas ir pieejama tikai specializētā ārstniecības iestādē vai 
kurai nepieciešams specializēts personāls vai aprīkojums, ir vajadzīga iepriekšēja vienošanās starp 
apdrošināto personu un šo ārstniecības iestādi, lai nodrošinātu, ka ārstēšana apdrošinātajai persona i 
ir pieejama laikā, kad tā uzturas valstī, kas nav kompetentā valsts vai dzīvesvietas valsts.  
4. Neizsmeļošs saraksts ar ārstniecības veidiem, kas atbilst šiem kritērijiem:  
(a) nieru dialīze,  
(b) skābekļa terapija,  
(c) īpaša astmas ārstēšana,  
(d) ehokardiogrāfija hronisku autoimūnu slimību gadījumā,  
(e) ķīmijterapija.    
 
1237  SSCI -3. PAPILDINĀJUMS  
VALSTIS, KAS PABALSTU NATŪRĀ IZMAKSAS, PIEPRASA, PAMATOJOTIES UZ FIKSĒTĀM SUMMĀM 
(MINĒTAS ŠĀ PIELIKUMA SSCI.48.  PANTA [Attiecīgās( -o) valsts( -u) noteikšana] 1.  PUNKTĀ)  
ĪRIJA  
SPĀNIJA  
KIPRA   
PORTUGĀLE  
ZVIEDRIJA  
APVIENOTĀ KARALISTE  
  
 
1238  SSC-8. PIELIKUMS. PĀREJAS NOTEIKUMI SSC.11.  PANTA [Norīkotie darba ņēmēji] PIEMĒROŠANAI  
DALĪBVALSTIS