Nolīgums par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu



Oficiālais Vēstnesis L 348 , 30/12/2005 Lpp. 0028 - 0053



Tulkojums Nolīgums par Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu PREAMBULA NOLĪGUMA PUSES, APZINOTIES, ka saskaņā ar attiecīgajiem starptautisko tiesību aktu noteikumiem, kas atspoguļoti ANO 1982. gada Jūras tiesību konvencijā (UNCLOS), visu valstu pienākums ir veikt tādus pasākumus, kādi var būt vajadzīgi dzīvo jūras resursu saglabāšanai un apsaimniekošanai, vai sadarboties ar citām valstīm tādu pasākumu veikšanā; TIECOTIES īstenot principus, kas iekļauti 1992. gada Rio Deklarācijā "Par vidi un attīstību", kā arī principus un kritērijus Atbildīgu zivsaimniecību rīcības kodeksā, kas pieņemts 1995. gadā FAO konferencē; UZSVEROT starptautiskās sabiedrības politisko gribu sekmēt zivsaimniecības nozares saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu efektivitātes uzlabošanu saskaņā ar šo nolīgumu, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ievērošanu uz tāljūrā esošiem zvejas kuģiem, kas pieņemts 1993. gadā FAO konferencē; ŅEMOT VĒRĀ, ka ANO 50. Ģenerālā asambleja saskaņā ar rezolūciju A/RES/50/24 ir pieņēmusi Nolīgumu par to, kā īstenojami noteikumi ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu ("ANO Nolīgums par transzonāliem zivju krājumiem un tālu migrējošiem zivju krājumiem"); NO JAUNA APSTIPRINOT saistības, kas noteiktas 1992. gada La Jolla nolīgumā un 1995. gada Panamas deklarācijā; UZSVEROT, cik svarīgi ir mērķi, kas novērš delfīnu mirstību, ko izraisa ar riņķvadiem īstenota tunzivju zveja Klusā okeāna austrumdaļā, un kas tiecas rast ekoloģiski drošus līdzekļus lielo dzeltenspuru tunzivju zvejai, saudzējot delfīnus; ŅEMOT VĒRĀ tunzivju zvejniecības kā pārtikas un ienākumu avota nozīmi Pušu iedzīvotājiem, kā arī to, ka ar saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem jāpievērš uzmanība minētajām vajadzībām un jāņem vērā minēto pasākumu ekonomiskā un sociālā ietekme; ATZĪSTOT delfīnu mirstības kraso samazināšanos, kas panākta ar La Jolla nolīguma palīdzību; BŪDAMAS PĀRLIECINĀTAS, ka metode tunzivju zvejai kopā ar delfīniem atbilstīgi noteikumiem un procedūrām, kas izveidotas saskaņā ar La Jolla nolīgumu un atspoguļotas Panamas deklarācijā, kā to pierāda zinātniskie dati, ir nodrošinājusi reālu delfīnu aizsardzību un racionālu tunzivju resursu izmantošanu Klusā okeāna austrumdaļā; NO JAUNA APSTIPRINOT, ka daudzpusēja sadarbība ir visiedarbīgākais veids, kā sasniegt dzīvo jūras resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas mērķus; APŅĒMUŠĀS nodrošināt tunzivju krājumu ilgtermiņa saglabāšanu Klusā okeāna austrumdaļā un pakāpeniski līdz līmenim, kas tuvojas nullei, samazināt delfīnu gadījuma rakstura mirstību, ko izraisa ar riņķvadiem īstenota tunzivju zveja Klusā okeāna austrumu daļā, kā arī izvairīties no tunzivju mazuļu nejaušas nozvejas un brāķēšanas, ierobežot un samazināt tunzivju mazuļu piezveju un blakussugu piezveju, ņemot vērā sugu savstarpējo atkarību ekosistēmā, IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI. I pants Definīcijas Šajā nolīgumā izmantotas šādas definīcijas. 1. "Tunzivs" ir tunzivjveidīgo zivju suga (Scombroidei) (Klawe, 1980), izņemot makreļu dzimtas zivis. 2. "Delfīni" ir delfīnu dzimtas suga, kas ir saistīti ar dzeltenspuru tunzivju zveju nolīguma darbības zonā. 3. "Kuģis" ir kuģis, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis. 4. "Puses" ir valstis vai reģionālas ekonomikas integrācijas organizācijas, kuras piekritušas uzņemties saistības, ko uzliek šis nolīgums, un attiecībā uz kurām ir spēkā šis nolīgums. 5. "Reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija" ir reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kuras pārziņā tās dalībvalstis ir nodevušas šajā nolīgumā iekļautos jautājumus, tostarp pilnvarojumu pieņemt lēmumus, kas ir saistoši tās dalībvalstīm, attiecībā uz minētajiem jautājumiem. 6. "IATTC" ir Amerikas Tropisko tunzivju komisija. 7. "La Jolla nolīgums" ir tiesību akts, kas pieņemts starpvaldību sanāksmē, kura notika 1992. gada jūnijā. 8. "Starptautiskā delfīnu saglabāšanas programma" ir starptautiska programma, kas izveidota saskaņā ar šo nolīgumu, pamatojoties uz La Jolla nolīgumu, kurš pieņemts, pārveidots un uzlabots saskaņā ar Panamas deklarāciju. 9. "Novērošanas programma uz klāja" ir programma, kas definēta II pielikumā. 10. "Panamas deklarācija" ir deklarācija, kas parakstīta Panamā, Panamas Republikā, 1995. gada 4. oktobrī. 11. "Direktors" ir IATTC pētījumu programmas direktors. II pants Mērķi Nolīguma mērķi ir šādi. 1. Pakāpeniski līdz līmenim, kas tuvojas nullei, samazināt delfīnu gadījuma rakstura mirstību, ko izraisa ar riņķvadiem īstenota tunzivju zveja nolīguma darbības zonā, nosakot gada limitus. 2. Ar mērķi likvidēt delfīnu mirstību meklēt šādā zvejā ekoloģiski drošus līdzekļus, kā zvejot lielās dzeltenspuru tunzivis, saudzējot delfīnus. 3. Nodrošināt tunzivju krājumu, kā arī ar šādu zveju saistīto dzīvo jūras resursu ilgtermiņa saglabāšanu nolīguma darbības zonā, ņemot vērā sugu savstarpējo atkarību ekosistēmā, īpašu akcentu liekot uz to, lai, cita starpā, izvairītos no tunzivju mazuļu un blakussugu piezvejas un brāķēšanas, to ierobežotu un pēc iespējas samazinātu. III pants Nolīguma piemērošanas zona Šā nolīguma piemērošanas zona ("nolīguma darbības zona") ir noteikta I pielikumā. IV pants Vispārīgi pasākumi IATTC struktūrā Puses veic šādus pasākumus. 1. Pasākumus, lai nodrošinātu ekosistēmu saglabāšanu, kā arī saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus, lai nodrošinātu tunzivju krājumu un citu dzīvo jūras resursu krājumu ilgtermiņa saglabāšanu, īstenojot tunzivju zveju ar riņķvadiem nolīguma darbības zonā, pamatojoties uz visprecīzākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, un piemēro piesardzības metodi saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem FAO Atbildīgu zivsaimniecību rīcības kodeksā un ANO Nolīgumā par transzonāliem zivju krājumiem un tālu migrējošiem zivju krājumiem. Šādus pasākumus plāno tā, lai saglabātu vai atjaunotu nozvejoto krājumu biomasu līdz vai virs tādiem līmeņiem, kas spēj dot maksimālu ilgtspējīgu produktivitāti, un to mērķis ir saglabāt vai atjaunot saistīto krājumu biomasu līdz vai virs tādiem līmeņiem, kas spēj dot maksimālu ilgtspējīgu produktivitāti. 2. Pasākumus atbilstīgi to kompetencēm, lai novērtētu dzeltenspuru tunzivju mazuļu un citu dzīvo jūras resursu krājumu nozveju un piezveju, kas saistīta ar tunzivju zveju, kuru īsteno ar riņķvadiem nolīguma darbības zonā, un izstrādā pasākumus saskaņā ar VI pantu, cita starpā, lai izvairītos no dzeltenspuru tunzivju mazuļu piezvejas un blakussugu piezvejas, ierobežotu un samazinātu dzeltenspuru tunzivju mazuļu piezveju un blakussugu piezveju, kā arī lai nodrošinātu visu šo sugu ilgtermiņa saglabāšanu, ņemot vērā sugu savstarpējo atkarību ekosistēmā. V pants Starptautiskā delfīnu saglabāšanas programma Saskaņā ar Starptautisko delfīnu saglabāšanas programmu un ievērojot šā nolīguma mērķus, Puses, cita starpā, 1. Ierobežo kopējo gadījuma rakstura delfīnu mirstību, ko izraisa ar riņķvadiem īstenota tunzivju zveja nolīguma darbības zonā, nepārsniedzot piecus tūkstošus gadā, nosakot un īstenojot attiecīgus pasākumus, kuru mērķis jo īpaši ir: a) tādas sistēmas izveide, kura mudinātu kuģu kapteiņus turpināt samazināt delfīnu gadījuma rakstura mirstību, ar mērķi likvidēt delfīnu mirstību, ko izraisa šī zveja; b) zvejas kuģu kapteiņu un apkalpes locekļu tehniskās apmācības un sertifikācijas sistēmas izveidošana IATTC struktūrā par zvejas rīkiem un to izmantošanu, kā arī par paņēmieniem delfīnu glābšanai un drošībai; c) zinātniskās izpētes veicināšana un atbalstīšana IATTC struktūrā, lai uzlabotu zvejas rīkus, tehniku un zvejas paņēmienus, ietverot paņēmienus, ko izmanto tunzivju zvejā, kura ir saistīta ar delfīniem; d) taisnīgas sistēmas izveidošana bojāgājušo delfīnu limitu (BDL) piešķiršanai atbilstīgi delfīnu mirstības maksimālajiem apjomiem gadā saskaņā ar III un IV pielikumu; e) prasības izvirzīšana attiecīgajiem kuģiem, kuriem ir noteikts BDL vai kuri citādi veic darbību nolīguma darbības zonā, lai tiktu nodrošinātas VIII pielikumā izklāstītās ekspluatācijas prasības; f) sistēmas izveidošana to nozvejoto tunzivju uzraudzībai un pārbaudei, kas zvejotas, izraisot delfīnu mirstību vai smagus bojājumus vai neizraisot delfīnu mirstību vai smagus bojājumus, pamatojoties uz IX pielikumā izklāstītajiem elementiem; g) apmaiņa ar zinātniskās pētniecības datiem, ko Puses pilnīgi un laicīgi savākušas saskaņā ar šo nolīgumu; h) zinātniskās izpētes veikšana nolūkā atrast ekoloģiski drošus līdzekļus, kā zvejot lielās dzeltenspuru tunzivis, saudzējot delfīnus; 2. Nosaka mirstības maksimālos apjomus uz delfīnu krājumu gadā un novērtē šo apjomu ietekmi saskaņā ar III pielikumu; un 3. Pušu kopējā sanāksmē pārskata šos pasākumus. VI pants Dzīvo jūras resursu saglabāšana Saskaņā ar IV pantu Puses apņemas IATTC struktūrā izstrādāt un īstenot pasākumus, lai nodrošinātu dzīvo jūras resursu ilgtermiņa saglabāšanu saistībā ar tunzivju zveju ar riņķvadiem nolīguma darbības zonā, ņemot vērā sugu savstarpējo saistību ekosistēmā. Šim nolūkam Puses, cita starpā: 1. Izstrādā un īsteno programmu tunzivju mazuļu un blakussugu piezvejas novērtējumam, uzraudzībai un samazināšanai nolīguma darbības zonā; 2. Cik vien iespējams izstrādā selektīvus, videi drošus un rentablus zvejas rīkus un paņēmienus, kā arī pieprasa to izmantošanu; 3. Pieprasa, ka to kuģi, kuri veic darbību nolīguma darbības zonā, cik vien iespējams maksimāli atbrīvo nejauši notvertus jūras bruņurupučus un citas apdraudētas sugas; un 4. Pieprasa IATTC sākt pētījumus, lai novērtētu, vai to kuģu zvejas jauda, kas zvejo nolīguma darbības jomā, apdraud tunzivju krājumu un citu ar šo zveju saistīto dzīvo jūras resursu saglabāšanu, un, ja tas tā ir, tad pārbauda iespējamos pasākumus un visos attiecīgos gadījumos iesaka tos noteikt. VII pants Īstenošana valsts līmenī Katra Puse, ievērojot tās tiesību aktus un procedūras, nosaka vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šā nolīguma prasību īstenošanu un ievērošanu, ietverot, attiecīgā gadījumā, atbilstīgu normatīvo aktu pieņemšanu. VIII pants Pušu sanāksme 1. Puses regulāri sanāk kopā, lai apsvērtu jautājumus saistībā ar šā nolīguma īstenošanu un lai pieņemtu visus lēmumus, kas attiecas uz to. 2. Pušu kārtējā sanāksme notiek vismaz reizi gadā, vēlams saistībā ar IATTC sanāksmi. 3. Vajadzības gadījumā Puses var sasaukt arī ārkārtas sanāksmi. Šīs sanāksmes sasauc pēc jebkuras Puses pieprasījuma, ar noteikumu, ka šādu pieprasījumu atbalsta Pušu vairākums. 4. Pušu sanāksme notiek tad, ja ir kvorums. Kvorums ir tad, ja piedalās Pušu vairākums. Šis noteikums attiecas arī uz saskaņā ar šo nolīguma izveidotu palīgstruktūru sanāksmi. 5. Sanāksme notiek spāņu un angļu valodā, un Pušu sanāksmes dokumentus sagatavo abās šajās valodās. IX pants Lēmumu pieņemšana Visus lēmumus, ko Puses pieņem sanāksmēs, kuras ir sasauktas saskaņā ar VIII pantu, pieņem vienprātīgi. X pants Zinātniskā padomdevēja padome Saskaņā ar La Jolla nolīgumu izveidotās Zinātniskās padomdevējas padomes funkcijas ir tādas, kā izklāstīts V pielikumā. Zinātniskā padomdevēja padome ir izveidota un darbojas saskaņā ar V pielikuma noteikumiem. XI pants Attiecīgo valstu zinātniskās padomdevējas komitejas 1. Katra Puse, ievērojot tās tiesību aktus un procedūras, izveido Valsts zinātnisko padomdevēju komiteju (NATSAC) ar kvalificētiem ekspertiem, kas darbojas katrs savas kompetences jomā, no valsts un privātajiem sektoriem, un no nevalstiskām organizācijām, cita starpā, ietverot kvalificētus zinātniekus. 2. NATSAC komiteju funkcijas, cita starpā, ir tādas, kā izklāstīts VI pielikumā. 3. Puses nodrošina, ka, organizējot regulāras un savlaicīgas sanāksmes, NATSAC komitejas sadarbojas datu un krājumu stāvokļa pārskatīšanā, un konsultāciju uzlabošanā, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus. Šādas sanāksmes notiek vismaz vienu reizi gadā kopā ar Pušu kārtējo sanāksmi. XII pants Starptautiskā pārbaudes komisija Starptautiskajai pārbaudes komisijas, kas izveidota saskaņā ar La Jolla nolīgumu, funkcijas ir tādas, kā izklāstīts VII pielikumā. Starptautiskā pārbaudes komisija ir veidota no un darbojas saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem. XIII pants Novērošanas programma uz klāja Novērošanas programma uz klāja, kas izstrādāta saskaņā ar La Jolla nolīgumu, darbojas saskaņā ar II pielikumu. XIV pants IATTC pienākumi Paredzot, ka IATTC ir būtiska loma šā nolīguma īstenošanas koordinēšanā, Puses, cita starpā, pieprasa IATTC sniegt sekretariāta atbalstu un veikt citas tādas funkcijas, kuras ir izklāstītas nolīgumā vai par kurām ir panākta vienošanās saskaņā ar šo nolīgumu. XV pants Finansējums Puses piedalās izdevumu segšanā, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, ieviešot un iekasējot kuģu maksas, kuru apjomu nosaka Puses, neierobežojot citas brīvprātīgas finanšu iemaksas. XVI pants Izpilde 1. Katra Puse attiecībā uz tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem nodrošina efektīvu to pasākumu izpildi, kuri ir izklāstīti šajā nolīgumā vai noteikti saskaņā ar to. Jo īpaši, katra Puse, izmantojot, cita starpā, ikgadēju sertifikācijas un pārbaudes programmu, nodrošina, ka tās jurisdikcijā esošie kuģi atbilst: a) ekspluatācijas prasībām, kas noteiktas VIII pielikumā; un b) novērošanas prasībām uz klāja, kas noteiktas II pielikumā. 2. Attiecībā uz pārkāpumiem, katra Puse, ņemot vērā Starptautiskās pārbaudes komisijas ieteikumus, saskaņā ar tās tiesību aktiem piemēro sankcijas, kas ir pietiekami stingras, lai reāli nodrošinātu šā nolīguma noteikumu ievērošanu un saskaņā ar šo nolīgumu noteikto pasākumu izpildi un lai atņemtu likumpārkāpējiem labumu, kas rodas no to nelikumīgās darbības. Smagu likumpārkāpumu gadījumā pie šādām sankcijām pieder zvejas atļaujas atteikšana, apturēšana vai atsaukšana. 3. Puses ievieš stimulus kuģu kapteiņiem un apkalpei, lai uzlabotu šā nolīguma prasību un mērķu ievērošanu. 4. Puses nosaka sadarbības pasākumus, lai nodrošinātu šā nolīguma prasību ievērošanu, paļaujoties uz lēmumiem, kas ir pieņemti saskaņā ar La Jolla nolīgumu. 5. Katra Puse nekavējoties informē Starptautisko pārbaudes komisiju par izpildes nodrošināšanas pasākumiem, kurus tā ir veikusi saskaņā ar šo nolīgumu, kā arī par to rezultātiem. XVII pants Pārredzamība 1. Puses sekmē šā nolīguma īstenošanas pārredzamību, tostarp attiecīgā gadījumā ar sabiedrības līdzdalību. 2. Pārstāvjiem no tādām starpvaldību organizācijām un tādām nevalstiskām organizācijām, kuras ir saistītas ar šā nolīguma prasību īstenošanai būtiskiem jautājumiem, dod iespēju piedalīties Pušu sanāksmēs, kuras sasauc saskaņā ar VIII pantu, attiecīgā gadījumā kā novērotājiem vai citādi saskaņā ar X pielikumā izklāstītajām pamatnostādnēm un kritērijiem. Šādām starpvaldību organizācijām un nevalstiskām organizācijām ir savlaicīga piekļuve būtiskai informācijai, ievērojot procedūras noteikumus par piekļuvi šādai informācijai, ko Puses var pieņemt. XVIII pants Konfidencialitāte 1. Pušu sanāksmē izstrādā konfidencialitātes noteikumus visām struktūrām, kurām ir atļauta piekļuve informācijai saskaņā ar šo nolīgumu. 2. Neatkarīgi no visiem konfidencialitātes noteikumiem, kurus var pieņemt saskaņā ar iepriekš minēto 1. punktu, jebkura persona, kurai ir piekļuve šādai konfidenciālai informācijai, var izpaust šādu informāciju saistībā ar tiesas procesu vai administratīvas lietas izskatīšanu, ja to pieprasa attiecīgās Puses kompetenta iestāde. XIX pants Sadarbība ar citām organizācijām vai nolīgumiem Puses sadarbojas ar apakšreģionālām, reģionālām un globālām zvejniecības saglabāšanas un pārvaldības organizācijām un nolīgumiem ar mērķi sekmēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu. XX pants Strīdu izšķiršana 1. Puses sadarbojas, lai nepieļautu strīdu izcelšanos. Ikviena Puse var apspriesties ar vienu vai vairākām citām Pusēm par jebkuru strīdu, kas saistīts ar šā nolīguma noteikumu interpretāciju vai piemērošanu, lai cik vien iespējams ātri panāktu visām Pusēm pieņemamu atrisinājumu. 2. Ja šādās pārrunās strīds netiek atrisināts pieņemamā laikposmā, attiecīgās Puses pēc iespējas drīz apspriežas savā starpā, lai strīdu izšķirtu mierīgā ceļā, par ko tās var pieņemt lēmumu saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem. XXI pants Valstu tiesības Nevienu šā nolīguma noteikumu nedrīkst interpretēt tā, lai ierobežotu vai mazinātu kādas valsts suverenitāti, suverēnās tiesības vai jurisdikciju saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem, kā arī tās nostāju vai uzskatus attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar jūras tiesībām. XXII pants Vienības, kas nav šā nolīguma Puses 1. Puses mudina visas valstis un reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, kuras minētas šā nolīguma XXIV pantā, kuras nav Puses, kļūt par šā nolīguma Pusēm vai pieņemt normatīvos aktus saskaņā ar šā nolīguma prasībām. 2. Puses sadarbojas saskaņā ar šo nolīgumu un starptautisko tiesību aktiem, lai atturētu tos kuģus, kuri peld ar to valstu karogiem, kuras nav Puses, no tādu darbību veikšanas, kas mazina šā nolīguma efektivitāti. Šim nolūkam Puses, cita starpā, pievērš to vienību, kas nav šā nolīguma Puses, uzmanību šādām to kuģu darbībām. 3. Puses savstarpēji apmainās ar informāciju vai nu tieši, vai arī ar direktora starpniecību attiecībā uz to kuģu darbībām, kuri peld ar to vienību karogiem, kuras nav šā nolīguma Puses, un kuri mazina šā nolīguma efektivitāti. XXIII pants Pielikumi Pielikumi ir šā nolīguma sastāvdaļa un, ja vien skaidri nav norādīts citādi, atsauce uz šo nolīgumu ir arī atsauce uz attiecīgajiem tā pielikumiem. XXIV pants Parakstīšana Šis nolīgums ir pieejams parakstīšanai Vašingtonā no 1998. gada 21. maija līdz 1999. gada 14. maijam valstīm, kuru piekrastes līnija robežojas ar nolīguma darbības zonu, un valstīm vai reģionālām ekonomikas integrācijas organizācijām, kuras ir IATTC locekles vai kuru kuģi zvejo tunzivis nolīguma darbības zonā, kamēr nolīgums ir pieejams parakstīšanai. XXV pants Ratificēšana, akceptēšana vai apstiprināšana Šis nolīgums parakstītājām valstīm ir jāratificē, jāakceptē vai jāapstiprina saskaņā ar to tiesību aktiem un procedūrām. XXVI pants Pievienošanās Šim nolīgumam jebkurā brīdī var pievienoties jebkura valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kas atbilst XXIV panta prasībām vai kas citādi ir aicināta pievienoties nolīgumam, pamatojoties uz Pušu lēmumu. XXVII pants Stāšanās spēkā 1. Šis nolīgums stājas spēkā, pie depozitāra deponējot ceturto ratifikācijas, akceptēšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu. 1. No 1. punktā minētās dienas attiecībā uz katru valsti vai reģionālu ekonomikas integrācijas organizāciju, kura atbilst XXVI panta prasībām, nolīgums stāsies spēkā minētajai valstij pēc tās ratifikācijas, akceptēšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenta deponēšanas. XXVIII pants Atrunas Šim nolīgumam nedrīkst paredzēt nekādas atrunas. XXIX pants Provizoriska piemērošana 1. Valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kas piekrīt šā nolīguma pagaidu piemērošanai, par to rakstveidā paziņojot depozitāram, šo nolīgumu piemēro provizoriski. Šāda provizoriska piemērošana stājas spēkā no paziņojuma saņemšanas dienas. 2. Valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija pārtrauc provizorisku piemērošanu tad, kad šis nolīgums attiecībā uz minēto valsti vai reģionālo ekonomikas integrācijas organizāciju stājas spēkā, vai arī tad, kad minētā valsts vai reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija depozitāram rakstveidā paziņo par nodomu izbeigt provizorisku piemērošanu. XXX pants Grozījumi 1. Jebkura Puse var izteikt priekšlikumu par šā nolīguma grozījumu, vismaz sešdesmit dienas pirms Pušu sanāksmes, iesniedzot depozitāram ierosinātā grozījuma tekstu. Depozitārs nodrošina visas pārējās Puses ar šā teksta kopiju. 2. Šā nolīguma grozījumi, kurus pieņem Pušu sanāksmē, panākot vienprātību, stājas spēkā dienā, kad visas Puses ir deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus depozitāram. 3. Ja vien Puses nenolemj citādi, šā nolīguma pielikumus var grozīt ar vienprātīgu lēmumu jebkurā Pušu sanāksmē. Ja vien nav panākta citāda vienošanās, attiecība uz visām Pusēm pielikuma grozījumi stājas spēkā pēc to pieņemšanas. XXXI pants Izstāšanās Jebkura Puse jebkurā brīdī, kad ir pagājuši divpadsmit mēneši no dienas, kad šis nolīgums attiecībā uz minēto Pusi stājas spēkā, var izstāties, sniedzot depozitāram rakstisku paziņojumu par izstāšanos. Depozitārs par izstāšanos informē pārējās Puses 30 dienu laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas. Izstāšanās stājas spēkā sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma saņemšanas. XXXII pants Depozitārs Šā nolīguma sākotnējos tekstus deponē Amerikas Savienoto Valstu valdībai, kura nosūta apliecinātas to kopijas nolīguma Parakstītājiem un Pusēm, kā arī ANO ģenerālsekretāram reģistrēšanai un publicēšanai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu. TO APLIECINOT, pilnvarotie, kurus ir pilnvarojušas viņu attiecīgās valdības, ir parakstījuši šo nolīgumu. Vašingtonā, 1998. gada divdesmit pirmajā maijā, angļu un spāņu valodā, un abi teksti ir vienlīdz autentiski. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS NOLĪGUMA DARBĪBAS ZONA Nolīguma darbības zona iekļauj Klusā okeāna apgabalu, ko ierobežo Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Dienvidamerikas piekrastes līnija un šādas līnijas: a) 40oZ platuma paralēle no Ziemeļamerikas krasta līdz punktam, kur tā krustojas ar 150oR garuma meridiānu; b) 150oR garuma meridiāns līdz punktam, kur tas krustojas ar 40oD platuma paralēli; c) 40oD platuma paralēle līdz punktam, kur tā krustojas ar Dienvidamerikas krastu. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS NOVĒROŠANAS PROGRAMMA UZ KLĀJA 1. Puses īsteno Novērošanas programmu uz klāja saskaņā ar šo pielikumu. Kā šīs programmas sastāvdaļu katra Puse var īstenot arī pati savu valsts novērošanas programmu saskaņā ar šo pielikumu. 2. Katra Puse pieprasa, ka uz tās kuģiem, kuru kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas) un kuri veic darbību nolīguma darbības zonā, ir novērotājs katru reizi, kad tie dodas zvejā nolīguma darbības zonā. Vismaz 50 % novērotāju uz katras Puses kuģiem ir IATTC novērotāji; pārējie novērotāji var būt no Puses valsts īstenotās novērošanas programmas, pamatojoties uz šajā pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, kā arī visiem citiem kritērijiem, kas noteikti Pušu sanāksmē. 3. Visiem novērotājiem, a) jābūt beigušiem tehnisko apmācību, ko prasa Pušu izstrādātās pamatnostādnes; b) jābūt kādas Puses valstspiederīgajiem vai IATTC zinātniskā personāla locekļiem; c) jāspēj veikt pienākumus, kas izklāstīti šā pielikuma 4. punktā; d) jābūt iekļautiem novērotāju sarakstā, par kuru gādā IATTC vai jābūt iekļautiem valsts īstenotajā novērošanas programmā, par kuru gādā Puse, kura nodrošina šādu programmu. 4. Novērotāju pienākumi, cita starpā, ir šādi: a) vākt visu attiecīgo informāciju, kas ir vajadzīga šā nolīguma īstenošanai, par tāda kuģa zvejas darbībām, uz kura ir norīkots novērotājs; b) tāda kuģa kapteinim, uz kura ir norīkots novērotājs, darīt zināmus visus pasākumus, kurus Puses ieviesušas saskaņā ar šo nolīgumu; c) tāda kuģa kapteinim, uz kura ir norīkots novērotājs, darīt zināmu minētā kuģa reģistrēto delfīnu mirstību; d) sagatavot ziņojumus par informāciju, kas savākta saskaņā ar šo punktu, un nodrošināt kuģa kapteini ar iespēju iekļaut šādos ziņojumos visu informāciju, ko kapteinis var uzskatīt par būtisku; e) sniegt šādus ziņojums attiecīgās valsts programmas direktoram, lai tos izmantotu saskaņā ar šā nolīguma VII pielikuma 1. punktu; f) veikt citas tādas funkcijas, par kādām Puses vienojas. 5. Novērotāji: a) izņemot, ja jāievēro šā pielikuma 4. punkta d) un e) apakšpunkta prasības, visu informāciju attiecībā uz kuģu un kuģu īpašnieku zvejas darbībām uzskata par konfidenciālu un rakstveidā akceptē šo prasību kā nosacījumu iecelšanai par novērotāju; b) pilda tās Puses normatīvajos aktos paredzētās prasības, kuras jurisdikcijā atrodas kuģis, uz kura ir norīkots novērotājs, ciktāl šādas prasības nav pretrunā ar šā pielikuma noteikumiem; c) atturas izdot vai apstiprināt licences vai citus dokumentus, kas ir saistīti ar kuģa zvejas darbībām, izņemot gadījumos, kad to akceptē Puses; d) ievēro hierarhiju un vispārējas uzvedības normas, kas attiecas uz visu kuģa personālsastāvu, ar noteikumu, ka šādas normas nekavē šajā pielikumā aprakstīto novērotāju pienākumu un šā pielikuma 6. punktā izklāstīto kuģa personāla saistību izpildi. 6. Pušu un kuģu kapteiņu pienākumi attiecībā uz novērotājiem, cita starpā, ir šādi: a) novērotājiem ir piekļuve kuģa personālam un VIII pielikumā norādītajiem rīkiem un tehnikai; b) pēc pieprasījuma novērotājiem ir piekļuve arī še turpmāk minētajām ierīcēm, ja tās atrodas uz kuģa, uz kura tās ir norīkotas, lai atvieglotu viņu pienākumu veikšanu, kuri izklāstīti 4. punktā: i) satelītnavigācijas iekārtas; ii) radara displeja ekrāni, kad tos izmanto; iii) jaudīgi binokļi, tostarp delfīnu medīšanas un ielenkšanas laikā, lai atvieglotu to identificēšanu, izņemot laiku, kad tos izmanto kuģa personāls; iv) elektroniskie saziņas līdzekļi; c) novērotājiem ir piekļuve kuģa darba klājam tīklu un zivju atgūšanas laikā, kā arī visiem dzīviem vai mirušiem dzīvnieku paraugiem, kurus ņem uz kuģa klāja noenkurošanas laikā, lai savāktu bioloģiskos paraugus saskaņā ar Novērošanas programmu uz klāja vai ja to pieprasa kompetentas valsts iestādes attiecīgas valsts novērošanas programmas sakarā; d) novērotājiem nodrošina izmitināšanu, tostarp apmešanās vietu, pārtiku un atbilstīgas sanitārās labierīcības, kas ir tādas pašas kā apkalpei; e) novērotājus nodrošina ar atbilstīgu vietu uz komandtilta vai stūresmājā lietvedības kārtošanai, kā arī ar vietu uz kuģa klāja, kas ir atbilstīga novērotāja pienākumu veikšanai; f) Puses nodrošina, ka kapteiņi, apkalpes locekļi un kuģa īpašnieki nerada šķēršļus, neiebiedē, nekavē, neietekmē novērotāju tā pienākumu pildīšanā, kā arī neuzpērk vai nemēģina viņu uzpirkt. 7. Puses, a) nodrošina, ka visi novērotāji no to attiecīgās valsts programmas iegūst informāciju tādā pašā veidā, kā to prasa no IATTC novērotājiem; b) sniedz direktoram kopijas no visiem pamatdatiem, kurus savākuši novērotāji no to attiecīgās valsts programmas, un to dara savlaicīgi pēc atgriešanās no zvejas, kuras laikā šie dati ir savākti, līdz ar kopsavilkumiem un ziņojumiem, kuri ir pielīdzināmi tiem, ko sniedz IATTC novērotāji. 8. Savlaicīgi pēc katra zvejas brauciena, kurā piedalās IATTC novērotājs, visām piemērojamām konfidencialitātes prasībām atbilstīgā veidā direktoram jāsniedz kopijas no visiem pamatdatiem, kopsavilkumiem un ziņojumiem, kuri attiecas uz šo braucienu, tai Pusei, kuras jurisdikcijā kuģis ir zvejojis. 9. Neatkarīgi no citiem šā pielikuma nosacījumiem, ja direktors konstatē, ka nav iespējams norīkot novērotāju no Novērošanas programmas uz klāja, kuģis, kas atrodas Puses jurisdikcijā un kas zvejo nolīguma darbības zonā, bet nemedī delfīnus, var izmantot apmācītu novērotāju no kādas citas starptautiskas programmas, ja šādu programmu apstiprina Puses, lai savāktu attiecīgu informāciju Novērošanas programmai uz klāja un lai direktoram apliecinātu, ka šāds kuģis nemedī delfīnus. 10. Nevienu novērotāju nenorīko uz kuģa, ja kuģim nav piešķirts BDL, ja vien kuģa kapteinis nav iekļauts kvalificētu zvejas kuģu kapteiņu sarakstā, kas sastādīts saskaņā ar VII pielikuma 1. punkta e) apakšpunktu. 11. Novērotājus no Novērošanas programmas uz klāja pēc direktora ieskatiem var norīkot uz kuģiem, kuri nepieder Pusēm, ar noteikumu, ka kuģis atbilst un kuģa kapteinis ievēro šā pielikuma prasības un visas citas piemērojamās šā nolīguma prasības. Direktoram savlaicīgi jāinformē Puses par jebkuru šādu norīkošanu. 12. Iemaksas a) Puses nosaka ikgadējās kuģu iemaksas apjomu, lai segtu Novērošanas programmas uz klāja izmaksas. Iemaksas aprēķina, pamatojoties uz katra kuģa kravnesību vai jebkādu citu standartu, ko precizē Puses. b) Laikā, kad Puse iesniedz direktoram kuģu sarakstu saskaņā ar šā nolīguma IV pielikumu, tā iesniedz arī saskaņā ar šā pielikuma 11. punkta a) apakšpunktu noteikto iemaksu maksājumu ASV dolāros, norādot, par kuriem kuģiem maksājumu veic. c) Nevienu novērotāju nenorīko uz kuģa, par kuru nav samaksātas iemaksas, kā noteikts saskaņā ar šā pielikuma 11. punkta b) apakšpunktu. 13. Novērotāju sniegtie dati a) Novērotāju sniegtie dati kalpo par pamatu tam, lai noteiktu vai: i) kuģis ir izpildījis vai pārsniedzis tā BDL, ii) Puse ir izpildījusi vai pārsniegusi tās attiecīgo BDL, iii) flote ir izpildījusi vai pārsniegusi delfīnu mirstības maksimālos apjomus uz delfīnu krājumu gadā. b) Jebkurai Pusei, kura vēlas apstrīdēt novērotāju sniegtos datus, jāiesniedz Starptautiskajai pārbaudes komisijai šāda paziņojuma iemesli un pamatojums. c) Starptautiskā pārbaudes komisija izvērtēs Puses sniegtos pierādījumus un sniegs ieteikumu izskatīšanai Pušu sanāksmē. d) Puses izvērtēs Starptautiskās pārbaudes komisijas sniegtos pierādījumus un ieteikumus un pieņems lēmumu attiecībā uz strīda apstākļiem, kā arī attiecībā uz to, vai novērotāju sniegtajos datos būtu jāveic izmaiņas. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS MIRSTĪBAS MAKSIMĀLAIS APJOMS UZ DELFĪNU KRĀJUMU GADĀ 1. Sanāksmē, ko sasauc saskaņā ar šā nolīguma VIII pantu, Puses nosaka mirstības maksimālo apjomu uz delfīnu krājumu gadā katram delfīnu krājumam, ko Pušu sanāksme nosaka, pamatojoties uz visprecīzākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, robežās no 0,2 % līdz 0,1 % no minimālā paredzamā krājuma (Nmin), kuru aprēķinājis ASV Nacionālais jūras zvejniecības dienests, vai pēc līdzvērtīga aprēķina standarta, kādu var izstrādāt vai ieteikt Zinātniskā padomdevēja padome, bet kopējā delfīnu mirstība gadā nekādā ziņā nepārsniedz piecus tūkstošus saskaņā ar šo nolīgumu. 2001. gadā un pēc tam mirstības maksimālais apjoms uz delfīnu krājumu ir 0,1 % no minimālā paredzamā krājuma (Nmin). 2. Puses 1998. gadā vai pēc iespējas drīz veic zinātnisko analīzi un novērtējumu attiecībā uz 2001. gada mērķa izpildi, kā arī vajadzības gadījumā apsver ieteikumus. Līdz 2001. gadam, ja kādā delfīnu krājumā mirstība gadā pārsniedz 0,2 % no Nmin, attiecīgajā gadā pārtrauc visas zvejas darbības attiecībā uz minēto krājumu un jebkuru jauktu baru, kurā ir delfīni no minētā krājuma. No 2001. gada, ja delfīnu krājumā mirstība gadā pārsniedz 0,1 % no Nmin, attiecīgajā gadā pārtrauc visas zvejas darbības attiecībā uz minēto krājumu un jebkuru jauktu baru, kurā ir delfīni no minētā krājuma. Ja vai nu austrumu garenpurna delfīnu krājumā, vai arī ziemeļaustrumu plankumaino delfīnu krājumā mirstība gadā pārsniedz 0,1 % no Nmin, Puses veic zinātnisko analīzi un novērtējumu, un apsver turpmākos ieteikumus. 3. Šā nolīguma vajadzībām Puses izmanto absolūtā krājuma kārtējo aprēķinu Klusā okeāna austrumdaļas delfīnu krājumiem, ko Veids un Džerodete 1992. gadā ir uzrādījuši Starptautiskajai vaļu medību komisijai, pamatojoties uz ASV Nacionālā jūras zvejniecības dienesta zinātniskās izpētes kuģu datiem laikposmam no 1986. līdz 1990. gadam, līdz Puses vienojas par atjauninātu skaitļu kopu. Šādus atjauninātus skaitļus varētu iegūt, analizējot turpmākos pētījumu reisos iegūtos datus un krājumu rādītājus, un citus no Pusēm, IATTC un citām zinātniskajām organizācijām iegūtus attiecīgus zinātniskos datus. 4. Puses izveido sistēmu, pamatojoties uz reālā laika novērošanas ziņojumiem, lai nodrošinātu mirstības maksimālā apjoma uz delfīnu krājumu gadā efektīvu īstenošanu un ievērošanu. 5. Sešu mēnešu laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas Puses izveido sistēmu, saskaņā ar kuru katram krājumam nosaka mirstības maksimālo apjomu uz delfīnu krājumu gadā nākamajam gadam un turpmākajiem gadiem. Šajā sistēmā paredz šā pielikuma 1. punktā minēto mirstības limitu sadalījumu to Pušu kuģiem, kuri var pretendēt uz delfīnu mirstības limitiem saskaņā ar IV pielikumu. Izveidojot šo sistēmu, Puses ņem vērā precīzākos pieejamos zinātniskos datus par attiecīgo krājumu izplatību un lielumu, kā arī par citiem mainīgajiem, kurus Puses nosaka kādā no turpmākajām sanāksmēm. -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS BOJĀGĀJUŠO DELFĪNU LIMITI (BDL) I. BDL piešķiršana 1. a) Visas Puses līdz katra gada 1. oktobrim ar direktora starpniecību iesniedz Pušu sanāksmē to jurisdikcijā esošo kuģu sarakstu, kuru kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas), kuri ir pieprasījuši BDL par visu nākamo gadu, norādot citus kuģus, kuri nākamajā gadā, iespējams, veiks darbību nolīguma darbības zonā. b) Visas Puses līdz katra gada 1. aprīlim ar direktora starpniecību iesniedz citām Pusēm to jurisdikcijā esošo kuģu sarakstu, kuru kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas), kuri ir pieprasījuši BDL par tā paša gada otro ceturksni. 2. Starptautiskā pārbaudes komisija līdz katra gada 1. novembrim vai vēlāk, ja ar to panākta vienošanās, Pušu sanāksmē uzrāda kvalificētu pretendentu kuģu sarakstu, kuri ir tiesīgi saņemt BDL par nākamo gadu. Attiecībā uz BDL otrajam ceturksnim, Starptautiskā pārbaudes komisija līdz katra gada 1. maijam vai vēlāk, ja ar to panākta vienošanās, Pušu sanāksmē uzrāda kvalificētu pretendentu kuģu sarakstu, kuri ir tiesīgi saņemt BDL par tā paša gada otro ceturksni. 3. Šajā nolīgumā kuģi uzskata par kvalificētu: a) ja attiecīgās valsts iestādes ir apliecinājušas, ka tam ir visi delfīnu aizsardzības rīki un tehnika, kas prasīta VIII pielikumā; b) ja tā kapteinis un apkalpes locekļi ir saņēmuši apstiprinātu apmācību par delfīnu atbrīvošanas un glābšanas paņēmieniem, kuri ir pielīdzināmi Pušu sanāksmē noteiktam standartam; c) ja tā kravnesība pārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas); d) ja tam ir kapteinis, kuru, pamatojoties uz viņa vai viņas līdzšinējā snieguma raksturojumu, uzskata par kvalificētu; e) ja kuģi neuzskata par diskvalificētu saskaņā ar šā pielikuma II iedaļu. 4. Kuģi neuzskata par kvalificētu saskaņā ar 2. punktu, ja pieprasījuma veikšanas dienā saskaņā ar šā pielikuma 1. punktu kuģis veic darbību tās Puses jurisdikcijā, kuras piemērojamie normatīvie akti aizliedz tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem zvejot tunzivis kopā ar delfīniem, kā arī BDL nepiešķir nevienai Pusei, lai nodrošinātu zvejas atļaujas nolīguma darbības zonā kuģiem, kuri peld ar citas tādas valsts karogu, kuras piemērojamie normatīvie akti aizliedz kuģiem tās jurisdikcijā zvejot tunzivis kopā ar delfīniem. 5. Lai aprēķinātu atsevišķu kuģu vidējo BDL (VBDL), izmanto 98 % vai kādu citu nerezervētu daļu, ko Puses var noteikt no vispārējā bojāgājušo delfīnu limita attiecībā uz zvejniecību (pieci tūkstoši vai cita zemāka robeža, ko var noteikt Puses), un sadala to starp Pusēm nākamajam gadam, kā izklāstīts šīs iedaļas 5. punktā. 6. VBDL aprēķina, zvejniecībai paredzēto vispārējā BDL nerezervēto daļu, kas noteikta saskaņā ar 4. punktu, dalot ar to kvalificēto kuģu kopskaitu, kuri pieprasa BDL visam gadam. BDL sadalījumu starp Pusēm nosaka, reizinot VBDL ar to kvalificēto kuģu skaitu, kas pieprasa BDL visam gadam un kas veic darbību katras Puses jurisdikcijā. 7. Atlikušos divus procentus vai citu daļu, ko Puses var noteikt no zvejniecībai paredzētā vispārējā BDL, saglabā kā atsevišķu rezerves BDL sadalījumu (RBS), ko pārvalda pēc direktora ieskatiem. Jebkura Puse var pieprasīt, lai direktors piešķir BDL no tāda RBS tiem kuģiem, kuri zvejo tās jurisdikcijā un kuri parasti nezvejo tunzivis nolīguma darbības zonā, bet kuri laiku pa laikam ierobežotā veidā piedalās zvejā nolīguma darbības zonā ar noteikumu, ka šādi kuģi, to kapteiņi un apkalpes locekļi atbilst šā nolīguma VIII pielikumā izklāstītajām ekspluatācijas un apmācības prasībām un ka tiek ievērotas šīs iedaļas 2. un 3. punktā izklāstītās prasības. Jebkuru nejaušu delfīnu mirstību, ko izraisa kuģi, kuri veic darbību nolīguma darbības zonā kādas Puses jurisdikcijā, kura nav pieprasījusi BDL tās flotei, arī atrēķina no minētā RBS. 8. Kuģim nepiešķir BDL, ja vien pēdējā gada laikā, par kuru tam bija piešķirts BDL, kas bija pirms tā gada, par kuru tas pieprasa piešķirt BDL, nav sasniegti vismaz 5 procenti no kuģa kopējā zvejas darbību apjoma kopā ar delfīniem, kā arī vidējā dzelteno tunzivju nozveja tā zvejas darbībās kopā ar delfīniem nesasniedz vismaz trīs metriskās tonnas vienas šādas zvejas darbības laikā. Pretējā gadījumā kuģim nevar piešķirt BDL nākamajam gadam, ja vien kuģis nav izpildījis šīs prasības nepārvaramas varas dēļ, par ko vienošanās panākta saskaņā ar šā nolīguma IV pielikumu. Šo nosacījumu nepiemēro kuģim, kas pieprasa tam piešķirt BDL pirmo reizi. 9. BDL nepiešķir kuģim, attiecībā uz kuru Puses ir noteikušas, ka tas ir saistīts ar daudziem pārkāpumiem (kā to apstiprina piespiedu pasākumi, kurus Puse piemērojusi kuģim, kuras jurisdikcijā tas veic savu darbību), kas mazina Starptautiskās delfīnu saglabāšanas programmas efektivitāti. 10. Atsevisķās Puses ar kvalificētiem kuģiem, kuri zvejo tunzivis kopā ar delfīniem, atbildīgi izmanto BDL, ar noteikumu, ka nevienam kuģim piešķirtais kopējais gada BDL nepārsniedz BDL, ko Starptautiskā pārbaudes komisija noteikusi 1997. gadam un kas ir noteikts 1997. gada 19. un 20. februārī notikušās Starptautiskās pārbaudes komisijas 14. sanāksmes protokolā saskaņā ar La Jolla nolīgumu. Neviena Puse tās kvalificētajiem kuģiem kopā nepiešķir lielāku BDL apjomu, nekā šādai Pusei ir iedalīts saskaņā ar šā pielikuma I un III iedaļu. Nekāda sākotnējā BDL sadalījuma rezultātā neviens kuģis nedrīkst saņemt BDL, kas pārsniedz VBDL, ja vien tā veikums delfīnu mirstības samazināšanā, ko Starptautiskā pārbaudes komisija novērtē, pamatojoties uz datiem par iepriekšējiem diviem gadiem, nav labāks kā visas starptautiskās flotes vidējais rādītājs. Nekāda sākotnējā BDL sadalījuma rezultātā neviens kuģis nedrīkst saņemt BDL, kas pārsniedz VBDL, ja iepriekšējā gadā tam ir bijuši šā pielikuma III iedaļas 4. punktā norādītie tiesībpārkāpumi, ievērojot saskaņā ar minēto punktu noteiktos nosacījumus. 11. Ja kādas Puses flotes izraisīta kopējā delfīnu mirstība sasniedz vai pārsniedz kopējo BDL, kas tai iedalīts saskaņā ar šo pielikumu, visi kuģi, kas veic darbību minētās Puses jurisdikcijā, pārtrauc tunzivju zveju kopā ar delfīniem. 12. Katra Puse ne vēlāk kā līdz katra gada 1. februārim paziņo direktoram par BDL sākotnējo sadalījumu tās flotei. Neviens kuģis nedrīkst sākt tunzivju zveju kopā ar delfīniem, līdz direktors nav saņēmis šādu paziņojumu. II. BDL izlietojums 1. Katrs kuģis, kuram piešķirts BDL visam gadam un kurš nemedī delfīnus līdz minētā gada 1. aprīlim vai kuram ir piešķirts BDL otrajam pusgadam un kurš nemedī delfīnus līdz minētā gada 1. oktobrim, vai kuram no RDS ir piešķirts BDL vienam zvejas braucienam un kurš nemedī delfīnus minētā brauciena laikā, ja vien tas nav noticis nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu rezultātā, ko apstiprina Starptautiskā pārbaudes komisija, zaudē savu BDL un nedrīkst medīt delfīnus atlikušo laiku līdz minētā gada beigām. Neskarot VII pielikuma 9. punkta noteikumu attiecībā uz Starptautiskās pārbaudes komisijas lēmumu pieņemšanu, Puses pieprasījumu piešķirt tai atbrīvojumu jebkuram tās kuģim nepārvaramas varas vai ārkārtēju apstākļu dēļ uzskata par Starptautiskās pārbaudes komisijas apstiprinātu, ja vien lielākā daļa Starptautiskās pārbaudes komisijas vadības locekļu neatbalsta kādas citas Puses pienācīgi pamatotu iebildumu attiecībā uz jebkāda šāda atbrīvojuma piešķiršanu. Visi pieprasījumi piešķirt atbrīvojumu jānosūta sekretariātam līdz 1. aprīlim un jebkādi formāla rakstura iebildumi jānosūta sekretariātam līdz 20. aprīlim. Visiem tādiem kuģiem, kuri zaudē to BDL divas reizes pēc kārtas, nav tiesības saņemt BDL nākamajam gadam. 2. Sešu mēnešu laikā pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas Starptautiskā pārbaudes komisija sadarbībā ar IATTC zinātnisko personālu izstrādā un iesaka izmantot sistēmu, saskaņā ar kuru novērtē BDL izlietojumu, lai atturētu no nepamatotām prasībām piešķirt BDL. Šādu ieteicamu sistēmu dara zināmu apsvēršanai Pušu sanāksmē. III. Zaudētu vai neizlietotu BDL izmantošana 1. Pēc katra gada 1. aprīļa visus BDL, kurus direktors atzīst par tādiem, ko neizlieto saskaņā ar II iedaļu, vai kuri ir citādi zaudēti, pārdala Pusēm saskaņā ar šo iedaļu. 2. Ne vēlāk kā līdz katra gada 1. maijam BDL visam gadam, kas piešķirti tiem kuģiem, kuri nav tos izlietojuši saskaņā ar II iedaļu vai kuri tos ir citādi zaudējuši, direktors atkārtoti sadala starp Pusēm atbilstīgi formulai, kas izveidota saskaņā ar I iedaļas 5. punktu, bet vispirms koriģējot šādu formulu, kā izklāstīts turpmāk a), b) un c) apakšpunktā. Atsevišķas Puses šādus papildu BDL var pārdalīt starp kvalificētiem kuģiem, kas atrodas šādas Puses jurisdikcijā, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, kuri izklāstīti šīs iedaļas 3., 4., 5., 6. un 7. punktā. a) Veicot pārdali, neņem vērā visus kuģus, kuri ir zaudējuši BDL vai BDL ir citādi tiem konfiscēti saskaņā ar šo punktu, un visus kuģus, kuri pieprasa BDL otrajam pusgadam pēc I iedaļas 1. punktā paredzētā termiņa. b) Pirms nosaka BDL apjomu, kas pieejams pārdalei saskaņā ar šo iedaļu, veic korekciju, atskaitot no šāda apjoma novēroto bojāgājušo delfīnu skaitu, kuru mirstību ir izraisījuši tie kuģi, kuri ir zaudējuši to BDL saskaņā ar II iedaļas 1. punktu. c) pirms nosaka BDL apjomu, kas pieejams pārdalei saskaņā ar šo iedaļu, direktors atskaita vienu trešdaļu no VBDL, ko aprēķina saskaņā I iedaļas 5. punktu piešķiršanai katram kuģim, kurš pieprasa BDL otrajam pusgadam pirms termiņa, kas noteikts saskaņā ar I iedaļas 1. punktu. Šādus BDL otrajam pusgadam direktors piešķir Pusēm proporcionāli, pamatojoties uz attiecīgo Pušu jurisdikciju pār kuģiem, uz kuriem attiecas šis apakšpunkts. BDL otrajam pusgadam, ko šādiem kuģiem piešķīrušas Puses, kuru jurisdikcijā tie veic darbību, nepārsniedz vienu trešdaļu no VBDL, ko aprēķina saskaņā ar I iedaļas 5. punktu. Šādi kuģi nedrīkst sākt delfīnu medības līdz minētā gada 1. jūlijam. 3. Jebkura Puse var koriģēt BDL, kas piešķirti tās kvalificētajiem kuģiem, kuri atbilst šā pielikuma I iedaļas 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem, vai nu palielināšanas, vai arī samazināšanas nolūkā, ar noteikumu, ka nevienam kuģim nepiešķir tādu koriģētu BDL, kas par 50 % pārsniedz tā sākotnējo BDL, ja vien tā veiksmīgas delfīnu mirstības samazināšanas rezultāti, ko novērtē Starptautiskā pārbaudes komisija, nav 60 % no starptautiskās flotes rezultātiem kopumā, ko nosaka Starptautiskā pārbaudes komisija, pamatojoties uz ziņām par iepriekšējiem gadiem. Puse, kas veic šādu korekciju, par to paziņo direktoram ne vēlāk kā 20. maijā, un neviena šāda korekcija nav spēkā, līdz par to nav paziņots direktoram. 4. Puses nevienam kuģim nedrīkst koriģēt tā sākotnējo BDL palielināšanas nolūkā, ja Starptautiskā pārbaudes komisija ir konstatējusi un ja Puse, kuras jurisdikcijā ir konkrētais kuģis, apstiprina, ka minētā gada vai iepriekšējā gada laikā: a) kuģis ir zvejojis bez novērotāja; b) kuģis ir medījis delfīnus bez BDL; c) kuģis ir medījis delfīnus pēc tam, kad ir izlietots tā BDL; d) kuģis apzināti ir medījis aizliegtu delfīnu krājumu; e) kapteinis, apkalpes locekļi vai kuģa īpašnieks ir veicis kādu no šā nolīguma II pielikuma 6. punkta f) apakšpunktā aprakstītajām darbībām; f) kuģis ir veicis nelegālu tīkla noenkurošanu naktī; g) kuģis ir izmantojis sprāgstvielas kādā zvejas darbību posmā, kuras saistītas ar delfīniem. Attiecībā uz a), b), c), d), f) un g) apakšpunktā minētajiem tiesībpārkāpumiem uzskatīs, ka Puse ir devusi piekrišanu, ja tā neiebilst Starptautiskajai pārbaudes komisijai sešu mēnešu laikā no dienas, kad Starptautiskā pārbaudes komisija ir cēlusi iebildumus par iespējamu pārkāpumu. Attiecībā uz e) apakšpunktā aprakstīto tiesībpārkāpumu uzskatīs, ka Puse ir devusi piekrišanu, ja tā neiebilst Starptautiskajai pārbaudes komisijai 12 mēnešu laikā pēc šādu iebildumu celšanas. Puses paziņojumu, ka iespējamais tiesībpārkāpums tiek izmeklēts, uzskata par iebildumu attiecībā uz šo punktu, ja sekretariāts saņēmis paziņojumu pirms attiecīgo 6 vai 12 mēnešu termiņa beigām. Šādos gadījumos uzskata, ka Puse ir atzinusi tās likumpārkāpumu, ja minētā Puse nepabeidz pārkāpuma izmeklēšanu un neziņo Starptautiskajai pārbaudes komisijai gala rezultātu divu gadu laikā no dienas, kad konstatēts iespējamais Puses pārkāpums, izņemot nākamajā punktā paredzētos gadījumos. Ja attiecīgajai Pusei nav iespējams pabeigt izmeklēšanu šajā divu gadu laikā, šī Puse iesniedz Starptautiskajai pārbaudes komisijai atjauninātu izmeklēšanas gaitas aprakstu un tās paredzamo pabeigšanas datumu. Puse iesniedz šādu ziņojumu katrā turpmākajā Starptautiskās pārbaudes komisijas sanāksmē, līdz lietas izskatīšana ir pabeigta. Ja ziņojums netiek iesniegts, uzskata, ka minētā Puse ir atzinusi iespējamo pārkāpumu. Sekretariāts informē attiecīgo Pusi par lietām, kurām tuvojas izpildes termiņš un attiecībā uz kurām ir jāprecizē informācija. 5. Puse nav tiesīga piešķirt papildu BDL nevienam kuģim, ja vien uz tā klāja visu gadu neatrodas visi nepieciešamie delfīnu aizsardzības rīki un tehnika, kā arī šādu papildu piešķīrumu nevar nodrošināt kuģim, kas līdz 1. aprīlim pārsniedzis tā sākotnējo BDL, ja vien nepastāv nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļi, par kuriem panākta vienošanās Pušu sanāksmē pēc konsultācijām ar Starptautisko pārbaudes komisiju. 6. Jebkuram kuģim, kas attiecīgajā gadā pārsniedz tā BDL, kurš var būt koriģēts saskaņā ar šo pielikumu, šādu papildapjomu, kam pieskaita vēl 50 % no minētā apjoma, ja vien Starptautiskā pārbaudes komisija neiesaka citādi, nākamajos gados Starptautiskās pārbaudes komisijas norādītajā veidā atskaita no BDL, ko minētajam kuģim piešķīrusi Puse, kuras jurisdikcijā kuģis veic darbību. 7. Ja kādā brīdī kuģis sasniedz vai pārsniedz tā BDL, kas var būt koriģēts saskaņā ar šo pielikumu, minētais kuģis tūlīt pārtrauc visu tunzivju zveju kopā ar delfīniem. IV. Īstenošana 1. Puses nodrošina, ka saskaņā ar šo pielikumu izveidotās BDL sistēmas īstenošanā netiek pārsniegts mirstības maksimālais apjoms uz delfīnu krājumu gadā, kas norādīts III pielikumā. 2. Gadījumos, kas saistīti ar neparastiem vai ārkārtas apstākļiem, kuri nav paredzēti šajā pielikumā, Puses pēc Starptautiskās pārbaudes komisijas ieteikuma var veikt vajadzīgos pasākumus, kas ir saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem, lai īstenotu BDL sistēmu. 3. Ja kādā attiecīgajā gadā mirstība palielinās virs apjomiem, kurus Starptautiskā pārbaudes komisija uzskata par nozīmīgiem, Starptautiskā pārbaudes komisija iesaka Pusēm sapulcēties sanāksmē, lai izskatītu un identificētu mirstības cēloņus un lai izstrādātu alternatīvas, kā vērsties pret šādiem cēloņiem. -------------------------------------------------- V PIELIKUMS ZINĀTNISKĀ PADOMDEVĒJA PADOME 1. Puses uztur tehnisko speciālistu Zinātnisko padomdevēju padomi, kas izveidot saskaņā ar La Jolla nolīgumu, lai palīdzētu direktoram šādos ar zinātnisko izpēti saistītos jautājumos: a) pārveidot esošās riņķvada tehnoloģijas, lai samazinātu iespēju izraisīt delfīnu mirstību; b) meklēt alternatīvus lielo dzeltenspuru tunzivju zvejas veidus. 2. Padomes funkcijas un pienākumi ir šādi: a) sapulcēties vismaz vienu reizi katru gadu; b) pārskatīt IATTC plānus, priekšlikumus un pētniecības programmas, lai censtos sasniegt 1. punktā izklāstītos mērķus; c) sniegt padomu direktoram par izpētes izstrādāšanu, sekmēšanu un pārvaldību, lai sasniegtu 1. punktā izklāstītos mērķus; d) palīdzēt direktoram sameklēt finansējuma avotus, lai varētu veikt šādu zinātnisko izpēti. 3. Padomē ir ne vairāk kā 10 locekļi, no kuriem ne vairāk kā divi ir no vienas un tās pašas valsts, un tos izraugās no starptautiskās zinātnieku kopienas, zvejas rīku ekspertu, zvejniecības nozares un vides aizsardzības speciālistu vidus. Direktors izraudzīsies padomes locekļus, pamatojoties uz to tehnisko pieredzi, un katram no tiem būs jāsaņem Pušu apstiprinājums. -------------------------------------------------- VI PIELIKUMS VALSTS ZINĀTNISKĀS PADOMDEVĒJAS KOMITEJAS 1. Valsts zinātnisko padomdevēju komiteju (turpmāk "NATSAC") funkcijas, kas noteiktas saskaņā ar šā nolīguma XI pantu, cita starpā, ir šādas: - saņemt un izskatīt attiecīgos datus, tostarp datus, kurus valsts iestādēm iesniedz direktors; - konsultēt to valdības un ieteikt tām pasākumus un rīcību, kas būtu jāveic, lai saglabātu un apsaimniekotu dzīvo jūras resursu krājumus nolīguma darbības zonā; - sniegt ieteikumus to valdībām attiecībā uz vajadzību pēc zinātniskās izpētes, ietverot zinātnisko izpēti par ekosistēmām, par klimatisko, vides un sociālekonomisko faktoru ietekmi, par zvejas ietekmi, kā arī par šajā nolīgumā aplūkotajiem pasākumiem, zvejas paņēmieniem un metodēm un zvejas rīku tehnoloģiju zinātnisko izpēti, tostarp selektīvu, videi drošu un rentablu zvejas rīku un paņēmienu izstrādi un izmantošanu, un par šādas izpētes koordinēšanu un veicināšanu; - veikt zinātniskās analīzes un novērtējumus līdz 1998. gadam vai cik ātri vien iespējams, ņemot vērā tuvošanos 2001. gada mērķim, panākt maksimālo apjomu uz delfīnu krājumu gadā 0,1 % no Nmin, un sniegt attiecīgus ieteikumus to valdībām par šīm analīzēm un novērtējumiem, kā arī papildu novērtējumus 2001. gadā atbilstīgi šā nolīguma prasībām; - nodrošināt regulāru un savlaicīgu visaptverošu datu apmaiņu starp Pusēm un NATSAC par tunzivju un saistīto sugu nozveju un piezveju, tostarp delfīnu mirstības datus, ar nolūku izstrādāt saglabāšanas un pārvaldības ieteikumus to valdībām, kā arī ieteikumus attiecībā uz izpildi un zinātnisko izpēti, vienlaikus nepārkāpjot neizpaužamo komercdatu konfidencialitāti; - vajadzības gadījumā apspriesties ar citiem ekspertiem, lai savāktu cik vien iespējams daudz informācijas, kas varētu noderēt šā nolīguma mērķu sasniegšanai; un - veikt tādas citas funkcijas, kuras to attiecīgās valdības tām var uzticēt. 2. NATSAC ziņojumus, tostarp to sadarbības sanāksmju ziņojumus, dara pieejamus Pusēm un sabiedrībai tādā veidā, kas ir saskaņā ar visām piemērojamām konfidencialitātes prasībām. 3. Direktors var sasaukt sanāksmes papildus tām sanāksmēm, kas paredzētas saskaņā ar XI panta 3. punktu, lai sekmētu pārrunas starp NATSAC. 4. NATSAC sanāksmju funkcijas ir: - apmainīties ar informāciju; - pārskatīt IATTC zinātniskās izpētes darbu, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus; un - sniegt ieteikumus direktoram par turpmāko zinātniskās izpētes programmu, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus. 5. Katra Puse pati izraugās NATSAC komitejas locekļus, kuri piedalās sanāksmē. -------------------------------------------------- VII PIELIKUMS STARPTAUTISKĀ PĀRBAUDES KOMISIJA 1. Saskaņā ar šā nolīguma XII pantu Starptautiskajai pārbaudes komisijai (SPK) ir šādas turpmāk minētās funkcijas: a) katru gadu veidot to kuģu sarakstu, kuri var pretendēt uz BDL, par ko vienošanās panākta IV pielikumā; b) analizēt ziņojumus, kas iesniegti SPK attiecībā uz visiem tunzivju zvejas braucieniem, ko veic kuģi, uz kuriem attiecas šis nolīgums; c) identificēt iespējamos tiesībpārkāpumus, pamatojoties uz iespējamo tiesībpārkāpumu sarakstu, ko apstiprina Pušu sanāksmē; d) ar direktora starpniecību informēt katru Pusi par iespējamiem tiesībpārkāpumiem, ko pieļāvuši kuģi, kas peld ar tās karogu vai kuri veic darbību tās jurisdikcijā, un saņemt no minētās Puses informāciju par veiktajiem pasākumiem; e) sniegt atjauninātu ziņojumu attiecībā uz Pušu veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstīgu apmācību zvejas kuģu kapteiņiem, un nodrošināt to zvejas kuģu kapteiņu sarakstu, kuri ievēro noteiktās snieguma prasības, ko nosaka, pamatojoties uz katras Puses sniegto informāciju; f) Pušu sanāksmē iesaka attiecīgos pasākumus, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, jo īpaši saistībā ar rīku, tehnikas un zvejas paņēmienu izmantošanu, ņemot vērā uzlabotus tehniskos paņēmienus, kā arī attiecīgu stimulu noteikšanu kapteiņiem un apkalpes locekļiem, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus; g) sagatavot un iesniegt Pušu sanāksmē gada pārskatu par tiem flotes darbības aspektiem, kuri saistīti ar šā nolīguma īstenošanu, tostarp kopsavilkumu par identificētiem iespējamiem tiesībpārkāpumiem un Pušu veiktajiem pasākumiem; h) ieteikt Pusēm veidus, kā pakāpeniski samazināt delfīnu mirstību, kas saistīta ar zveju nolīguma darbības zonā; i) veikt citas funkcijas, kuras tai uztic Pušu sanāksme. 2. SPK darbojas Pušu pārstāvji ("valstiskie locekļi"), trīs pārstāvji no nevalstiskām vides organizācijām, kurām ir atzīta pieredze ar šo nolīgumu saistītajos jautājumos un kuru biroji atrodas Puses teritorijā, kā arī trīs pārstāvji no zvejniecības nozares, kuri darbojas kādas šā nolīguma Puses jurisdikcijā nolīguma darbības zonā (nevaldības locekļi). 3. Nevalstisko locekļu pilnvaru laiks ir divi gadi, sākot no SPK pirmās sanāksmes tūlīt pēc to ievēlēšanas. 4. Nevalstiskos locekļus ievēl saskaņā ar šādu procedūru: a) līdz nevalstiskā locekļa termiņa beigām attiecīgās nevalstiskās organizācijas var iepazīstināt direktoru ar kandidatūrām 60 dienas pirms termiņa beigām. Katrai kandidatūrai ir pievienots dzīves apraksts (curriculum vitae). Esošos nevaldības locekļus var izvirzīt termiņa pagarinājumiem; b) kad priekšlikumi par kandidatūrām ir saņemti, direktors 10 dienu laikā tos rakstveidā pārsūta Pusēm. Pusēm būtu jānosūta to balsojumi direktoram 20 dienu laikā pēc tam, kad direktors ir pārsūtījis priekšlikumus. Šajās vēlēšanās no katra nevalstiskā sektora ievēl tos trīs kandidātus, kuri saņem vislielāko balsu skaitu, kandidāts, kurš saņem ceturto vislielāko balsu skaitu tiek iecelts par locekļa aizstājēju. Ja ir vienāds balsu skaits, direktors lūdz Puses balsot no jauna, lai izraudzītos locekli un tā aizstājēju; c) ja nevalstiskā locekļa amata vieta ir atbrīvojusies galīgi, atbrīvojusies tā nāves dēļ, atkāpšanās no amata dēļ, vai tādēļ, ka tas nav piedalījies trīs secīgās SPK sanāksmēs, tā aizstājējs ieņem šo vietu uz minētā amata atlikušo pilnvaru laiku. Kandidātu, kurš saņem piekto lielāko balsu skaitu a) un b) apakšpunktā minētajās vēlēšanās, ieceļ par locekļa aizstājēju. Ja rodas papildu vakances, direktors informē attiecīgās nevalstiskās organizācijas, ka jaunus kandidātus var pieteikt vēlēšanām saskaņā ar tiem nosacījumiem, kas aprakstīti a) un b) apakšpunktā; d) katrs locekļa aizstājējs var apmeklēt SPK sanāksmi, bet tam nevar dot vārdu, ja tajā piedalās tā attiecīgā sektora locekļi. 5. SPK sapulcējas vismaz trīs sanāksmēs gadā, no kurām vienu vajadzētu rīkot reizē ar Pušu kārtējo sanāksmi. 6. SPK var sasaukt papildu sanāksmes pēc vismaz divu Pušu pieprasījuma, ar noteikumu, ka šo pieprasījumu atbalsta Pušu vairākums. 7. SPK sanāksmes vada priekšsēdētājs, kuru katras sanāksmes sākumā ievēl valdības locekļi un kurš lemj par dienas kārtības jautājumiem. Visiem locekļiem ir tiesības pieprasīt jebkuru priekšsēdētāja lēmumu pieņemt tā, kā norādīts šā pielikuma 9. punktā. 8. Sanāksmes notiek spāņu un angļu valodā, un SPK dokumentus arī sagatavo abās valodās. 9. Lēmumus SPK sanāksmēs pieņem, panākot valstisko locekļu konsensu. 10. SPK sanāksmju apmeklētībai piemēro šādus kritērijus: a) personu skaits, ko Puse var iekļaut tās delegācijā SPK sanāksmē, nav ierobežots; b) jebkuru IATTC dalībvalsti vai šā nolīguma parakstītāju var pārstāvēt novērotājs; c) jebkuru valsti, kas nav IATTC dalībvalsts, un jebkuru valsti vai reģionālu ekonomikas integrācijas organizāciju, kas nav šā nolīguma parakstītāja, var pārstāvēt novērotājs, iepriekš nosūtot paziņojumu SPK valstiskajiem locekļiem, ja vien kāds SPK valstiskais loceklis rakstveidā neiebilst; d) direktors var uzaicināt starpvaldību organizāciju pārstāvjus kā novērotājus, iepriekš nosūtot paziņojumu SPK locekļiem, ja vien kāds SPK valstiskais loceklis rakstveidā neiebilst; e) visos c) un d) apakšpunktā minētajos gadījumos direktors neatklāj tās Puses identitāti, kura iebilst; f) katram novērotājam ir tikai divi delegāti, bet var būt arī vairāki, ja divas trešdaļas SPK valstisko locekļu to atbalsta. 11. Steidzamības gadījumos, neskarot šā pielikuma 9. punktu, SPK var pieņemt lēmumus sarakstes veidā, pamatojoties uz valstisko locekļu balsojumu, ievērojot šādas procedūras: a) priekšlikumu rakstveidā nosūta visiem SPK locekļiem kopā ar visu attiecīgo dokumentāciju vismaz 14 dienas līdz rezolūcijas, rīcības vai pasākuma iecerētajai piemērošanas dienai; balsis pārsūta direktoram vēlākais septiņas dienas līdz iecerētajai piemērošanas dienai; b) priekšlikumu uzskata par steidzamu, ja vien vienkāršais vairākums valstisko locekļu rakstveidā neiebilst; c) direktors izplata priekšlikumu, kā arī pavaddokumentus, saņem un saskaita balsis, kā arī informē SPK locekļus par balsojuma rezultātiem, tiklīdz balsošana ir beigusies. 12. Direktors veic sekretāra funkcijas, kuras ir šādas: a) palīdzības sniegšana SPK sanāksmju sasaukšanā un organizēšanā; b) SPK pieprasītās informācijas uzrādīšana attiecībā uz tās funkciju un pienākumu veikšanu, iekļaujot novērotāja SPK formulārus un lauka izpētes datu formulārus ar informāciju par kuģu darbību, delfīnu mirstību un delfīnu aizsardzības rīku un tehnikas esamību, stāvokli un izmantošanu; c) visu sanāksmju protokolu un ar SPK pasākumiem saistīto īpašo ziņojumu projektu un dokumentu sagatavošana; d) ieteikumu un informācijas sniegšana attiecīgajai Pusei tās apsvēršanai par Pušu jurisdikcijā esošo kuģu iespējamiem tiesībpārkāpumiem, kurus konstatējusi SPK; e) tās informācijas izsūtīšana SPK, kas saņemta no Pusēm par veiktajiem pasākumiem attiecībā uz iespējamiem tiesībpārkāpumiem, kurus ir konstatējusi SPK; f) SPK gada pārskata publicēšana, un tā nodošana atklātībā sabiedrībai saskaņā ar Pušu sanāksmē dotajiem norādījumiem; g) no Pusēm saņemtās informācijas, kas minēta šā pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā, iesniegšana SPK locekļiem; h) citu tādu uzdevumu veikšana, kas vajadzīgi, lai izpildītu SPK funkcijas, kuras Puses tai piešķīrušas. 13. SPK reglamentu var grozīt Pušu sanāksmē. Grozījumus var ieteikt SPK. 14. SPK locekļi un visi citi dalībnieki, kas uzaicināti ierasties SPK sanāksmēs kā novērotāji, pret visu šādā sanāksmē atklāto informāciju izturas saskaņā ar šā nolīguma XVIII pantā izklāstītajiem konfidencialitātes noteikumiem. -------------------------------------------------- VIII PIELIKUMS KUĢU EKSPLUATĀCIJAS PRASĪBAS 1. Šajā pielikumā: a) "virve" ir linuma loksne, kuras garums ir aptuveni 6 jūras asis; b) "nogremdēšana" ir notverto delfīnu vaļā palaišanas procedūra, pārslēdzot kuģu dzinēju(-us) atpakaļgaitā tīklu atslābināšanas laikā, kā rezultātā tīkls paliek ūdenī un veido kanālu, bet peldošā virve (nogremdētās peldošās virves) izejas kanāla augšējā daļā iegrimst; c) "virves satinums" ir kopā satīta peldošās virves daļa; d) "riņķvada savilkšana" ir zvejas procesa posms, kurā nozveju koncentrē pie ūdens virsmas, lai to uzkrautu uz kuģa klāja. 2. Delfīnu aizsardzības rīku un tehnikas prasības. a) riņķvads, kas aprīkots ar delfīnu drošības linumu, kuram ir šādi rādītāji: i) minimālais garums 180 dziļuma asis (ko izmēra pirms uzstādīšanas), izņemot gadījumus, kad linumu augstums pārsniedz 18 joslas, šādos gadījumos minimālajam delfīnu drošības linuma garumam jābūt vienādam ar 10 dziļuma asīm uz katru linuma augstuma joslu. Delfīnu drošības linumam jābūt ierīkotam tā, lai tas apklātu izejas kanālu gar peldošo virvi, sākot no pēdējā parautā virves loka kuģa aizmugurējā daļā un tālāk līdz vismaz divām trešdaļām attāluma no izejas kanāla augšējās daļas līdz vietai, kur tīkls ir nostiprināts pie kuģa pakaļgala. Delfīnu drošības linums ir no smalka linuma, kas nav lielāks par 1 1/4 collu (3,2 cm) izstieptas tīkla acs izmēru, kas stiepjas lejup no peldošās virves līdz mazākais divu joslu dziļumam; ii) katru galu identificē ar izteikti redzamu marķieri; iii) jebkurš attālums starp peldošās virves pludiņiem vai peldošo virvi un smalko linumu nepārsniedz 1 3/8 collu (3,5 cm) diametrā; b) vismaz trīs ātrās motorlaivas, kas aprīkotas ar vilkšanas brideļiem vai klīzēm un vilcējtauvām; c) darba kārtībā esošs plosts, kas piemērots delfīnu novērošanai un glābšanai; d) vismaz divas lietošanas kārtībā esošas sejas maskas, kas piemērotas zemūdens novērošanai; e) darba kārtībā esoši tālu redzami gaismas ķermeņi ar 140000 lūmenu minimālo jaudu. 3. Delfīnu aizsardzības un atbrīvošanas prasības un aizliegumi. a) nogremdēšanu veic katras noenkurošanas laikā, kad tiek notverti delfīni, līdz vairs nav iespējams ar šīs procedūras palīdzību no tīkla atbrīvot dzīvos delfīnus. Nogremdēšanas procesā piedalās vismaz viens apkalpes loceklis, kas palīdz atbrīvot delfīnus; b) turpina censties atbrīvot visus dzīvos delfīnus, kuri palikuši tīklā pēc nogremdēšanas, tā, lai visi dzīvie delfīni būtu atbrīvoti līdz riņķvada savilkšanas procedūras sākšanai; c) nesavelk riņķvadu, kurā ir dzīvi delfīni, vai nevelk tos uz klāja; d) izvairās no zvejas darbību laikā notvertu delfīnu ievainošanas vai nonāvēšanas; e) pabeidz nogremdēšanu ne vēlāk kā 30 minūtes pēc saulrieta, kā to nosaka precīzs un uzticams avots, ko apstiprinājušas Puses. Noenkurošanu, kas neatbilst šai prasībai, sauc par "nakts noenkurošanu"; f) nevienā zvejas darbības posmā, kas saistīts ar delfīniem, neizmanto nekāda veida sprāgstvielas (zemūdens signālraķetes neuzskata par sprāgstvielām); g) pārstāj medīt delfīnus, ja ir iztērēts kuģa BDL; h) nemedī delfīnus apzināti, ja kuģim nav piešķirts BDL; i) regulāri veic tīkla iztaisnošanu, lai nodrošinātu delfīnu drošības linuma pareizu atrašanās vietu nogremdēšanas procedūras laikā, pamatojoties uz Starptautiskās pārbaudes komisijas ieviestiem kritērijiem. Jāuzsver, ka, ievērojot iepriekš minētās prasības, apkalpes locekļi nedrīkst nonākt situācijās, kurās ir nevajadzīgi apdraudēta viņu personiskā drošība. 4. Izņēmumi a) kuģis, kuram nav piešķirts BDL, ir atbrīvots no šā pielikuma 2. punkta prasībām un no pienākuma veikt šā pielikuma 3. punktā minēto nogremdēšanas manevru, ja vien Puse, kuras jurisdikcijā minētais kuģis atrodas, nenosaka citādi; b) ikviens šāds kuģis, kas nejauši notver delfīnus, mēģina šos delfīnus atsvabināt, izmantojot visus tā rīcībā esošos līdzekļus, tostarp noenkurošanas pārtraukšanu, un ņemot vērā šā pielikuma 3. punktā izklāstītās prasības. 5. Attieksme pret novērotājiem Kapteiņi, apkalpes locekļi un pārējais personāls pilda savus pienākumus attiecībā uz novērotāju klātbūtni uz to kuģu klāja, kā norādīts II pielikuma 6. punktā. 6. Kuģi, kuru kravnesība nepārsniedz 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas) Neviens kuģis, kura kravnesība ir 363 metriskās tonnas (400 īsās tonnas) vai mazāka, nedrīkst apzināti medīt delfīnus. -------------------------------------------------- IX PIELIKUMS TUNZIVJU UZRAUDZĪBAS UN PĀRBAUDES PROGRAMMAS ELEMENTI 1. Saskaņā ar V panta 1. punkta f) apakšpunktu Puses izstrādā programmu, lai uzraudzītu un pārbaudītu tunzivis, ko zvejo kuģi nolīguma darbības zonā, kura pamatota ar šādiem elementiem: a) svara aprēķina izmantošana nozvejoto, krastā izkrauto, apstrādāto un eksportēto tunzivju uzraudzības vajadzībām; b) papildu pasākumi, lai uzlabotu pašreizējo novērošanas nodrošinājumu, tostarp kritēriju izveidi apmācībai, kā arī uzraudzības un ziņošanas spēju un procedūru uzlabošanu; c) rezervuāra atrašanās vietas izraudzīšanās, noliktavu noslēgšanas procedūras, uzraudzības un sertificēšanas procedūras gan virs, gan zem klāja vai tikpat efektīvas metodes; d) ziņošana, saņemšana un no kuģiem pa radio un faksu pārsūtīto datu bāzes glabāšana, kurā ir informācija saistībā ar šādu tunzivju uzraudzību un pārbaudi; e) šādu tunzivju pārbaude un uzraudzība krastā visā zvejas, pārkraušanas un konservēšanas procesā, izmantojot pierakstus no braucieniem saistībā ar Novērošanas programmu uz klāja; f) periodisku revīziju un izlases pārbaužu izmantošana attiecībā uz nozvejotiem, krastā izkrautiem un apstrādātiem tunzivju produktiem; g) savlaicīgas piekļuves nodrošināšana attiecīgajiem datiem. 2. Katra Puse īsteno šo programmu tās attiecīgajā teritorijā, tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem un jūras zonās, saistībā ar kurām tā īsteno savu suverenitāti vai suverēnās tiesības un jurisdikciju. -------------------------------------------------- X PIELIKUMS PAMATNOSTĀDNES UN KRITĒRIJI ATTIECĪBĀ UZ NOVĒROTĀJU DALĪBU PUŠU SANĀKSMĒS 1. Direktors aicina uz Pušu sanāksmēm, ko sasauc saskaņā ar VIII pantu, starpvaldību organizācijas, kuru darbs ir būtisks šā nolīguma īstenošanai, kā arī vienības, kuras nav Puses, kuru dalība var sekmēt šā nolīguma īstenošanu. 2. Nevalstiskas organizācijas (NVO) ar atzītu pieredzi jautājumos, kuri attiecas uz šo nolīgumu, ir tiesīgas piedalīties kā novērotājas visās Pušu sanāksmēs, kuras sasauc saskaņā ar VIII pantu, izņemot sanāksmes ierobežotam sastāvam vai delegāciju vadītāju sanāksmes. 3. Jebkura NVO, kas vēlas piedalīties kā novērotāja Pušu sanāksmē, par savu vēlmi piedalīties paziņo direktoram vismaz 50 dienas līdz sanāksmei. Direktors paziņo Pusēm šādu NVO nosaukumus vismaz 45 dienas līdz sanāksmes sākumam. 4. Ja Pušu sanāksme notiek, iekams ir pagājušas 50 dienas pēc paziņošanas, direktoram ir lielāka rīcības brīvība attiecībā uz ielūgumu izsūtīšanas laiku. 5. NVO, kas vēlas piedalīties kā novērotāja, to var darīt, ja vien Pušu vairākums rakstveidā formāli neiebilst vismaz 30 dienas līdz attiecīgās sanāksmes sākumam. 6. Visi novērotāji, kas piedalās, var: a) ierasties sanāksmē, ievērojot šā pielikuma 2. punktu, bet nedrīkst balsot; b) sniegt mutiskus paziņojumus sanāksmes laikā pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma; c) izplatīt dokumentus sanāksmē ar priekšsēdētāja piekrišanu; d) vajadzības gadījumā un ar priekšsēdētāja piekrišanu iesaistīties citās darbībās. 7. Direktors var pieprasīt NVO novērotājiem iemaksāt pieņemamas dalības maksas un segt izdevumus, kas saistīti ar viņu piedalīšanos (piemēram, kopēšanas izdevumi). 8. Visiem novērotājiem, kuriem atļauts piedalīties Pušu sanāksmē, nosūta vai tos citādi nodrošina ar tādu pašu dokumentāciju, kas ir plaši pieejama Pusēm, izņemot dokumentāciju, kura ietver konfidenciālus komercdatus. 9. Visi novērotāji, kuriem atļauts piedalīties Pušu sanāksmē, ievēro visus noteikumus un procedūras, kas piemērojamas pārējiem sanāksmes dalībniekiem. --------------------------------------------------