Enerģētikas kopienas līgums



Oficiālais Vēstnesis L 198 , 20/07/2006 Lpp. 0018 - 0037



TULKOJUMS Enerģētikas kopienas līgums LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, proti: EIROPAS KOPIENA, no vienas puses, un ŠĀDAS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, no otras puses: - Albānijas Republika, Bulgārijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Horvātijas Republika, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalnes Republika, Rumānija, Serbijas Republika (turpmāk "Piederīgās puses"), un - ANO pagaidu pārvalde Kosovā saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244, PAMATOJOTIES uz Atēnu procesu un Atēnu 2002. un 2003. gada saprašanās memorandu, ATZĪMĒDAMAS, ka Bulgārijas Republika, Rumānija un Horvātijas Republika ir Eiropas Savienības kandidātvalstis un ka ES dalībai pieteikusies arī Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, ATZĪMĒDAMAS, ka Eiropadome Kopenhāgenā 2002. gada decembrī apstiprināja ar Eiropu saistītās izredzes Albānijas Republikai, Bosnijai un Hercegovinai, kā arī Serbijai un Melnkalnei kā potenciālām kandidātvalstīm, lai pievienotos Eiropas Savienībai, un uzsvērdamas apņēmību atbalstīt šo valstu centienus pietuvināties Eiropas Savienībai, ATGĀDINĀDAMAS, ka Eiropadome Salonikos 2003. gadā apstiprināja "Saloniku darba kārtību Rietumbalkāniem: ceļā uz Eiropas integrāciju", kuras mērķis ir vēl vairāk nostiprināt priviliģētās attiecības starp Eiropas Savienību un Rietumbalkāniem un kurā Eiropas Savienība mudināja šā reģiona valstis parakstīt juridiski saistošu nolīgumu par enerģijas tirgu Dienvidaustrumeiropā, ATGĀDINĀDAMAS par Eiropas un Vidusjūras partnerattiecību procesu un par Eiropas politiku attiecībā uz kaimiņvalstīm, ATGĀDINĀDAMAS, kādu ieguldījumu ir devis Stabilitātes pakts Dienvidaustrumeiropai, kura centrālais elements ir vajadzība pastiprināt sadarbību starp Dienvidaustrumeiropas valstīm un tautām, kā arī veicināt mieru, stabilitāti un ekonomisko izaugsmi, NOLĒMUŠAS Pušu starpā izveidot integrētu dabasgāzes un elektroenerģijas tirgu, kas balstīts uz vispārējām interesēm un solidaritāti, IEVĒROJOT, ka šis integrētais tirgus vēlāk var ietvert arī citus energoproduktus un enerģijas nesējus, piemēram, sašķidrinātu dabasgāzi, benzīnu, ūdeņradi, vai citas būtiskas tīkla infrastruktūras, APŅĒMUŠĀS izveidot stabilu normatīvo bāzi un tirgus struktūru, kas spēj piesaistīt ieguldījumus gāzes tīklos, elektroenerģijas ražošanā un elektroenerģijas pārvades tīklos, lai visām Pusēm būtu pieejama stabila un nepārtraukta gāzes un elektroapgāde, kas ir būtisks priekšnoteikums ekonomikas attīstībai un sociālajai stabilitātei, APŅĒMUŠĀS izveidot vienotu normatīvo telpu gāzes un elektroenerģijas tirdzniecībai, kas nepieciešama, ņemot vērā attiecīgo produktu tirgu ģeogrāfisko mērogu, ATZĪDAMAS, ka Austrijas Republikas, Grieķijas Republikas, Ungārijas Republikas, Itālijas Republikas un Slovēnijas Republikas teritorijas ir dabīgi integrētas Līgumslēdzēju pušu gāzes un elektroenerģijas tirgos vai tās tieši skar šo tirgu darbība, APŅĒMUŠĀS veicināt visu iedzīvotāju pilnvērtīgu apgādi ar gāzi un elektroenerģiju, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un panākt ekonomisko un sociālo attīstību un augstu nodarbinātību, kā arī līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību, gāzei un elektroenerģijai radot telpu bez iekšējām robežām, VĒLĒDAMĀS uzlabot apgādes drošību vienotajā normatīvajā telpā, nodrošinot stabilu normatīvo bāzi, kas šim reģionam vajadzīga, lai varētu izveidot savienojumus ar Kaspijas jūras, Ziemeļāfrikas, Tuvo un Vidējo Austrumu gāzes rezervēm un lai varētu izmantot vietējās dabasgāzes, akmeņogļu un hidroenerģijas rezerves, APŅĒMUŠĀS uzlabot ekoloģisko situāciju attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju, ar to saistīto energoefektivitāti un attiecībā uz neizsīkstošajiem enerģijas avotiem, APŅĒMUŠĀS attīstīt konkurenci gāzes un elektroenerģijas tirgos plašākā mērogā un izmantot apjomradītus ietaupījumus, IEVĒROJOT, ka šo mērķu sasniegšanai jāizveido plaša un integrēta tirgus reglamentējoša struktūra, kuru atbalsta spēcīgas institūcijas un efektīva uzraudzība un kurā adekvāti iesaistīts privātais sektors, IEVĒROJOT, ka valsts gāzes un elektroenerģijas sistēmu noslogotības samazināšanai un lai palīdzētu mazināt vietējo gāzes un elektroenerģijas deficītu, būtu jāievieš īpaši noteikumi, lai sekmētu gāzes un elektroenerģijas tirdzniecību, un ka šādi noteikumi ir vajadzīgi, lai izveidotu vienotu normatīvo telpu attiecīgo produktu tirgu ģeogrāfiskajam mērogam, IR NOLĒMUŠAS izveidot Enerģētikas kopienu. I SADAĻA PRINCIPI 1. pants 1. Ar šo Līgumu Puses savā starpā izveido Enerģētikas kopienu. 2. Saskaņā ar šā Līguma 95. pantu Eiropas Kopienas dalībvalstis var kļūt par Enerģētikas kopienas dalībniecēm. 2. pants 1. Enerģētikas kopienas uzdevums ir organizēt attiecības starp Pusēm un izveidot tiesisku un saimniecisku regulējumu tīkla enerģijai, kas definēta 2. punktā, lai a) izveidotu stabilu normatīvo bāzi un tirgus struktūru, kas spēj piesaistīt ieguldījumus gāzes tīklos, elektroenerģijas ražošanā, kā arī pārvades un sadales tīklos, lai visām Pusēm būtu pieejama stabila un nepārtraukta gāzes un elektroapgāde, kas ir būtisks priekšnoteikums ekonomikas attīstībai un sociālajai stabilitātei, b) izveidotu vienotu normatīvo telpu tīkla enerģijas tirdzniecībai, kas nepieciešama, ņemot vērā attiecīgo produktu tirgu ģeogrāfisko mērogu, c) uzlabotu apgādes drošību vienotajā normatīvajā telpā, nodrošinot stabilu klimatu ieguldījumiem, lai varētu izveidot savienojumus ar Kaspijas jūras, Ziemeļāfrikas, Tuvo un Vidējo Austrumu gāzes rezervēm un lai varētu izmantot tādus vietējos enerģijas avotus kā dabasgāze, akmeņogles un hidroenerģija, d) uzlabotu ekoloģisko situāciju attiecībā uz tīkla enerģiju un ar to saistīto energoefektivitāti, sekmētu atjaunojamās enerģijas izmantošanu un izvirzītu nosacījumus enerģijas tirdzniecībai vienotajā normatīvajā telpā, e) attīstītu konkurenci tīkla enerģijas tirgū plašākā ģeogrāfiskajā mērogā un izmantotu apjomradītus ietaupījumus. 2. Jēdzienā "tīkla enerģija" ietilpst elektroenerģijas un gāzes nozares, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas Direktīvas 2003/54/EK un 2003/55/EK [1]. 3. pants Piemērojot Līguma 2. pantu, Enerģētikas kopienas darbībā ietilpst: a) Enerģētikas kopienas institucionālajai sistēmai un katras Līgumslēdzējas puses konkrētajai situācijai pielāgota acquis communautaire īstenošana enerģētikas, vides, konkurences un neizsīkstošo enerģijas avotu jomā ar Līgumslēdzēju pušu starpniecību (turpmāk "acquis communautaire paplašināšana"), kā sīkāk izklāstīts II sadaļā; b) īpašas normatīvās bāzes izveide, kas ļauj tīkla enerģijas tirgiem efektīvi darboties visu Līgumslēdzēju pušu teritorijās un daļā Eiropas Kopienas teritorijas, tostarp tīkla enerģijas pārrobežu pārvades un/vai pārvadāšanas vienota mehānisma izveide un vienpusēju aizsardzības pasākumu uzraudzīšana (turpmāk "tīkla enerģijas tirgu darbības mehānisms"), kā sīkāk izklāstīts III sadaļā; c) tīkla enerģijas tirgus bez iekšējām robežām izveide Pušu vajadzībām, tostarp savstarpējas palīdzības koordinēšana smagu enerģijas tīklu darbības traucējumu vai ārēju traucējumu gadījumā, kurā var ietilpt kopējas ārējās tirdzniecības politikas ieviešana enerģētikas nozarē (turpmāk "vienota enerģijas tirgus izveide"), kā sīkāk izklāstīts IV sadaļā. 4. pants Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk "Eiropas Komisija") pilda 3. pantā izklāstīto trīs darbību koordinatores funkcijas. 5. pants Enerģētikas kopiena vadās pēc II sadaļā izklāstītā acquis communautaire, kas pielāgots gan šā Līguma institucionālajai struktūrai, gan katras Līgumslēdzējas puses konkrētajai situācijai, ar nolūku nodrošināt augstu ieguldījumu drošības līmeni un optimālus ieguldījumus. 6. pants Puses veic visus attiecīgos pasākumus, gan vispārīgus, gan īpašus, lai nodrošinātu no šā Līguma izrietošo saistību izpildi. Puses sekmē Enerģētikas kopienas uzdevumu izpildi. Puses atturas no visiem pasākumiem, kas var apdraudēt šā Līguma mērķu sasniegšanu. 7. pants Ir aizliegta jebkāda diskriminācija šā Līguma darbības jomā. 8. pants Šis Līgums nekādā ziņā neskar Puses tiesības noteikt savu energoresursu izmantošanas nosacījumus, savu izvēli starp dažādu veidu enerģijas avotiem un savas energoapgādes vispārīgo struktūru. II SADAĻA ACQUIS COMMUNAUTAIRE PAPLAŠINĀŠANA I NODAĻA Ģeogrāfiskā darbības joma 9. pants Šīs sadaļas noteikumi un saskaņā ar šo sadaļu veiktie pasākumi attiecas uz Piederīgo pušu teritorijām un uz teritoriju, kas ietilpst ANO pagaidu pārvaldes Kosovā jurisdikcijā. II NODAĻA Acquis enerģētikas jomā 10. pants Katra Līgumslēdzēja puse īsteno acquis communautaire enerģētikas jomā, ievērojot I pielikumā norādīto pasākumu īstenošanas grafiku. 11. pants Šajā Līgumā "acquis communautaire enerģētikas jomā" ir i) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/54/EK ( 2003. gada 26. jūnijs) par elektroenerģijas iekšējā tirgus kopīgiem noteikumiem, ii) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/55/EK ( 2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz iekšējo dabasgāzes tirgu, kā arī iii) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. 1228/2003/EK ( 2003. gada 26. jūnijs) par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā [2]. III NODAĻA Acquis vides jomā 12. pants Katra Līgumslēdzēja puse īsteno acquis communautaire vides jomā, ievērojot II pielikumā norādīto pasākumu īstenošanas grafiku. 13. pants Puses atzīst Kioto protokola nozīmi. Katra Līgumslēdzēja puse cenšas šim protokolam pievienoties. 14. pants Puses atzīst to, cik liela nozīme ir noteikumiem, kas iekļauti Padomes Direktīvā 96/61/EK ( 1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli. Katra Līgumslēdzēja puse cenšas šo direktīvu īstenot. 15. pants Pēc šā Līguma stāšanās spēkā jaunu spēkstaciju būvniecībā un darbībā ievēro acquis communautaire vides jomā. 16. pants Šajā Līgumā "acquis communautaire vides jomā" ir i) Padomes Direktīva 85/337/EEK ( 1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 97/11/EK ( 1997. gada 3. marts) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK ( 2003. gada 26. maijs), ii) Padomes Direktīva 1999/32/EK ( 1999. gada 26. aprīlis), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK, iii) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK ( 2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām un iv) Padomes Direktīvas 79/409/EEK ( 1979. gada 2. aprīlis) par savvaļas putnu aizsardzību 4. panta 2. punkts. 17. pants Šīs nodaļas noteikumi un saskaņā ar šo nodaļu veiktie pasākumi attiecas vienīgi uz tīkla enerģiju. IV NODAĻA Acquis konkurences jomā 18. pants 1. Ar šā Līguma pareizu darbību nav saderīgs turpmāk norādītais, ciktāl tas var ietekmēt tīkla enerģijas tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm: a) visi nolīgumi starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņota darbība, kuru mērķis vai sekas ir konkurences kavēšana, ierobežošana vai traucēšana, b) viens vai vairāki uzņēmumi ļaunprātīgi izmanto dominējošo stāvokli visā starp Līgumslēdzējām pusēm izveidotajā tirgū vai ievērojamā šā tirgus daļā, c) jebkurš valsts atbalsts, kas traucē vai var traucēt konkurenci, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētiem energoresursiem. 2. Visas darbības, kas ir pretrunā šim pantam, novērtē, vadoties pēc kritērijiem, kas izriet no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81., 82. un 87. panta noteikumu (iekļauti III pielikumā) piemērošanas. 19. pants Attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kam piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka, paejot sešiem mēnešiem kopš šā Līguma stāšanās spēkā, tiek ievēroti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma principi, jo īpaši tā 86. panta 1. un 2. punkta noteikumi (iekļauti III pielikumā). V NODAĻA Acquis neizsīkstošo enerģijas avotu jomā 20. pants Katra Līgumslēdzēja puse gada laikā pēc šā Līguma stāšanās spēkā Eiropas Komisijai iesniedz plānu, kā īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/77/EK ( 2001. gada 27. septembris) par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/30/EK ( 2003. gada 8. maijs) par biodegvielas un citu atjaunojamo veidu degvielas izmantošanas veicināšanu transportā. Eiropas Komisija katras Līgumslēdzējas puses plānu iesniedz pieņemšanai Ministru padomē. VI NODAĻA Atbilstība Eiropas Kopienas vispārpiemērojamiem standartiem 21. pants Gada laikā pēc šā Līguma spēkā stāšanās dienas sekretariāts izveido vispārpiemērojamo Eiropas Kopienas standartu sarakstu, kas tiks iesniegts Ministru Padomē pieņemšanai. 22. pants Līgumslēdzējas puses gada laikā pēc saraksta pieņemšanas pieņem attīstības plānus, saskaņā ar kuriem tās nodrošinās savu tīkla enerģijas nozaru atbilstību šiem vispārpiemērojamajiem Eiropas Kopienas standartiem. 23. pants "Vispārpiemērojamie Eiropas Kopienas standarti" attiecas uz ikvienu tehniskās sistēmas standartu, ko piemēro Eiropas Kopienā un kas nepieciešams tīkla sistēmu drošai un efektīvai darbībai, ietverot pārvades, pārrobežu savienojumu, modulācijas un vispārējos tehniskās sistēmas drošības standartus, kas attiecīgā gadījumā izdoti ar Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejas (CENELEC) un līdzīgu standartizācijas struktūru starpniecību vai ko izdevusi Elektroenerģijas pārvades koordinācijas savienība (UCTE) un Eiropas enerģijas tirdzniecības racionalizēšanas asociācija (Easeegas), lai paredzētu kopīgus noteikumus un uzņēmējdarbības praksi. VII NODAĻA Acquis pielāgošana un turpmāka attīstība 24. pants Šīs sadaļas īstenošanai Enerģētikas kopiena pieņem acquis communautaire pielāgošanas pasākumus, kas izklāstīti šajā sadaļā, ņemot vērā gan šā Līguma institucionālo sistēmu, gan katras Līgumslēdzējas puses konkrēto situāciju. 25. pants Enerģētikas kopiena atbilstīgi Eiropas Kopienu tiesību turpmākai attīstībai var veikt pasākumus, lai īstenotu grozījumus šajā sadaļā izklāstītajā acquis communautaire. III SADAĻA TĪKLA ENERĢIJAS TIRGU DARBĪBAS MEHĀNISMS I NODAĻA Ģeogrāfiskā darbības joma 26. pants Šīs sadaļas noteikumi un saskaņā ar šo sadaļu veiktie pasākumi attiecas uz Piederīgo pušu teritorijām, uz teritoriju, kas ietilpst ANO pagaidu pārvaldes Kosovā jurisdikcijā, un uz Eiropas Kopienas teritorijām, kas minētas 27. pantā. 27. pants Attiecībā uz Eiropas Kopienu šīs sadaļas noteikumi un saskaņā ar šo sadaļu veiktie pasākumi attiecas uz Austrijas Republikas, Grieķijas Republikas, Ungārijas Republikas, Itālijas Republikas un Slovēnijas Republikas teritorijām. Eiropas Savienībai pievienojoties jaunai Piederīgajai pusei, šīs sadaļas noteikumi un saskaņā ar šo sadaļu veiktie pasākumi bez papildu formalitātēm attiecas arī uz šīs jaunās dalībvalsts teritoriju. II NODAĻA Tīkla enerģijas tālpārvadāšanas mehānisms 28. pants Enerģētikas kopiena veic papildu pasākumus, lai ieviestu vienotu mehānismu tīkla enerģijas pārrobežu pārvadei un/vai pārvadāšanai. III NODAĻA Apgādes drošība 29. pants Puses gada laikā pēc šā Līguma spēkā stāšanās dienas pieņem paziņojumus par apgādes drošību, kuros jo īpaši norādīta informācija par apgādes daudzveidību, tehnisko drošību un ievesto degvielu ģeogrāfisko izcelsmi. Ar paziņojumiem iepazīstina sekretariātu, un tie ir pieejami ikvienai šā Līguma Pusei. Tos atjaunina ik pēc diviem gadiem. Sekretariāts sniedz norādījumus un palīdzību attiecībā uz šādiem paziņojumiem. 30. pants Līguma 29. pants nenozīmē, ka jāmaina enerģētikas politika vai pirkšanas prakse. IV NODAĻA Enerģijas nodrošināšana iedzīvotājiem 31. pants Enerģētikas kopiena sekmē visu savu pilsoņu pilnvērtīgu apgādi ar tīkla enerģiju attiecīgajā acquis communautaire enerģētikas jomā ietverto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību robežās. 32. pants Šim nolūkam Enerģētikas kopiena var veikt pasākumus, lai a) būtu iespējams vispārējs elektroenerģijas nodrošinājums; b) veicinātu efektīvas pieprasījuma pārvaldības stratēģijas; c) nodrošinātu godīgu konkurenci. 33. pants Enerģētikas kopiena var arī izstrādāt ieteikumus, lai atbalstītu efektīvu reformu Pušu tīkla enerģijas nozarēs, inter alia arī lai palielinātu to klientu daļu, kas maksā par enerģiju, un lai sekmētu tīkla enerģijas cenas, kuras patērētāji var atļauties maksāt. V NODAĻA Saskaņošana 34. pants Enerģētikas kopiena var veikt pasākumus attiecībā uz tirgus modeļu saskaņošanu tīkla enerģijas tirgu darbībai, kā arī attiecībā uz atļauju savstarpēju atzīšanu un pasākumus, kas veicina brīvību dibināt tīkla enerģijas uzņēmumus. VI NODAĻA Neizsīkstošie enerģijas avoti un energoefektivitāte 35. pants Enerģētikas kopiena var pieņemt pasākumus, lai sekmētu attīstību neizsīkstošo enerģijas avotu jomā un energoefektivitātes jomā, ņemot vērā to priekšrocības attiecībā uz piegādes drošību, vides aizsardzību, sociālo kohēziju un reģionu attīstību. VII NODAĻA Aizsardzības pasākumi 36. pants Ja ir pēkšņa krīze tīkla enerģijas tirgū Piederīgās puses teritorijā, teritorijā, kas atrodas ANO pagaidu pārvaldes Kosovā jurisdikcijā, vai 27. pantā minētajā Eiropas Kopienas teritorijā vai ja šajā teritorijā ir apdraudēta cilvēku, aparatūras vai iekārtu drošība vai tīkla enerģijas sistēmas integritāte, attiecīgā Puse var uz laiku veikt nepieciešamos aizsardzības pasākumus. 37. pants Šādi aizsardzības pasākumi Pušu tīkla enerģijas tirgus darbībā izraisa vismazākos iespējamos traucējumus, un to darbības joma nav plašāka par to, kas ir obligāti nepieciešama, lai mazinātu pēkšņi radušās grūtības. Tie nedrīkst traucēt konkurenci un kaitīgi ietekmēt tirdzniecību tādā veidā, kas ir pretrunā vispārējām interesēm. 38. pants Attiecīgā Puse nekavējoties paziņo par šiem aizsardzības pasākumiem sekretariātam, kas tūlīt informē pārējās Puses. 39. pants Enerģētikas kopiena var nolemt, ka attiecīgās Puses veiktie aizsardzības pasākumi neatbilst šīs nodaļas noteikumiem, un var pieprasīt šo Pusi izbeigt vai mainīt šos aizsardzības pasākumus. IV SADAĻA VIENOTA ENERĢIJAS TIRGUS IZVEIDE I NODAĻA Ģeogrāfiskā darbības joma 40. pants Šīs sadaļas noteikumi un saskaņā ar šo sadaļu veiktie pasākumi attiecas uz teritorijām, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, saskaņā ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem, uz Piederīgo pušu teritorijām un teritoriju, kas ietilpst ANO pagaidu pārvaldes Kosovā jurisdikcijā. II NODAĻA Iekšējais enerģijas tirgus 41. pants 1. Pusēm aizliegts savā starpā noteikt muitas nodokļus un kvantitatīvus ierobežojums tīkla enerģijas importam un eksportam, kā arī visus līdzvērtīgas iedarbības pasākumus. Šis aizliegums attiecas arī uz fiskālajām muitas nodevām. 2. Šā panta 1. punkts neaizliedz kvantitatīvus ierobežojumus vai līdzvērtīgas iedarbības pasākumus, kuru pamatā ir sabiedriskās kārtības vai sabiedrības drošības apsvērumi; cilvēku, dzīvnieku un augu veselības un dzīvības aizsardzības vai rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumi. Šādi ierobežojumi vai pasākumi tomēr nedrīkst būt patvaļīgas diskriminācijas vai slēpta ierobežojuma līdzekļi Pušu savstarpējā tirdzniecībā. 42. pants 1. Enerģētikas kopiena var veikt pasākumus ar mērķi izveidot vienotu tīkla enerģijas tirgu bez iekšējām robežām. 2. Šā panta 1. punkts neattiecas uz fiskāliem pasākumiem, pasākumiem, kas saistīti ar personu pārvietošanos, un pasākumiem, kas saistīti ar nodarbinātu personu tiesībām un interesēm. III NODAĻA Ārējās enerģijas tirdzniecības politika 43. pants Enerģētikas kopiena var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai regulētu tīkla enerģijas importu no trešām valstīm un eksportu uz tām, ar nolūku nodrošināt līdzvērtīgu tirgus pieejamību, ievērojot vides pamatstandartus, vai ar nolūku nodrošināt iekšējā enerģijas tirgus drošu darbību. IV NODAĻA Savstarpēja palīdzība traucējuma gadījumā 44. pants Tīkla enerģijas apgādes traucējuma gadījumā, kas skar Pusi un ir saistīti ar citu Pusi vai trešo valsti, Puses cenšas panākt paātrinātu risinājumu saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem. 45. pants Pēc traucējuma tieši skartās Puses pieprasījuma sanāk Ministru padome. Ministru padome var veikt nepieciešamos pasākumus, reaģējot uz traucējumu. 46. pants Gada laikā pēc šā Līguma spēkā stāšanās dienas Ministru padome pieņem procedūras aktu par savstarpējās palīdzības saistību darbību atbilstīgi šai nodaļai, saskaņā ar kuru pastāvīgajai augsta līmeņa grupai var piešķirt pilnvaras veikt pagaidu pasākumus. V SADAĻA ENERĢĒTIKAS KOPIENAS INSTITŪCIJAS I NODAĻA Ministru padome 47. pants Ministru padome nodrošina šajā Līgumā izklāstīto mērķu sasniegšanu. Ministru padome a) izstrādā vispārējas politiskas pamatnostādnes, b) veic pasākumus, c) pieņem procedūras aktus, kuri saskaņā ar precīziem nosacījumiem var ietvert īpašu uzdevumu, pilnvaru un pienākumu noteikšanu pastāvīgajai augsta līmeņa grupai, regulatīvajai padomei vai sekretariātam, lai īstenotu Enerģētikas kopienas politiku. 48. pants Ministru padomes sastāvā ir viens pārstāvis no katras Līgumslēdzējas puses un divi Eiropas Kopienas pārstāvji. Katra dalībniece uz Ministru padomes sanāksmēm var nosūtīt vienu pārstāvi bez balsstiesībām. 49. pants Ministru padome ar procedūras aktu pieņem savu reglamentu. 50. pants Katra Līgumslēdzēja puse pēc kārtas sešus mēnešus veic prezidentūras funkcijas, ievērojot secību, kas noteikta ar Ministru padomes procedūras aktu. Prezidentūra sasauc Ministru padomi prezidentūras noteiktā vietā. Ministru padome tiekas vismaz reizi pusgadā. Šīs sanāksmes sagatavo sekretariāts. 51. pants Prezidentūra vada Ministru padomi, tai palīdz viens Eiropas Kopienas pārstāvis un viens nākamās prezidentūras pārstāvis priekšsēdētāja vietnieku statusā. Prezidentūra un priekšēdētāja vietnieki sagatavo darba kārtības projektu. 52. pants Ministru padome Eiropas Parlamentam un Piederīgo pušu un dalībnieču parlamentiem iesniedz gada ziņojumu par Enerģētikas kopienas darbību. II NODAĻA Pastāvīgā augsta līmeņa grupa 53. pants Pastāvīgā augsta līmeņa grupa: a) sagatavo Ministru padomes darbu, b) dod piekrišanu sniegt tehnisko palīdzību, ko lūdz starptautiskas līdzekļu devējas organizācijas, starptautiskas finanšu iestādes un divpusēji līdzekļu devēji, c) ziņo Ministru padomei par šā Līguma mērķu sasniegšanā gūtajiem panākumiem, d) veic pasākumus, kuru veikšanai Ministru padome to pilnvarojusi, e) pieņem procedūras aktus, kas nav saistīti ar uzdevumu, pilnvaru vai pienākumu noteikšanu citām Enerģētikas kopienas institūcijām, f) apspriež II sadaļā izklāstītā acquis communautaire izstrādi, pamatojoties uz ziņojumu, ko regulāri iesniedz Eiropas Komisija. 54. pants Pastāvīgās augsta līmeņa grupas sastāvā ir viens pārstāvis no katras Līgumslēdzējas puses un divi Eiropas Kopienas pārstāvji. Katra dalībniece uz Ministru padomes sanāksmēm var nosūtīt vienu pārstāvi bez balsstiesībām. 55. pants Pastāvīgā augsta līmeņa grupa ar procedūras aktu pieņem savu reglamentu. 56. pants Prezidentūra sasauc Pastāvīgo augsta līmeņa grupu prezidentūras noteiktā vietā. Šīs sanāksmes sagatavo sekretariāts. 57. pants Prezidentūra vada Pastāvīgo augsta līmeņa grupu, tai palīdz viens Eiropas Kopienas pārstāvis un viens nākamās prezidentūras pārstāvis priekšsēdētāja vietnieku statusā. Prezidentūra un priekšēdētāja vietnieki sagatavo darba kārtības projektu. III NODAĻA Regulatīvā padome 58. pants Regulatīvā padome: a) konsultē Ministru padomi vai Pastāvīgo augsta līmeņa grupu konkrētos jautājumos par tiesību aktu, tehniskajiem un reglamentējošajiem noteikumiem, b) izdod ieteikumus par pārrobežu domstarpībām, kuros iesaistīti divas vai vairākas reglamentējošas institūcijas, pēc jebkuras šādas institūcijas pieprasījuma, c) veic pasākumus, ja Ministru padome tam pilnvarojusi, d) pieņem procedūras aktus. 59. pants Regulatīvās padomes sastāvā ir pa vienam pārstāvim no katras Līgumslēdzējas puses reglamentējošās institūcijas enerģētikas nozarē atbilstīgi attiecīgajām acquis communautaire daļām enerģētikas jomā. Eiropas Kopienu pārstāv Eiropas Komisija, kam palīdz viena reglamentējošā institūcija no katras dalībnieces, un viens pārstāvis no Eiropas elektrības un gāzes reglamentējošo institūciju grupas (ERGEG). Ja Līgumslēdzēja pusei vai dalībniecei ir viena reglamentējoša institūcija gāzei un viena – elektroenerģijai, tad šī Līgumslēdzēja puse vai dalībniece nosaka, kura institūcija apmeklē Regulatīvās padomes sanāksmi, ņemot vērā sanāksmes darba kārtību. 60. pants Regulatīvā padome ar procedūras aktu pieņem savu reglamentu. 61. pants Regulatīvā padome ievēl priekšsēdētāju uz Regulatīvās padomes noteiktu pilnvaru laiku. Eiropas Komisija rīkojas priekšsēdētāja vietnieces statusā. Priekšsēdētājs un priekšēdētāja vietnieks sagatavo darba kārtības projektu. 62. pants Regulatīvā padome sanāk Atēnās. IV NODAĻA Forumi 63. pants Enerģētikas kopienu konsultē divi forumi, kuros ir pārstāvētas visas ieinteresētās aprindas, tostarp nozare, reglamentējošās institūcijas, nozares pārstāvju grupas un patērētāji. 64. pants Forumus vada Eiropas Kopienas pārstāvis. 65. pants Forumu secinājumus pieņem vienprātīgi. Secinājumus nosūta Pastāvīgajai augsta līmeņa grupai. 66. pants Elektroenerģijas forums sanāk Atēnās. Gāzes forums sanāk vietā, ko vēl jānosaka ar Ministru padomes procedūras aktu. V NODAĻA Sekretariāts 67. pants Sekretariāts: a) sniedz administratīvu atbalstu Ministru padomei, Pastāvīgajai augsta līmeņa grupai, Regulatīvajai padomei un abiem forumiem, b) pārbauda, vai Puses pareizi īsteno savas saistības saskaņā ar šo Līgumu, un iesniedz Ministru padomei gada progresa ziņojumus, c) pārbauda līdzekļu devēju darbību Piederīgo pušu teritorijās un teritorijā, kas ietilpst ANO pagaidu pārvaldes Kosovā jurisdikcijā, palīdz Eiropas Komisijai šo darbību koordinēt un sniedz administratīvu atbalstu līdzekļu devējiem, d) veic citus uzdevumus, kas tam uzticēti saskaņā ar šo Līgumu vai ar Ministru padomes procedūras aktu, izņemot pilnvaras veikt pasākumus, un e) pieņem procedūras aktus. 68. pants Sekretariātam ir direktors un Enerģētikas kopienas vajadzībām atbilstīgs personāls. 69. pants Sekretariāta direktoru ieceļ ar Ministra padomes procedūras aktu. Ministru padome ar procedūras aktu paredz noteikumus par sekretariāta personāla pieņemšanu darbā, darba apstākļiem un ģeogrāfisko līdzsvaru. Direktors izvēlas un ieceļ personālu. 70. pants Veicot savus pienākumus, direktors un personāls nevienai šā Līguma Pusei neprasa un ne no vienas Puses nepieņem norādījumus. Viņi savas funkcijas pilda objektīvi un atbalsta Enerģētikas kopienas intereses. 71. pants Sekretariāta direktors vai izvirzīts direktora aizstājējs palīdz Ministru padomei, Pastāvīgajai augsta līmeņa darba grupai, Regulatīvajai padomei un abiem forumiem. 72. pants Sekretariāta mītne atrodas Vīnē. VI NODAĻA Budžets 73. pants Katra Puse veic iemaksu Enerģētikas kopienas budžetā, kā norādīts IV pielikumā. Pēc Puses pieprasījuma iemaksu apjomu var pārskatīt ik pēc pieciem gadiem ar Ministru padomes procedūras aktu. 74. pants Ik pēc diviem gadiem Ministru padome ar procedūras aktu pieņem Enerģētikas kopienas budžetu. Budžetā ietilpst Enerģētikas kopienas darbības izdevumi, kas vajadzīgi tās institūciju funkcionēšanai. Katras institūcijas izdevumus norāda atšķirīgā budžeta daļā. Ministru Padome pieņem procedūras aktu, kurā precizēta budžeta izpildes procedūra un pārskatu sniegšanas, revīzijas un pārbaudes procedūra. 75. pants Sekretariāta direktors izpilda budžetu saskaņā ar procedūras aktu, kas pieņemts atbilstīgi 74. pantam, un reizi gadā ziņo Ministru padomei par budžeta izpildi. Ministru padome vajadzības gadījumā ar procedūras aktu var pieņemt lēmumu uzdot neatkarīgiem revidentiem pārbaudīt pareizu budžeta izpildi. VI SADAĻA LĒMUMU PIEŅEMŠANAS PROCESS I NODAĻA Vispārīgi noteikumi 76. pants Pasākumi var būt lēmuma vai ieteikuma veidā. Lēmums ir juridiski saistošs kopumā tā adresātiem. Ieteikumiem nav saistoša spēka. Puses dara visu, kas ir viņu spēkos, lai ieteikumus izpildītu. 77. pants Ja vien 80. pants neparedz citādi, katrai Pusei ir viena balss. 78. pants Ministru padome, Pastāvīgā augsta līmeņa grupa un Regulatīvā padome lēmumus var pieņemt tikai tad, ja ir pārstāvētas divas trešdaļas Pušu. Klātesošu Pušu atturēšanos no balsošanas neuzskata par nobalsošanu. II NODAĻA Pasākumi saskaņā ar II sadaļu 79. pants Ministru padome, Pastāvīgā augsta līmeņa grupa un Regulatīvā padome veic pasākumus saskaņā ar II sadaļu pēc Eiropas Komisijas priekšlikuma. Eiropas Komisija var mainīt vai atsaukt savu priekšlikumu jebkurā brīdī tās procedūras laikā, kuras rezultātā tiek pieņemti pasākumi. 80. pants Katrai Līgumslēdzējai pusei ir viena balss. 81. pants Ministru padome, Pastāvīgā augsta līmeņa grupa un Regulatīvā padome pieņem lēmumus, nobalsojot ar balsu vairākumu. III NODAĻA Pasākumi saskaņā ar III sadaļu 82. pants Ministru padome, Pastāvīgā augsta līmeņa grupa un Regulatīvā padome veic pasākumus saskaņā ar III sadaļu pēc Puses vai sekretariāta priekšlikuma. 83. pants Ministru padome, Pastāvīgā augsta līmeņa grupa un Regulatīvā padome pieņem lēmumus, nobalsojot ar divām trešdaļām balsu vairākuma, ietverot pozitīvu Eiropas Kopienas balsojumu. IV NODAĻA Pasākumi saskaņā ar IV sadaļu 84. pants Ministru padome, Pastāvīgā augsta līmeņa grupa un Regulatīvā padome veic pasākumus saskaņā ar IV sadaļu pēc Puses priekšlikuma. 85. pants Ministru padome, Pastāvīgā augsta līmeņa grupa un Regulatīvā padome veic pasākumus ar vienprātīgu lēmumu. V NODAĻA Procedūras akti 86. pants Procedūras akts reglamentē Enerģētikas kopienas organizatoriskos, budžeta un pārredzamības jautājumus, ietverot Ministru padomes pilnvaru deleģēšanu Pastāvīgajai augsta līmeņa grupai, Regulatīvajai padomei vai sekretariātam, un tas ir saistošs Enerģētikas kopienas institūcijām un, ja procedūras akts to paredz, Pusēm. 87. pants Ja vien 88. pantā nav paredzēts citādi, procedūras aktus pieņem saskaņā ar lēmumu pieņemšanas procesu, kas izklāstīts šīs sadaļas III nodaļā. 88. pants Līguma 69. pantā paredzēto procedūras aktu, ar ko ieceļ sekretariāta direktoru, pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu pēc Eiropas Komisijas priekšlikuma. Līguma 73. un 74. pantā paredzētos procedūras aktus par budžeta jautājumiem pieņem ar vienprātīgu lēmumu pēc Eiropas Komisijas priekšlikuma. Līguma 47. panta c) punktā paredzētos procedūras aktus, kas piešķir pilnvaras Regulatīvajai padomei, pieņem ar vienprātīgu lēmumu pēc Puses vai sekretariāta priekšlikuma. VII SADAĻA LĒMUMU ĪSTENOŠANA UN DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANA 89. pants Puses tām adresētos lēmumus īsteno savā valsts tiesību sistēmā lēmumā norādītajā termiņā. 90. pants 1. Ja Puse noteiktajā termiņā nav izpildījusi Līguma saistības vai nav īstenojusi tai adresēto lēmumu norādītajā termiņā, par to jebkura Puse, sekretariāts vai Regulatīvā padome var informēt par to Ministru padomi, iesniedzot pamatotu pieprasījumu. Privātas iestādes var iesniegt sūdzības sekretariātam. 2. Reaģējot uz pieprasījumu vai sūdzību, attiecīgā Puse var sagatavot apsvērumus. 91. pants 1. Ministru padome var konstatēt, ka Puse pārkāpusi savas saistības. Ministru padome pieņem lēmumu: a) ar vienkāršu balsu vairākumu, ja pārkāpums ir saistīts ar II sadaļu, b) ar divām trešdaļām balsu vairākuma, ja pārkāpums ir saistīts ar III sadaļu, c) vienbalsīgi, ja pārkāpums ir saistīts ar IV sadaļu. 2. Ministru padome var pēcāk ar vienkāršu balsu vairākumu pieņemt lēmumu atcelt jebkuru saskaņā ar šo pantu pieņemto lēmumu. 92. pants 1. Pēc Puses, sekretariāta vai Regulatīvās padomes pieprasījuma Ministru padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu, var noteikt, vai Puse rupji un nepārtraukti pārkāpj savas saistības saskaņā ar šo Līgumu, un var pārtraukt konkrētas tiesības, kas attiecīgajai Pusei izriet no šā Līguma piemērošanas, ietverot balsstiesību pārtraukšanu un izslēgšanu no sanāksmēm vai mehānismiem, kas paredzēti šajā Līgumā. 2. Ministru padome var turpmāk ar vienkāršu balsu vairākumu pieņemt lēmumu atcelt jebkuru saskaņā ar šo pantu pieņemto lēmumu. 93. pants Pieņemot 91. un 92. pantā minētos lēmumus, Ministru padome neņem vērā attiecīgās Puses pārstāvja balsojumu. VIII SADAĻA INTERPRETĀCIJA 94. pants Jebkuru terminu vai citu jēdzienu, kas lietots šajā Līgumā un kas atvasināts no Eiropas Kopienu tiesībām, institūcijas interpretē saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas vai Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas judikatūru. Ja minēto tiesu interpretācija nav pieejama, Ministru padome sniedz norādījumus šā Līguma interpretācijā. Tā var deleģēt šo uzdevumu Pastāvīgajai augsta līmeņa grupai. Šādi norādījumi neietekmē to, kā attiecīgo acquis communautaire vēlāk interpretēs Eiropas Kopienu Tiesa vai Pirmās instances tiesa. IX SADAĻA DALĪBNIEKI UN NOVĒROTĀJI 95. pants Iesniedzot pieprasījumu Ministru padomei, ikviena Eiropas Kopienas dalībvalsts var būt pārstāvēta kā dalībniece Pastāvīgajā augsta līmeņa grupā un Regulatīvajā padomē saskaņā ar 48., 54. un 59. pantā paredzētajiem nosacījumiem, un tai ļauj piedalīties Ministru padomes, Pastāvīgās augsta līmeņa grupas, Regulatīvās padomes un abu forumu apspriedēs. 96. pants 1. Pēc kaimiņos esošas trešās valsts pieprasījuma Ministru padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu, var šo valsti uzņemt kā novērotāju. Pēc pieprasījuma, kas Ministru padomē iesniegts sešu mēnešu laikā no šā Līguma spēkā stāšanās dienas, Moldovu uzņem novērotāja statusā. 2. Novērotāji var apmeklēt Ministru padomes, Pastāvīgās augsta līmeņa grupas, Regulatīvās padomes un abu forumu sanāksmes, nepiedaloties apspriešanā. X SADAĻA LĪGUMA TERMIŅŠ 97. pants Šis Līgums tiek noslēgts uz desmit gadiem no spēkā stāšanās dienas. Ministru padome var vienprātīgi nolemt termiņu pagarināt. Ja šāds lēmums nav pieņemts, Līgums var palikt spēkā starp tām Pusēm, kuras nobalsojušas par labu termiņa pagarināšanai, ar noteikumu, ka to skaits atbilst vismaz divām trešdaļām Enerģētikas kopienas Pušu. 98. pants Ikviena Puse var izstāties no šā Līguma, sešus mēnešus iepriekš par to paziņojot sekretariātam. 99. pants Pēc Piederīgās puses pievienošanās Eiropas Kopienai, šī Puse kļūst par dalībnieci, kā paredzēts 95. pantā. XI SADAĻA PĀRSKATĪŠANA UN PIEVIENOŠANĀS 100. pants Ministru padome ar vienprātīgu tās locekļu lēmumu var: i) grozīt I līdz VII sadaļas noteikumus, ii) nolemt īstenot citas acquis communautaire daļas, kas saistītas ar tīkla enerģiju, iii) paplašināt šā Līguma darbību, iekļaujot tajā citus energoproduktus un nesējus vai citas būtiskas tīkla infrastruktūras, iv) vienoties par jaunas Puses uzņemšanu Enerģētikas kopienā. XII SADAĻA NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI 101. pants Neskarot 102. un 103. pantu, šā Līguma noteikumi neskar tiesības un saistības, kas izriet no nolīgumiem, kurus Līgumslēdzēja puse noslēgusi pirms šā Līguma parakstīšanas. Tiktāl, cik šādi nolīgumi nav saderīgi ar šo Līgumu, attiecīgā Līgumslēdzēja puse veic visus atbilstīgos pasākumus, lai likvidētu konstatētās nesaderības, ne vēlāk kā vienu gadu pēc šā Līguma spēkā stāšanās dienas. 102. pants Visas saistības saskaņā ar šo Līgumu neskar spēkā esošos Pušu juridiskos pienākumus saskaņā ar Pasaules tirdzniecības organizācijas dibināšanas līgumu. 103. pants Šis Līgums neskar jebkuras saistības saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Līgumslēdzēju pusi, no otras puses. Šis Līgums neskar jebkuras saistības, kas uzņemtas sarunās par pievienošanos Eiropas Savienībai. 104. pants Līdz 50. pantā minētā procedūras akta pieņemšanai Atēnu 2003. gada saprašanās memorands [3] nosaka prezidentūras funkciju pildīšanas secību. 105. pants Šo Līgumu apstiprina Puses saskaņā ar to iekšējām procedūrām. Šis Līgums stājas spēkā pirmajā tā mēneša dienā, kas seko dienai, kurā Eiropas Kopiena un sešas Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Paziņojumu nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, kas ir šā Līguma depozitārs. TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo Līgumu. Atēnās, divtūkstoš piektā gada divdesmit piektajā oktobrī [1] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/54/EK ( 2003. gada 26. jūnijs) par elektroenerģijas iekšējā tirgus kopīgiem noteikumiem, Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 176, 15.7.2003., 37.–56. lpp.; un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/55/EK ( 2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz iekšējo dabasgāzes tirgu, Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 176, 15.7.2003., 57.–78. lpp. [2] Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 176, 15.7.2003., 1.–10. lpp. [3] Saprašanās memorands par reģionālo enerģijas tirgu Dienvidaustrumeiropā un tā integrāciju Eiropas Kopienas iekšējā enerģijas tirgū, kas parakstīts Atēnās, 2003. gada 8. decembrī. --------------------------------------------------