LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 165/10

ES UN MAROKAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2004

(2004. gada 19. aprīlis),

ar ko pieņem noteikumus, kas nepieciešami konkurences noteikumu īstenošanai

(2005/466/EK)

ES UN MAROKAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras valstu Nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (1) (turpmāk – “nolīgums”),

tā kā:

(1) Vēlākais līdz 2012. gada 28. februārim ir jāizveido brīvās tirdzniecības zona starp ES un Maroku.

(2) Nolīguma 36. panta 3. punktā ir paredzēta administratīva kārtība pušu sadarbībai, lai veicinātu minētā panta 1. un 2. punkta īstenošanu, kā arī iespēja pieņemt pasākumus tehniskai sadarbībai.

(3) Nolīguma 36. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Asociācijas padome pieņem noteikumus, kas vajadzīgi konkurences noteikumu īstenošanai, piecu gadu laikā, sākot no nolīguma spēkā stāšanās dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

1. Lēmuma pielikumā ir paredzēts mehānisms sadarbībai starp pušu iestādēm, kas ir atbildīgas par konkurences noteikumu īstenošanu.

2. Pušu konkurences uzraudzības iestādes informē Asociācijas padomes Iekšējā tirgus apakškomiteju par īstenošanu un sadarbību, kas veikta saskaņā ar 1. punktā minēto mehānismu.

3. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2004. gada 19. aprīlī Asociācijas padomes vārdā — B. COWEN

(1) OV L 70, 18.3.2000., 2. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada 30. decembra vēstuļu apmaiņu (OV L 345, 31.12.2003., 119. lpp.).

PIELIKUMS

ES UN MAROKAS ASOCIĀCIJAS NOLĪGUMS Sadarbības mehānisms starp pušu iestādēm, kas atbildīgas par konkurences noteikumu īstenošanu I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. Mērķi 1.1. Gadījumā, ja veic darbības, kas ir pretrunā ar nolīguma 36. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, to risina saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem tādējādi, lai neradītu nekādus traucējumus tirdzniecībai un ekonomikas attīstībai, kā arī lai novērstu šādu darbību iespējamās negatīvas sekas uz otras puses būtiskām interesēm. 1.2. Pušu konkurences uzraudzības iestāžu kompetenci nosaka ar noteikumiem, kas pastāv attiecīgo pušu konkurences tiesībās, tostarp ar noteikumiem, kurus piemēro uzņēmumiem, kas atrodas ārpus attiecīgajām pušu teritorijām. 1.3. Šo normu mērķis ir veicināt sadarbību un koordināciju starp pusēm, piemērojot to konkurences tiesības, lai novērstu to, ka konkurences ierobežojumi kavē vai iznīcina pozitīvo ietekmi, kuru vajadzētu radīt pakāpeniskai brīvās tirdzniecības ieviešanai starp Eiropas Kopienu un Maroku. 2. Definīcijas Šajos noteikumos: a) “konkurences tiesības”: i) Eiropas Kopienai (turpmāk “Kopiena”) – EK līguma 81. un 82. pants, Padomes Regula (EEK) Nr. 4064/89 (1989. gada 21. decembris) par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (1) un ar to saistītie Kopienas pieņemtie sekundārie tiesību akti; ii) Marokai – Likums Nr. 06/99 2 rabii I 1421 (2000. gada 5. jūnijs) par brīvām cenām un brīvu konkurenci, kā arī ar to saistītie sekundārie tiesību akti; b) “konkurences uzraudzības iestāde”: i) Kopienā – Eiropas Kopienu Komisija, īstenojot savas pilnvaras, kas tai piešķirtas Kopienas konkurences tiesībās, un ii) Marokā – Ministrija, kas atbildīga par ekonomikas lietām, vispārējām lietām un ekonomikas veicināšanu; c) “īstenošanas pasākumi”: jebkura darbība, kas veikta, īstenojot konkurences tiesības, veicot izmeklēšanu vai procedūru, ko uzsākusi vienas puses konkurences uzraudzības iestāde un kas var izraisīt sankciju uzlikšanu vai koriģējošu pasākumu noteikšanu; d) “pret konkurenci vērsta darbība” un “konkurenci ierobežojoša uzvedība un prakse”: jebkāda vienas līgumslēdzējas puses uzvedība vai darbība, kas neatbilst konkurences tiesībām, un kura var noviest pie sankciju vai koriģējošo pasākumu uzlikšanas. II NODAĻA SADARBĪBA UN KOORDINĀCIJA 3. Paziņojumi 3.1. Katras līgumslēdzējas puses konkurences uzraudzības iestāde informē citas līgumslēdzējas puses konkurences uzraudzības iestādi par tās veiktajiem īstenošanas pasākumiem, ja: a) informējošā puse uzskata, ka tie ir būtiski citas līgumslēdzējas puses īstenošanas pasākumiem; b) tie var būtiski ietekmēt citas līgumslēdzējas puses svarīgas intereses; c) tie saistās ar konkurences ierobežojumiem, kuriem var būt tiešas un būtiskas sekas citas līgumslēdzējas puses teritorijā, un d) tie attiecas uz darbībām, kas vērstas pret konkurenci un kas galvenokārt veiktas citas līgumslēdzējas puses teritorijā; e) tie izvirza nosacījumus vai aizliedz kādu darbību citas līgumslēdzējas puses teritorijā. 3.2. Iespēju robežās un ciktāl tas nav pretrunā ar līgumslēdzēju pušu konkurences tiesībām un nekaitē notiekošajai izmeklēšanai, paziņošanu veic procedūras sākumposmā, lai ļautu tai konkurences uzraudzības iestādei, kas saņem paziņojumu, izteikt savu viedokli. Pieņemot lēmumu, šī konkurences uzraudzības iestāde ņem vērā saņemtos atzinumus. 3.3. Paziņojumiem, kas minēti 3.1. punktā, ir jābūt pietiekoši detalizētiem, lai varētu veikt izvērtēšanu attiecībā uz citas līgumslēdzējas puses interesēm. 3.4. Līgumslēdzējas puses apņemas veikt iepriekšminēto paziņošanu iespēju robežās, atbilstīgi tām pieejamajiem administratīvajiem resursiem. 4. Informācijas apmaiņa un konfidencialitāte 4.1. Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju, lai atvieglotu to attiecīgo konkurences tiesību pareizu piemērošanu un lai veicinātu labāku juridisko sistēmu savstarpēju izpratni. 4.2. Informācijas apmaiņa ir pakļauta noteikumiem par slepenību, kurus piemēro saskaņā ar abu līgumslēdzēju pušu attiecīgajiem tiesību aktiem. Konfidenciālu informāciju, kuras izplatīšana ir stingri aizliegta vai kuras izplatīšana varētu nelabvēlīgi ietekmēt līgumslēdzēju pušu intereses, nesniedz bez informācijas avota izteiktas piekrišanas. Katra konkurences uzraudzības iestāde savu iespēju robežās neizpauž citas konkurences uzraudzības iestādes saskaņā ar noteikumiem konfidenciāli sniegto informāciju un tāpat iespēju robežās iebilst pret trešās personas, attiecībā uz kuru informāciju sniegusī konkurences uzraudzības iestāde nav devusi atļauju, visiem lūgumiem par šādas informācijas izpaušanu. 5. Īstenošanas pasākumu koordinēšana 5.1. Katra konkurences uzraudzības iestāde var paziņot citai iestādei par savu vēlmi koordinēt īstenošanas pasākumus kādā konkrētā lietā. Šī koordinēšana neliedz konkurences uzraudzības iestādēm pieņemt patstāvīgus lēmumus. 5.2. Nosakot koordinēšanas pakāpi, konkurences uzraudzības iestādes ņem vērā: a) koordinēšanas iespējamos rezultātus; b) vai ir nepieciešama papildu informācija; c) izmaksu samazināšanu konkurences uzraudzības iestādēm un iesaistītajiem uzņēmumiem un d) termiņus saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem. 6. Konsultācijas gadījumos, kad vienas līgumslēdzējas puses svarīgas intereses tiek aizskartas citas līgumslēdzējas puses teritorijā 6.1. Katra līgumslēdzēja puse, veicot īstenošanas pasākumus, iespēju robežās un saskaņā ar saviem tiesību aktiem ņem vērā otras līgumslēdzējas puses svarīgās intereses. Ja vienas līgumslēdzējas puses konkurences uzraudzības iestāde uzskata, ka citas līgumslēdzējas puses konkurences uzraudzības iestādes īstenošanas pasākums, kas pieņemts saskaņā ar tās konkurences tiesībām, var nelabvēlīgi ietekmēt tās pārstāvētās līgumslēdzējas puses svarīgas intereses, tā dara otrai konkurences uzraudzības iestādei zināmu savu viedokli šajā jautājumā vai lūdz tai uzsākt konsultācijas. Neskarot jebkādas darbības turpināšanu saskaņā ar savām konkurences tiesībām un pilnīgu brīvību galīgā lēmuma pieņemšanā, attiecīgā konkurences uzraudzības iestāde rūpīgi un labvēlīgi izskata prasījuma iesniedzējas konkurences uzraudzības iestādes izteikto viedokli, jo īpaši priekšlikumus par visiem citiem iespējamajiem līdzekļiem, kas atbilst īstenošanas pasākuma vajadzībām un mērķiem. 6.2. Ja viena konkurences uzraudzības iestāde uzskata, ka viens vai vairāki uzņēmumi, kuri atrodas kādas līgumslēdzējas puses teritorijā, iesaistās vai ir iesaistījušies jebkādas izcelsmes pret konkurenci vērstās darbībās, kuras būtiski ietekmē tās pārstāvētās līgumslēdzējas puses intereses, tā var lūgt uzsākt konsultācijas ar otras līgumslēdzējas puses konkurences uzraudzības iestādi, ar noteikumu, ka šāda iespēja nekavē veikt iespējamās darbības saskaņā ar attiecīgajām konkurences tiesībām un neierobežo konkurences uzraudzības iestādes brīvību, pieņemot galīgo lēmumu. Konkurences uzraudzības iestāde, kurai lūgums ir adresēts, veiks atbilstīgas korektīvas darbības saskaņā ar tās spēkā esošajiem tiesību aktiem. 7. Tehniskā sadarbība 7.1. Līgumslēdzējas puses atbilstīgi tām pieejamajiem resursiem ir gatavas sniegt savstarpēju tehnisku palīdzību, lai izmantotu to attiecīgo pieredzi un stiprinātu to konkurences tiesību un politikas īstenošanu. 7.2. Nolīguma īstenošanas atbalsta programmā varētu ņemt vērā šādus sadarbības pasākumus: a) ar apmācību saistītus pasākumus, kuru nolūks ir ļaut ierēdņiem iegūt praktisku pieredzi; b) seminārus, jo īpaši ierēdņiem domātus, un c) pētījumus konkurences pētījumu un politikas jomā, lai veicinātu to attīstību. 8. Īstenošanas kārtības vadība Turpmākus pasākumus saistībā ar sadarbību, kā arī sadarbības izvērtējumu attiecīgajā jomā veic Iekšējā tirgus apakškomiteja, kura izveidota saskaņā ar 2003. gada 24. februāra Asociācijas padomes lēmumu. 9. Noteikumu grozīšana un aktualizēšana Asociācijas padome, apspriedusies ar konkurences uzraudzības iestādēm, var grozīt šos noteikumus.

(1) OV L 395, 30.12.1989., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1310/97 (OV L 180, 9.7.1997., 1. lpp.).