22003A1230(01)
30.12.2003. EIROPAS SAVIENĪBAS OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 342/38
NOLĪGUMS VĒSTUĻU APMAIŅAS VEIDĀ
attiecībā uz protokola pagaidu piemērošanu, ar ko groza Ceturto protokol u, kas paredz nosacījumus
attiecībā uz zveju, kas noteikti Nolīgumā par zveju starp Eiropas Ekonomi kas kopienu, no vienas puses,
un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses, laika posmā n o 2004. gada 1. janvāra līdz
2006. gada 31. decembrim
A.Dānijas valdības un Grenlandes pašvaldības vēstule
Godātais kungs!
Atsaucotiesuz2001.gada25.jūnijāparafētoprotokolu,kasnosakazveja siespējasunfinansiāloieguldījumulaika
posmā no 2001. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un 2003. gada 1 6.-18. jūnija Apvienotās
komitejas sanāksmi, man ir gods Jums paziņot, ka Grenlandes pašvaldība ir gatava pagaidu kārtā sākot no
2003. gada 1. jūlija līdz to stāšanās spēkā piemērot grozījumus protokola m par noteikumiem eksperimentālai
zvejai, kā tas izklāstīts pievienotajā protokolā, ar nosacījumu, ka Eiro pas Kopiena ir gatava darīt to pašu.
Lai īstenotu eksperimentālās zvejas noteikumus, Grenlandes iestādes pi rms 2003. gada 17. jūlija darīs zināmu
Eiropas Komisijai visu pieejamo zinātnisko informāciju un datus (par zon u sadalījumu, novērojumiem utt.).
Grenlandes iestādes pirms 2003. gada 31. jūlija pieņems lēmumu attiecībā uz licenču piešķiršanu un ar to
saistītajiemnosacījumiem.ProtokolaVpielikumāminētostehniskosnos acījumusvargrozīt,pusēmadministratīvi
vienojoties.Grenlande veic zivsaimniecības nozares strukturālu reformu un Eiropas K opiena nodrošina budžeta atbalsta
programmu saskaņā ar pievienotā protokola 11. panta 6. punktu, kā tas apra kstīts “Sīki izstrādātajos budžeta
atbalsta noteikumos struktūrpolitikas īstenošanai zivsaimniecības no zarē Grenlandē”, kas pievienoti šai vēstuļu
apmaiņai.Ceturtā protokola grozījumi balstās uz vadlīnijām, kas izklāstītas Komi sijas paziņojumā Padomei un Eiropas
Parlamentam par integrētu sistēmu partnerattiecību nolīgumiem ar trešā m valstīm zivsaimniecības jomā
(KOM(2002) 637 final).
Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet Eiropas Kopienas piekrišanu šādai pag aidu piemērošanai.
Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājum us!
Dānijas valdības un Grenlandes
pašvaldības vārdā
11/48. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 205
B.Eiropas Kopienas vēstule
Godātais kungs!
Man ir gods apstiprināt, ka esmu saņēmis Jūsu vēstuli ar šodienas datumu, k urā teikts:
“Atsaucotiesuz2001.gada25.jūnijāparafētoprotokolu,kasnosakazvej asiespējasunfinansiāloieguldījumu
laikaposmāno2001.gada1.janvāralīdz2006.gada31.decembrim,un2003. gada16.-18.jūnijaApvienotās
komitejas sanāksmi, man ir gods Jums paziņot, ka Grenlandes pašvaldība ir gatava pagaidu kārtā sākot no
2003.gada1.jūlijalīdztostāšanāsspēkāpiemērotgrozījumusprotokola mparnoteikumiemeksperimentālai
zvejai, kā tas izklāstīts pievienotajā protokolā, ar nosacījumu, ka Eiro pas Kopiena ir gatava darīt to pašu.
Laiīstenotueksperimentālāszvejasnoteikumus,Grenlandesiestādespi rms2003.gada17.jūlijadarīszināmu
Eiropas Komisijai visu pieejamo zinātnisko informāciju un datus (par zon u sadalījumu, novērojumiem utt.).
Grenlandes iestādes pirms 2003. gada 31. jūlija pieņems lēmumu attiecībā uz licenču piešķiršanu un ar to
saistītajiem nosacījumiem. Protokola V pielikumā minētos tehniskos nos acījumus var grozīt, pusēm
administratīvi vienojoties.Grenlande veic zivsaimniecības nozares strukturālu reformu un Eiropas K opiena nodrošina budžeta atbalsta
programmusaskaņāarpievienotāprotokola11.panta6.punktu,kātasapra kstīts“Sīkiizstrādātajosbudžeta
atbalstanoteikumosstruktūrpolitikasīstenošanaizivsaimniecībasno zarēGrenlandē”,kaspievienotišaivēstuļu
apmaiņai.Ceturtā protokola grozījumi balstās uz vadlīnijām, kas izklāstītas Komi sijas paziņojumā Padomei un Eiropas
Parlamentam par integrētu sistēmu partnerattiecību nolīgumiem ar trešā m valstīm zivsaimniecības jomā
(KOM(2002) 637 final).
Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet Eiropas Kopienas piekrišanu šādai pag aidu piemērošanai.”
Man ir gods apstiprināt Eiropas Kopienas piekrišanu šādai pagaidu piemēr ošanai.
Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājum us!
Eiropas Savienības Padomes vārdā
206 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/48. sēj.
PIELIKUMS
SĪKI IZSTRĀDĀTI BUDŽETA ATBALSTA NOTEIKUMI STRUKTŪRPOLITIKAS ĪSTENOŠA NAI
ZIVSAIMNIECĪBAS NOZARĒ GRENLANDĒ
Kad 2000. gada rudenī Grenlandes pašvaldība iesniedza Parlamentam savu v ispārējā strukturālā rīcības plāna
dokumentu(“Nākotnesvīzija”),bijaskaidrs,katasneparedzregulējumu īpašāmrūpniecībasnozarēm,bettajādrīzāk
ir aprakstīti nosacījumi, kas vajadzīgi, lai attīstītu Grenlandes rūpni ecību vispār starptautiskā līmenī.
Tomērpatolaikuirradusiesnepieciešamībaizstrādātsaskaņotustruktū rpolitikuzivsaimniecībasnozarē,daļējitāpēc,
kakoalīcijasvaldībasvienošanāsdokumentāiruzsvērts,ka“……skaidrāk definētinoteikumisekmēskomerciāluun
politiskuinterešunodalīšanurūpniecībāunrūpniecībasuzņēmumos”,un ka“……zivsaimniecībasnozareirjāizveido
par rentablu/ienesīgu”, un daļēji tāpēc, ka zivsaimniecības nozarei ir t ik svarīga nozīme Grenlandes tautsaimniecībā.
Abiaugšminētieapgalvojumiiepriekšpieņem,kastruktūrpolitikaattie cībāuzzivsaimniecībasnozariirizstrādāta,un
uzsver tās nozīmi.
Struktūrpolitika zivsaimniecības nozarē ņems vērā arī ES vēlmes saistīb ā ar attīstības atbalstu, kuru Grenlandes
pašvaldībasaņemspēcbudžetaatbalstanolīgumanoslēgšanas.Nolīgumsp aredz,katiekīstenotavispārējailgtermiņa
saskaņotapolitikakonkrētānozaresjomā,šajāgadījumāzivsaimniecībā .Pašlaikpašvaldībanavizveidojusisaskaņotu
zivsaimniecības politiku, tāpēc paveras arī laba iespēja izstrādāt šādu politiku.
Ilgtspējīgas zivsaimniecības struktūrpolitikas mērķis ir radīt noteik umus un nosacījumus, kas nodrošinās vislabākos
iespējamosapstākļusrūpniecībaiuntādējādigarantēsturpmākuizaugsm i,nodarbinātībuunpeļņu.Šaisakarāgalvenā
uzmanība tiks pievērsta zvejniecības nozarei, taču ir jāapzinās, ka arī c itu rūpniecības nozaru attīstība ir vienlīdz
svarīga.Struktūrpolitika zivsaimniecības nozarē vienīgi noteiks vēlamās attīs tības rādītājus.
Politiskais apstiprinājums un, cerams, arī visplašākais iespējamais ap stiprinājums ir pilnīgi nepieciešams, lai radītu
veiksmīgu struktūrpolitiku zivsaimniecības nozarē. Tāpēc ir ļoti svarī gi, lai šie rādītāji, kas tiks noteikti saistībā ar
turpmāko politiku, saņemtu plašu un spēcīgu politisku atbalstu. Tāpat kā citās nozarēs, kuras aptver vispārējā
struktūrpolitika,irsvarīgi,kašādanolīgumaganpolitisks,ganadmini stratīvsatbalststieksniegtsilgākālaikaposmā,
lai nodrošinātu zivsaimniecības nozares struktūrpolitikas pienācīgu ī stenošanu.
Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi, ka Grenlande attiecībās ar ES, tiek uzskatīta par uzticamu sadarbības partneri ar stabilu
valdību utt.Rezumējot iepriekšteikto, nākotnes zivsaimniecības politikas galveno mērķi var formulēt šādi:
“Izmantojot Grenlandes ūdeņu zivsaimniecības resursus, mums jāgūst mak simālie ilglaicīgie saimnieciskie labumi.”
Līdzšimīstenotāpolitikalielāmērāirkoncentrējusiesuzdaudzīslaicī gākaraksturajautājumiem,nokuriemvarminēt
šādus:
— subsīdijas, tai skaitā cita starpā minimālās cenas sistēma, degvielas s ubsīdijas, subsīdijas nozares attīstībai ( ESU),
īpaši zvejniecības nozares tarifi elektrībai un ūdenim un jaudas pārvald ība,
— jautājums par īpašumtiesībām, kas cita starpā ietver:
— īpašumtiesību un pilnvaru lomu saplūšanu,
— kvotu īpašumtiesību ierobežojumus,— ierobežojumus saistībā ar piekļuvi licencēm.
Viens no mērķiem ir mainīt pieeju zvejniecības nozares problēmām, lai aps vērumi kļūtu daudz prognozējamāki un
ilglaicīgāk orientēti. Šajā sakarā jāpievērš uzmanība esošajām problēm ā saistībā ar sociālekonomisko vērību un
labumu izvērtēšanu. Pastāv nepieciešamība izveidot ekonomikas modeli G renlandes zivsaimniecības nozarei, kas
palīdzētu kvalitatīvi veikt sociālekonomisko rezultātu un ieguvumu nov ērtējumu.11/48. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 207
Saskaņā ar labas vadības principiem, vispārējās struktūrpolitikas rīcī bas plāns iekļauj trīs galvenos mērķus, kuri
atsevišķi un kopā ieņem galveno lomu ilgtermiņa stratēģijā un nozares att īstībā:
Iepriekšminētie galvenie mērķi ietver problēmas un pārbaudījumus, ar ku riem nākas saskarties zivsaimniecības
nozares struktūrpolitikas formulēšanas gaitā. Ir nepieciešams paralēl i vispārējā strukturālā rīcības plāna īstenošanai
veikt pasākumus, lai tas atbilstu citām struktūrpolitikas veida iniciat īvām.
Attiecībā uz turpmāko zivsaimniecības nozares struktūrpolitiku, valdī bai vienmēr būs nepieciešams veikt dažāda
veida korekcijas. Tas tiks darīts saskaņā ar zivsaimniecības, nodokļu un finanšu jomā spēkā esošajiem likumiem.
Mērķis ir iesniegt zivsaimniecības nozares struktūrpolitikas priekšli kumu Grenlandes Parlamentam lasījumam
2004. gada rudens sesijā. Visa procesa grafiks ir dots zemāk. Lai iekļauto s šajā grafikā visām iniciatīvām pēc kārtas
ir jābūt detalizēti aprakstītām, lai šo iniciatīvu politiskās nostādnes tiktu iekļautas vispārējā zivsaimniecības nozares
struktūrpolitikā.Beztampašvaldībaparedz,kavienlaicīgiirjāizstrā dāunjāsagatavoekonomikasmodelis,laitovarētu
izmantot kā instrumentu, ar kura palīdzību izvērtētu, kuras iniciatīvas vislabāk kalpo sabiedrībai un atklātu patieso
situāciju zivsaimniecības nozarē.
Visām parciālās politikas un struktūrpolitikas nostādnēm kopumā izvirz a šādus mērķus:
1. mērķiem jābūt skaidriem un sasniedzamiem laika gaitā;
2. tiem jābūt izmērojamiem, pamatojoties uz iepriekšnoteiktiem rādītāj iem;
3. tiem jābūt kontrolējamiem; un4. īstenotajām vai ieviestajām iniciatīvām jābūt novērtējamām mērķu izt eiksmē.
Bez tam ir skaidri jāapzinās, kādas būs sekas tam, ja mērķi netiks sasniegt i noteiktajā termiņā.
1. Zivsaimniecības nozares struktūrpolitikas galvenie uzdevumi
Atsevišķu galveno uzdevumu elementi ir uzskaitīti zemāk. Šo uzskaitījum u arī izmantos, lai izstrādātu
turpmākās politikas formulējuma ietvarus.
1.1.
Sociālo struktūru atjaunošana
Valsts sektors Grenlandē dominē visās rūpniecības nozarēs, jo daudzi uzņ ēmumi pieder valstij un īpašu
Grenlandes ģeogrāfisko un ekonomisko apstākļu dēļ, kur valsts sektors sa ņem dažāda veida subsīdijas un
atbalstu.
Valsts sektors lielā mērā ir radījis priekšnoteikumus Grenlandes sabied rības attīstībai par mūsdienīgu, sociāli
nodrošinātu sabiedrību. Tomēr pastāv jautājums, vai valsts sektoram ir j āturpina dominēt zivsaimniecības
nozarē. Valdība uzskata, ka ir pienācis laiks novērtēt, kāda būs valsts se ktora turpmākā loma Grenlandes
zvejniecības nozarē.
208 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/48. sēj.
Attiecībā uz turpmāko zivsaimniecības politiku, ir nepieciešams aplūko t šādas jomas:
— “loģistika”: politikas mērķis ir izveidot infrastruktūru, kas atbalst a Grenlandes, tostarp zivsaimniecības
uzņēmumu galvenās vajadzības,
— “īpašumtiesības”: politikas mērķis ir uzlabot pašvaldības uzņēmumu da rbību un finansiālo stāvokli, lai tie
kļūtu stabili un tos varētu privatizēt pa daļām vai kopumā,
— “subsīdijas”:politikasmērķisirpilnībāpārtrauktesošosubsīdijupi ešķiršanuvaisamazināttāslīdzlīmenim,
kas sekmēs to, ka rūpniecība vairāk orientēsies uz tirgu. Tas attiecas gan uz tiešām, gan uz netiešām
subsīdijām, tai skaitā esošiem zvejniecības nozares tarifiem elektrība i un ūdenim, minimālajām
izejmateriālu cenām, degvielas subsīdijām kuģiem un esošai saimniecisk ās darbības atbalsta shēmai ( ESU),
— “racionalizācija”: politikas mērķis ir veikt strukturālas izmaiņas ga n uz sauszemes, gan jūrā tādā veidā, lai
valsts subsīdijas un šķērssubsīdijas tiktu ievērojami samazinātas.
1.2.Labāki noteikumi zivsaimniecības nozarei
Grenlandes pašvaldība ar tiesību aktu un noteikumu palīdzību izveido vid i un nosacījumus zivsaimniecības
nozarei. Tas attiecas uz tādām jomām kā:
— “ieguldījumi”: riska kapitāla nodrošinājums. Nosacījumi, kādos var no drošināt vairāk riska kapitāla
Grenlandes zivsaimniecības uzlabošanai, ar galveno mērķi samazināt val sts finansiālo palīdzību,
— “resursu pārvaldība”: ir nepieciešams novērtēt esošo kvotu sistēmu un t ehniskās kontroles pasākumus.
Novērtēšanu vajadzēs veikt, lai saglabātu zivsaimniecības noturīgu att īstību,
— “bioloģisksatzinums”:bioloģiskaatzinumajomāpolitikasmērķisir,a pkopojotpūliņus,pilnveidotuzkrāto
zinātnisko pieredzi par zivju un gliemeņu biomasu,
— “attīstība”: politikas mērķis ir atrast un attīstīt jaunas sugas komerc iāliem mērķiem, tai skaitā izstrādāt
metodes, kā pielietot šos jaunos resursus. Jauno sugu izmantošana zivsai mniecībā tiks īstenota, ievērojot
noturīgas attīstības principu.
Visās jomās, kas ietekmē dažādu uzņēmumu iespējas un nosacījumus, valdīb as uzdevums ir nodrošināt labu
vidi un nosacījumus. Uzdevums ir nodrošināt, lai tiktu saskaņoti pūliņi v isās šajās jomās, lai sasniegtu kopējo
mērķi.
1.3.Kvalifikācijas pilnveidošana – izglītība un darba tirgus
Izglītības un darba tirgus politiskām nostādnēm ir svarīga loma gan valst s, gan privātā sektora attīstībā
Grenlandē. Spēja un vēlēšanās mācīties ir priekšnoteikums, lai ekonomik as politiku īstenotu un pielietotu
optimālā veidā. Viena no problēmām, kas skar zivsaimniecību, ir spēja nod rošināt vajadzīgo nepārtraukto
darbinieku kvalifikācijas pilnveidošanu visā Grenlandes zvejniecības nozarē.
Priekšnosacījums “pastiprināta kvalifikācijas pilnveidošana” cita st arpā tiek īstenots ar:
— “izglītībuundarbatirgu”:politikasmērķisirnodrošinātGrenlandesd arbaspēkaatbilstošuizmantošanuun
pilnveidošanu. Strukturālas izmaiņas radīs nepieciešamību pielāgot da rbaspēku mainītiem vai jauniem
ražošanas veidiem gan sauszemes ražotnēs, gan uz zvejas kuģiem.
2. Ministru Kabineta 2004. gada budžets
Ministru Kabineta 2004. gada budžets tiks publicēts pirms 2003. gada augu sta. Budžeta lasījums notiks
GrenlandesParlamenta2003.gadarudenssesijaslaikā,unirparedzams,k abudžetstikspieņemts2003.gada
15. novembrī vai pirms šī datuma.
MinistruKabineta2004.gadabudžetsietverlīdzekļupalielinājumu,kas piešķirtiZivsaimniecības,medniecības
unlauksaimniecībasministrijasjomupārvaldībai.Irsagaidāms,kašisp alielinājumsuzlabosministrijasiespējas
veikt nepieciešamos kvalitatīvos novērtējumus par dažādu iniciatīvu ek onomiskajām sekām, piemēram,
izveidojot, kontrolējot, saglabājot un analizējot zivsaimniecības eko nomikas modeļus Grenlandē un pasaulē.
Bez tam ministrijas tiesiskās kompetences stiprināšana uzlabos Ministr u Kabineta darbu saistībā ar
likumdošanas aspektiem vietējās, reģionālās, starpvalstu un starptaut iskās zivsaimniecības nozares līmenī.11/48. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 209
3. Grafiks
Laiks Pozīcija Komentāri
2003. gada 30. jūnijs Tiek izlemts par budžeta
atbalstuGrenlandes pašvaldība un ES Komisija vienojas
par budžeta atbalstu. Nolīgums ir aprakstītspaskaidrojumos valdības 2004. gada budžetam,kas tiks iesniegts Grenlandes Parlamentam2003. gada rudens sesijā.
2003. gada augusts Tiek izveidota koordināci-
jas grupaTiekizveidotakoordinācijasgrupa,laikoordinētuvisu projektu. Tās sastāvā ietilpst iesaistīto depar-tamentu direktori (padomes sekretariāta, ārlietudepartamenta, finanšu departamenta, zivsaimnie-cības, medniecības un zemkopības departamenta,ekonomikas departamenta un izglītības, kultūras,reliģijas un zinātnes departamenta), bet struktūr-politikas biroja vadītājs un atsevišķu darba grupupriekšsēdētāji piedalās kā delegāti. Koordinācijasgrupas locekļi regulāri tiekas un tos informē pardarba grupu jaunākajiem sasniegumiem.
2003. gada augusts Koordinācijas grupa
izveido trīs darba grupasKoordinācijas grupa pieņem sagatavoto zivsaim-niecības sektora struktūrpolitikas projekta plānu.Projekta plānā jābūt vismaz iekļautām:
Trīsdarbagrupām,kasstrādāpiegalvenajiemjau-
tājumiem
1. Sociālo struktūru atjaunošana;2. Labāki noteikumi zivsaimniecības nozarei;3. Kvalifikācijas pilnveidošana
2003. gada augusts Tiek uzsākta zivsaimniecī-
baspolitikassemināraplā-
nošanaLai nodrošinātu pēc iespējas plašākas diskusijasparzivsaimniecībassektorastruktūrpolitiku,semi-nārādarbagrupurezultātitiksiesniegtivissvarīgā-kajām ieinteresētajām personām zvejniecībasnozarē.
2004. gada februāra beigas Darba grupas iesniedzsavu projektu par parciā-lāmpolitiskāmnostādnēmAtsevišķas darba grupas ir pabeigušas darbu un irizstrādājušas priekšlikumu par parciālām politi-skām nostādnēm par tēmām, kuras ietvertas gal-venajos jautājumus pie kuriem darba grupa strā-dā.
2004.gadamaijs Ministru Kabinets rīko
semināru par zivsaimnie-cības politiku, kura laikātiek apspriests zivsaimnie-cības struktūrpolitikasprojektsSemināru rīko, piedaloties vissvarīgākajām ieinte-resētajām personām zvejniecības nozarē. Dalīb-niekitiekaicinātiizteiktviedokļuspēcuzstāšanās,kas balstīta uz trīs darba grupu iesniegtajiempriekšlikumiem par politikas jomām.
2004.gadaaugusts Zivsaimniecības struktūr-
politikas priekšlikums tiekiesniegts Grenlandes par-lamentamMinistru Kabinets iesniedz savu Grenlandes ziv-saimniecības nozares struktūrpolitikas priekšli-kumu lasījumam Grenlandes Parlamenta rudenssesijā.
2004. gada rudens Grenlandes Parlamentazivsaimniecības nozaresstruktūrpolitikas priekšli-kuma lasījums210 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/48. sēj.
Laiks Pozīcija Komentāri
2004. gada decembris Pirmais ziņojums
KomisijaiZiņojumā Komisijai tiek precizētas novērtējamas
tēmas atlikušajam budžeta atbalsta nolīguma lai-kamno2005.līdz2006.gadam.SaistībāarKabi-neta Grenlandes zivsaimniecības struktūrpolitikaspriekšlikuma lasījumu, ir izvirzīti jauni mērķiatbilstoši budžeta atbalsta jomas principiem.
2005. gada decembris Otrais ziņojums Komisijai Otrais gada ziņojums Komi sijai būs pirmais ziņo-
jums,kurātiksziņotsparsasniegumieminiciatīvuīstenošanas jomā pēc zivsaimniecības struktūrpo-litikas iesniegšanas. Šajā ziņojumā var arī ietvertinformāciju par īstenoto iniciatīvu novērtējumu.
2006. gada decembris Trešais ziņojums
KomisijaiTrešais un pēdējais ziņojums saskaņā ar IV proto-kolu. Ziņojums informēs par pēc zivsaimniecībasstruktūrpolitikas iesniegšanas īstenoto iniciatīvukontroli.11/48. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 211