Sadarbības nolīgums

starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku par partnerību un attīstību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

no vienas puses,

INDIJAS VALDĪBA,

no otras puses,

ŅEMOT VĒRĀ teicamās attiecības un tradicionālās draudzības saites starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, turpmāk tekstā – "Kopiena", un Indijas Republiku, turpmāk tekstā – "Indija";

ATZĪSTOT, cik nozīmīgi ir stiprināt saites un uzlabot partnerību starp Kopienu un Indiju;

ŅEMOT VĒRĀ ciešas sadarbības pamatus starp Indiju un Kopienu, kas noteikti pirmajā nolīgumā starp Indiju un Kopienu, kurš parakstīts 1973. gada 17. decembrī, un vēlāk attīstīti Tirdznieciskās un ekonomiskās sadarbības nolīgumā, kurš parakstīts 1981. gada 23. jūnijā;

GANDARĪTAS par sasniegumiem, kas izriet no minētajiem nolīgumiem;

APSTIPRINOT lielo nozīmi, ko Puses piešķir Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos minētajiem principiem, demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanai;

PATIESI VĒLOTIES stiprināt, padziļināt un paplašināt attiecības uz līdztiesības, nediskriminācijas un abpusēja labuma pamata jomās, kas interesē abas Puses;

ATZĪSTOT ekonomisko reformu procesa labvēlīgās sekas ekonomikas modernizācijai, ko apņēmās īstenot Indija, lai attīstītu tirdznieciskās un ekonomiskās attiecības starp Indiju un Kopienu;

VĒLOTIES radīt labvēlīgus nosacījumus noturīgai attīstībai un tirdzniecības un rūpniecības diversifikācijai starp Kopienu un Indiju saistībā ar dinamiskākām attiecībām, ko vēlas Indija un Kopiena un kas veicinās savstarpējo sadarbību saskaņā ar abu pušu interesēm un attīstības vajadzībām, ieguldījumu plūsmām, tirdzniecisko un ekonomisko sadarbību savstarpēju interešu jautājumos, tostarp zinātni un tehnoloģiju, un sekmēs kultūras sadarbību;

ŅEMOT VĒRĀ vajadzību atbalstīt Indijas centienus attīstīt ekonomiku, īpaši uzlabojot trūcīgo cilvēku dzīves apstākļus;

ŅEMOT VĒRĀ lielo nozīmi, ko Kopiena un Indija ir piešķīrusi vides aizsardzībai pasaules un vietējā līmenī un dabas resursu ilgstošai izmantošanai, un atzīstot saistību starp vidi un attīstību;

ŅEMOT VĒRĀ, ka Puses ir Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) dalībnieces, kā arī ņemot vērā šīs vienošanās principu nozīmīgumu un vajadzību saglabāt spēkā un pastiprināt noteikumus, kas paredz brīvu un netraucētu tirdzniecību stabilā, pārredzamā un nediskriminējošā veidā;

PĀRLIECINĀTAS, ka to attiecības ir attīstījušās tiktāl, ka pārsniedz 1981. gadā noslēgtā nolīguma darbības jomu,

IR NOLĒMUŠAS kā Līgumslēdzējas puses noslēgt šo nolīgumu un tālab pilnvaro

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME:

Villiju KLĀSU [Willy CLAES],

Beļģijas Karalistes ārlietu ministru,

Eiropas Savienības Padomes pašreizējo priekšsēdētāju,

Manuēlu MARĪNU [Manuel MARIN],

Eiropas Kopienu Komisijas locekli,

INDIJAS VALDĪBA:

Pranabu MUKHERDŽI [Pranab MUKHERJEE],

Tirdzniecības ministru,

KAS, iepazinušies ar pārējo pilnvarām un atzinuši tās par likumīgām un spēkā esošām,

IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO.

1. pants

Principi un mērķi

1. Līgumslēdzēju pušu sadarbības un šā nolīguma noteikumu pamats un būtiska Nolīguma sastāvdaļa ir cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošana.

2. Šā nolīguma galvenais mērķis ir stiprināt un attīstīt dažādus Līgumslēdzēju pušu sadarbības aspektus ar dialoga un partnerības palīdzību, lai sasniegtu ciešākas un uzlabotas attiecības.

Šīs sadarbības mērķis jo īpaši ir

- veicināt tirdzniecības un ieguldījumu attīstību un diversifikāciju saskaņā ar to savstarpējām interesēm, ņemot vērā to attiecīgo ekonomikas stāvokli;

- sekmēt pilnīgāku savstarpējo izpratni un stiprināt saites starp abiem reģioniem attiecībā uz tehniskiem, ekonomiskiem un kultūras jautājumiem;

- palielināt Indijas ekonomiskās spējas efektīvāk sadarboties ar Kopienu;

- paātrināt Indijas ekonomiskās attīstības tempu, atbalstot Indijas centienus palielināt tās ekonomiskās iespējas, šajā sadarbībā Kopienai nodrošinot to ar resursiem un tehnisko palīdzību, lai uzlabotu dzīves apstākļus nabadzīgākajai iedzīvotāju daļai;

- saskaņā ar savstarpējām interesēm attīstīt esošos un jaunus ekonomiskās sadarbības veidus, kas vērsti uz apmaiņu un sakaru veicināšanu starp to darījumu aprindām, ņemot vērā Indijas ekonomisko reformu īstenošanu un iespējas izveidot piemērotu vidi ieguldījumiem;

- atbalstīt vides aizsardzību un dabas resursu noturīgu apsaimniekošanu.

3. Līgumslēdzējas puses, ņemot vērā šā nolīguma mērķus, atzīst, ka ir būtiski savstarpēji apspriesties par starptautiskiem, ekonomiskiem un komerciāliem jautājumiem, kas interesē abas Puses.

2. pants

Vislielākās labvēlības režīms

Kopiena un Indija piešķir viena otrai vislielākās labvēlības režīmu tirdzniecībā saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību noteikumiem.

3. pants

Tirdzniecība un tirdznieciskā sadarbība

1. Jaunu attiecību stiprināšanas interesēs dinamiskā un papildinošā veidā, tādejādi nodrošinot savstarpēju labumu, Līgumslēdzējas puses apņemas attīstīt un dažādot savu komerciālo apmaiņu un cik vien iespējams uzlabot pieeju tirgum tādā veidā, kas saderīgs ar Pušu ekonomikas stāvokli.

2. Līgumslēdzējas puses ir apņēmušās īstenot politiku, kas uzlabos vienas Puses produktu piekļuvi otras Puses tirgum. Šajā sakarā tās viena otrai piešķir augstāko importa un eksporta liberalizācijas pakāpi, ko tās parasti piemēro trešām valstīm, un vienojas izskatīt veidus un līdzekļus tirdzniecības šķēršļu, sevišķi beztarifu barjeru, likvidēšanai, ņemot vērā darbu, kuru šajā jomā jau paveikušas starptautiskās organizācijas.

3. Līgumslēdzējas puses vienojas veicināt informācijas apmaiņu par savstarpēji izdevīgām tirgus iespējām un rīkot apspriedes par jautājumiem, kas attiecas uz tarifu, beztarifu, pakalpojumu, veselības, drošības vai ar vidi saistītajiem pasākumiem, un tehniskajām prasībām.

4. Līgumslēdzējas puses vienojas uzlabot sadarbību muitas lietās starp to attiecīgajām iestādēm, īpaši attiecībā uz profesionālo apmācību, muitas procedūru vienkāršošanu un saskaņošanu un muitas noteikumu pārkāpumu novēršanu, izmeklēšanu un represijām par šiem pārkāpumiem.

5. Katra Līgumslēdzēja puse saskaņā ar saviem tiesību aktiem vienojas arī apsvērt iespēju noteikt atbrīvojumus no nodokļiem un citiem maksājumiem par precēm, kuras to teritorijās ieved uz laiku turpmākai atpakaļizvešanai nemainītā stāvoklī, vai par precēm, kuras ieved atpakaļ to teritorijās pēc pārstrādes otras Līgumslēdzējas puses teritorijā, ar ko nepietiek, lai preces uzskatītu par šīs Līgumslēdzējas puses teritorijas izcelsmes precēm.

6.1. Līgumslēdzējas puses vienojas apspriesties par visām domstarpībām, kas var rasties saistībā ar tirdzniecību. Ja Kopiena vai Indija pieprasa šādas apspriedes, tās jāuzsāk tiklīdz iespējams. Tā Līgumslēdzēja puse, kura pieprasa sarunas, nodrošina otru Pusi ar visu informāciju, kas vajadzīga stāvokļa sīkai izpētei. Šādās apspriedēs mēģina cik vien iespējams ātri atrisināt tirdzniecības strīdus.

6.2. Attiecībā uz antidempinga vai antisubsīdiju izmeklēšanu katra Līgumsēdzēja puse vienojas izskatīt otras Līgumslēdzējas puses iesniegtos dokumentus un informēt attiecīgās ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, ar kuriem pamato lēmumu. Pirms galīgu antidempinga un kompensācijas maksājumu uzlikšanas Līgumslēdzējas puses dara visu iespējamo, lai rastu konstruktīvu problēmas risinājumu.

6.3. Šā panta 6.1. un 6.2. punkts neierobežo Līgumslēdzēju pušu tiesības un pienākumus saskaņā ar VVTT, kuriem ir priekšroka jebkādu pretrunu gadījumā.

4. pants

Ekonomiskā sadarbība

1. Ievērojot kopīgās intereses un saskaņā ar savu attiecīgo politiku un mērķiem, Līgumslēdzējas puses apņemas veicināt ekonomisko sadarbību, aptverot, cik vien iespējams daudz jomu, lai sekmētu savas attiecīgās ekonomikas paplašināšanos un attīstību.

2. Līgumslēdzējas puses vienojas, ka ekonomiskā sadarbība ietvers trīs plašas darbības jomas:

a) Indijas ekonomiskās vides uzlabošana, veicinot piekļuvi Kopienas zinātībai un tehnoloģijai;

b) kontaktu sekmēšana starp uzņēmējiem un citi pasākumi komerciālas apmaiņas un ieguldījumu veicināšanai;

c) savstarpējās izpratnes palielināšana par Pušu attiecīgo ekonomisko, sociālo un kultūrvidi kā efektīvas sadarbības pamatu.

3. Šajās jomās konkrētie mērķi jo īpaši ir šādi:

- uzlabot ekonomisko un darījumu vidi,

- sadarboties vides aizsardzības un dabas resursu jomā,

- sadarboties enerģētikas un energoefektivitātes jomā,

- sadarboties telekomunikāciju, informācijas tehnoloģiju un ar tām saistītās jomās,

- sadarboties visos rūpniecības standartu un intelektuālā īpašuma aspektos,

- veicināt tehnoloģiju nodošanu citās nozarēs, kas saistītas ar savstarpēju labumu,

- apmainīties ar informāciju par monetāriem jautājumiem un makroekonomikas vidi,

- pastiprināt un dažādot savstarpējās ekonomiskās saiknes,

- veicināt Kopienas un Indijas tirdzniecības un ieguldījumu divvirzienu plūsmu,

- aktivizēt rūpniecisko sadarbību, tostarp sadarbību agrārajā rūpniecībā,

- veicināt sadarbību, lai attīstītu lauksaimniecību, zivsaimniecību, kalnrūpniecību, transporta un sakaru, veselības, banku un apdrošināšanas, tūrisma un citus pakalpojumus,

- sekmēt ciešu sadarbību starp privātajiem sektoriem abos reģionos,

- veicināt sadarbību rūpnieciskajā un pilsētvides ekoloģijā,

- veicināt uzņēmumu atbalstu, sekmējot tirdzniecību un tirgus attīstību,

- veicināt zinātnisko un tehnoloģisko attīstību,

- sekmēt apmācību un speciālās mācību programmas,

- sadarboties informācijas un kultūras jomās.

Sadarbība dažās no iepriekšminētajām nozarēm sīkāk izklāstīta no 5. līdz 15. pantam ieskaitot.

4. Līgumslēdzējas puses jo īpaši ņem vērā šādus minēto mērķu sasniegšanas līdzekļus:

- informācijas un ideju apmaiņa,

- pētījumu sagatavošana,

- tehniskas palīdzības sniegšana,

- mācību programmas,

- saiknes izveide starp zinātniskās izpētes un mācību centriem, specializētām aģentūrām un uzņēmējsabiedrībām,

- ieguldījumu un kopuzņēmumu veicināšana,

- publisko un privāto aģentūru un pārvalžu institucionālā attīstība,

- piekļuve otras Puses datu bāzēm un jaunu datu bāzu izveide,

- darba grupas un semināri,

- ekspertu apmaiņa.

5. Ņemot vērā savstarpēju izdevīgumu, Līgumslēdzējas puses kopīgi nosaka ekonomiskās sadarbības jomas un prioritātes saskaņā ar to ilglaicīgiem mērķiem. Ņemot vērā Kopienas un Indijas sadarbības ilglaicīgas pastiprināšanas nozīmi, a priori no ekonomiskās sadarbības jomas neizslēdz nevienu nozari.

5. pants

Rūpniecība un pakalpojumi

1. Līgumslēdzējas puses:

a) nosaka rūpniecības nozares, uz kurām būs vērsta sadarbība, un līdzekļus, lai veicinātu tādu rūpniecisko sadarbību, kurā galvenais uzsvars ir likts uz tehnoloģijām;

b) veicina Indijas ražošanas bāzes paplašināšanos un diversifikāciju rūpniecības un pakalpojumu nozarēs, tostarp publiskā sektora modernizāciju un reformu, īpašu uzmanību sadarbības pasākumos pievēršot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un veicot pasākumus, kuri vajadzīgi, lai atvieglotu to piekļuvi kapitāla avotiem, tirgiem un tehnoloģijām, kas īpaši vērsts uz tirdzniecības veicināšanu gan starp Līgumslēdzējām pusēm, gan arī uz trešo valstu tirgiem.

2. Saskaņā ar attiecīgajiem spēkā esošajiem noteikumiem Līgumslēdzējas puses veicina piekļuvi pieejamai informācijai un kapitāla finansēšanas sistēmām, lai sekmētu projektus un darbības, kas veicina sadarbību starp uzņēmumiem, piemēram, kopuzņēmumus, apakšuzņēmuma līgumus, tehnoloģijas nodošanu, licences, lietišķos pētījumus un franšīzes.

6. pants

Privātais sektors

Līgumslēdzējas puses vienojas veicināt privātā sektora iesaistīšanu savās sadarbības programmās, lai stiprinātu savstarpējo ekonomisko un rūpniecisko sadarbību.

Līgumslēdzējas puses veic pasākumus, lai:

a) veicinātu to, ka abu Pušu ģeogrāfisko reģionu privātie sektori atrod efektīvus veidus, kā rīkot kopīgas apspriedes, kuru rezultātus varētu nodot šā nolīguma 22. pantā minētajai Apvienotajai komisijai turpmāku darbību veikšanai;

b) iesaistītu Līgumslēdzēju pušu privāto sektoru darbībās, kas attīstītas saskaņā ar šo nolīgumu.

7. pants

Enerģētika

Līgumslēdzējas puses atzīst enerģētikas nozares nozīmi ekonomiskajā un sociālajā attīstībā un apņemas pastiprināt sadarbību, kas īpaši attiecas uz enerģijas ražošanu, energotaupību un enerģijas efektīvu izmantošanu. Šāda uzlabota sadarbība īpaši būs vērsta uz plānošanu attiecībā uz enerģētiku, netradicionālo enerģiju, tostarp saules enerģiju, un tajā ņems vērā vides nozīmi.

8. pants

Telekomunikācijas, elektronika un informācijas un satelītsakaru tehnoloģijas

Līgumslēdzējas puses atzīst, ka ir būtiski sadarboties telekomunikāciju, elektronikas un informācijas tehnoloģiju jomā, kas sekmē lielāku ekonomikas attīstību un tirdzniecības pieaugumu. Šāda sadarbība var ietvert:

a) standartizāciju, testēšanu un sertifikāciju;

b) zemes un kosmosa tehniskās telekomunikācijas;

c) elektroniku un mikroelektroniku;

d) informāciju un automatizāciju;

e) augstas izšķirtspējas televīziju;

f) jaunu informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju izpēti un attīstību;

g) ieguldījumu veicināšanu un kopējus ieguldījumus.

9. pants

Standarti

Neierobežojot savas starptautiskās saistības, ņemot vērā savus pienākumus un saskaņā ar saviem tiesību aktiem, Līgumslēdzējas puses rīkojas, lai samazinātu atšķirības attiecībā uz metroloģiju, standartizāciju un sertifikāciju, veicinot saderīgu standartu un sertifikācijas sistēmu izmantošanu. Šajā nolūkā Puses jo īpaši veicina:

- saikņu izveidi starp ekspertiem, lai sekmētu informācijas apmaiņu un metroloģijas, standartu un kvalitātes kontroles izpēti, veicināšanu un sertifikāciju,

- savstarpējo apmaiņu un saskari starp organizācijām un iestādēm, kas specializējas šajās jomās, lai nodrošinātu tādus standartus, kas nerada šķēršļus tirdzniecībai,

- pasākumus, kuru mērķis ir panākt kvalitātes sertifikācijas sistēmu savstarpēju atzīšanu,

- tehniskās palīdzības attīstību saistībā ar metroloģiju, standartiem un sertifikāciju, un saistībā ar kvalitātes veicināšanas programmām,

- tehniskās palīdzības nodrošināšanu institucionālai attīstībai, lai uzlabotu standartu un kvalitātes sertifikācijas organizācijas, kā arī lai izveidotu Indijā valsts akreditācijas sistēmu atbilstības novērtēšanai.

10. pants

Intelektuālais īpašums

Ciktāl to pieļauj katras Puses tiesību akti, noteikumi un politika, Līgumslēdzējas puses apņemas nodrošināt piemērotu un efektīvu aizsardzību intelektuālā īpašuma tiesībām, tostarp patentiem, tirdzniecības un pakalpojumu zīmēm, autortiesībām un blakustiesībām, ģeogrāfiskiem nosaukumiem (ieskaitot izcelsmes apzīmējumus vai nosaukumus), rūpnieciskajiem dizainiem un integrālshēmu topogrāfijām un, ja vēlas, pastiprināt šo aizsardzību. Tās apņemas arī cik vien iespējams veicināt piekļuvi intelektuālā īpašuma organizāciju datu bāzēm.

11. pants

Ieguldījumi

1. Līgumslēdzējas puses veicina savstarpēji izdevīgu ieguldījumu pieaugumu, izveidojot labvēlīgu vidi privātiem ieguldījumiem, tostarp labākus nosacījumus kapitāla pārvedumiem un apmaiņai ar informāciju par ieguldījumu iespējām.

2. Ņemot vērā paveikto darbu šajā jomā attiecīgos starptautiskos forumos un jo īpaši atzīstot Daudzpusēju ieguldījumu garantiju aģentūras (DIGA) konvenciju, ko nesen parakstīja Indija, Līgumslēdzējas puses vienojas atbalstīt ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību starp Kopienas dalībvalstīm un Indiju, pamatojoties uz nediskriminācijas un savstarpīguma principiem.

3. Līgumslēdzējas puses apņemas veicināt sadarbību starp to attiecīgajām finanšu iestādēm.

12. pants

Lauksaimniecība un zivsaimniecība

Līgumslēdzējas puses vienojas veicināt sadarbību lauksaimniecības un zivsaimniecības jomās, tostarp dārzkopībā un pārtikas pārstrādē. Šajā nolūkā tās apņemas izskatīt:

a) iespējas paplašināt tirdzniecību ar lauksaimniecības un zvejniecības produktiem;

b) pasākumus, kas saistīti ar veselību, augu un dzīvnieku veselību un vidi, un jebkādus tirdzniecības šķēršļus, kas var rasties sakarā ar tiem;

c) saikni starp lauksaimniecību un lauku vidi;

d) lauksaimniecības pētījumus un pētniecības zveju.

13. pants

Tūrisms

Līgumslēdzējas puses vienojas veicināt sadarbību tūrisma jomā, veicot īpašus pasākumus, to skaitā:

a) informācijas savstarpēju apmaiņu un pētījumu veikšanu;

b) mācību programmas;

c) ieguldījumu un kopuzņēmumu veicināšanu.

14. pants

Zinātne un tehnoloģija

1. Saskaņā ar savstarpējām interesēm un saviem attīstības stratēģijas mērķiem šajā jomā Līgumslēdzējas puses sekmē zinātniski tehnisko sadarbību, tostarp augsta līmeņa jomās, piemēram, tādās jomās kā zinātne par dzīvību, biotehnoloģija, jauni materiāli, ģeogrāfiskās un jūras zinātnes, nolūkā:

a) veicināt zinātības nodošanu un sekmēt jauninājumus;

b) izplatīt zinātnes un tehnoloģiju jomā iegūto informāciju un pieredzi;

c) radīt iespējas turpmākai ekonomiskajai, rūpnieciskajai un tirdznieciskajai sadarbībai.

To īstenos:

a) veicot kopīgus izpētes projektus starp pušu zinātniskās pētniecības centriem un citām atbilstošām iestādēm;

b) apmainoties ar zinātniekiem un pētniekiem, īpaši veicinot pastāvīgu saišu izveidi starp Pušu zinātnes un tehnoloģiskajām aprindām;

c) apmainoties ar zinātnisko informāciju.

2. Līgumslēdzējas puses apņemas izveidot attiecīgas procedūras, lai cik vien iespējams veicinātu savu zinātnieku un pētniecības centru iesaistīšanos iepriekšminētajā sadarbībā.

15. pants

Informācija un kultūra

Līgumslēdzējas puses sadarbojas informācijas un kultūras jomā, lai uzlabotu savstarpējo sapratni un stiprinātu kultūras saiknes starp šiem abiem reģioniem. Šāda sadarbība var ietvert:

a) apmaiņu ar informāciju par kultūras jautājumiem, kas ir abu Pušu interesēs;

b) iepriekšējus pētījumus un tehnisko palīdzību kultūras mantojuma saglabāšanā;

c) sadarbību plašsaziņas līdzekļu un audiovizuālās dokumentēšanas jomā;

d) kultūras pasākumu un apmaiņas organizēšanu.

16. pants

Sadarbība attīstības jomā

1. Kopiena atzīst, ka Indijai ir vajadzīga palīdzība attīstības jomā, un ir gatava stiprināt sadarbību un palielināt tās efektivitāti, lai sekmētu Indijas centienus sasniegt noturīgu ekonomisku attīstību un tautas sociālo attīstību ar konkrētu projektu un programmu palīdzību. Kopienas atbalsts atbildīs Kopienas politikai un noteikumiem, un tas būs to Kopienas finanšu līdzekļu robežās, kas ir pieejami sadarbības vajadzībām, un atbildīs izstrādātai attīstības stratēģijai.

2. Projekti un programmas ir vērstas uz nabadzīgāko iedzīvotāju daļu. Īpašu uzmanību pievērsīs lauku attīstībai ar mērķa grupu līdzdalību un, vajadzības gadījumā, iesaistot kvalificētas nevalstiskas organizācijas. Sadarbība šajā jomā attieksies uz nodarbinātības veicināšanu lauku pilsētās un sieviešu lomas popularizēšanu attīstībā, attiecīgi uzsverot to izglītību un ģimenes labklājību.

3. Sadarbība būs vērsta arī uz sabiedrības veselības aizsardzību, īpaši primāro veselības aprūpi, tostarp infekcijas un nelipīgu slimību kontroli. Mērķis būs palielināt trūcīgākās iedzīvotāju daļas veselības aprūpes kvalitāti Indijas pilsētās un lauku apvidos.

4. Sadarbība būs vērsta uz savstarpēji saskaņotām prioritātēm un nodrošinās projektu un programmu efektivitāti, ilgtspējību un draudzīgumu pret vidi.

17. pants

Vide

1. Līgumslēdzējas puses atzīst, ka vides aizsardzība ir ekonomiskās un attīstības sadarbības sastāvdaļa. Turklāt tās uzsver to, cik nozīmīgi ir vides jautājumi, kā arī uzsver savu vēlmi izveidot sadarbību vides aizsardzībā un uzlabošanā, īpašu uzmanību pievēršot ūdens, augsnes un gaisa piesārņojuma, erozijas, mežu izciršanas un dabas resursu attīstības problēmām, ņemot vērā starptautiskos forumos paveikto darbu.

Īpašu uzmanību pievērš:

a) mežu ekosistēmas noturīgai apsaimniekošanai;

b) dabisko mežu aizsardzībai un saglabāšanai;

c) mežsaimniecības iestāžu nostiprināšanai;

d) lauku enerģētikas problēmu praktiskiem risinājumiem;

e) rūpnieciska piesārņojuma novēršanai;

f) pilsētvides aizsardzībai.

2. Sadarbība šajā jomā ir vērsta uz:

a) vides aizsardzības iestāžu nostiprināšanu un uzlabošanu;

b) tiesību aktu izstrādi un standartu uzlabošanu;

c) pētniecību, apmācību un informāciju;

d) pētījumu un eksperimentālo programmu īstenošanu un tehniskās palīdzības nodrošināšanu.

18. pants

Cilvēkresursu attīstība

Līgumslēdzējas puses atzīst cilvēkresursu attīstības nozīmi, uzlabojot ekonomikas attīstību un nelabvēlīgās iedzīvotāju daļas dzīves apstākļus. Tās vienojas, ka cilvēkresursu attīstībai jābūt gan ekonomiskās, gan attīstības sadarbības sastāvdaļai.

Ievērojot abpusējās intereses, īpaša uzmanība jāpievērš sadarbības veicināšanai starp Kopienas un Indijas augstākās izglītības iestādēm un mācību iestādēm.

19. pants

Cīņa pret narkomāniju

1. Atbilstoši to kompetencei Līgumslēdzējas puses apstiprina savu lēmumu palielināt politikas un to pasākumu efektivitāti, kas vērsti pret narkotiku un psihotropo vielu piegādi un izplatīšanu, kā arī mazināt un novērst narkomāniju, ņemot vērā starptautisko organizāciju veikumu šajā jomā.

2. Pušu sadarbību veido:

a) apmācība, izglītošana, narkomānu veselības veicināšana un rehabilitācija, to skaitā projekti narkomānu reintegrācijai darba un sociālajā vidē;

b) pasākumi alternatīvu ekonomikas iespēju veicināšanai;

c) tehniskā, finanšu un administratīvā palīdzība, veicot prekursoru tirdzniecības uzraudzību, novēršot narkotiku lietošanu, veicot ārstēšanu un samazinot narkotiku lietošanu;

d) visas būtiskās informācijas apmaiņa, ieskaitot informāciju, kas saistīta ar naudas atmazgāšanu.

20. pants

Dienvidu–dienvidu un reģionālā sadarbība

Līgumslēdzējas puses atzīst savstarpējo ieinteresētību veicināt ekonomikas sakarus un tirdzniecības attiecības ar pārējām jaunattīstības valstīm reģionālās un dienvidu–dienvidu sadarbības nozīmē.

21. pants

Resursi sadarbības īstenošanai

Atbilstoši pieejamiem finanšu līdzekļiem, kā arī saskaņā ar attiecīgām procedūrām un instrumentiem, Līgumslēdzējas puses piešķir līdzekļus, lai veicinātu šajā nolīgumā izvirzīto mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz ekonomisko sadarbību.

Attiecībā uz atbalstu attīstībai un saskaņā ar tās programmu par labu Āzijas un Latīņamerikas (ALA) valstīm, Kopiena atbalsta Indijas attīstības programmas ar tiešo koncesijas pārskaitījumu palīdzību, kā arī ar institucionālo un citu finanšu avotu palīdzību, atbilstoši šādu Kopienas iestāžu noteikumiem un praksi.

22. pants

Apvienotā komisija

1. Līgumslēdzējas puses vienojas saglabāt Apvienoto komisiju, kas izveidota saskaņā ar 1981. gada Tirdznieciskās un ekonomiskās sadarbības nolīguma 10. pantu.

2. Apvienotajai komisijai jo īpaši ir:

a) jānodrošina Nolīguma pareiza darbība un īstenošana;

b) jāsniedz piemēroti ieteikumi Nolīguma mērķu sasniegšanai;

c) jānosaka prioritātes saistībā ar Nolīguma mērķiem;

d) jāizskata veidi un līdzekļi partnerības un attīstības sadarbības veicināšanai jomās, uz kurām attiecas Nolīgums.

Apvienotā komisija sastāv no abu Pušu pietiekami augsta līmeņa pārstāvjiem. Apvienotā komisija parasti sanāk reizi gadā pārmaiņus Briselē un Deli, dienā, kas noteikta pēc savstarpējas vienošanās. Ārkārtas sanāksmes var sasaukt pēc Līgumslēdzēju pušu vienošanās.

Apvienotā komisija var izveidot specializētas apakšgrupas, kas palīdz pildīt Apvienotās komisijas uzdevumus un koordinē projektu un programmu izstrādi un īstenošanu saistībā ar Nolīgumu.

Apvienotās komisijas sanāksmju darba kārtību nosaka pēc Līgumslēdzēju pušu vienošanās.

Līgumslēdzējas puses vienojas, ka Apvienotās komisijas uzdevums ir arī nodrošināt jebkādu sektorālo nolīgumu darbību, kas ir noslēgti vai ko noslēdz starp Kopienu un Indiju.

23. pants

Apspriedes

Ja kādas problēmas rodas Apvienotās komisijas sanāksmju starplaikā, tad Līgumslēdzējas puses rīko draudzīgas apspriedes par jomām, uz ko attiecas Nolīgums. Šīs problēmas risina specializētās apakšgrupas saskaņā ar to pienākumiem, vai arī Apvienotā komisija rīko ad hoc apspriedes.

24. pants

Turpmākā attīstība

1. Līgumslēdzējas puses, savstarpēji vienojoties, var paplašināt šo nolīgumu, lai uzlabotu un papildinātu sadarbību, noslēdzot vienošanās par konkrētām nozarēm vai darbībām.

2. Saistībā ar šo nolīgumu jebkura Līgumslēdzēja puse var izteikt ierosinājumus sadarbības jomas paplašināšanai, ņemot vērā tā piemērošanas laikā gūto pieredzi.

25. pants

Pārējie nolīgumi

Neierobežojot Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu attiecīgos noteikumus, ne šis nolīgums, ne arī pasākumi, kas veikti saskaņā ar šo nolīgumu, nekādi neietekmē Kopienu dalībvalstu tiesības veikt divpusējas darbības ar Indiju ekonomiskās sadarbības jomā vai attiecīgā gadījumā noslēgt jaunus ekonomiskās sadarbības nolīgumus ar Indiju.

26. pants

Atvieglojumi

Lai veicinātu sadarbību saskaņā ar šo nolīgumu, Indijas iestādes Kopienas amatpersonām un ekspertiem piešķir garantijas un atvieglojumus, kas vajadzīgi to funkciju pildīšanai. Sīki izstrādātus noteikumus noteiks atsevišķā vēstuļu apmaiņā.

27. pants

Teritoriālā piemērošana

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti minētajā līgumā, un, no otras puses, Indijas Republikas teritorijā.

28. pants

Pielikums

Šim nolīgumam pievienotais pielikums ir tā neatņemama sastāvdaļa.

29. pants

Stāšanās spēkā un pagarināšana

Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā mēneša dienā pēc dienas, kad Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Stājoties spēkā, šis nolīgums aizstāj sadarbības nolīgumus, kas parakstīti 1973. gada 17. decembrī un 1981. gada 23. jūnijā.

Šis nolīgums ir noslēgts uz pieciem gadiem. To automātiski atjauno katru gadu, izņemot, ja Līgumslēdzējas puses to denonsē sešus mēnešus pirms termiņa beigām.

30. pants

Autentiskie teksti

Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāliešu, portugāļu, spāņu, vācu un hindi valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

+++++ TIFF +++++

En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente AcuerdoTil bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftaleZu Urkunde dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetztΣε πίστωση των ανωτέρω, σι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους στην παρούσα συμφωνίαIn witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this AgreementEn foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accordIn fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le proprie firme in calce al presente accordoTen blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteldEm fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo

+++++ TIFF +++++

Hecho en Bruselas, el veinte de diciembre de mil novecientos noventa y tresUdfærdiget i Bruxelles den tyvende december nitten hundrede og treoghalvfemsGeschehen zu Brüssel am zwanzigsten Dezember neunzehnhundertdreiundneunzigΈγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα τρίαDone at Brussels on the twentieth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-threeFait à Bruxelles, le vingt décembre mil neuf cent quatre-vingt-treizeFatto a Bruxelles, addģ venti dicembre millenovecentonovantatréGedaan te Brussel, de twintigste december negentienhonderd drieënnegentigFeito em Bruxelas, em vinte de Dezembro de mil novecentos e noventa e três

Por el Consejo de la Unión EuropeaFor Rådet for den Europæiske UnionFür den Rat der Europäischen UnionΓια το Συμβούλιο της Ευρωραϊκής ΈνωσηςFor the Council of the European UnionPour le Conseil de ľUnion européennePer il Consiglio delľUnione europeaVoor de Raad van de Europese UniePelo Conseiho da União Europeia

+++++ TIFF +++++

For el Gobierno de la IndiaFor regeringen for IndienFür die Regierung IndiensΓια την κυβέρνηση της ΙνδίαςFor the Government of IndiaPour le gouvernement de ľIndePer il governo delľIndiaVoor de Regering van IndiaPelo Governo da Índia

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

PIELIKUMS

Kopienas deklarācija par tarifu pielāgojumiem

Kopiena no jauna apstiprina savu deklarāciju, kas pievienota 1981. gada 23. jūnijā parakstītajam Sadarbības nolīgumam par vispārējo preferenču sistēmu (VPS), ko Eiropas Ekonomikas kopiena autonomi ieviesa 1971. gada 1. jūlijā, pamatojoties uz 21. (II) rezolūciju 1968. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Otrajā konferencē par tirdzniecību un attīstību.

Kopiena apņemas arī izskatīt priekšlikumus vai jautājumus, kas attiecas uz izcelsmes noteikumiem, kurus ierosina Indija un kuru mērķis ir ļaut Indijai vislabāk izmantot iespējas, ko tai piedāvā minētā sistēma.

Kopiena vēlas arī organizēt seminārus Indijas publiskajiem un privātajiem sistēmas lietotājiem, lai nodrošinātu tās maksimālu izmantošanu.

Kopienas un Indijas deklarācija

Sarunu gaitā par Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku par partnerību un attīstību Kopiena paziņoja, ka, ievērojot Nolīguma 25. panta noteikumus, Nolīguma noteikumi aizstāj to nolīgumu noteikumus, ko Kopienas dalībvalstis ir noslēgušas ar Indiju, ja šādi nolīgumi ir nesaderīgi ar Nolīguma noteikumiem vai identiski tiem.

Turklāt Kopiena apliecināju savu deklarāciju, kas pausta, noslēdzot Sadarbības nolīgumu, kurš parakstīts 1981. gada 23. jūnijā:

a) ka tās nodoms nav izņemt no apgrozības džutas un kokosšķiedras izstrādājumus, kuriem pašlaik piemēro nulles nodokli vispārējo preferenču sistēmā, ko Kopiena autonomi ieviesa 1971. gada 1. jūlijā, pamatojoties uz 21. (II) rezolūciju 1968. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Otrajā konferencē par tirdzniecību un attīstību, un ka tās nodoms nav tuvākajā laikā izņemt minētos izstrādājumus no VPS;

b) ka tā savos centienos uzlabot vispārējo preferenču sistēmu ir gatava ņemt vērā Indijas intereses, paplašinot un stiprinot tās tirdzniecības sakarus ar Kopienu.

Indija ir ņēmusi vērā Kopienas deklarācijas.

--------------------------------------------------