NOL ĪGUMS
starp Eiropas Kopienu un Sanmar īno Republiku, ar ko nosaka l īdzvērtīgus pas ākumus tiem, kuri
noteikti Padomes Direkt īvā2003/48/EK par procentu ien ākumu no uzkr ājumiem aplik šanu ar
nodokli
EIROPAS KOPIENA, turpm āk–“Kopiena ”,
un
SANMAR ĪNO REPUBLIKA, turpm āk–“Sanmar īno”,
abas turpm āk–“Līgumsl ēdzēja puse ”vai“Līgumsl ēdzējas puses ”(atkar ībāno konteksta),
IR VIENOJU ŠĀS PAR TURPM ĀKO.
1. pants
Mērķis
1. Nol īguma starp Kopienu un Sanmar īno m ērķis ir nosti-
prināt un papla šinātp ašreizējās attiec ības starp ab āmLīgumsl ē-
dzējām pus ēm, nosakot l īdzvērtīgus pas ākumus tiem, kas izkl ā-
stīti Padomes 2003. gada 3. j ūnija Direkt īvā2003/48/EK par
procentu ien ākumu no uzkr ājumiem aplik šanu ar nodokli attie-
cībāuz faktiskajiem īpašniekiem, priv ātperson ām, rezidentiem
nodok ļu nol ūkos Eiropas Kopienas dal ībvalst ī(turpm āk–
“Direkt īva”).
2. Sanmar īno veic nepiecie šamos pas ākumus un īpaši paredz
noteikumus attiec ībāuz proced ūrām un sodiem, lai nodro ši-
nātu, ka uzdevumus, kas nepiecie šami šānolīguma īsteno šanai,
veic izmaks ātāji, kas izveidoti t ās teritorij ā, neatkar īgi no t ās
parādpras ības par ādnieka izveido šanas vietas, kura rada
procentus.
2. pants
Faktisk āīpašnieka defin īcija
1. Šajānolīgum ā“faktiskais īpašnieks ”ir jebkura fiziska
persona, kas sa ņem procentu maks ājumu, vai jebkura fiziska
persona, kuras lab ānodro šina procentu maks ājuma veik šanu,
ja vien šāda persona nesniedz pier ādījumus, ka tas nav sa ņemts
vai t āmaks ājums nav nodro šināts tās lab ā. Fizisku personu
neatz īst par faktisko īpašnieku, ja t ā:
a) darbojas k āizmaks ātājs 4. panta noz īmēvai
b) darbojas saska ņāar uzdevumu, ko tai devusi juridiska
persona, invest īciju fonds vai l īdzvērtīga iest āde kop ēju iegul-
dījumu veik šanai v ērtspap īros; vai
c) darbojas citas fiziskas personas uzdevum ā, kas ir faktiskais
īpašnieks un atkl āj izmaks ātājam savu identit āti vai rezi-
dences valsti saska ņāar 3. pantu.2. Ja izmaks ātājam ir inform ācija, kas liek dom āt, ka fizisk ā
persona, kura sa ņem procentu maks ājumu vai kuras lab ānodro-
šina procentu maks ājuma veik šanu, var ētu neb ūt faktiskais īpaš-
nieks, ja uz šo konkr ēto personu neattiecas ne 1. punkta a), ne
b) apak špunkts, tas veic pamatotus pas ākumus, lai noteiktu
faktisk āīpašnieka identit āti saska ņāar 3. pantu. Ja izmaks ātājs
nevar noteikt faktisk āīpašnieka identit āti, tas pret attiec īgo
fizisko personu izturas k āpret faktisko īpašnieku.
3. pants
Faktisk āīpašnieka identit āte un rezidences valsts
Lai noteiktu faktisk āīpašnieka identit āti un rezidences valsti, k ā
defin ēts 4. pant ā, izmaks ātājs fiks ētāvārdu, uzv ārdu, adresi un
dzīvesvietu saska ņāar Sanmar īno Republikas noteikumiem pret
nelikum īgi ieg ūtas naudas legaliz ēšanu. Attiec ībāuz līgumattie-
cībām, kas nosl ēgtas 2004. gada 1. janv ārīvai v ēlāk, vai ar ī
attiec ībāuz dar ījumiem, kas šajālaikāveikti, nepast āvot l ī-
gumattiec ībām, fizisk ām person ām, kuras uzr āda pasi vai
ofici ālu personas apliec ību, ko izsniegusi dal ībvalsts, bet kuras
paziņo, ka ir tre šās valsts vai Sanmar īno rezidenti, rezidences
valsti nosaka, izmantojot nodok ļu rezidences apliec ību, ko izde-
vusi t ās valsts kompetent āiestāde, par kuru fizisk āpersona
apgalvo, ka ir t ās rezidents. Ja nav uzr ādītašāda apliec ība, par
rezidences valsti uzskata dal ībvalsti, kas izsniegusi pasi vai citu
ofici ālu personas dokumentu.
4. pants
Izmaks ātāja defin īcija
Šajānolīgum ā“izmaks ātājs”Sanmar īno ir bankas Sanmar īnos
tiesību aktu par bank ām noz īmē,vērtspap īru tirgot āji feder ālā
likuma “Par bir žāmu nv ērtspap īra tirdzniec ību”nozīmē, fiziskas
un juridiskas personas, kas ir Sanmar īno rezidenti vai izveidoti
Sanmar īno, person ālsabiedr ības un ārvalstu uz ņēmumu past ā-
vīgas p ārstāvniec ības, pat t ādas, kas neregul āri pie ņem, glab ā,
iegulda vai p ārskaita tre šop u šu akt īvus, vai tikai maks ā
procentus vai nodro šina procentu maks ājumus, veicot uz ņēmēj-
darb ību.LV 28.12.2004. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 381/33
5. pants
Kompetent ās iest ādes defin īcija
1. Šajānolīgum ā“kompetent ās iest ādes”ir tās, kas min ētas I
pielikum ā.
2. L īgumsl ēdzēju pus ēs neietverto valstu kompetent ās
iestādes noz īmētādu valstu iest ādes, kuras ir kompetentas abpu-
sējo vai daudzpus ējo konvenciju nol ūkos, vai, ja t ādu nav, citas
iestādes, kuru kompetenc ēir izsniegt uztur ēšanās apliec ības
nodok ļu vajadz ībām.
6. pants
Procentu maks ājuma defin īcija
1. Šajānolīgum ā“procentu maks ājums”ir:
a) procenti, kurus iemaks āvai ieskaita kont āun kuri attiecas uz
visa veida par ādpras ībām, neatkar īgi no t ā, vai t ās ir nodro-
šinātas ar hipot ēku vai nav, vai t ās dod ties ības sa ņemt da ļu
no par ādnieka pe ļņas vai ne, un jo īpaši uz ien ākumiem no
valsts v ērtspap īriem un ien ākumiem no oblig ācijām vai ķīlu
zīmēm, tostarp pr ēmijām un balv ām, kas attiecin āmas uz
šādiem v ērtspap īriem, oblig ācijām vai ķīlu zīmēm. Kav ējuma
naudas maks ājumus par nov ēlotiem maks ājumiem neuzskata
par procentu maks ājumiem;
b) procenti, kas uzkr āti vai kapitaliz ēti, p ārdodot, atmaks ājot
vai izp ērkot a) apak špunkt āminētās par ādpras ības;
c) ien ākumi, kas rodas no procentu maks ājumiem, kurus tie ši
vai ar vien ības starpniec ību, kas min ēta Direkt īvas 4. panta
2. punkt ā, izmaks ā:
i) kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumi vai sal īdzin āmi vai l īdz-
vērtīgi kop īgo v ērtspap īru invest īciju uz ņēmumi, kas
izveidoti 19. pant āminētajāteritorij ā;
ii) saimniecisk ās vien ības, kas atrodas dal ībvalst īs, kuras
izmanto Direkt īvas 4. panta 3. punktu un inform ēpar
to maks ājumu p ārstāvi;
iii) kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumi vai kop ēju vērtspap īru
invest īciju sal īdzin āmi vai l īdzvērtīgi uz ņēmumi, kas
nodibin ātiārpus 19. punkt āminētās teritorijas;
d) ien ākumi, kas g ūti, pārdodot, atmaks ājot vai izp ērkot akcijas
vai da ļasšādos turpm ākm i n ētos uz ņēmumos vai saimnie-
ciskās vien ībās, ja tie tie ši vai netie ši ar citu t ādu kolekt īvo
ieguld ījumu uz ņēmumu vai saimniecisko vien ību starpnie-
cību, kas nor ādīti turpm āk, iegulda vair āk nek ā40 % no
saviem akt īviem a) apak špunkt āminētajās par ādpras ībās:
i) kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumi vai sal īdzin āmi vai l īdz-
vērtīgi kop ējo ieguld ījumu v ērtspap īros uz ņēmumi, kas
izveidoti 19. pant ānoteiktaj āteritorij ā;ii) saimniecisk āvienība, kas izveidota dal ībvalst ī, kur āvar
izmantot Direkt īvas 4. panta 3. punkt āatrun āto izv ēli;
iii) kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumi vai sal īdzin āmi vai l īdz-
vērtīgi kop īgo ieguld ījumu v ērtspap īros uz ņēmumi, kas
izveidoti ārpus 19. pant āminētās teritorijas.
Tom ēr Sanmar īno Republika var izv ēlēties iek ļaut d)
apak špunkt āminētos ien ākumus procentu defin īcijātikai tad,
jašādi ien ākumi atbilst ie ņēmumiem, kas tie ši vai netie ši ieg ūti
no procentu maks ājumiem a) un b) apak špunkta noz īmē.
2. Attiec ībāuz 1. punkta c) un d) apak špunktu –ja izmak-
sātājam nav inform ācijas par to, cik liela ien ākumu da ļagūta no
procentu maks ājumiem, par procentu maks ājumu uzskata
kopējo ien ākumu summu.
3. Attiec ībāuz 1. punkta d) apak špunktu –ja izmaks ātājam
nav inform ācijas par to, cik liela procentu ālādaļa no akt īviem
ieguld īta par ādpras ībās, akcij ās vai da ļās, kānoteikts min ētajā
apak špunkt ā, uzskata, ka šāda procentu ālādaļa ir liel āka nek ā
40 %. Ja izmaks ātājs nevar noteikt ien ākumu summu, k ādu
guvis faktiskais īpašnieks, uzskata, ka ien ākums atbilst ie ņēmu-
miem no akciju vai da ļupārdošanas, atmaks ājuma vai izpirk-
šanas.
4. Attiec ībāuz 1. punkta b) un d) apak špunktu Sanmar īno
Republika var izv ēlēties piepras īt maks ājuma p ārstāvjiem to teri-
torijāaprēķināt procentu summu par laika posmu, kas nedr īkst
pārsniegt vienu gadu, un uzskat ītšādu procentu summu par
procentu maks ājumu pat, ja šajālaikānav notikusi p ārdošana,
izpirk šana vai atmaks ājums.
5. Vadoties p ēc 1. punkta c) un d) apak špunkta, Sanmar īno
Republikai b ūs iesp ēja sv ītrot no procentu maks ājumu defin ī-
cijas jebkurus ien ākumus, kas atrun ātišajos nosac ījumos no
uzņēmumiem vai saimnieciskaj ām vien ībām, kas nodibin ātas
attiec īgajāteritorij ā,j a šādu saimniecisko vien ību invest īcijas 1.
punkta a) apak špunkt āminētajās par āda piedzi ņas pras ībās
nepārsniedz 15 % to akt īvu.
Ja Sanmar īno Republika izmanto šādu iesp ēju, pazi ņojot par to
otrai L īgumsl ēdzējai pusei, tad šīiespēja b ūs saisto šaa b ām
Līgumsl ēdzējām pus ēm.
6. 1. punkta d) apak špunkt āun 3. punkt āminētāprocen-
tuālādaļa no 2010. gada 31. decembra b ūs2 5% .
7. Procentu ālāsd a ļas, kas min ētas 1. punkta d) apak špunkt ā
un 5. punkt ā, nosaka, atsaucoties uz fonda noteikumos vai
attiec īgo uz ņēmumu vai saimniecisko vien ību dibin āšanas doku-
mentos noteikto ieguld ījumu politiku un, ja t ādu nav, atsauco-
ties uz attiec īgo uz ņēmumu vai saimniecisko vien ību akt īvu
faktisko sast āvu.LV L 381/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 28.12.2004.
7. pants
Ietur ējuma nodoklis
1. Sanmar īno p ārejas perioda pirmajos tr īs gados iekas ē
15 %, turpm ākajos tr īs gados 20 %, bet p ēc tam 35 % ietur ē-
juma nodokli, ja īpašuma benefici ārs ir dal ībvalsts rezidents.
2. Maks ājumu p ārstāvis iekas ēietur ējuma nodokli šādi:
a) par procentu maks ājumu, kas min ēts 6. panta 1. punkta a)
apak špunkt ā: par samaks āto vai kredit ēto procentu summu;
b) par procentu maks ājumu, kas min ēts 6. panta 1. punkta b)
vai d) apak špunkt ā: par to procentu vai ien ākumu summu,
kas nor ādīti min ētajos punktos, vai ar l īdzvērtīgas iedarb ības
nodevu, kura j āsedz sa ņēmējam par pilnu ie ņēmumu
summu, kas g ūta, veicot p ārdošanu, izpirk šanu vai atmaks ā-
šanu;
c) par procentu maks ājumu, kas min ēts 6. panta 1. punkta c)
apak špunkt ā: par to ien ākumu summu, kas nor ādīti min ētajā
punkt ā;
d) ja Sanmar īno Republika izmanto izv ēli, kas min ēta 6. panta
4. punkt ā: par apr ēķināto procentu summu.
3. M ērķiem, kas nor ādīti 2. punkta a) un b) apak špunkt ā,
ietur ējuma nodokli piedzen proporcion āli par laika posmu,
kurāīpašuma benefici ārs ir bijis par ādpras ības īpašnieks. Ja
maks ājumu p ārstāvis nevar noteikt īpašuma laika posmu, pama-
tojoties uz t ārīcībāesošo inform āciju, tas r īkojas attiec ībāpret
īpašuma benefici āru tā,i tk āviņšbūtu bijis par ādpras ības īpaš-
nieks visu t ās past āvēšanas laiku, ja vien vi ņšneuzr āda pier ādī-
jumus par ieg ūšanas dienu.
4. Nodok ļi, kas iekas ēti par tiem pa šiem procentu maks āju-
miem cit ādi, nek ānoteikts šajānolīgum ā,u ni t īpaši ar Sanma-
rīno Republikas ietur ējuma nodokli apliktie Sanmar īno Repub-
likas izcelsmes procentu maks ājumu ien ākumi, tiek kredit ēti
attiec īgi pret ietur ējuma nodok ļa summu, kas apr ēķināta saska ņā
aršo pantu.
5. Ietur ējuma nodok ļa piem ērošana, ko veic maks ājuma
pārstāvis, kur šatrodas Sanmar īno Republik ā, neaizkav ēs Eiropas
Kopienas dal ībvalsti, kas ir īpašuma benefici āra rezidences valsts
nodok ļu nol ūkos, aplikt ar nodok ļiem ien ākumus saska ņāar tās
iekšzemes likumiem. Ja nodok ļu maks ātājs pazi ņo par vi ņa
procentu ien ākumiem, kas g ūti no maks ājumu p ārstāvja Sanma-
rīno Republik ā, nodok ļu iest ādēm taj āEiropas Kopienas dal īb-
valst ī, kura ir vi ņa rezidences valsts, tad procentu maks ājumu
ienākumi tur tiks aplikti ar nodok ļiem uz t ādāmp a šām likm ēm,
kādas tiek piem ērotas iek šzemēiegūtajiem procentu maks āju-
miem.
8. pants
Ieņēmumu sadale
1. Sanmar īno patur 25 % no ie ņēmumiem, kas g ūti no ietu-
rējuma saska ņāar 7. pantu, un p ārskaita 75 % no ie ņēmumiem
dalībvalstij, kas ir faktisk āīpašnieka rezidences valsts.2. Šādus p ārskait ījumus veic katru gadu vien āmaks ājumā
vēlākais se šus m ēnešus p ēc Sanmar īno nodok ļu gada beig ām.
3. Sanmar īno Republika veiks nepiecie šamos pas ākumus, lai
nodro šinātu pareizu ie ņēmumu sadales sist ēmas darb ību.
9. pants
Brīvprātīga inform ācijas atkl āšana
1. Sanmar īno ir j ānodro šina proced ūra, kas ļautu atbilst īgi
2. pantam defin ētajam faktiskajam īpašniekam izvair īties no
7. pant ānoteikt āietur ējuma, ja vi ņš īpaši pilnvaro savu izmak-
sātāju Sanmar īno zi ņot par procentu maks ājumiem attiec īgās
valsts kompetentai iest ādei. Šāda pilnvaro šana attiecas uz visiem
procentu maks ājumiem, ko šis izmaks ātājs ir veicis faktiskajam
īpašniekam.
2. Faktisk āīpašnieka īpaša pilnvarojuma gad ījumāizmaks ā-
tāja zi ņojum āir jāuzrāda vismaz šādi dati:
a) faktisk āīpašnieka identit āte un rezidences valsts, kas noteikta
saska ņāaršānolīguma 3. pantu, iesp ējas gad ījumāpapil-
dinot to ar nodok ļu identifik ācijas numuru, ko pie šķir
Eiropas Kopienas dal ībvalsts, kas ir faktisk āīpašnieka dz ī-
vesvietas valsts;
b) izmaks ātāja nosaukums un adrese;
c) faktisk āīpašnieka konta numurs vai, ja t āda nav, t ās par ād-
prasības identifik ācija, kas rada procentus; un
d) procentu maks ājumu summa, kas apr ēķināta saska ņāar
6. pantu.
3. Sanmar īno kompetent āiestāde pazi ņo 2. punkt āminēto
inform āciju t ās dal ībvalsts kompetentai iest ādei, kas ir faktisk ā
īpašnieka rezidences valsts. Šādiem pazi ņojumiem j ānotiek auto-
mātiski, un tie j āveic vismaz reizi gad āun se šum ēnešu laik ā
kopšSanmar īno nodok ļu gada beig ām attiec ībāuz visiem
procentu maks ājumiem, kas veikti attiec īgajāgadā.
10. pants
Nodok ļu dubult ās uzlik šanas nov ēršana
1. Dal ībvalsts, kas ir īpašuma benefici āra dz īvesvietas valsts
nodok ļu vajadz ībām, saska ņāar 2. un 3. punkta noteikumiem
nodro šina, ka tiek nov ērsta nodok ļu dubult āuzlik šana, kas var
notikt, piem ērojot 7. pant āminēto ietur ējuma nodokli.
2. Ja procentiem, ko sa ņēmis faktiskais īpašnieks, izmaks ātājs
Sanmar īno ir piem ērojis ietur ējumu, tad dal ībvalsts, kas ir
faktisk āīpašnieka nodok ļu rezidences valsts, atbilst īgi saviem
tiesību aktiem pie šķir viņam maks ājamānodok ļa samazin ājumu,
kas ir vien āds ar ietur ējuma summu. Ja šīsumma p ārsniedz
nodok ļa summu, kas saska ņāar faktisk āīpašnieka nodok ļu
rezidences valsts ties ību aktiem j āmaks āpar procentu summu,
kurai piem ēro ietur ējumu, šīdalībvalsts atmaks āfaktiskajam
īpašniekam summu, par k ādu ietur ējuma summa p ārsniedz
maks ājamānodok ļa summu.LV 28.12.2004. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 381/35
3. Ja papildu 7. pant āminētajam ietur ējuma nodoklim
īpašuma benefici āra sa ņemtajiem procentiem bijis piem ērots
jebkāda cita veida ietur ējuma nodoklis, un dal ībvalsts, kas ir
dzīvesvietas valsts nodok ļu vajadz ībām, pie šķir nodok ļu atlaidi
par šādu ietur ējuma nodokli saska ņāar saviem ties ību aktiem
vai konvencij ām par dubult ās nodok ļu uzlik šanas nov ēršanu,
šādu citu ietur ējuma nodokli kredit ēpirms 2. punkt ānoteikt ās
proced ūras piem ērošanas.
4. Dal ībvalsts, kas ir faktiskais īpašnieka nodok ļu rezidences
valsts, var aizst āt 2. un 3. punkt āminēto maks ājamānodok ļa
samazin ājuma meh ānismu ar 7. pant āminētāietur ējuma atmak-
sājumu.
11. pants
Pārejas noteikumi attiec ībāuz tirgojamiem par āda
vērtspap īriem
1. No šānolīguma piem ērošanas dienas un tikm ēr, kam ēr
vismaz viena dal ībvalsts ar īpiem ēro līdzīgus noteikumus, v ēlā-
kais l īdz 2010. gada 31. decembrim viet ējās un starptautisk ās
oblig ācijas un citus tirgojamus par āda v ērtspap īrus, kuri pirmo
reizi emit ēti līdz 2001. gada 1. martam vai kuru s ākotn ējos
emisijas prospektus l īdzšim datumam apstiprin ājušas kompe-
tentās iest ādes emisijas valst ī, neuzskata par par ādpras ībām6 .
panta 1. punkta a) apak špunkta noz īmē, ar nosac ījumu, ka
nenotiek turpm ākasšādu tirgojamu par āda v ērtspap īru emisijas
2002. gada 1. mart āvai p ēcšīs dienas.
Taču tikm ēr, kam ēr vismaz viena dal ībvalsts ar īpiem ēro līdzīgus
noteikumus, šāpanta noteikumus turpina piem ērot p ēc 2010.
gada 31. decembra attiec ībāuz tirgojamiem par āda v ērtspap ī-
riem:
—kas ietver palielin āšanas un pirmstermi ņa izpirk šanas klau-
zulas un
—ja izmaks ātājs, k ānoteikts 4. pant ā,i rr e ģistrēts Sanmar īno,
un
—jašis izmaks ātājs tie ši maks āprocentus vai nodro šina, ka
procentus maks ātieši faktisk āīpašnieka lab ā, kur šir kādas
dalībvalsts rezidents.
Ja visas dal ībvalstis p ārstāj piem ērot l īdzīgus noteikumus, šā
panta noteikumus turpina piem ērot tikai attiec ībāuz tirgoja-
miem v ērtspap īriem:
—kas ietver palielin āšanas un pirmstermi ņa izpirk šanas klau-
zulas un
—ja emitenta izmaks ātājs ir re ģistrēts Sanmar īno, un
—jašis izmaks ātājs tie ši maks āprocentus vai nodro šina, ka
procentus maks ātieši faktisk āīpašnieka lab ā, kur šir dal īb-
valsts rezidents.
Ja vald ība vai saist īta vien ība, kura darbojas k āvalsts iest āde vai
kuras loma atz īta ar starptautisku l īgumu (kuri uzskait ītišānolīguma II pielikum ā), 2002. gada 1. mart āvai v ēlākvēlreiz
emit ēiepriek šminēto tirgojamo par āda v ērtspap īru, tad visu
šādu v ērtspap īru emisiju, ko veido s ākotn ējāemisija un jebkura
turpm āka emisija, uzskata par par ādpras ību 6. panta 1. punkta
a) apak špunkta noz īmē.
Ja iepriek šminēto tirgojamo par āda v ērtspap īru turpm āku
emisiju 2002. gada 1. mart āvai v ēlāke m i t ēkāds cits emitents,
uz kuru neattiecas ceturt ādaļa, tad šādu turpm āku emisiju
uzskata par par ādpras ību 6. panta 1. punkta a) apak špunkta
nozīmē.
2. Šāpanta noteikumi neliedz Sanmar īno un dal ībvalst īm
joproj ām uzlikt nodok ļus ien ākumiem no tirgojamiem par āda
vērtspap īriem, kas min ēti 1. punkt ā, saska ņāar to ties ību
aktiem.
12. pants
Citi ietur ējuma nodok ļi–saist ība ar citiem nol īgumiem
1. Šis nol īgums neaizliedz pus ēm piem ērot citus ietur ējuma
nodok ļus, kas nav min ētišajānolīgum ā, saska ņāar to ties ību
aktiem vai dubult ās taks ācijas konvencij ām.
2. Dubult ās taks ācijas konvenciju nosac ījumi starp Sanma-
rīno Republiku un Eiropas Kopienu dal ībvalst īm neaizliedz
aplik šanu ar šajānolīgum āatrun āto ietur ējuma nodokli.
13. pants
Inform ācijas apmai ņa
1. Sanmar īno un jebk ādas dal ībvalsts kompetent ās iest ādes
apmain ās ar inform āciju par darb ībām, ko l ūgumu sa ņēmējas
valsts ties ību aktos atz īst par nodok ļuk r āpšanu, vai l īdzīgām
darb ībām attiec ībāuz ien ākumiem, kuriem piem ērojams šis
nolīgums. “Līdzīgas darb ības”ietver p ārkāpumus ar to pa šu
ļaunpr ātības pak āpi, k āda ir noteikta nodok ļuk r āpšanai l ūgumu
saņēmējas valsts likumos. Atbildot uz attiec īgi pamatotu
lūgumu, l ūgumu sa ņēmēja valsts sniedz inform āciju attiec ībā
uz jaut ājumiem, ko t āizmekl ēvai var izmekl ēt administrat īvās
lietās, civilliet ās un krimin āllietās.
2. Nosakot to, vai var inform āciju sniegt, atbildot uz l ūgumu,
lūgumu sa ņēmēja valsts piem ēro noilguma termi ņu, kas piem ē-
rojams saska ņāar lūgumu iesniedz ējas valsts ties ību aktiem,
nevis noilguma termi ņu, kas piem ērojams saska ņāar tāsp a šas
tiesību aktiem.
3. L ūgumu sa ņēmēja valsts sniedz inform āciju, ja l ūgumu
iesniedz ējai valstij ir pamatotas aizdomas, ka attiec īgās darb ības
būtu atz īstamas par nodok ļuk r āpšanu vai l īdzīgām darb ībām.
Lūgumu iesniedz ējas valsts aizdomas par nodok ļuk r āpšanu vai
līdzīgām darb ībām var balst īties uz:
a) dokumentiem, kuru autentiskums ir vai nav apstiprin āts un
kuri ietver, bet neaprobe žojas ar uzskaites dokumentiem,
grāmatved ības uzskaites vai bankas konta inform āciju;LV L 381/36 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 28.12.2004.
b) nodok ļu maks ātāja liec ībām;
c) inform āciju, kas sa ņemta no zi ņotāja vai citas tre šās personas
un ir neatkar īgi apstiprin āta, vai cit ādi tāda, kas šķiet ticama;
vai
d) netie šiem pier ādījumiem.
4. Piepras ījuma izteic ējas valsts kompetenta iest āde piepras ī-
juma sa ņēmējas valsts kompetentai iest ādei sniegs inform āciju,
pieprasot inform āciju saska ņāaršo nol īgumu, lai par ādītu sais-
tību ar pras īto inform āciju par:
a) personas identit āti, kura tiek izmekl ēta;
b) pazi ņojumu par nepiecie šamo inform āciju, ieskaitot t ās
raksturu un formu, k ādāprasītāja valsts v ēlas to sa ņemt no
piepras ījuma sa ņēmējas valsts;
c) inform ācijas snieg šanas nodok ļu iemeslu;
d) iemeslus tam, ka inform ācija ir piepras ījuma sa ņēmējas valsts
īpašumāvai pieder vai to kontrol ēpersona piepras ījuma
izteic ējas valsts jurisdikcij ā;
e) cik vien iesp ējams, jebkuras personas v ārdu un adresi, kura
īpašumāvarētu b ūt piepras ītāinform ācija;
f) pazi ņojums par to, ka piepras ījums atbilst piepras ījuma iztei-
cējas valsts likumdo šanai un administrat īvajai praksei, ka, ja
piepras ītāinform ācija ir piepras ījuma izteic ējas valsts juris-
dikcij ā, tad piepras ījuma izteic ējas valsts kompetent āiestāde
spēs ieg ūt inform āciju saska ņāar piepras ījuma izteic ējas
valsts likumiem vai administrat īvās prakses ietvaros, un ka
tas notiek saska ņāaršo nol īgumu;
g) pazi ņojums par to, ka piepras ījuma izteic ēja valsts sav āteri-
torijāir izmantojusi visus pieejamos l īdzek ļus, lai ieg ūtu
inform āciju, iz ņemot tos, kas rad ītu nev ēlamus sare žģījumus.
5. Piepras ījuma sa ņēmējas valsts kompetentai iest ādei cik
vien ātri iesp ējams ir j āsniedz inform ācija piepras ījuma izteic ējai
valstij.
6. Sanmar īno uzs āk divpus ējas sarunas ar katru atsevi šķu
dalībvalsti, lai defin ētu atsevi šķas t ādu gad ījumu kategorijas,
kuras atz īst par “līdzīgām darb ībām”saska ņāar taj ās valst īs
piem ērotām nodok ļu proced ūrām14. pants
Konfidencialit āte
Visa inform ācija, kuru sa ņēmusi L īgumsl ēdzēja puse saska ņāar
šo nol īgumu, j āuzskata par konfidenci ālu, un t āvar tikt atkl āta
tikai attiec īgāsL īgumsl ēdzējas puses jurisdikcij āesošām
person ām vai iest ādēm (ieskaitot tiesas un administrat īvās
iestādes), kuras nov ērtēvai iekas ē, ievie švai ierosina pras ības
vai sniedz apel ācijas saist ībāaršajānolīgum āminētajiem
nodok ļiem. Šādas personas vai iest ādes izmantos šādu inform ā-
ciju tikai t ādiem nol ūkiem. T ās var atkl āt inform āciju publisk ās
tiesu pr āvās vai juridiskos l ēmumos. Inform āciju nedr īkst atkl āt
jebkurai citai personai vai iest ādei, vai k ādai jurisdikcijai bez
iepriek šējas rakstveida piekri šanas no sa ņēmējas puses kompe-
tentās iest ādes puses.
15. pants
Konsult ācijas un p ārskat īšana
1. Ja attiec ībāuzšānolīguma interpret ēšanu vai piem ērošanu
rodas domstarp ības Sanmar īno kompetent ās iest ādes un vienu
vai vair āku I pielikum āminēto p ārējo kompetento iest āžu
starp ā,tās cent īsies šīs domstarp ības atrisin āt, savstarp ēji vieno-
joties. T āstūlīt pazi ņo Eiropas Kopienu Komisijai un p ārējo
dalībvalstu kompetentaj ām iest ādēm par to apsprie žu rezult ā-
tiem. Attiec ībāuz interpret ācijas jaut ājumiem Komisija var
piedal īties apspried ēspēc jebkuras I pielikum āminētās kompe-
tentās iest ādes l ūguma.
2. L īgumsl ēdzējas puses apsprie žas vismaz ik pa trim gadiem
vai p ēc vienas vai otras L īgumsl ēdzējas puses l ūguma, lai
pārbaud ītušānolīguma īsteno šanas tehniskos aspektus un –
ja Līgumsl ēdzējas puses to uzskata par vajadz īgu–to uzlabotu,
un nov ērtētu starptautiskos notikumus. Apspriedes r īko viena
mēneša laik āno l ūguma sa ņemšanas dienas vai –steidzamos
gadījumos –cik vien dr īz iesp ējams.
3. Balstoties uz šādu nov ērtējumu, L īgumsl ēdzējas puses var
savstarp ēji apspriesties, lai p ārbaud ītu, vai šajānolīgum āir jāveic
maiņas, lai ņemtu v ērāstarptautiskos notikumus.
4. Tikl īdz ir ieg ūta pietiekama pieredze šānolīguma piln īgā
īsteno šanā,Līgumsl ēdzējas puses savstarp ēji apsprie žas, lai
pārbaud ītu, vai šajānolīgum āir jāveic izmai ņas, lai ņemtu
vērāstarptautiskos notikumus.
5. Šāpanta 1., 2. un 3. punkt āminētajās apspried ēs katra
Līgumsl ēdzēja puse inform ēotro L īgumsl ēdzēju pusi par iesp ē-
jamajiem notikumiem, kas var ētu ietekm ētšānolīguma pareizu
darb ību.Šie notikumi ar īietver jebkuru attiec īgu k ādas L īgum-
slēdzējas puses un tre šās valsts nol īguma nosl ēgšanu.LV 28.12.2004. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 381/37
16. pants
Parakst īšana, st āšanāss pēkāun izbeig šana
1. Šis nol īgums ir j āratific ēvai j āapstiprina L īgumsl ēdzējām
pusēm saska ņāar to proced ūrām. L īgumsl ēdzējas puses pazi ņo
viena otrai par šo proced ūru pabeig šanu. Šis nol īgums st ājas
spēkāotrāmēneša pirmaj ādien ā, kas seko p ēdējam no pazi ņo-
jumiem.
2. Sanmar īno Republika saska ņāar konstitucion ālo pras ību
izpildi saist ībāar starptautisko l īgumu nosl ēgšanu un nece ļot
iebildumus pret 17. pantu, ievies īs un piem ērosšolīgumu no
2005. gada 1. j ūlija un pazi ņos par to Kopienai.
3. Šis nol īgums paliek sp ēkā,līdz to izbeidz k āda no L īgum-
slēdzējām pus ēm.
4. Jebkura L īgumsl ēdzēja puse var izbeigt šo nol īgumu, pazi-
ņojot par to otrai pusei. Šādāgadījumānolīgums zaud ēsavu
spēku divpadsmit m ēnešus p ēc pazi ņojuma.
17. pants
Nolīguma piem ērošana un piem ērošanas aptur ēšana
1. Šo nol īgumu piem ēro ar nosac ījumu, ka dal ībvalstu atka-
rīgās un saist ītās teritorijas, kas min ētas (Ekonomikas un finan šu
lietu) Padomes zi ņojum ā2000. gada 19. un 20. j ūnija Santa-
marija da Feiras Eiropadomei, k āarīattiec īgi Amerikas Savie-
notās valstis, Šveice, Andora, Lihten šteina un Monako pie ņem
unīsteno pas ākumus, kas atbilst vai ir l īdzvērtīgi pas ākumiem,
kas paredz ēti Direkt īvāvaišajānolīgum ā,i zņemot šānolīguma
15. pantu, k āarīar nosac ījumu, ka šiem pas ākumiem noteikti
tie pa šiīsteno šanas termi ņi.
2. L īgumsl ēdzējas puses vismaz se šus m ēnešus pirms 16.
panta 2. punkt āminētās dienas, kop īgi vienojoties, nolemj, vai
būs izpild īti 1. punkt āizklāstītie nosac ījumi, ņemot v ērāattie-
cīgo pas ākumu sp ēkāstāšanās dienas tre šās valst īs un attiec ī-
gajās atkar īgajās vai saist ītajās teritorij ās. Ja L īgumsl ēdzējas puses
nenolemj, ka nosac ījumi b ūs izpild īti, tās, kop īgi vienojoties,
pieņem l ēmumu noteikt jaunu datumu 16. panta 2. punkt ā
paredz ētajiem m ērķiem.
3. Šānolīguma piem ērošanu vai t āatsevi šķud a ļu piem ēro-
šanu jebkura L īgumsl ēdzēja puse var aptur ēta rt ūlītēju iedar-
bību, par to pazi ņojot otrai pusei, ja direkt īva vai k āda direkt īvas
daļa vairs nav piem ērojama vai nu uz laiku, vai past āvīgi
saska ņāar Kopienas ties ību aktiem, vai ja attiec īgādalībvalsts
aptur t āīsteno šanai paredz ēto ties ību aktu piem ērošanu.
4. Jebkura L īgumsl ēdzēja puse var aptur ētšānolīguma
piem ērošanu, par to pazi ņojot otrai pusei, ja viena no tre šāmvalst īm vai teritorij ām, kas min ētas 1. punkt ā,pārstāj piem ērot
minētajāpunkt āparedz ētos pas ākumus. Piem ērošanas aptur ē-
šana notiek ne agr ākkādivus m ēnešus p ēc pazi ņošanas. Šā
nolīguma piem ērošanu ats āk, tikl īdz pas ākumus atjauno.
18. pants
Prasības un gal īgais nor ēķins
1. Ja šo nol īgumu izbeidz vai t āpiem ērošanu aptur piln ībā
vai da ļēji, tas saska ņāar 10. pantu neskar fizisko personu
prasības.
2. ŠādāgadījumāSanmar īno l īdzšānolīguma piem ērošanas
posma beig ām sast āda gal īgo nor ēķinu un veic gal īgo maks ā-
jumu dal ībvalst īm.
19. pants
Teritori ālādarb ības joma
Šo nol īgumu piem ēro, no vienas puses, teritorij ās, kur ās
piem ēro Eiropas Kopienas dibin āšanas l īgumu saska ņāar min ētā
līguma nosac ījumiem, un, no otras puses, Sanmar īno teritorij ā.
20. pants
Pielikumi
1. Pielikumi ir šānolīguma neat ņemama sast āvdaļa.
2. Kompetento iest āžu sarakstu I pielikum āvar groz īt,
Sanmar īno glu ži vienk ārši pazi ņojot otrai L īgumsl ēdzējai pusei
par min ētāpielikuma a) apak špunkt ānorādīto iest ādi un
Kopienai pazi ņojot par cit ām iest ādēm.
Saist īto vien ību sarakstu II pielikum āvar groz īt, savstarp ēji
vienojoties.
21. pants
Valodas
1. Šis nol īgums sast ādīts divos eksempl āros ang ļu,čehu,
dāņu, fran ču, grie ķu, holandie šu, igau ņu, it āliešu, katal āņu,
latvie šu, lietuvie šu, po ļu, portug āļu, ung āru, slov āku, slov ēņu,
somu, sp āņu, v ācu un zviedru valod ā; visi teksti ir vienl īdz
autentiski.
2. Maltie šu valodas versijas īstenumu apliecin āsLīgumsl ē-
dzējas puses, veicot v ēstuļu apmai ņu.Šīs versijas teksts ar ībūs
autentisks, t āpat k āiepriek šējādaļāminēto valodu versijas.LV L 381/38 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 28.12.2004.
EN FE DE LO CUAL , los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.
NA D ŮKAZ ČEHO Žpřipojili ní že podepsaní zplnomocn ění zástupci k této smlouv ěsvé podpisy.
TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.
ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses
Abkommen gesetzt.
SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.
ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ ,οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα
συμφωνία .
IN WITNESS WHEREOF, the undersigned Plenipotentiaries have hereunto set their hands.
EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.
IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto la propria firma in calce al presente accordo.
TO APLIECINOT, attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušasšo nol īgumu.
TAI PALIUDYDAMI, šįSusitarim ąpasira šėtoliau nurodyti įgaliotieji atstovai.
FENTIEK HITELÉÜL e megállapodást az alulírott meghatalmazottak alább kézjegyükkel látták el.
B'XIEHDA TA' DAN, il-Plenipotenzjari hawn ta ħt iffirmati ffirmaw dan il-Ftehim.
TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst
hebben geplaatst.
W DOWÓD CZEGO, niżej podpisani pe łnomocnicy z łożyli swoje podpisy.
EM FÉ DO QUE , os plenipotenciários abaixo assinados apuserem as suas assinaturas no final do presente
Acordo.
NA DÔKAZ ČOHO dolupodpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali túto dohodu.
V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani poobla ščenci podpisali ta sporazum.
TÄMÄN VAKUUDEKSI allamainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.
Hecho en Bruselas, el siete de diciembre del dos mil cuatro.
V Bruselu dne sedmého prosince dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Bruxelles den syvende december to tusind og fire.
Geschehen zu Brüssel am siebten Dezember zweitausendundvier.
Kahe tuhande neljanda aasta detsembrikuu seitsmendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες ,στις εφτά Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα .
Done at Brussels on the seventh day of December in the year two thousand and four.
Fait à Bruxelles, le sept décembre deux mille quatre.Fatto a Bruxelles, addì sette dicembre duemilaquattro.
Brisel ē, divi t ūkstoši ceturt āgada sept ītajādecembr ī.
Pasira šyta du t ūkstan čiai ketvirt ųmetųgruod žio septint ądien ąBriuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kett őezer negyedik év december hetedik napján.
Mag ħmul fi Brussel fis-seba' jum ta' Di ċembru tas-sena elfejn u erbg ħa.
Gedaan te Brussel, de zevende december tweeduizendvier.Sporz ądzono w Brukseli dnia siódmego grudnia roku dwutysi ęcznego czwartego.
Feito em Bruxelas, em sete de Dezembro de dois mil e quatro.
V Bruseli siedmeho decembra dvetisíc štyri.
V Bruslju, dne sedmega decembra leta dva tiso čštiri.
Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaneljä.
Som skedde i Bryssel den sjunde december tjugohundrafyra.LV 28.12.2004. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 381/39
Por la Comunidad Europea
Za Evropské spole čenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas v ārdā
Europos bendrijos vardu
az Európai Közösség részér ől
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spolo čenstvo
za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Per la Repubblica di San Marino
LV L 381/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 28.12.2004.
I PIELIKUMS
LĪGUMSL ĒDZĒJU PU ŠU KOMPETENTO IEST ĀŽU SARAKSTS
Piem ērojot šo nol īgumu, “kompetent ās iest ādes”iršādas:
a) Sanmar īno Republika: Il Segretario di Stato per le Finanze e il Bilancio vai pilnvarots p ārstāvis;
b) Be ļģijas Karalist ē–De Minister van Financiën /Le Ministre des Finances vai pilnvarots p ārstāvis;
c)Čehijas Republik ā–Ministr financí vai pilnvarots p ārstāvis;
d) D ānijas Karalist ē–Skatteministeren vai pilnvarots p ārstāvis;
e) V ācijas Federat īvajāRepublik ā–Der Bundesminister der Finanzen vai autoriz ēts pārstāvis;
f) Igaunijas Republik ā–Rahandusminister vai pilnvarots p ārstāvis;
g) Grie ķijas Republik ā–Ο Υπουργός των Οικονομικών vai pilnvarots p ārstāvis;
h) Sp ānijas Karalist ē–El Ministro de Hacienda vai pilnvarots p ārstāvis;
i) Francijas Republik ā–Le Ministre chargé du budget vai pilnvarots p ārstāvis;
j)Īrijā–The Revenue Commissioners vai to pilnvarots p ārstāvis;
k) It ālijas Republik ā–Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali vai pilnvarots p ārstāvis;
l) Kipras Republik ā–Υπουργός Οικονομικών vai pilnvarots p ārstāvis;
m) Latvijas Republik ā–finan šu ministrs vai pilnvarots p ārstāvis;
n) Lietuvas Republik ā–Finans ųministras vai pilnvarots p ārstāvis;
o) Luksemburgas Lielhercogist ē–Le Ministre des Finances vai pilnvarots p ārstāvis; ta ču 10. panta vajadz ībām kompetent ā
iestāde ir “le Procureur Général d'Etat luxemburgeois ”;
p) Ung ārijas Republik ā–A pénzügyminiszter vai pilnvarots p ārstāvis;
q) Maltas Republik ā–Il-Ministru responsabbli g ħall-Finanzi vai pilnvarots p ārstāvis;
r) N īderlandes Karalist ē–De Minister van Financiën vai pilnvarots p ārstāvis;
s) Austrijas Republik ā–Der Bundesminister für Finanzen vai pilnvarots p ārstāvis;
t) Polijas Republik ā–Minister Finansów vai pilnvarots p ārstāvis;
u) Portug āles Republik ā–O Ministro das Finanças vai pilnvarots p ārstāvis;
v) Slov ēnijas Republik ā–Minister za finance vai pilnvarots p ārstāvis;
w) Slov ākijas Republik ā–Minister financií vai pilnvarots p ārstāvis;
x) Somijas Republik ā–Valtiovarainministeriö /Finansministeriet vai pilnvarots p ārstāvis;
y) Zviedrijas Karalist ē–Chefen för Finansdepartementet vai pilnvarots p ārstāvis;
z) Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot āKaralist ēun Eiropas teritorij ās, par kuru ārējām attiec ībām ir atbild īga Apvie-
notāKaraliste: Commissioners of Inland Revenue vai to pilnvarots p ārstāvis un kompetenta Gibralt āra iest āde, ko
Apvienot āKaraliste nor īkos atbilst īgi Nol īgumiem par Gibralt āra iest ādēmtādu ES un EK ties ību aktu un saist īto
nolīgumu sakar ā, par ko dal ībvalst īm un Eiropas Savien ības iest ādēm pazi ņots 2000. gada 19. apr īlī, kuru eksempl āru
Eiropas Savien ības Padomes ģener ālsekret ārs dara zin āmu Sanmar īno, un kur šattieksies uz šo nol īgumu.LV 28.12.2004. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 381/41
II PIELIKUMS
SAIST ĪTU VIEN ĪBU SARAKSTS
Šānolīguma 11. panta noz īmēš ādas vien ības uzskata par “saist ītām vien ībām, kuras darbojas k āvalstu iest ādes vai kuru noz īme
ir atz īta ar k ādu starptautisku l īgumu ”.
VIEN ĪBAS EIROPAS SAVIEN ĪBĀ:
Beļģijā
—Vlaams Gewest (Flandrija)
—Région wallonne (Valonija)
—Région de Bruxelles-capitale /Brussels Hoofdstedelijk Gewest (Briseles apgabals) Communauté française (fran ču kopiena)
—Vlaamse Gemeenschap (flāmu kopiena)
—Deutschsprachige Gemeinschaft (vācvalod īgo kopiena)
Spānijā
—Xunta de Galicia (Galīcijas re ģiona izpildiest āde)
—Junta de Andalucia (Andal ūzijas re ģiona izpildiest āde)
—Junta de Extremadura (Estremad ūras re ģiona izpildiest āde)
—Junta de Castilla-La Mancha (Kast īlijas un Laman čas re ģiona izpildiest āde)
—Junta de Castilla-León (Kast īlijas un Leonas re ģiona izpildiest āde)
—Gobierno Foral de Navarra (Navarras re ģiona pa švaldība)
—Govern de les Illes Balears (Bale āru salu re ģiona pa švaldība)
—Generalitat de Catalunya (Katalonijas autonom ānovada pa švaldība)
—Generalitat de Valencia (Valensijas autonom āreģiona pa švaldība)
—Diputación General de Aragoi (Aragonas re ģiona padome)
—Gobierno de las Islas Canarias (Kan āriju salu pa švaldība)
—Gobierno de Murcia (Mursijas pa švaldība)
—Gobierno de Madrid (Madrides re ģiona pa švaldība)
—Gobierno de la Comunidad Autónoma del Pais Vasco/Euzkadi (Basku zemes autonom ās kopienas vald ība)
—Diputación Foral de Guipúzcoa (Gipuskojas re ģiona padome)
—Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Biskajas re ģiona padome)
—Diputación Foral de Alava (Alavas re ģiona padome)
—Ayuntamiento de Madrid (Madrides pils ētas dome)
—Ayuntamiento de Barcelona (Barselonas pils ētas dome)
—Cabildo Insular de Gran Canaria (Grankan ārijas salas padome)
—Cabildo Insular de Tenerife (Tenerifes salas padome)
—Institute de Crédito Oficial (Valsts kred ītiestāde)LV L 381/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 28.12.2004.
—Instituto Catalán de Finanzas (Katalonijas Finan šu iest āde)
—Institute Valenciano de Finanzas (Valensijas Finan šu iest āde)
Grieķijā
—Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (Valsts t ālsakaru organiz ācija)
—Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (Valsts dzelzce ļu organiz ācija)
—Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (Valsts elektr ības sabiedr ība)
Francij ā
—La caisse d ’amortissement de la dette sociale (CADES ) (Soci ālo par ādu amortiz ācijas/izpirk šanas fonds)
—Agence française de développement (AFD) (Francijas Att īstības a ģentūra)
—Réseau ferré de France (RFF) (Francijas Dzelzce ļutīkls)
—Caisse nationale des autoroutes (CNA ) (Valsts autoce ļu fonds)
—Assistance publique hôpitaux de Paris (APHP ) (Par īzes Valsts slimn īcu atbalsta fonds)
—Charbonnages de France (CDF) (Francijas Akme ņogļupārvalde)
—Entreprise minière et chimique (EMC ) (Kalnr ūpniec ības un ķīmijas sabiedr ība)
Itālijā
—Régions
—Provinces
—Communes
—Cassa Depositi e Prestiti (Noguld ījumu un aizdevumu fonds)
Latvij ā
—pašvaldības
Polij ā
—gminy (kom ūnas)
—powiaty (apgabali)
—województwa (vojevodistes/provinces)
—związki gmin (kom ūnu apvien ības)
—związki powiatów (apgabalu apvien ības)
—związki województw (vojevodistu/provin ču apvien ības)
—miasto sto łeczne Warszawa (galvaspils ēta Var šava)
—Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Lauksaimniec ības p ārstrukturiz ācijas un moderniz ācijas a ģentūra)
—Agencja Nieruchomo ści Rolnych (Lauksaimniec ības īpašumu a ģentūra)
Portug ālē
—Região Autónoma da Madeira (Madeiras autonomais apgabals)
—Região Autónoma dos Açores (Azoru salu autonomais apgabals)
—CommunesLV 28.12.2004. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 381/43
Slov ākijā
—mestá a obce (pašvaldības)
—Železnice Slovenskej republiky (Slov ākijas Dzelzce ļa sabiedr ība)
—Štátny fond cestného hospodárstva (Valsts ce ļu apsaimnieko šanas fonds)
—Slovenské elektrárne (Slov ākijas elektrostacijas)
—Vodohospodárska výstavba (Ūdens taup ības b ūvsabiedr ība)
STARPTAUTISKAS VIEN ĪBAS:
—Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banka
—Eiropas Invest īciju banka
—Āzijas Att īstības banka
—Āfrikas Att īstības banka
—Pasaules Banka/SRAB/SVF
—Starptautisk āFinan šu korpor ācija
—Amerikas Att īstības banka
—Eiropas Padomes Soci ālās att īstības fonds
—Euratom
—Eiropas Kopiena
—Corporación Andina de Fomento (CAF) (Andu Att īstības sabiedr ība)
—Eurofima
—Eiropas Og ļuu nt ērauda kopiena
—Zieme ļvalstu invest īciju banka
—Karību jūras baseina valstu att īstības banka
11. pants neskar starptautiskas saist ības, k ādāsLīgumsl ēdzējas puses var ētu b ūts tājušās ar iepriek šminētajām starptau-
tiskaj ām vien ībām.
VIEN ĪBAS TRE ŠĀS VALST ĪS:
Vien ības, kas atbilst šādiem krit ērijiem:
1) Vien ību nep ārprotami uzskata par valsts iest ādi saska ņāar attiec īgas valsts krit ērijiem.
2)Šāda valsts iest āde ir ārpustirgus ra žotājs, kas veic un finans ēvairākas darb ības, galvenok ārt pied āvājotārpustirgus
preces un pakalpojumus, kas paredz ēti sabiedr ībai, un šīs darb ības efekt īvi kontrol ēvalsts.
3)Šāda valsts iest āde ir liels un regul ārs par āda instrumentu emitents.
4) Attiec īgāvalsts sp ēj nodro šināt to, ka t āda valsts iest āde neizp ērk oblig ācijas pirms termi ņa gad ījumā,j al īgum āir
ietvertas palielin āšanas klauzulas.LV L 381/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 28.12.2004.