Oficiālais Vēstnesis L 019 , 22/01/2002 Lpp. 0035 - 0046



Protokols, ar ko nosaka zvejas iespējas un kompensāciju, kuras paredzētas Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas valdības Nolīgumā par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem, attiecībā uz laika posmu no 2001. gada 16. jūnija līdz 2006. gada 15. jūnijam 1. pants No 2001. gada 16. jūnija uz piecu gadu ilgu laika posmu zvejas iespējas, kuras piešķirtas atbilstoši Nolīguma 4. pantam, ir šādas: 1. a) Garneļu saldētājtraleri: 9600 bruto reģistrētā tonnāža (BRT) gadā; b) zivju un galvkāju saldētājtraleri: 2800 bruto reģistrētā tonnāža gadā; 2. Tunzivju saldētājseineri: 40 kuģi; 3. Kuģi tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām un āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: 36 kuģi. 2. pants 1. Pirmos trīs Protokola piemērošanas gadus Nolīguma 9. pantā paredzētā kompensācija ir EUR 10000000 gadā (EUR 9000000 ir finansiālā kompensācija, kas jāsamaksā ne vēlāk kā līdz 2002. gada 15. janvārim par pirmo gadu un pēc Protokola gadadienas nākamajos gados, un EUR 1000000 jāmaksā par šī protokola 4. pantā paredzētiem pasākumiem). 2. Pēdējos divus Protokola piemērošanas gadus Nolīguma 9. pantā paredzētā kompensācija ir EUR 10500000 gadā (EUR 9500000 ir finansiālā kompensācija, un EUR 1000000 jāmaksā par pasākumiem, kas paredzēti šī protokola 4. pantā). 3. Gvinejas-Bisavas Republikas valdībai ir rīcības brīvība attiecībā uz finansiālās kompensācijas izlietošanu. 4. Finansiālo kompensāciju iemaksā kontā, kuru norāda Gvinejas-Bisavas Republikas valdība, un to atver Valsts kase. 3. pants Abas puses apņemas sekmēt atbildību par zvejošanu Gvinejas-Bisavas ūdeņos, kas pamatota ar nediskriminēšanas principu starp dažādām flotēm, kuras zvejo šajos ūdeņos. Laika posmā, uz kuru attiecas Protokols, Kopienas un Gvinejas-Bisavas iestādes seko resursu attīstībai Gvinejas-Bisavas zvejas zonā. Tālab Briselē vai Bisavā katru gadu notiek kopīga zinātniska sanāksme. Pamatojoties uz gadskārtējās zinātniskās sanāksmes secinājumiem un labākiem pieejamajiem zinātniskiem ieteikumiem, abas puses apspriežas Apvienotā komitejā, kā paredzēts Nolīguma 11. pantā, un vajadzības gadījumā un pēc kopīgas vienošanās veic pasākumus, lai nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgspējīgu pārvaldību. Ja minētie pasākumi iekļauj zvejas iespēju samazināšanos, kas piešķirtas atbilstīgi šim protokolam, tad kompensāciju koriģē. Ja resursi atļauj, pēc Kopienas lūguma zvejas iespējas, kas piešķirtas atbilstīgi šim protokolam, var palielināt secīgi pa daļām par 1000 BRT gadā. Šādos gadījumos 2. pantā minēto kompensāciju paaugstina proporcionāli laikam. 4. pants Turpmāk izklāstītos pasākumus finansē no 2. panta 1. punktā paredzētās kompensācijas šādi: a) finansējot Gvinejas-Bisavas zinātniskās un tehniskās programmas, lai uzlabotu informāciju par zvejas resursiem, resursu attīstības uzraudzību Gvinejas-Bisavas zvejas zonā un zivsaimniecības pētniecības laboratorijas darbību, jo īpaši attiecībā uz veselības un higiēnas nosacījumu uzlabošanu zivsaimniecības nozarē: EUR 200000 gadā; b) piešķirot stipendijas studijām un praktiskai apmācībai dažādās zinātniskās, tehniskās un ekonomiskās disciplīnās, kas saistītas ar zivsaimniecību. Stipendijas drīkst arī izmantot jebkurā valstī, kas ar sadarbības nolīguma starpniecību ir saistīta ar Kopienu. Kopējās stipendiju izmaksas nedrīkst pārsniegt EUR 150000 gadā. Pēc Gvinejas-Bisavas iestāžu lūguma daļu no šīs summas var izmantot, lai segtu dalības maksu starptautiskās sanāksmēs vai mācību kursos par zivsaimniecību, kā arī organizējot zivsaimniecības seminārus Gvinejā-Bisavā. Šo summu iemaksā kontā, ko norādījušas kompetentās valsts iestādes, kas pārvalda visas stipendijas un citas darbības, kuras šādā veidā finansē; c) atbalstot ieguldījumus sīkzvejā: EUR 250000 gadā; d) uzraugot zivsaimniecības pasākumus, tostarp uzstādot kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS): EUR 300000 gadā; e) institucionāli atbalstot Zivsaimniecības ministriju: EUR 60000 gadā; f) sniedzot tehnisku palīdzību minēto pasākumu izveidošanai un uzraudzībai, kuru saturu un kārtību nosaka abām pusēm savstarpēji vienojoties. EUR 40000 gadā. Pamatojoties uz rīcības programmu, valsts kompetentās iestādes lemj par pasākumiem un nosūta informāciju par rīcības programmu Eiropas Kopienu komisijai, pirms tiek veikts pirmais maksājums. 5. pants Summas, kas minētas 4. panta a), c), d), e) un f) apakšpunktā, ir pieejamas Gvinejas-Bisavas kompetentām iestādēm un struktūrām ne vēlāk kā 2002. gada 15. janvārī pirmajā gadā un pēc Protokola gadadienas nākamajos gados, un iemaksā kompetento Gvinejas-Bisavas iestāžu bankas kontos saskaņā ar to lietošanas grafiku. Summas, kas minētas 4. panta b) apakšpunktā, ir izmaksājamas, kad tās izmanto. Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šī protokola gadadienas kompetentās valsts iestādes nosūta Eiropas Komisijas delegācijai Gvinejas-Bisavā gada pārskatu par šo pasākumu īstenošanu, gūtajiem rezultātiem un grūtībām, ar kurām tās sastapās. Šajā pārskatā ir iekļauta informācija par mācību pasākumu īstenošanu, ko finansē no kuģu īpašnieku maksājumiem, kuri paredzēti Tehniskā pielikuma 5.3. punktā. Eiropas Kopiena patur sev tiesības pieprasīt valsts kompetentām iestādēm sniegt papildu informāciju par rezultātiem, un vajadzības gadījumā, pārskatīt attiecīgos maksājumus, ņemot vērā pasākumu faktisko īstenošanu. 6. pants Ja Kopiena neveic 2. un 4. pantā paredzētos maksājumus, Gvineja-Bisava patur sev tiesības apturēt šī protokola piemērošanu. 7. pants Ja nopietni apstākļi, kas nav attiecināmi uz dabas parādībām, traucē zveju Gvinejas-Bisavas ekskluzīvajā zvejas zonā, Eiropas Kopiena var atlikt kompensācijas maksājumus laika posmā, kad zveja ir aizliegta, pēc iepriekšējām konsultācijām, ja iespējams, starp abām pusēm. Kompensācijas izmaksāšanu atsāk, kad situācija normalizējas, un pēc abu pušu konsultācijas tiek apliecināts, ka attiecīgajā situācijā, iespējams, varēs atsākt normālu zveju. 8. pants Ar šo atceļ pielikumu Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas valdības Nolīgumam par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem, un to aizstāj ar šo pielikumu. 9. pants Šis protokols un tā pielikumi stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai paziņo par minētajam nolūkam nepieciešamo procedūru izpildi. To piemēro no 2001. gada 16. jūnija. -------------------------------------------------- PIELIKUMS NOSACĪJUMI, KAS REGULĒ TO, LAI KOPIENAS KUĢI VARĒTU VEIKT ZVEJU GVINEJAS-BISAVAS ZVEJAS ZONĀ 1. Licences pieteikums un tās izsniegšana. 1.1. Vismaz 20 dienas pirms pieprasītā derīguma termiņa kompetentās Eiropas Kopienas iestādes ar Eiropas Komisijas delegācijas Gvinejā-Bisavā starpniecību iesniedz Gvinejas Bisavas Republikas Zivsaimniecības ministrijai pieteikumu attiecībā uz katru kuģi, kurš vēlas zvejot saskaņā ar Nolīgumu. Pieteikumu raksta uz Gvinejas-Bisavas Republikas valdības šim nolūkam paredzētām veidlapām, kuru paraugs ir pievienots (1. papildinājums). 1.2. Pieteikumam licences saņemšanai pievieno dokumentu, kurš apliecina, ka par licences derīguma termiņu ir samaksāta nodeva, tās summa ir noteikta 6.2. punktā, un attiecībā uz saldētājtraleriem dalībvalstu sagatavotu dokumentu kopiju, kura apliecina kuģa BRT. Nodevu iemaksā kontā, ko norāda Gvinejas-Bisavas iestādes. Licences oriģinālu izsniedz kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim. Ja pieteikums licences saņemšanai ir attiecībā par kuģi, kuram saskaņā ar šo protokolu jau ir licence un kura tehniskās īpašības paliek nemainīgas, šo pieteikumu ar Eiropas Kopienas delegācijas Bisavā starpniecību iesniedz Zivsaimniecības ministrijā un pievieno dokumentu, kas apliecina, ka par attiecīgo laika posmu ir samaksāta nodeva. Zivsaimniecības ministrija apstiprina jauno licenci, ierakstot datus no pirmās licences pieteikuma, kurš iesniegts saskaņā ar spēkā esošo Protokolu. 1.3. Eiropas Kopienas delegācijai Bisavā paziņo par katru izdoto licenci. 1.4. Nodevas iekļauj visas valsts un vietējās maksas, izņemot ostas nodevas. 1.5. Lai noteiktu licenču derīguma termiņu, izmanto šādus 12 mēnešu laika posmus: pirmais laika posms: 2001. gada 16. jūnijs līdz 2001. gada 31. decembris; otrais laika posms: 2002. gada 1. janvāris līdz 31. decembris; trešais laika posms: 2003. gada 1. janvāris līdz 31. decembris; ceturtais laika posms: 2004. gada 1. janvāris līdz 31. decembris; piektais laika posms: 2005. gada 1. janvāris līdz 31. decembris; sestais laika posms: 2006. gada 1. janvāris līdz 15. jūnijs. Neviena licence nevar sākties 12 mēnešu laika posmā un beigties nākošā divpadsmit mēnešu laika posmā. 1.6. Licences izsniedz konkrētam kuģim, un tās nav nododamas tālāk. Tomēr pēc Eiropas Kopienas pieprasījuma, kā arī force majeure dēļ kuģa licenci var apmainīt pret jaunu licenci citam kuģim, kas pēc raksturojuma ir līdzīgs iepriekšējam kuģim. Ja rezerves kuģa reģistrētā bruto tilpība (BRT) ir lielāka par to, kāda ir aizstātajam kuģim, nodevas starpība ir jāmaksā proporcionāli laikam. Jaunā licence stājas spēkā dienā, kad kuģa īpašnieks atdod anulēto licenci Gvinejas-Bisavas Republikas Zivsaimniecības ministrijai. Par licences tālāknodošanu informē Eiropas Kopienu komisijas delegāciju Bisavā. 1.7. Noteikumi par saldētājtraleriem. 1.7.1. Licences visu laiku jāglabā uz klāja. 1.7.2. Pirms tiek izsniegtas licences, kuģim reizi divpadsmit mēnešos jāiebrauc Bisavas ostā, lai varētu veikt noteikumos paredzēto pārbaudi. Šo pārbaudi veic vienīgi attiecīgi pilnvarotas personas, un to veic 48 darba stundās pēc kuģa ierašanās ostā, ja par kuģa ierašanos tiek paziņots vismaz 72 stundas iepriekš. Ja licenci neizdod 48 stundu laikā Zivsaimniecības ministrijas dēļ, tad Zivsaimniecības ministrija sedz radušās izmaksas. Ja kuģis paliek ostā pēc licences izdošanas, tad kuģa īpašnieks sedz attiecīgās izmaksas un maksājumus. Ja šo pašu 12 mēnešu laika posmā tiek piešķirta jauna licence, kuģiem, kuru tehniskais īpašības paliek nemainīgas, netiek pieprasīts veikt pārbaudi vai iebraukt ostā. Tomēr kuģa īpašnieks sedz visas izmaksas, kuras radušās licences izdošanas dēļ. 1.7.3. Neatkarīgi no Nolīguma 4. panta 3. punkta licences izsniedz uz trīs, sešiem vai divpadsmit mēnešiem, un tās var pagarināt. Atbilstīgi Protokola 1. pantam nozvejas iespēju izmantošanu aprēķina attiecībā uz licenču derīguma termiņu. Pirmajos un pēdējos divpadsmit mēnešu laika posmos licences apmaksā proporcionāli to derīguma termiņam. 1.7.4. Nodevas, ko maksā kuģu īpašnieki, EUR par BRT ir šādas: - par gada licencēm: - 197 par zivju traleriem, - 219 par galvkāju traleriem, - 279 par garneļu traleriem; - par sešu mēnešu licencēm: - 102 par zivju traleriem, - 113 par galvkāju traleriem, - 144 par garneļu traleriem; - par trīs mēnešu licencēm: - 52 par zivju traleriem, - 58 par galvkāju traleriem, - 73 par garneļu traleriem. Šo nodevu palielina par 5 % no ceturtā 12 mēnešu Protokola piemērošanas laika posma. 1.7.5. Kā alternatīva obligātai izkraušanai par tirgus cenām, kas paredzēta saskaņā ar 4. punktu, papildu nodeva kuģu īpašniekiem, kuri izvēlas neizkraut krastā zivis, ir šāda: - 7 EUR/BRT par trīs mēnešu licencēm, - 14 EUR/BRT par sešu mēnešu licencēm, - 23 EUR/BRT par gada licencēm. 1.8. Noteikumi par tunču zvejas kuģiem un āķu zvejas kuģiem pelāģiskai zvejai. 1.8.1. Licences visu laiku jāglabā uz klāja; tomēr, ja Eiropas Kopienu Komisija ir informējusi Gvinejas-Bisavas iestādes, ka avansa maksājums ir veikts, tad tās ieraksta attiecīgo kuģi tajā kuģu reģistrā, kuriem ir atļauts zvejot, un šo reģistru nosūta Gvinejas-Bisavas uzraudzības iestādēm. Līdz licences oriģināla saņemšanai, sagatavotās licences kopiju aizsūta pa faksu, un tā jāglabā uz klāja. 1.8.2. Licences attiecas uz divpadsmit mēnešu laika posmiem. Maksu nosaka EUR 25 par Gvinejas-Bisavas zvejas zonā nozvejotu tonnu. 1.8.3. Licences izsniedz pēc tam, kad kompetentās valsts iestādēs iemaksāts vienreizējs maksājums EUR 2250 gadā par katru tunzivju seineri, EUR 375 gadā par katru kuģi tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām un EUR 625 gadā par āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai, kas līdzvērtīgs nodevai par: - 90 tonnām tunzivju, kas nozvejotas gadā, attiecībā uz seineriem, - 15 tonnām tunzivju, kas nozvejotas gadā, attiecībā uz kuģiem tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām, - 25 tonnām tunzivju, kas nozvejotas gadā, attiecībā uz āķu zvejas kuģiem pelāģiskai zvejai. 1.8.4. Eiropas Kopienu komisija katra kalendāra gada beigās, pamatojoties uz nozvejas deklarācijām, ko kuģu īpašnieki sagatavojuši un ko apstiprinājuši zinātniskie institūti, kas atbildīgi par nozvejas datu pārbaudi (ORSTOM un IEO), sagatavo galīgo pārskatu par maksu, kas jāmaksā par zvejas gadu. Pārskatu vienlaikus nosūta Zivsaimniecības ministrijai un kuģu īpašniekiem. Vēlākais līdz nākošā gada 31. maijam kuģu īpašnieki veic visus papildu maksājumus kompetentajām Gvinejas-Bisavas iestādēm kontā, kas minēts 1.2. punktā. Tomēr, ja galīgajā pārskatā minētais apjoms ir mazāks nekā iepriekšminētais avanss, tad atlikums nav jāatlīdzina. 2. Nozvejas deklarācijas. Visiem Kopienas kuģiem, kam ir atļauts zvejot Gvinejas-Bisavas zvejas zonā saskaņā ar šo nolīgumu, pieprasa nosūtīt nozvejas deklarāciju Zivsaimniecības ministrijai un tās kopiju nosūtīt Eiropas Komisijas delegācijai Gvinejā-Bisavā atbilstoši šādiem nosacījumiem: - deklerāciju traleriem sagatavo atbilstoši paraugam, kas pievienots (2. papildinājumā). Deklarācijas sagatavo katru mēnesi un iesniedz vismaz vienu reizi ceturksnī, - tunču seineru, kuģu tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām, kā arī āķu zvejas kuģu pelaģiskai zvejai jābūt ierakstiem zvejas žurnālā par Gvinejas-Bisavas zvejas zonā pavadīto zvejas laiku atbilstīgi 3. papildinājumam. Reizi sešos mēnešos Zivsaimniecības ministrijai ir jānosūta veidlapa, izmantojot Eiropas Komisijas delegācijas Gvinejā-Bisavā starpniecību. Ja Gvinejas-Bisavas zvejas zonā netiek veiktas zvejas darbības, kuģu īpašniekiem tomēr tiek prasīts nosūtīt deklarāciju par to, ka zveja netiek veikta, - veidlapām jābūt aizpildītām salasāmi, jo īpaši sniedzot ikmēneša kopējo daudzumu pa sugām, un tās jāparaksta kuģa kapteinim. Ja minētie noteikumi netiek pildīti, tad Gvinejas-Bisavas valdība patur sev tiesības apturēt pārkāpējkuģa licences darbību, un, ja notiek otrs pārkāpums, neatjaunot tā licenci, līdz formalitāte ir izpildīta. 3. Piezveja. 3.1. Zivju traleri nedrīkst turēt uz klāja vēžveidīgos vai galvkājus katrā gadījumā, ja tie ir vairāk nekā 9 % no viņu kopējās nozvejas Gvinejas-Bisavas zvejas zonā. Galvkāju traleri nedrīkst turēt uz klāja vēžveidīgos, ja tie ir vairāk nekā 9 % no viņu kopējās nozvejas Gvinejas-Bisavas zvejas zonā. Garneļu traleri nedrīkst turēt uz klāja galvkājus un zivis, ja tās ir vairāk nekā 50 % no viņu kopējās nozvejas Gvinejas-Bisavas zvejas zonā. 3.2. Kuģiem tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām ir atļauts zvejot dzīvo ēsmu, lai veiktu zvejas darbības Gvinejas-Bisavas zvejas zonā. 4. Zivju izkraušana. Lai vietējam tirgum nodrošinātu drošu zivju piegādi, traleri apņemas izkraut zivis par tirgus cenu. Kopienas kuģu īpašnieki var izvēlēties starp lomu izkraušanu vai alternatīvu vienotās likmes maksājumu. 4.1. Ja kuģa īpašnieks izvēlas izkraut lomu, par tirgus cenu jāizkrauj šāds daudzums: - zivju traleri: 50 kg zivju par BRT un ceturksnī, - galvkāju traleri: 30 kg zivju par BRT un ceturksnī, - garneļu traleri: 10 kg zivju par BRT un ceturksnī. Šo izkraušanu var veikt individuāli vai kolektīvi. Kuģu īpašnieki par izkraušanu informē Gvinejas-Bisavas Zivsaimniecības ministriju, cik vien ātri iespējams un vismaz 48 stundas pirms paredzamā ierašanās laika ostā, norādot paredzēto izkraušanas kopējo daudzumu. Izkraušanas darbībām nevajadzētu aizņemt vairāk kā 24 stundas pēc kuģa ierašanās ostā. Ja netiek ievērots šis galīgais termiņš, kuģim ir atļauts atstāt ostu un uzskatīt, ka kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības un ir izkrāvis deklarēto daudzumu. Ja netiek ievērots 24 stundu galīgais termiņš, zvejas dienu skaitu proporcionāli izkraušanas periodam atskaita no minētā vai cita kuģa, kam ir ar tāds pats tehniskais raksturojums, nākošās licences, kuru nosaka kuģa īpašnieks. Turklāt visas ostas izmaksas un maksājumus sedz Gvineja-Bisava. Iepriekšminētie termiņi neiekļauj sestdienas, svētdienas un valsts svētku dienas. Izkraušanas darbību beigās kuģa kapteinim izsniedz sertifikātu, kurā norādīts izkrauto lomu daudzums un vērtība. Ja neievēro prasību izkraut lomus, tad sodanauda par katru neizkrauto tonnu ir EUR 1000. 4.2. Ja kuģa īpašnieks izvēlas maksāt vienotas likmes maksājumu, tad piemēro 1.7.5. punkta noteikumus. 5. Jūrnieku pieņemšana darbā. Īpašnieki, kam saskaņā ar šo nolīgumu ir izsniegtas zvejas licences, veicina Gvinejas-Bisavas pilsoņu praktiskās arodmācības programmas un darba tirgus uzlabošanu saskaņā ar turpmāk izklāstītiem nosacījumiem un ierobežojumiem. 5.1. Katrs tralera īpašnieks apņemas nodarbināt: - trīs jūrniekus/zvejniekus uz kuģiem, kam ir mazāk par 250 BRT, - četrus jūrniekus/zvejniekus uz kuģiem, kam ir no 250 līdz 400 BRT, - piecus jūrniekus/zvejniekus uz kuģiem, kam ir no 400 līdz 650 BRT, - sešus jūrniekus/zvejniekus uz kuģiem, kam ir vairāk par 650 BRT. Tomēr Kopienas kuģu īpašnieki cenšas palielināt Gvinejas-Bisavas jūrnieku komandas personālsastāvu, pieņemot darbā zvejas darbībās iesaistītos jūrniekus, līdz tie ir 33 % no komandas (bez virsniekiem). Šādus jūrniekus izraugās kuģu īpašnieki. Tomēr attiecībā uz mācību un nodarbinātības vajadzībām Gvineja-Bisava var iecelt tikai vienu jūrnieku uz traleri. 5.2. Tunzivju zvejas kuģu un āķu zvejas kuģu pelaģiskai zvejai īpašnieki apņemas nodarbināt Gvineja-Bisavas pilsoņus saskaņā ar turpmāk izklāstītiem nosacījumiem un ierobežojumiem: - tunču seineru flotē nolīgst septiņus Gvinejas-Bisavas jūrniekus darbam Gvinejas-Bisavas zvejas zonā zvejas sezonā, - kuģu flotē tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām un uz āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai nolīgst 17 Gvinejas-Bisavas jūrniekus darbam Gvinejas-Bisavas zvejas zonā tunču zvejas sezonā, katru no viņiem norīkojot uz citu kuģi. 5.3. Algas šiem jūrniekiem/zvejniekiem nosaka pirms licences izsniegšanas, kopīgi vienojoties kuģu īpašniekiem vai to pārstāvjiem un Zivsaimniecības ministrijai; algas maksā kuģu īpašnieki, un tajās jāiekļauj sociālās iemaksas, ko piemēro jūrniekiem (tostarp dzīvības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem darbā un slimībām). Ja jūrnieki netiek pieņemti darbā, tunču zvejas seineru, kuģu tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām un āķu zvejas kuģu pelāģiskai zvejai īpašniekiem tiklīdz iespējams ir jāmaksā vienreizējs maksājums, kas ir ekvivalents uz zvejas sezonu darbā nepieņemto jūrnieku algām. Minēto summu izmanto jūrnieku/zvejnieku apmācībai Gvinejā-Bisavā un iemaksā Gvinejas-Bisavas iestāžu norādītājā kontā. 6. Novērotāji uz klāja. 6.1. Katrs traleris uzņem uz klāja novērotāju, ko ieceļ Zivsaimniecības ministrija. Parasti novērotāji nepaliek uz klāja vairāk kā divus reisus pēc kārtas. Novērotāju uzkāpšana un nokāpšana no kuģa nedrīkst traucēt zvejas braucienus vai zvejas darbības. 6.2. Novērotāji ir uzskatāmi par virsniekiem. Viņi: - novēro kuģu zvejas darbības, - ņem bioloģiskos paraugus, ievērojot zinātniskās programmas, - atzīmē pielietotos zvejas rīkus, - pārbauda Gvinejas-Bisavas zvejas zonas nozvejas datus, kas ierakstīti kuģa žurnālā, - vismaz reizi nedēļā pa radio ziņo par zvejas datiem. Būdami uz klāja, novērotāji: - veic visus attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka nosacījumi, ar kādiem viņi uzņemti uz klāja, un viņu klātbūtne netraucē vai nerada šķēršļus zvejas darbībām, - respektē kuģa materiālus un iekārtas un ievēro konfidencialitāti attiecībā pret visiem kuģa dokumentiem, - sagatavo darbības ziņojumu, kas iesniedzams Gvinejas-Bisavas kompetentām iestādēm. Pēc apstrādes un vienas nedēļas laikā, šīs iestādes nosūta šā ziņojuma kopiju Eiropas Kopienu komisijas delegācijai Bisavā. Kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim jāvienojas ar Gvinejas-Bisavas iestādēm par novērotāja uzkāpšanas noteikumiem. Viņu algas un maksājamos sociālās apdrošināšanas maksājumus maksā Zivsaimniecības ministrija. Kā ieguldījumu izmaksās, kas radušās novērotāja klātbūtnes uz klāja dēļ, kopā ar licences maksu kuģa īpašnieks maksā Gvinejas-Bisavas iestādēm summu EUR 10 par BRT gadā proporcionāli laikam par katru kuģi, kurš zvejo Gvinejas-Bisavas ūdeņos. Ja novērotāju uzņem uz klāja ārzemju ostā, viņa ceļa izdevumus sedz kuģa īpašnieks. Ja zvejas kuģis ar novērotāju no Gvinejas-Bisavas uz klāja pamet Gvinejas-Bisavas zvejas zonu, jādara viss nepieciešamais, lai nodrošinātu pēc iespējas ātrāku novērotāja atgriešanos Bisavā par kuģa īpašnieka līdzekļiem. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā, kā arī neierodas turpmāko 12 stundu laikā pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no savām saistībām uzņemt novērotāju uz klāja. 6.3. Tunzivju seineri un āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai pēc Zivsaimniecības ministrijas lūguma uzņem uz klāja novērotāju. Šādos gadījumos Zivsaimniecības ministrija un kuģu īpašnieki vai to pārstāvji, kopīgi vienojoties, nosaka iekāpšanas ostu. 7. Pārbaude un uzraudzība. Kopienas kuģi, kas zvejo Gvinejas-Bisavas zvejas zonā, atļauj un palīdz jebkurai Gvinejas-Bisavas amatpersonai, kura ir atbildīga par pārbaudi un uzraudzību, uzkāpt uz klāja un pildīt savus pienākumus. Amatpersona nedrīkst palikt uz klāja ilgāk kā vajadzīgs, lai izlases veidā pārbaudītu nozveju un veiktu jebkādas citas pārbaudes attiecībā uz zvejas darbībām. 8. Zvejas zonas. Saldētājtraleriem, kuri minēti Protokola 1. pantā, atļauts zvejot ūdeņos, kas atrodas tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām. 9. Atļautais linuma acu izmērs. Atļautie minimālie linuma acu izmēri traļa priekšāmja daļai (tīkla acis pilnībā izstieptas) ir šādi: a) 70 mm zivju kuģiem; b) 70 mm galvkāju zvejas kuģiem; c) 40 mm garneļu zvejas kuģiem; d) 16 mm dzīvo ēsmu zvejai. Ir atļauta zvejošana ar izliekamiem tīkliem. 10. Ienākšana zonā un iziešana no tās. Kopienas kuģi, kas zvejo Gvinejas-Bisavas zvejas zonā saskaņā ar šo nolīgumu, paziņo Zivsaimniecības ministrijas radio stacijai datumu, laiku un savu atrašanās vietu, ienākot Gvinejas-Bisavas zvejas zonā un izejot no tās. Kad tiek izsniegtas licences, Zivsaimniecības ministrija informē kuģa īpašniekus par radio stacijas signālu, frekvenci un stacijas darba laiku. Ja nevar nosūtīt informāciju pa radio, kuģi drīkst izmantot tādus alternatīvus sakarus kā teleksu, telegrammas vai faksu (numuri 20.11.57, 20.19.57 un 20.16.84). 11. Kāpšanas uz klāja un sankciju piemērošanas procedūra. 11.1. Eiropas Komisijas delegāciju Gvinejā-Bisavā 48 stundu laikā informē par jebkuru kāpšanu uz klāja vai sankciju piemērošanu zvejas kuģim, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu un veic darbības saskaņā ar šo nolīgumu Gvinejas-Bisavas ūdeņos, un vienlaicīgi saņem tādu apstākļu un iemeslu kopsavilkuma ziņojumu par kāpšanu uz klāja vai sankciju piemērošanu, kas pie tā noveduši. Ja kāpšana uz klāja notiek, pirms ir uzsākti jebkādi tiesas procesi, varbūtējo pārkāpumu jāmēģina nokārtot, piemērojot administratīvu procedūru. Šo procedūru beidz ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc kāpšanas uz klāja. 11.2. Ja jautājumu nevar atrisināt, piemērojot administratīvu procedūru, un tā izskatīšana jānodod kompetentai tiesu iestādei, kompetentā iestāde 48 stundu laikā pēc administratīvās procedūras pabeigšanas nosaka bankas nodrošinājumu līdz tiesas nolēmumam. Nodrošinājums nepārsniedz maksimālo sodanaudu, kas paredzēta dalībvalsts tiesību aktos par pārkāpumiem, kuri pieļauti. Kompetentā iestāde atbrīvo no bankas nodrošinājuma, ja kuģa kapteinis ar tiesas nolēmumu ir attaisnots. Zvejas kuģis un tā apkalpe ir atbrīvota: - ja izpildīti pienākumi, kas rodas no administratīvās procedūras, vai - ja ir iemaksāts bankas nodrošinājums. 12. Papildināšanās zonas. Kopienas kuģiem, kas vēlas veikt atkārtotu papildināšanu 12 jūras jūdzes no krasta, šajā sakarā jāatbilst valsts tiesību aktiem. --------------------------------------------------