Oficiālais Vēstnesis L 162 , 18/06/1986 Lpp. 0034 - 0038

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 11 Lpp. 0262

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 11 Lpp. 0262



Starptautiskā konvencija par atlantijas tunzivju saglabāšanu PREAMBULA Valdības, kuru attiecīgi pilnvaroti pārstāvji ir parakstījuši šo konvenciju, ņemot vērā to ieinteresētību Atlantijas okeāna tunzivju un tunzivjveidīgo zivju populācijas nozvejā un vēloties sadarboties šo zivju populāciju saglabāšanā tādā līmenī, kas ļauj veikt maksimālo pieļaujamo pastāvīgo nozveju pārtikas iegūšanas un citos nolūkos, nolemj noslēgt konvenciju par Atlantijas okeāna tunzivju un tunzivjveidīgo zivju resursu saglabāšanu, un šajā nolūkā vienojas par turpmāko. I pants Platība, uz ko attiecas šī konvencija, še turpmāk "Konvencijas darbības zona", ir Atlantijas okeāna ūdeņi, ieskaitot blakus esošās jūras. II pants Šīs konvencijas noteikumi neskar līgumslēdzēju pušu tiesības, prasības vai uzskatus attiecībā uz teritoriālo ūdeņu robežām vai zivsaimniecības jurisdikcijas apjomu saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem. III pants 1. Līgumslēdzējas puses ar šo vienojas izveidot un uzturēt komisiju ar nosaukumu "Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija", še turpmāk "Komisija", kas veic šajā konvencijā izvirzītos uzdevumus. 2. Komisijā katru Līgumslēdzēju pusi pārstāv ne vairāk kā trīs delegāti. Šiem delegātiem var palīdzēt eksperti un padomnieki. 3. Izņemot gadījumus, kad šajā konvencijā noteikts citādi, Komisijas lēmumus pieņem ar Līgumslēdzēju pušu pārstāvju balsu vairākumu, katrai Līgumslēdzējai pusei balsojot ar vienu balsi. Kvorumu veido divas trešdaļas Līgumslēdzēju pušu pārstāvju. 4. Komisija notur regulāras sanāksmes reizi divos gados. Pēc Līgumslēdzēju pušu vairākuma pieprasījuma vai Padomes lēmuma, kā noteikts V pantā, jebkurā laikā var sasaukt ārkārtas sanāksmi. 5. Pirmajā sanāksmē un pēc tam katrā nākamajā sanāksmē Komisija no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju, pirmo priekšsēdētāja vietnieku un otro priekšsēdētāja vietnieku, kurus var ievēlēt atkārtoti tikai uz vienu termiņu. 6. Komisijas un tās apakšstruktūru sēdes ir atklātas, ja vien Komisija nelemj citādi. 7. Komisijas oficiālās valodas ir angļu, franču un spāņu valoda. 8. Komisija ir pilnvarota pieņemt tādu reglamentu un finanšu noteikumus, kādi vajadzīgi tās funkciju veikšanai. 9. Komisija ik pēc diviem gadiem iesniedz Līgumslēdzējām pusēm ziņojumu par savu darbu un secinājumiem, kā arī pēc Līgumslēdzēju pušu lūguma informē tās par visiem jautājumiem, kas attiecas uz konvencijas mērķiem. IV pants 1. Lai īstenotu šīs konvencijas mērķus, Komisija atbild par tunzivju un tunzivjveidīgo zivju (Scombriformes, izņemot Trichiuridae un Gempylidae dzimtas un Scomber ģinti) populācijas izpēti, kā arī citu tādu zivju sugu populāciju izpēti, kuras izmanto tunzivju zvejā Konvencijas darbības zonā un kuras nepēta neviena cita starptautiska zvejniecības organizācija. Šāda izpēte ietver pētījumus par attiecīgo zivju daudzumu, biometriju un ekoloģiju, to dabiskās vides okeanogrāfiju un dabisko cilvēku faktoru ietekmi uz šo zivju krājumu apjomu. Veicot šos pienākumus, Komisija, ciktāl iespējams, izmanto Līgumslēdzēju pušu oficiālo pārstāvniecību un to politisko apakšstruktūru tehniskos un zinātniskos pakalpojumus, informāciju un vajadzības gadījumā var izmantot pieejamos pakalpojumus un informāciju, ko sniedz jebkura valsts vai privāta institūcija vai organizācija, vai arī privātpersona, un var, ciktāl to ļauj Komisijas budžeta līdzekļi, veikt neatkarīgu izpēti, lai papildinātu pētniecības darbu, ko organizē valdības, valstu iestādes vai citas starptautiskas organizācijas. 2. Šā panta 1. punkta noteikumu īstenošana ietver šādas darbības: a) vākt un analizēt statistikas datus par pašreizējiem apstākļiem un tendencēm tunzivju resursu izmaiņās Konvencijas darbības zonā; b) pētīt un izvērtēt informāciju par pasākumiem un metodēm, lai nodrošinātu tunzivju un tunzivjveidīgo zivju populāciju saglabāšanu Konvencijas darbības zonā tādā līmenī, kas ļauj veikt maksimālo pieļaujamo pastāvīgo nozveju un nodrošina efektīvu šo zivju resursu izmantošanu; c) ieteikt Līgumslēdzējām pusēm veikt noteiktus pētījumus; d) publicēt un citādi izplatīt ziņojumus par saviem secinājumiem un statistikas, bioloģijas un citu zinātnisko informāciju, kas attiecas uz tunzivju nozveju Konvencijas darbības zonā. V pants 1. Komisijas ietveros ir izveidota Padome, kuras sastāvā ir Komisijas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks un ne mazāk kā četri, bet ne vairāk kā astoņi Līgumslēdzēju pušu pārstāvji. Tās Līgumslēdzējas puses, kas ir pārstāvētas Padomē, ievēl katrā regulārajā Komisijas sanāksmē. Tomēr, ja kādā brīdī Līgumslēdzēju pušu skaits pārsniedz 40, Komisija pārstāvībai Padomē var ievēlēt divas papildu Līgumslēdzējas puses. Padomē neievēl to Līgumslēdzēju pušu pārstāvjus, kuru pilsoņi ir Padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks. Padomes vēlēšanās Komisija pievērš pienācīgu uzmanību Līgumslēdzēju pušu ģeogrāfiskajām, tunzivju nozvejas un pārstrādes interesēm, kā arī pušu vienlīdzīgām tiesībām būt pārstāvētām Padomē. 2. Padome veic funkcijas, kas tai paredzētas šajā konvencijā vai ko tai paredz Komisija, un sanāk vismaz reizi starplaikā starp Komisijas regulārajām sanāksmēm. Komisijas sanāksmju starplaikā Padome pieņem vajadzīgos lēmumus par personāla veicamajiem pienākumiem un dod vajadzīgos norādījumus izpildsekretāram. Padomes lēmumus pieņem saskaņā ar Komisijas izstrādātajiem noteikumiem. VI pants Šīs konvencijas mērķu sasniegšanai Komisija var izveidot apakškomisijas atsevišķu sugu, sugu grupu vai ģeogrāfisko platību jomā. Šādā gadījumā katra apakškomisija: a) atbild par savā kompetencē esošās sugas, sugu grupas vai ģeogrāfiskās platības uzraudzīšanu un attiecīgās zinātniskās informācijas un citu saistīto datu vākšanu; b) ņemot vērā zinātniskos pētījumus, var ierosināt Komisijai aicināt Līgumslēdzējas puses uz kopīgu rīcību noteiktā jomā; c) var ieteikt Komisijai pētījumus, kas vajadzīgi informācijas iegūšanai par tās kompetencē esošajām sugām, sugu grupām vai ģeogrāfisko platību, kā arī Līgumslēdzēju pušu pētījumu programmu koordinēšanai. VII pants Komisija ieceļ izpildsekretāru, kas strādā pēc Komisijas ieskatiem. Izpildsekretārs, ievērojot noteikumus un procedūras, ko nosaka Komisija, ir pilnvarots atlasīt un vadīt Komisijas personālu. Izpildsekretārs cita starpā veic arī šādas funkcijas, ko Komisija var viņam noteikt: a) koordinēt Līgumslēdzēju pušu veiktās pētījumu programmas; b) sagatavot Komisijai izskatīšanai budžeta aprēķinus; c) apstiprināt līdzekļu izmaksu saskaņā ar Komisijas budžetu; d) veikt Komisijas līdzekļu uzskaiti; e) organizēt sadarbību ar šīs konvencijas XI pantā minētajām organizācijām; f) vākt un analizēt datus, kas vajadzīgi šīs konvencijas mērķu sasniegšanai, jo īpaši tos datus, kas attiecas uz pašreizējo un maksimālo pieļaujamo tunzivju krājumu nozvejas pastāvīgo apjomu; g) sagatavot Komisijai apstiprināšanai Komisijas un tās apakšstruktūru zinātniskus, administratīvus un citus ziņojumus. VIII pants 1. a) Komisija, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, var izstrādāt ieteikumus, lai to tunzivju un tunzivjveidīgo zivju populācijas, ko var zvejot Konvencijas darbības zonā, saglabātu tādā līmenī, lai varētu veikt maksimālo pieļaujamo pastāvīgo nozveju. Šie ieteikumi ir piemērojami Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šā panta 2. un 3. punktā. b) Minētos ieteikumus izstrādā: i) pēc Komisijas iniciatīvas, ja nav izveidota attiecīga apakškomisija, vai ar vismaz divu trešdaļu Līgumslēdzēju pušu piekrišanu, ja attiecīga apakškomisija ir izveidota; ii) pēc attiecīgas apakškomisijas priekšlikuma, ja tāda apakškomisija ir izveidota; iii) pēc attiecīgo apakškomisiju priekšlikuma, ja minētais priekšlikums attiecas uz vairāk nekā vienu ģeogrāfisko platību, sugu vai sugu grupu. 2. Visi ieteikumi, kas izstrādāti saskaņā ar šā panta 1. punktu, ir piemērojami visām Līgumslēdzējām pusēm sešus mēnešus pēc dienas, kad tās saņēmušas paziņojumu no Komisijas, kas nosūta attiecīgo ieteikumu Līgumslēdzējām pusēm, izņemot gadījumus, kas paredzēti šā panta 3. punktā. 3. a) Ja kāda Līgumslēdzēja puse attiecībā uz ieteikumu, kas minēts 1. punkta b) apakšpunkta i) daļā, vai kāda Līgumslēdzēja puse, kas ir tādas apakškomisijas locekle, uz kuru attiecas 1. punkta b) apakšpunkta ii) vai iii) daļā minētais ieteikums, iesniedz Komisijai iebildumus pret šādu ieteikumu 2. punktā minētajā sešu mēnešu laikposmā, attiecīgo ieteikumu nepiemēro vēl 60 dienas. b) Jebkura Līgumslēdzēja puse var iesniegt iebildumus, pirms beidzas minētais papildu 60 dienu laikposms, vai 45 dienu laikā no dienas, kad ir saņemts paziņojums par to, ka kāda cita Līgumslēdzēja puse ir iesniegusi iebildumus šādā papildu 60 dienu laikposmā, atkarībā no tā, kurš no šiem datumiem ir vēlāks. c) Kad beidzies pagarinātais iebildumu iesniegšanas laikposms vai laikposmi, ieteikumu piemēro visām Līgumslēdzējām pusēm, izņemot tās, kuras ir iesniegušas iebildumus. d) Tomēr, ja par kādu ieteikumu iebildumus saskaņā ar a) un b) apakšpunktu ir iesniegusi tikai viena Līgumslēdzēja puse vai mazāk kā viena ceturtdaļa Līgumslēdzēju pušu, Komisija nekavējoties paziņo attiecīgajai Līgumslēdzējai pusei vai pusēm, kas iebildumus iesniegušas, ka tos neņems vērā. e) Gadījumā, kas minēts d) apakšpunktā, attiecīgajai Līgumslēdzējai pusei vai pusēm papildu 60 dienu laikā no minētā paziņojuma dienas ir atkārtoti jāapstiprina savi iebildumi. Pēc minētā laikposma izbeigšanās attiecīgais ieteikums ir piemērojams, izņemot attiecībā uz tām Līgumslēdzējām pusēm, kas ir iesniegušas iebildumus un tos apstiprinājušas noteiktajā laikposmā. f) Ja saskaņā ar a) un b) apakšpunktu iebildumus kāda ieteikuma sakarā ir iesniegušas vairāk nekā ceturtdaļa, bet mazāk nekā vairākums Līgumslēdzēju pušu, šis ieteikums ir piemērojams Līgumslēdzējām pusēm, kas nav iesniegušas iebildumus saistībā ar šo ieteikumu. g) Ja iebildumus iesniegušas vairākums Līgumslēdzēju pušu, attiecīgo ieteikumu nepiemēro. 4. Ikviena Līgumslēdzēja puse, kas iesniedz iebildumus saistībā ar kādu ieteikumu, var jebkurā laikā tos atsaukt, un attiecīgais ieteikums būs piemērojams arī šai Līgumslēdzējai pusei tūlīt, ja tas jau ir spēkā, vai arī pēc laika, kurā to var piemērot saskaņā ar šā panta noteikumiem. 5. Komisija tūlīt pēc katra iebilduma un iebilduma atsaukuma saņemšanas, kā arī pēc ieteikumu stāšanās spēkā informē par to visas Līgumslēdzējas puses. IX pants 1. Līgumslēdzējas puses vienojas veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šīs konvencijas piemērošanu. Visas Līgumslēdzējas puses ik pēc diviem gadiem vai pēc Komisijas pieprasījuma nosūta tai pārskatu par pasākumiem, kas veikti šajā nolūkā. 2. Līgumslēdzējas puses piekrīt: a) pēc Komisijas pieprasījuma sniegt visu tām pieejamo statistisko, bioloģisko un citu pētniecisko informāciju, kas Komisijai var būt vajadzīga saistībā ar šo konvenciju; b) ja to oficiālās pārstāvniecības nespēj iegūt un sniegt šādu informāciju, ļaut Komisijai ar citu Līgumslēdzēju pušu palīdzību iegūt minēto informāciju tieši no uzņēmumiem un atsevišķiem zvejniekiem pēc brīvprātības principa. 3. Līgumslēdzējas puses apņemas sadarboties savā starpā, lai pieņemtu pienācīgus efektīvus pasākumus šīs konvencijas noteikumu piemērošanai, un jo īpaši izveidot starptautiskas kontroles sistēmu, ko ievieš Konvencijas darbības zonā, izņemot teritoriālos ūdeņus un citus ūdeņus, ja tādi ir, kuros valsts saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem ir tiesīga īstenot jurisdikciju zivsaimniecības jomā. X pants 1. Komisija pēc katras regulārās sanāksmes pieņem Komisijas kopējo izmaksu budžetu nākamajam divu gadu periodam. 2. Visas Līgumslēdzējas puses katru gadu papildina Komisijas budžetu, iemaksājot šādu summu: a) USD 1000 (viens tūkstotis ASV dolāru) par dalību Komisijā; b) USD 1000 (viens tūkstotis ASV dolāru) par dalību katrā apakškomisijā; c) ja iecerētais kopējo izmaksu budžets divu gadu posmam pārsniedz Līgumslēdzēju pušu saskaņā ar a) un b) apakšpunktu veikto iemaksu summu, šāda pārsnieguma summas vienu trešdaļu Līgumslēdzējas puses sedz proporcionāli savām iemaksām, kas veiktas saskaņā ar šā punkta a) un b) apakšpunktu. Attiecībā uz atlikušajām divām trešdaļām Komisija nosaka izdarāmās iemaksas, ņemot vērā šādu jaunāko pieejamo informāciju: i) katras Līgumslēdzējas puses Atlantijas tunzivju un tunzivjveidīgo zivju nozvejas apjoma svara un šādu zivju konservētu produktu tīrsvara kopsumma; ii) iepriekšējā i) daļā minēto elementu kopsumma visām Līgumslēdzējām pusēm. Katra Līgumslēdzēja puse iemaksā savu daļu no atlikušās divu trešdaļu summas tādā proporcijā, kāda ir attiecība starp i) daļā minēto kopsummu un ii) daļā minēto kopsummu. Šajā apakšpunktā minēto budžeta daļu nosaka, vienojoties visām klātesošajām Līgumslēdzējām pusēm un balsojot. 3. Padome savā regulārajā sanāksmē Komisijas sanāksmju starplaikā pārskata divu gadu perioda budžeta otro daļu un, ņemot vērā sasniegto un vēl paredzētos pasākumus, var Komisijas apstiprinātā kopējā budžeta robežās apstiprināt summu pārdali tajā attiecībā uz otro budžeta gadu. 4. Komisijas izpildsekretārs paziņo katrai Līgumslēdzējai pusei tās veicamās gada iemaksas summu. Iemaksas veic tā gada 1. janvārī, uz kuru tās attiecas. Iemaksu, kas nav saņemta līdz nākamā gada 1. janvārim, uzskata par iemaksas parādu. 5. Iemaksas divu gadu perioda budžetā veic tādā valūtā, kādu nosaka Komisija. 6. Komisija savā pirmajā sanāksmē apstiprina budžetu pirmajam savas darbības gadam un nākamajam divu gadu periodam. Tā tūlīt nosūta Līgumslēdzējām pusēm šo budžetu kopijas kopā ar paziņojumu par attiecīgās pirmās gada iemaksas aprēķinu. 7. Pēc tam ne mazāk kā 60 dienas pirms Komisijas regulārās sanāksmes, kas notiek pirms nākamā divu gadu perioda, izpildsekretārs iesniedz visām Līgumslēdzējām pusēm nākamā divu gadu perioda budžeta projektu kopā ar plānoto iemaksu aprēķina grafiku. 8. Komisija var apturēt balsstiesības jebkurai no Līgumslēdzējām pusēm, ja tās iemaksu parāds ir vienāds ar tai aprēķināto divu iepriekšējo gadu iemaksu summu vai to pārsniedz. 9. Komisija izveido apgrozāmā kapitāla fondu, lai finansētu Komisijas darbības pirms gada iemaksu saņemšanas, un tādiem citiem nolūkiem, par kādiem lemj Komisija. Komisija nosaka fonda līdzekļu apjomu un tā izveidei vajadzīgos avansa maksājumus, kā arī pieņem noteikumus par fonda līdzekļu izmantošanu. 10. Komisija organizē ikgadēju neatkarīgu savu kontu pārbaudi. Komisija vai, ja attiecīgajā gadā nenotiek regulārā Komisijas sanāksme, Padome pārskata un apstiprina šādu pārbaužu ziņojumus. 11. Komisija sava darba turpināšanai var pieņemt iemaksas, kas nav paredzētas šā panta 2. punktā. XI pants 1. Līgumslēdzējas puses vienojas, ka Komisijas un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas starpā jābūt darba attiecībām. Šādā nolūkā Komisija uzsāk sarunas ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, lai noslēgtu vienošanos saskaņā ar šīs organizācijas dibināšanas akta XIII pantu. Šādā vienošanās dokumentā cita starpā ir jāparedz, ka ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektors ieceļ pārstāvi, kas piedalās visās Komisijas un tās apakšstruktūru sanāksmēs bez balsstiesībām. 2. Līgumslēdzējas puses vienojas, ka Komisijai ir jāsadarbojas ar citām starptautiskām komisijām un zinātniskām organizācijām zivsaimniecības jomā, kuras varētu dot ieguldījumu Komisijas darbā. Komisija var slēgt līgumus ar šādām komisijām un organizācijām. 3. Komisija var aicināt jebkuru starptautisku organizāciju vai jebkuras tādas valsts valdību, kas ir ANO dalībvalsts vai ņem dalību kādā ANO specializētā institūcijā, sūtīt savus novērotājus uz Komisijas un tās apakšstruktūru sanāksmēm. XII pants 1. Šī konvencija ir spēkā 10 gadus un pēc tam turpina būt spēkā, līdz vairākums Līgumslēdzēju pušu vienojas pārtraukt tās darbību. 2. Jebkurā laikā 10 gadus pēc dienas, kad šī konvencija stājusies spēkā, jebkura Līgumslēdzēja puse var atkāpties no konvencijas iepriekšējā gada 31. decembrī, ieskaitot arī 10. gadu, iesniedzot ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram rakstveida paziņojumu par atkāpšanos līdz iepriekšējā gada 31. decembrim vai šajā datumā. 3. Jebkura cita Līgumslēdzēja puse sakarā ar to var atkāpties no šīs konvencijas no tā paša gada 31. decembra, iesniedzot ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram rakstveida paziņojumu par atkāpšanos ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc dienas, kad no ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektora ir saņemta informācija par kādas valsts atkāpšanos no konvencijas, bet ne vēlāk kā attiecīgā gada 1. aprīlī. XIII pants 1. Jebkura Līgumslēdzēja puse vai Komisija var ierosināt izdarīt grozījumus šajā konvencijā. ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektors nosūta visām Līgumslēdzējām pusēm ierosināto konvencijas grozījumu teksta apstiprinātu kopiju. Visi grozījumi, kas neietver jaunas saistības, attiecībā uz visām Līgumslēdzējām pusēm stājas spēkā 30. dienā pēc tam, kad tos akceptējušas trīs ceturtdaļas Līgumslēdzēju pušu. Grozījumi, kas ietver jaunas saistības, attiecībā uz Līgumslēdzējām pusēm, kas tos akceptējušas, stājas spēkā 90. dienā pēc tam, kad tos akceptējušas trīs ceturtdaļas Līgumslēdzēju pušu, un pēc tam attiecībā uz katru pārējo Līgumslēdzēju pusi dienā, kad tā akceptē šos grozījumus. Grozījumus, kas pēc vienas vai vairāku Līgumslēdzēju pušu uzskatiem ietver jaunas saistības, uzskata par tādiem, kuri ietver jaunas saistības, un tie attiecīgi stājas spēkā. Valdībai, kas kļūst par Līgumslēdzēju pusi pēc tam, kad šīs konvencijas grozījumi ir pieejami akceptēšanai saskaņā ar šā panta noteikumiem, šī konvencija ir saistoša redakcijā ar attiecīgajiem grozījumiem, kad tie stājas spēkā. 2. Ierosināto grozījumu tekstu deponē ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram. Paziņojumus par grozījumu akceptēšanu deponē ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram. XIV pants 1. Šī konvencija ir pieejama parakstīšanai visām to valstu valdībām, kas ir ANO dalībvalstis vai ņem dalību kādā ANO specializētā institūcijā. Valdības, kas šo konvenciju neparaksta, var tai pievienoties jebkurā laikā. 2. Parakstītājas valstis šo konvenciju ratificē vai apstiprina saskaņā ar savām attiecīgām konstitucionālām prasībām. Ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus deponē ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram. 3. Šī konvencija stājas spēkā, kad ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus ir deponējušas septiņas valdības, un attiecībā uz valdībām, kas ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus deponē vēlāk, tā stājas spēkā dienā, kad deponē attiecīgos dokumentus. XV pants ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektors informē visas XIV panta 1. punktā minētās valdības par ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu deponēšanu, šīs konvencijas stāšanos spēkā, priekšlikumiem izdarīt tajā grozījumus, grozījumu stāšanos spēkā un paziņojumiem par atkāpšanos. XVI pants Šīs konvencijas oriģinālu deponē ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram, kas nosūta apstiprinātas tā kopijas XIV panta 1. punktā minētajām valdībām. To apliecinot, attiecīgo valdību pienācīgi pilnvaroti pārstāvji ir parakstījuši šo konvenciju. Konvencija parakstīta Riodežaneiro, 1966. gada 14. maijā, vienā eksemplārā angļu, franču un spāņu valodā, un visi trīs teksti ir vienlīdz autentiski. --------------------------------------------------