TULKOJUMS
PROTOKOLS
par 1991. gada Alpu Konvencijas piem ērošanu augsnes aizsardz ības jom ā
Protokols “Augsnes aizsardz ība”
Preambula
VĀCIJAS FEDERAT ĪVĀREPUBLIKA,
AUSTRIJAS REPUBLIKA,
FRANCIJAS REPUBLIKA,ITĀLIJAS REPUBLIKA,
LIHTEN ŠTEINAS FIRSTISTE,
MONAKO FIRSTISTE,
SLOV ĒNIJAS REPUBLIKA,
ŠVEICES KONFEDER ĀCIJA,
kāarī
EIROPAS KOPIENASASKA ŅĀ AR misiju, kas izriet no 1991. gada 7. novembra Konvencijas par Alpu aizsardz ību (Alpu Konvencija) par
Alpu vides visp ārējas aizsardz ības un ilgtsp ējīgas att īstības politikas nodro šināšanu,
IZPILDOT saist ības, kas izriet no Alpu Konvencijas 2. panta 2. un 3. punkta,
AR M ĒRĶI samazin āt kvantitat īva un kvalitat īva rakstura iedarb ību uz augsni, proti, pielietojot zemkop ībāun me žsaim-
niecībāaugsni aizsarg ājošas metodes un izmantojot augsni ekonomiski, kav ējot t ās eroziju, k āarīierobe žojot t āsūdens
necaurlaid ību,
ATZ ĪSTOT, ka Alpu augsnes aizsardz ība, t ās ilgstp ējīga apsaimnieko šana un atjauno šana dabiskaj ām funkcij āmp ārvei-
dotaj ās viet ās ir visu kop ējās interes ēs,
ATZ ĪSTOT, ka Alpi ir viena no liel ākajām dabiskaj ām vienlaidu telp ām Eirop āar ekolo ģisku daudzveid ību un ārkārtīgi
jutīgām ekosist ēmām, kuru funkcion ēšanas sp ēja jāaizsarg ā,
PĀRLIECIN ĀTAS par to, ka viet ējiem iedz īvotājiem j ābūts pējīgiem pa šiem noteikt savus soci ālās, kult ūras un ekonomis-
kās att īstības projektus un piedal īties to īsteno šanāpastāvošajos institucion ālajos ietvaros,
APZINOTIES, ka, no vienas puses, Alpu telpa ir noz īmīga dz īves un ekonomisk ās darb ības vide viet ējiem iedz īvotājiem un
atpūtas telpa citu re ģionu iedz īvotājiem, un, no otras puses, augsnes funkciju aizsardz ība var tikt apdraud ēta da žādu
prasību izmanto šanas d ēļ, kas koncentr ējasšaurāAlpu telp ā, un to, ka šāiemesla d ēļekonomisk ās intereses j āsaska ņoa r
ekolo ģiskaj ām pras ībām,LV 22.12.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 337/29
ATZ ĪSTOT to, ka augsne ie ņemīpašu vietu ekosist ēmās, ka t ās atjauno šana, k āarīsaboj ātās augsnes re ģenerēšana notiek
ļoti lēnām, ka Alpu telpas topogr āfisko īpatn ību d ēļaugsnes erozija var ētu intensific ēties, ka, no vienas puses, augsne ir
piesārņojuma sav ācēja un, no otras puses, pies ārņotāaugsne var b ūt pies ārņojuma nes ējs cit ās blakus eso šās ekosist ēmās
un rad īt risku cilv ēkiem, dz īvniekiem un augiem,
APZINOTIES, ka augsnes izmanto šana, proti, urbaniz ācijas, ra žošanas un amatniec ības att īstības d ēļar infrastrukt ūru,
izrakte ņu ieguves viet ām, t ūrismu, lauksaimniec ību un me žsaimniec ību, k āarītransportu var novest pie kvalitat īva vai
kvantitat īva rakstura augsnes apdraud ēšanas, un, izejot no t ā,būtu nepiecie šams pied āvāt atbilst īgus un integr ētus
pasākumus, lai nov ērstu, k āarīierobe žotu un v ērstu par labu šos kait ējumus,
UZSKATOT, ka augsnes aizsardz ībai ir daudzveid īga iedarb ība uz cit ām Alpu telpas politik ām un ka tai t āpēcjātiek
koordin ētai ar cit ām discipl īnām un sektoriem,
PĀRLIECIN ĀTAS, ka da žas probl ēmas var tikt risin ātas tikai p ārrobe žu ietvaros un prasa kop ējus pas ākumus no Alpu
valstu puses, kas j āizstrādāprotokolu paraksto šajām pus ēm, vadoties no eso šajiem l īdzek ļiem,
IR VIENOJU ŠĀS PAR TURPM ĀKO.
I NODA ĻA
VISP ĀRĪGI NOR ĀDĪJUMI
1. pants
Mērķi
1. Šis protokols dom āts Alpu Konvencijas L īgumsl ēdzēju
pušu saist ībuīsteno šanai augsnes aizsardz ības jom ā.
2. Augsne:1) tādās dabisk ās funkcij āskā:
a) cilv ēku, dz īvnieku, augu un mikroorganismu vit ālābāze
un dz īves telpa;
b) dabas un ainavas z īmīga sast āvdaļa;
c) ekosist ēmas da ļa,īpašia rt āsūdens un bar ības elementu
cikliem;
d) p ārveido šanas un regul ēšanas vide vielu pieg ādē, proti, ar
tās filtr ēšanas, buferzonas efekta, rezerv ātaīpašībām,īpaši
pazemes ūdeņu aizsardz ībā;
e)ģenētisks rezerv āts;
2) dabas un kult ūras v ēstures arh īva funkcij āsu n3) ar nol ūku saglab āttās izmanto šanu k ā:
a) lauksaimniec ības teritoriju, ieskaitot augu kult ūras un
mežsaimniec ību;
b) urbaniz ācijas un t ūrisma nodarb ību teritoriju;
c) vietu citai saimnieciskai darb ībai–transportam, apg ādei
un pieg ādei, ūdens un atkritumu izve šanai;
d) dabas resursu ieguvi;
ir ilgsto ši saglab ājama vis āstās sast āvdaļās. It īpaši, ilgsto ši kvali-
tatīvi un kvantitat īvi jāgarant ēun jāaizsarg āaugsnes k āekosis-
tēmas b ūtiskāelementa ekolo ģiskās funkcijas. J āveicina izpos-
tītās augsnes atjauno šana.
3. Pielietojamo pas ākumu m ērķis it īpaši ir augsnes izmanto-
šana piem ēroti vietai, ekonomiska plat ības izmanto šana, erozijas
un augsnes strukt ūras boj āšanas aizkav ēšana, k āarīaugsni
piesārņojošu vielu lieto šanas samazin āšana.
4. It īpaši aizsarg ājama un veicin āma ir Alpu telpai tipisk ā
augsnes daudzveid ība un tai rakstur īgās vietas.
5. Šim nol ūkam par īpaši svar īgu uzskat āms prevent īvais
princips, kas ietver garantijas funkcion ēšanas sp ējai un iesp ējām
izmantot augsni da žādiem m ērķiem, k āarīnodro šina t ās pieeja-
mību n ākamaj ām paaudz ēm ilgtsp ējīgas att īstības m ērķiem.LV L 337/30 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 22.12.2005.
2. pants
Pamata pien ākumi
1. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas veikt nepiecie šamos juridis-
kos un administrat īvos pas ākumus, lai nodro šinātu Alpu telpas
augsnes aizsardz ību.Šo pas ākumu uzraudz īšanu īstenos un par
to atbild ēs valstu varas iest ādes.
2. Ja past āv nopietns un ilgsto šs apdraud ējuma risks augsnes
funkcion ēšanas sp ējām, par priorit āriem j āuzskata galvenok ārt
aizsardz ības, nevis izmanto šanas aspekti.
3. L īgumsl ēdzējas puses izskata iesp ējas atbalst ītšajāproto-
kolāminētos pas ākumus Alpu telpas augsnes aizsardz ībai ar
fiskāliem un/vai finansi āliem pas ākumiem. Īpaši atbalst āmi
būtu pas ākumi, kas savienojami ar augsnes aizsardz ību un
augsnes ekonomiskas un ekolo ģiskas izmanto šanas m ērķiem.
3. pants
Šomērķu iev ērošana cit ās politikas jom ās
Līgumsl ēdzējas puses ap ņemas ar īņemt v ērāš ā protokola
mērķus cit ās politikas jom ās. Alpos tas it īpaši attiecas uz teri-
torijas labiek ārtošanas, urbaniz ācijas un transporta, ener ģijas,
lauksaimniec ības un me žsaimniec ības, izejvielu apsaimnieko-
šanas, ra žošanas, amatniec ības, t ūrisma, dabas aizsardz ības un
ainavas uztur ēšanas, ūdens, atkritumu un gaisa kvalit ātes p ārval-
dīšanas sektoriem.
4. pants
Vietējo pa švaldību piedal īšanās
1. Past āvošajos institucion ālajos ietvaros katra L īgumsl ēdzēja
puse nosaka lab āko koordin ācijas un sadarb ības l īmeni starp
instit ūcijām un tie ši iesaist ītajām viet ējāmp a švaldībām, lai veici-
nātu solidarit āti par atbild ību, lai izmantotu un att īstītu siner ģiju
Alpu telp ā, pielietojot augsnes aizsardz ības politiku, k āarīīste-
nojot no t ās izrieto šos pas ākumus.
2. Tie ši iesaist ītās viet ējāsp a švaldības pilnties īgi piedal ās
dažādās politikas un pas ākumu sagatavo šanas un īsteno šanas
stadij ās, iev ērojot savas atbild ības sf ēras past āvošajos institucio-
nālajos ietvaros.
5. pants
Starptautisk āsadarb ība
1. L īgumsl ēdzējas puses atbalsta pastiprin ātu starptautisko
sadarb ību starp atbilst īgajām instit ūcijām, proti, zemes kadas-trālāsvērtības noteik šanā, augsnes nov ērošanā, aizsarg ājamo,
riska un pies ārņoto zonu norobe žošanāun uzraudz īšanā,kā
arīdatu b āzu nodro šināšanāun saska ņošanā, Alpu augsnes
aizsardz ības p ētījumu koordin ēšanā,kāarīsavstarp ējāinform ē-
šanā.
2. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas izvair īties no starptautiskas
sadarb ības šķēršļiem starp administrat īvajām teritori ālajām
vienībām Alpu telp āun veicin āt kop ējo probl ēmu risin āšanu
tam vispiem ērotākajālīmen ī.
3. Kad pas ākumu augsnes aizsardz ībai noteik šana attiecas uz
nacion ālo vai starptautisko l īmeni, pa švaldībāmjābūt iesp ējai
efekt īvāveidāpaust iedz īvotāju intereses.
II NODA ĻA
SPECIFISKIE PAS ĀKUMI
6. pants
Zonu norobe žošana
Līgumsl ēdzējas puses raug ās, lai aizsardz ības v ērtās augsnes tiktu
iekļautas aizsarg ājamo teritoriju robe žās. It īpaši aizsarg ājami ir
rakstur īgi akmens un klin šu veidojumi vai t ādi, kam ir īpaša
nozīme zemes evol ūcijas izzin āšanā.
7. pants
Ekonomiska un saudz īga augsnes izmanto šana
1. Izstr ādājot un īstenojot pl ānus un/vai programmas, uz
kuriem attiecas protokola “Par teritorijas iek ārtošanu un ilgstp ē-
jīgu att īstību”9. panta 3. da ļa, jāņem v ērānepiecie šamība
aizsarg āt augsni, tas ir, ekonomiska augsnes un t ās plat ību
izmanto šana.
2. Lai ierobe žotu augsnes ūdens necaurlaid ību un noslodzi,
Līgumsl ēdzējas puses raug ās, lai tiktu izmantoti plat ību ekono-
mējošibūvniec ības veidi. Urbaniz ācijas gad ījumātās dod priek š-
roku iek šējām zon ām, ierobe žojot apdz īvoto vietu ekspansiju.
3. P ētot lielo projektu ietekmi uz vidi un telpu ra žošanā,
celtniec ībāun inftrastrukt ūrā, proti, transporta, ener ģijas un
tūrisma jom ā, saska ņāar nacion ālo ties ību aktu proced ūru
jāņem v ērāaugsnes aizsardz ība un pied āvājuma plat ības ierobe-
žojumi Alpu telp ā.LV 22.12.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 337/31
4. Ja dabiskie apst ākļit oa t ļauj, vairs neizmantojam ās vai
pārveidot ās plat ības, kur, piem ēram, iek ārtotas atkritumu izg āz-
tuves, uzb ērumi, infrastrukt ūras, sl ēpošanas trases, augsne j āat-
jauno vai j āatkopj.
8. pants
Ekonomiska izejvielu izmanto šana un ieguve, saudz ējot
augsni
1. L īgumsl ēdzējas puses raug ās, lai notiktu ekonomiska no
augsnes ieg ūto izejvielu izmanto šana. T āsrīkojas t ādējādi, lai
vispirms tiktu lietoti aizst ājošie produkti un izmantotas
pārstrādes iesp ējas vai tiktu veicin āta to att īstīšana.
2. Ekspluat ējot, apstr ādājot un izmantojot no augsnes ieg ūtas
izejvielas, p ēc iesp ējas jāsamazina citu augsnes funkciju skar šana.
Zonās, kas īpaši svar īgas augsnes funkciju aizsardz ībai, un
zonās, kas paredz ētas dzeram āūdens ieguvei, vajadz ētu atteik-
ties no izejvielu ieg ūšanas.
9. pants
Mitro un k ūdraino augsnes zonu aizsardz ība
1. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas aizsarg āt augstos un zemos
kūdrājus. Šai nol ūkāvidējos termi ņos nepiecie šams piln ībā
pāriet uz k ūdras aizst ājējiem.
2. Mitr āsu nk ūdrain ās zon ās, izņemot pamatotus iz ņēmuma
gadījumus, j āierobe žo dren āža, saglab ājot past āvošos t īklus.
Jāveicina pas ākumi, lai atjaunotu jau melior ēto zonu dabisko
stāvokli.
3. K ūdrain ās augsnes visp ār neb ūtu jāizmanto vai ar ī,j at ās
jau tiek zemkop ībāizmantotas, tad j āekspluat ētā, lai saglab ātu
to specifiku.
10. pants
Riska zonu norobe žošana un kop šana
1. L īgumsl ēdzējas puses vienojas atz īmēt kart ēģeoloģiskiem,
hidro ģeoloģiskiem un hidrolo ģiskiem riskiem pak ļautās Alpu
zonas, it īpaši zemes kust ībām (nosl īdējumi, izskalojumi, nobru-
kumi), šļūdoņiem un pl ūdiem pak ļautās zonas, un t ās iere ģistrēt
zemes kadastr ā, un nepiecie šamības gad ījumānorobe žot riska
zonas. Vajadz ības gad ījumājāņem v ērāseismiskie riski.2. L īgumsl ēdzējas puses raug ās, lai riska zon āspēc iesp ējas
tiktu izmantoti dabai tuvi in ženiertehniskie l īdzek ļi, izmantojot
vietējos un tradicion ālos materi ālus, kas piem ēroti ainavas nosa-
cījumiem. Šiem pas ākumiem j ātiek atbalst ītiem ar piem ērotiem
mežkopības pas ākumiem.
11. pants
Erozijas apdraud ēto Alpu zonu norobe žošana un kop šana
1. L īgumsl ēdzējas puses vienojas kartograf ēt erozijas pla ši
skart ās Alpu zonas un iere ģistrēttās zemes kadastr ā, vadoties
no sal īdzin āmiem krit ērijiem augsnes erozijas kvantit ātes noteik-
šanā, ja tas nepiecie šams materi ālo vērtību aizsardz ībai.
2. Augsnes erozija j āierobe žolīdz stingram minimumam.
Augsnes erozijas un nosl īdējumu saboj ātās plat ības j āatvese ļo
tā,kātas nepiecie šams cilv ēku un materi ālo vērtību aizsardz ībai.
3. Lai aizsarg ātu cilv ēkus un materi ālāsvērtības, nepiecie šams
dot priek šroku dabai tuvu tehniku izmanto šanai hidraulikas,
inženierijas un me žsaimniec ības jom ā, lai kav ētu eroziju ūdens
iedarb ībāun samazin ātu avotu straumju ietekmi.
12. pants
Lauksaimniec ība, augkop ība un me žsaimniec ība
1. Lai aizsarg ātos pret eroziju un kait īgu augsnes sabliet ē-
šanos, L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas izmantot labas prakses
paraugus, viet ējiem apst ākļiem piem ērotu pa ņēmienu izmanto-
šanu zemkop ībā, augkop ībāun me žsaimniec ībā.
2. Attiec ībāuzķīmisko vielu lieto šanu saist ībāar miner āl-
mēslu vai fitosanit āru produktu lieto šanu, L īgumsl ēdzējas puses
cenšas izstr ādātu n īstenot kop īgus krit ērijus labai tehniskai
praksei. Miner ālmēslu daba un daudzums, k āarīto izkais īšanas
laiks j āpielāgo augu nepiecie šamībām,ņemot v ērāaugsn ēiegūs-
tamās un organisk ās izcelsmes bar ības vielas, k āarīaugu
kultūru un vides apst ākļiem. Šeit var pal īdzēt ekolo ģisko/biolo-
ģisko un ra žošanas integr ēto meto žu pielieto šana un dz īvnieku
turēšanas griestu noteik šana, izejot no vides dabiskajiem apst āk-
ļiem un augu valsts.
3. Alpu gan ībāsīpaši nepiecie šams samazin āt miner ālmēslu
un sint ētisko fitosanit āro produktu lieto šanu. Vajadz ētu atteik-
ties no notek ūdeņu dub ļu izmanto šanas.LV L 337/32 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 22.12.2005.
13. pants
Mežkopības un citi pas ākumi
1. Kalnu me žos, kas liel āmērāaizsarg āpašu aug šanas vietu
un, galvenok ārt, apdz īvotās vietas, transporta infrastrukt ūru,
apstr ādājamās un citas plat ības, L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas
piešķirt priorit ātišai aizsarg ājošai funkcijai un orient ētm e žu
apsaimnieko šanu, vadoties no aizsardz ības m ērķa. Kalnu
mežiem j āsaglab ājas to viet ās.
2. It īpašim e žam j ātiek izmantotam un uztur ētam t ā, lai
izvair ītos no augsnes erozijas un augsnes kait īgas sabliet ēšanās.
Šai nol ūkājāveicina vietai piem ērota me žkopība un dabiska
mežu atjauno šanās.
14. pants
Tūrisma infrastrukt ūru ietekme
1. L īgumsl ēdzējas puses darbosies t ādējādi, lai vispiem ērotā-
kajāveidā:
—izvair ītos no negat īvas t ūrisma darb ību ietekmes uz Alpu
augsni,
—stabiliz ētu cik vien iesp ējams augsnes, kur ās notiku šas
izmai ņas sakar āar intens īvu t ūrisma industriju, atjaunojot
augu kl ājumu un izmantojot dabai tuvas in ženiertehnisk ās
metodes. Turpm āka izmanto šana b ūtu jāievirza t ā, lai šādu
kaitējumu nodar īšana neatk ārtotos,
—būvatļaujas un sl ēpošanas tra šu izl īdzin āšanas at ļaujas me žos
ar aizsarg ājošu funkciju tiktu pie šķirtas tikai iz ņēmuma k ārtā
un tikai tad, kad uzs ākti kompens ācijas pas ākumi, un
nekādas at ļaujas netiktu pie šķirtas nestabil ās zon ās.
2. Ķīmiskas un biolo ģiskas piedevas, kas tiek lietotas tra šu
sagatavo šanā, neb ūs pie ļaujamas, iz ņemot gad ījumus, kad t ām
ir sertifik āts par atbilst ību vides pras ībām.
3. Gad ījumos, kad konstat ēti nopietni augsnes un ve ģetācijas
kaitējumi, L īgumsl ēdzējas puses uz ņemsies veikt nepiecie šamos
pasākumus, lai vis īsākajālaikāatjaunotu dabisko st āvokli.
15. pants
Piesārņojošu vielu ierobe žošana
1. L īgumsl ēdzējas puses uz ņemsies p ūles, lai iesp ēju robe žās
un profilakses nol ūkos samazin ātu augsnes pies ārņošanu ar
atmosf ēru,ūdeņiem, atkritumiem un videi kait īgām viel ām. Prio-
ritāte tiks pie šķirta pas ākumiem, kas ierobe žo izme šus t ās
rašanās viet ā.2. Lai izvair ītos no augsnes pies ārņošanas b īstamu vielu lieto-
šanas rezult ātā,Līgumsl ēdzējas puses uzs āk tehniskus pas ā-
kumus, paredz veikt kontroli un izstr ādāpētījumu programmas
un inform ācijas akcijas.
16. pants
Ekolo ģisku atkaus ēšanas un kais āmo materi ālu izmanto šana
Līgumsl ēdzējas puses ap ņemas samazin āt atkaus ēšanas s āls
izmanto šanu un iesp ēju robe žās izmantot t ādas maz āk pies ār-
ņojošas pretsl īdēšanas vielas k āoļus un smiltis.
17. pants
Piesārņota augsne, agr āk pies ārņotas vietas, atkritumu
apsaimnieko šanas programmas
1. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas uzskait īt un aprakst īt agr āk
piesārņotās vietas un teritorijas, kuras uzskata par iesp ējami
piesārņotām (agr āk pies ārņoto vietu saraksts), lai izskat ītušo
teritoriju st āvokli un nov ērtētu to riskus ar sal īdzin āmām
metod ēm.
2. Lai izvair ītos no augsnes pies ārņošanas un veiktu to atkri-
tumu un nogul šņu, kas savienojami ar vides aizsardz ību,
pirmapstr ādi, apstr ādi un apglab āšanu, j āizstrādāun j āīsteno
atkritumu apsaimnieko šanas programmas.
18. pants
Papildu pas ākumi
Līgumsl ēdzējas puses augsnes aizsardz ībai var veikt papildu
pasākumus, kas min ētišai protokol ā.
III NODA ĻA
PĒTĪJUMI, M ĀCĪBAS UN INFORM ĀCIJA
19. pants
Pētījumi un nov ērojumi
1. L īgumsl ēdzējas puses cie šāsadarb ībāveicina un saska ņo
sistem ātiskus p ētījumus un nov ērojumus, kas lietder īgišāproto-
kola m ērķu sasnieg šanai.
2. L īgumsl ēdzējas puses raug ās, lai sistem ātisko p ētījumu un
novērojumu nacion ālie rezult āti tiktu integr ēti kop īgāpastāvīgā
novērojumu un inform ācijas sist ēmāun b ūtu pieejami sabied-
rībai past āvošajos institucion ālajos ietvaros.LV 22.12.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 337/33
3. L īgumsl ēdzējas puses vienojas koordin ēt savus Alpu p ētī-
jumu projektus par augsnes aizsardz ību,ņemot v ērācitus nacio-
nālos un starptautiskos p ētījumu virzienus un pl āno veikt
kopīgas p ētniec ības darb ības.
4. Īpaša uzman ība tikt piev ērsta augsnes ievainojam ības
izvērtēšanai da žādu cilv ēku darb ību rezult ātā,r e ģenerācijas
spēju izv ērtēšanai, k āarīlabāk piem ēroto tehniku izp ētei.
20. pants
Saska ņotas datu b āzes veido šana
1. L īgumsl ēdzējas puses Alpu inform ācijas un nov ērošanas
sistēmas ietvaros vienojas izveidot datu b āzes ar sal īdzin āmiem
datiem (augsnei rakstur īgi parametri, paraugi, anal īzes metodes,
izvērtēšana) un rad īt iesp ēju datu apmai ņai.
2. L īgumsl ēdzējas puses vienojas par augsnei b īstamaj ām
vielām, kas analiz ējamas priorit ārākārtībā, un uzst āda par
mērķi atrast sal īdzin āmus nov ērtēšanas krit ērijus.
3. L īgumsl ēdzējas puses uzst āda par m ērķipārskat īt Alpu
telpas augsnes st āvokli uzskat āmāveidā, uz vienotiem nov ērtē-
juma pamatiem un pielietojot saska ņotas metodes, iev ērojot
ģeoloģisko un hidro ģeoloģisko situ āciju.
21. pants
Pastāvīgu vides nov ērošanas punktu izveido šana un nov ē-
rojumu koordin ēšana
1. L īgumsl ēdzējas puses ap ņemas Alpu telp āizveidot past ā-
vīgus nov ērošanas punktus (kontrole un tehnisk āuzraudz ība)
un iek ļaut tos visu Alpu augsnes nov ērošanas t īklā.
2. L īgumsl ēdzējas puses vienojas koordin ēt savu valstu
augsnes p ētījumus ar vides uzraudz ības instit ūcijām gaisa,
ūdens, augu un dz īvnieku valsts sektoros.
3. Šop ētījumu ietvaros L īgumsl ēdzējas puses izveidos
augsnes paraugu datu banku, vadoties no sal īdzin āmiem krit ē-
rijiem.
22. pants
Apm ācība un inform ācija
Līgumsl ēdzējas puses veicina pamata un t ālāko apm ācību, k āarī
sabiedr ības inform ēšanu par šāprotokola m ērķiem, pas ākumiem
unīsteno šanu.IV NODA ĻA
ĪSTENO ŠANA, KONTROLE UN NOV ĒRTĒŠANA
23. pants
Īsteno šana
Līgumsl ēdzējas puses ap ņemas raudz īties, lai šis protokols tiktu
īstenots, izmantojot jebkurus piem ērotus pas ākumus past āvo-
šajos institucion ālajos ietvaros.
24. pants
Pien ākumu iev ērošanas kontrole
1. L īgumsl ēdzējas puses regul āri zi ņo Past āvīgajai komisijai
par pas ākumiem, kas veikti šāprotokolu īsteno šanai. Zi ņojumos
apskat īts ar ījautājums par veikto pas ākumu efektivit āti.Šoz iņo-
jumu periodiskumu nosaka Alpu konference.
2. Past āvīgākomisija izskata šos zi ņojumus, lai p ārbaud ītu,
vai L īgumsl ēdzējas puses ir izpild ījušas savus no protokola izrie-
tošos pien ākumus. T āvar pras īt papildu inform āciju atbilst ī-
gajāmL īgumsl ēdzējām pus ēm un mekl ēt citus inform ācijas
avotus.
3. Past āvīgāKomisija raksta zi ņojumu par L īgumsl ēdzēju
pušu pien ākumu iev ērošanu, kas izriet no šāprotokola, adre-
sējot to Alpu konferencei.
4. Alpu konference pie ņem zin āšanai šoz i ņojumu. Ja t ā
konstat ēizvair īšanos no pien ākumiem, t āvar izstr ādāt reko-
mend ācijas.
25. pants
Noteikumu efektivit ātes nov ērtēšana
1. L īgumsl ēdzējas puses regul āri izskata un nov ērtēš ā proto-
kola noteikumu efektivit āti. Ja tas nepiecie šams protokola m ērķu
sasnieg šanai, t ās izstr ādānepiecie šamos groz ījumus eso šajā
protokol ā.
2. Past āvošajos institucion ālajos ietvaros šai nov ērtēšanātiek
iesaist ītas pa švaldības. Iesp ējams konsult ēties ar šai jom ā
aktīvām nevalstiskaj ām organiz ācijām.LV L 337/34 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 22.12.2005.
V NODA ĻA
NOSL ĒGUMA NOTEIKUMI
26. pants
Alpu Konvencijas un protokola savstarp ējāsaist ība
1. Šis protokols ir Alpu Konvencijas protokols t ās 2. panta
un citu atbilst īgu konvencijas pantu noz īmē.
2. Neviena valsts nevar k ļūt par L īgumsl ēdzēju pusi, ja nav
parakst ījusi Alpu Konvenciju. Jebkura Alpu Konvencijas denon-
sēšana ir l īdzvērtīgašāprotokola denons ēšanai.
3. Kad Alpu konference apsprie žuzšo protokolu attieco šos
jautājumus, balso šanāvar piedal īties vien īgišāprotokola L īgum-
slēdzējas puses.
27. pants
Parakst īšana un ratific ēšana
1. Šo protokolu var parakst īt no 1998. gada 16. oktobra
valstis, kas parakst ījušas Alpu Konvenciju, un Eiropas Kopiena,
un no 1998. gada 16. novembra to var parakst īt Austrijas
Republik ākādepozit ārijā.
2. Šis protokols st ājas sp ēkāLīgumsl ēdzējām pus ēm, kas
izteiku šas savu piekri šanu uz ņemties protokola saist ības, tr īs
mēnešus p ēc datuma, kur ātrīs valstis b ūs iesniegu šas savu rati-
ficēšanas, pie ņemšanas vai aprob ācijas instrumentu.
3. L īgumsl ēdzējām pus ēm, kas v ēlāk izteiks savu piekri šanu
uzņemties protokola saist ības, protokols st ājas sp ēkātrīs
mēnešus p ēc datuma, kur ātiek iesniegs ratific ēšanas, pie ņem-šanas vai aprob ācijas instruments. P ēcšāprotokola groz ījumu
stāšanāss p ēkā, jebkura jauna protokola L īgumsl ēdzēja puse
kļūst par t āda protokola L īgumsl ēdzēju pusi, k āds tas ir ar
groz ījumiem.
28. pants
Paziņojumi
Depozit ārijs vis ām valst īm, kas min ētas preambul ā, un Eiropas
Kopienai attiec ībāuzšo protokolu dara zin āmus:
a) visus parakstus;
b) ratifik ācijas, pie ņemšanas vai aprob ācijas instrumenta iesnieg-
šanas;
c) visus sp ēkāstāšanās datumus;
d) visus L īgumsl ēdzēju vai parakst ītāju izteiktos pazi ņojumus;
e) visu L īgumsl ēdzēju pu šu pazi ņotas denons ēšanas, ieskaitot to
datumus.
To apliecinot, attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušasšo
protokolu.
Sastādīts Bled ā1998. gada 16. oktobr īfranču, vācu, it āliešuu n
slovēņu valod āar vien ādu juridisko sp ēku vien āeksempl ārā, kas
glabājas Valsts arh īvāAustrijas Republik ā. Depozit ārijs nodod
apstiprin ātas kopijas vis ām parakst ītājām pus ēm.LV 22.12.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 337/35