TULKOJUMS
KONVENCIJA PAR JURISDIKCIJU, PIEM ĒROJAMIEM TIES ĪBU AKTIEM, ATZ ĪŠANU, IZPILDI UN
SADARB ĪBU ATTIEC ĪBĀUZ VEC ĀKU ATBILD ĪBU UN B ĒRNU AIZSARDZ ĪBAS PAS ĀKUMIEM
(Pie ņemta 1996. gada 19. oktobr ī)
Valstis, kas parakst ījušasšo Konvenciju,
atzīstot vajadz ību uzlabot b ērnu aizsardz ību situ ācijās, kur iesaist ītas vair ākas valstis,
vēlēdam ās nov ērst savu ties ību sist ēmu pretrunas saist ībāar jurisdikciju, piem ērojamiem ties ību aktiem, atz īšanu un izpildi
attiec ībāuz b ērnu aizsardz ības pas ākumiem,
vēršot uzman ību uz to, cik svar īga ir starptautiska sadarb ība b ērnu aizsardz ības jom ā,
apliecinot, ka b ērnu interes ēmjābūt pirmaj āvietā,
norādot, ka ir j āpārskata 1961. gada 5. oktobra Konvencija par iest āžu pilnvar ām un ties ību aktiem, kas piem ērojami
attiec ībāuz b ērnu aizsardz ību,
vēlēdam āsšim nol ūkam izveidot kop ējus noteikumus, ņemot v ērāApvienoto N āciju Organiz ācijas 1989. gada
20. novembra Konvenciju par b ērna ties ībām,
ir vienoju šās par šādiem noteikumiem.
I NODA ĻA
KONVENCIJAS DARB ĪBAS JOMA
1. pants
1. Šīs Konvencijas m ērķi ir:
a) noteikt valsti, kuras iest ādēm ir jurisdikcija veikt pas ākumus
bērna personas vai īpašuma aizsardz ībai;
b) noteikt, kuri ties ību akti min ētajām iest ādēmi rj āpiem ēro,
īstenojot savu jurisdikciju;
c) noteikt vec āku atbild ībai piem ērojamos ties ību aktus;
d) nodro šinātšādu aizsardz ības pas ākumu atz īšanu un izpildi
visāsLīgumsl ēdzējās valst īs;
e) ieviest starp L īgumsl ēdzēju valstu iest ādēm sadarb ību, kas var
būt vajadz īgašīs Konvencijas m ērķu sasnieg šanai.
2. ŠajāKonvencij ātermins “vecāku atbild ība”ir vec āku vara
vai citas l īdzīgas atbild ības attiec ības, kas nosaka vec āku,aizbild ņu vai citu likum īgo p ārstāvju ties ības, pilnvaras un
pien ākumus attiec ībāuz b ērna personu vai īpašumu.
2. pants
Konvencija attiecas uz b ērniem no dzim šanas br īžalīdz 18 gadu
vecuma sasnieg šanai.
3. pants
Šīs Konvencijas 1. pant āminētie pas ākumi var jo īpaši attiekties
uz:
a) vec āku atbild ības ieg ūšanu, īsteno šanu, izbeig šanos vai iero-
bežošanu, k āarīuz t ās dele ģēšanu;
b) aizbildn ības/aizg ādības ties ībām, tostarp ties ībām, kas sais-
tītas ar b ērna apr ūpi, un jo īpaši ties ībām noteikt b ērna
dzīvesvietu, k āarītiesībām satikties ar b ērnu, tostarp
tiesībām uz noteiktu laiku apr ūpētbērnu viet ā, kas nav
bērna past āvīgādzīvesvieta;LV 11.6.2008. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 151/39
c) aizbildn ības ties ībāmlīdzīgiem tiesiskiem re žīmiem;
d) tādu personu vai iest āžu iecel šanu un funkcij ām, kuras ir
atbild īgas par b ērna personu vai īpašumu, p ārstāvbērnu
vai pal īdz vi ņam;
e) b ērna ievieto šanu aud žuģimen ēvai apr ūpes iest ādēvai uz
aprūpi, ko nodro šinakafala vai l īdzīga iest āde;
f) publisku iest āžupārraudz ību attiec ībāuz to, k āpar b ērnu
atbild īgās personas īsteno apr ūpi;
g) b ērna īpašuma p ārvald īšanu, saglab āšanu vai atsavin āšanu.
4. pants
ŠīKonvencija neattiecas uz:
a) vec āku un b ērnu attiec ību nodibin āšanu vai apstr īdēšanu;
b) lēmumiem par adopciju, adopcijas sagatavo šanas pas āku-
miem vai adopcijas anul ēšanu vai atcel šanu;
c) b ērna uzv ārdu un v ārdiem;
d) pilngad ības sasnieg šanu;
e) uztur ēšanas saist ībām;
f) trastiem un manto šanu;
g) soci ālo dro šību;
h) visp ārējiem publiskiem pas ākumiem izgl ītības vai vesel ības
jomā;
i) pas ākumiem, ko veic saist ībāar b ērnu izdar ītiem noziedz ī-
giem nodar ījumiem;
j) lēmumiem par patv ēruma ties ībām un imigr āciju.
II NODA ĻA
JURISDIKCIJA
5. pants
1. B ērna personas un īpašumu aizsardz ības pas ākumu veik-
šana ir t āsLīgumsl ēdzējas valsts tiesu vai p ārvaldes iest āžu juris-
dikcij ā, kur āir bērna past āvīgādzīvesvieta.2. Ja b ērna past āvīgādzīvesvieta main ās, pārceļoties uz k ādu
citu L īgumsl ēdzēju valsti, tad, iev ērojot 7. pantu, jurisdikcija ir
tās valsts iest ādēm, kur āir jaun āpastāvīgādzīvesvieta.
6. pants
1. Attiec ībāuz b ēgļubērniem un b ērniem, kas sakar āar vi ņu
valst īnotieko šām nek ārtībāmi rp ārvietoti uz k ādu citu valsti,
5. panta 1. punkt āparedz ētājurisdikcija ir t āsLīgumsl ēdzējas
valsts iest ādēm, kuras teritorij ābērni atrodas p ēcšādas p ārvie-
tošanas.
2. Iepriek šējais punkts attiecas ar īuz b ērniem, kuru past āvīgo
dzīvesvietu nav iesp ējams noteikt.
7. pants
1. Ja b ērns ir prettiesiski aizvests vai aiztur ēts, tāsLīgumsl ē-
dzējas valsts iest ādes, kur ātieši pirms aizve šanas vai aiztur ēšanas
bija b ērna past āvīgādzīvesvieta, saglab āsavu jurisdikciju, kam ēr
bērns nav ieguvis past āvīgo dz īvesvietu k ādācitāvalst ī, un:
a) kam ēr visas personas, iest ādes vai citas strukt ūras ar aizbild-
nības/aizg ādības ties ībām nav piekritu šas aizve šanai vai aiztu-
rēšanai; vai
b) kam ērbērnsšajācitāvalst īnav nodz īvojis vismaz vienu gadu
kopšlaika, kad persona, iest āde vai cita strukt ūra ar aizbild-
nības/aizg ādības ties ībām ir uzzin ājusi b ērna atra šanās vietu
vai kad t ām bija j āuzzina b ērna atra šanās vieta, ja nav t ādu
neizskat ītu pieteikumu par b ērna atgrie šanos, kas iesniegti
minētajālaikā, un kam ērbērns nav pieradis pie jaunajiem
apstākļiem.
2. B ērna aizve šanu vai aiztur ēšanu uzskata par prettiesisku,
ja:
a) ar to p ārkāptas aizbildn ības/aizg ādības ties ības, kas personai,
iestādei vai citai strukt ūrai kop īgi vai atsevi šķi pie šķirtas
saska ņāar tās valsts ties ību aktiem, kur āpirms aizve šanas
vai aiztur ēšanas bija b ērna past āvīgādzīvesvieta; un
b) aizve šanas vai aiztur ēšanas laik āš īs ties ības atsevi šķi vai
kopīgi tika faktiski īstenotas vai ar ītās tiktu šādiīstenotas,
ja neb ūtu notikusi aizve šana vai aiztur ēšana.
Šā punkta a) apak špunkt āminētās aizbildn ības/aizg ādības
tiesības var jo īpaši rasties, piem ērojot ties ību aktus vai ar ītiesas
vai p ārvaldes iest āžulēmumus, vai p ēc vieno šanās, kam saska ņā
ar attiec īgās valsts ties ību aktiem ir juridisks sp ēks.LV L 151/40 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 11.6.2008.
3. Kam ēr vien iepriek š1. punkt āminētās iest ādes saglab ā
savu jurisdikciju, t āsLīgumsl ēdzējas valsts iest ādes, uz kuru
bērns ir aizvests vai kur āviņšaiztur ēts, var saska ņāar 11.
pantu veikt tikai t ādus steidzamus pas ākumus, kas vajadz īgi
bērna personas vai īpašuma aizsardz ībai.
8. pants
1. T āsLīgumsl ēdzējas valsts iest āde, kurai ir 5. un 6. pant ā
paredz ētājurisdikcija, iz ņēmuma gad ījumā–ja tāuzskata, ka
otras L īgumsl ēdzējas valsts iest āde attiec īgajāgadījumāvarētu
labāk aizsarg ātbērna intereses, –var vai nu:
—tieši vai ar savas valsts centr ālās iest ādes pal īdzību l ūgtšo
citu iest ādi p ārņemt jurisdikciju veikt aizsardz ības pas ā-
kumus, ko t āuzskata par vajadz īgiem, vai ar ī
—pārtraukt lietas izskat īšanu un l ūgt puses iesniegt attiec īgu
lūgumu šīs citas valsts iest ādei.
2. L īgumsl ēdzējas valstis, kuru iest ādēs var griezties, k āpare-
dzēts iepriek šējāpunkt ā, ir:
a) valsts, kuras pilsonis ir b ērns;
b) valsts, kur āatrodas b ērna īpašums;
c) valsts, kuras iest ādēm ir iesniegts pieteikums par b ērna
vecāku laul ības šķiršanu vai laul āto at šķiršanu vai ar īpietei-
kums par vi ņu laul ības atz īšanu par neeso šu;
d) valsts, ar kuru b ērnam ir noz īmīgas saites.
3. Attiec īgās iest ādes var apmain īties ar viedok ļiem.
4. Iest āde, kur āgriežas atbilst īgi 1. punktam, var p ārņemt t ās
iestādes jurisdikciju, kam t āir saska ņāar 5. un 6. pantu, ja t ā
uzskata, ka šāda p ārņemšana ir b ērna interes ēs.
9. pants
1. Ja 8. panta 2. punkt āminētāsLīgumsl ēdzējas valsts
iestādes uzskata, ka attiec īgajāgadījumātās var ētu lab āk
aizsarg ātbērna intereses, t ās var vai nu:
—tieši vai ar attiec īgās valsts centr ālās iest ādes pal īdzību l ūgt
tāsLīgumsl ēdzējas valsts kompetentajai iest ādei, kur āir
bērna past āvīgādzīvesvieta, at ļauju īstenot jurisdikciju t ādu
aizsardz ības pas ākumu veik šanai, ko t ās uzskata par vajadz ī-
giem, vai ar ī—aicin āt puses iesniegt šādu l ūgumu t āsLīgumsl ēdzējas valsts
iestādei, kur āir bērna past āvīgādzīvesvieta.
2. Attiec īgās iest ādes var apmain īties ar viedok ļiem.
3. Iest āde, kas iesniedz l ūgumu, var īstenot jurisdikciju t ās
Līgumsl ēdzējas valsts iest ādes viet ā, kur āir bērna past āvīgādzī-
vesvieta, tikai tad, ja p ēdējāminētāiestāde ir akcept ējusi
lūgumu.
10. pants
1. Neskarot 5. l īdz 9. pantu, L īgumsl ēdzējas valsts iest ādes,
kas īsteno jurisdikciju lemt par b ērna, kura past āvīgādzīvesvieta
ir kādācitāLīgumsl ēdzējāvalst ī, vec āku laul ības šķiršanas vai
laulāto at šķiršanas pieteikumu vai pieteikumu par vi ņu laul ības
atzīšanu par neeso šu, var veikt šābērna personas vai īpašuma
aizsardz ības pas ākumus, ja to paredz šīs valsts ties ību akti un ja:
a) tiesved ības s ākšanas laik āviens no b ērna vec ākiem past āvīgi
dzīvošajāvalst īun ja vienam no vi ņiem ir vec āku atbild ība
par b ērnu, un
b) min ēto iest āžu jurisdikciju veikt šādus pas ākumus ir atzinu ši
vecāki vai k āda cita persona, kurai pieder vec āku atbild ība
par b ērnu, un ja šāda r īcība ir b ērna interes ēs.
2. Šāpanta 1. punkt āparedz ētājurisdikcija veikt pas ākumus
bērna aizsardz ībai izbeidzas, tikl īdz st ājas sp ēkālēmums, ar ko
tiek apmierin āts vai noraid īts pieteikums par laul ības šķiršanu,
laulāto at šķiršanu vai laul ības atz īšanu par neeso šu, vai ar īja
tiesved ība tiek izbeigta k āda cita iemesla d ēļ.
11. pants
1. Visos steidzam ības gad ījumos jurisdikcija veikt jebk ādus
vajadz īgos aizsardz ības pas ākumus ir t āsLīgumsl ēdzējas valsts
iestādēm, kuras teritorij āatrodas b ērns vai b ērna īpašums.
2. Pas ākumus, ko attiec ībāuz b ērnu, kura past āvīgādzīves-
vieta ir k ādāLīgumsl ēdzējāvalst ī, veic saska ņāaršāpanta
iepriek šējo punktu, izbeidz, tikl īdz iest ādes, kam ir 5. l īdz 10.
pant āparedz ētājurisdikcija, ir veiku šas apst ākļiem atbilsto šus
pasākumus.
3. Pas ākumus, ko saska ņāaršāpanta 1. punktu L īgumsl ē-
dzējās valst īs veic attiec ībāuz b ērnu, kura past āvīgādzīvesvieta
ir kādātrešāvalst ī, izbeidz, tikl īdz attiec īgāLīgumsl ēdzēja valsts
ir atzinusi pas ākumus, kas vajadz īgi attiec īgajos apst ākļos un ko
veic tre šās valsts iest ādes.LV 11.6.2008. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 151/41
12. pants
1. Iev ērojot 7. pantu, t āsLīgumsl ēdzējas valsts iest ādēm,
kuras teritorij āatrodas b ērns vai b ērna īpašums, ir jurisdikcija
veikt t ādus pagaidu pas ākumus b ērna personas vai īpašuma
aizsardz ībai, kas attiecas tikai uz attiec īgās valsts teritoriju, cikt āl
šādi pas ākumi ir sader īgi ar pas ākumiem, ko jau ir veiku šas
iestādes, kur ām ir jurisdikcija saska ņāar 5. l īdz 10. pantu.
2. Pas ākumus, ko attiec ībāuz b ērnu, kura past āvīgādzīves-
vieta ir k ādāLīgumsl ēdzējāvalst ī, veic saska ņāaršāpanta
iepriek šējo punktu, izbeidz, tikl īdz iest ādes, kam ir 5. l īdz 10.
pant āparedz ētājurisdikcija, ir pie ņēmušas lēmumu par aizsar-
dzības pas ākumiem, kuri var b ūt vajadz īgi attiec īgajos apst ākļos.
3. Pas ākumus, ko saska ņāaršāpanta 1. punktu L īgumsl ē-
dzējāvalst īveic attiec ībāuz b ērnu, kura past āvīgādzīvesvieta ir
kādātrešāvalst ī, izbeidz, tikl īdz attiec īgāLīgumsl ēdzēja valsts ir
atzinusi pas ākumus, kas vajadz īgi attiec īgajos apst ākļos un ko
veic tre šās valsts iest ādes.
13. pants
1. L īgumsl ēdzēju valstu iest ādes, kuru jurisdikcij āsaska ņāar
5. l īdz 10. pantu ir veikt pas ākumus b ērna personas vai
īpašuma aizsardz ībai, nedr īkstīstenot šo jurisdikciju, ja procesa
sākšanas laik ālūgums veikt atbilst īgus pas ākumus ir iesniegts
kādas citas L īgumsl ēdzējas valsts iest ādēm, kur āmi r5 .l īdz 10.
pant āparedz ētājurisdikcija, un ne īsteno to l ūguma iesnieg šanas
vai izskat īšanas laik ā.
2. Šāpanta iepriek šējāpunkta noteikumus nepiem ēro, ja
iestādes, kur āms ākotn ēji ir iesniegts l ūgums veikt pas ākumus,
ir atteiku šāsīstenot savu jurisdikciju.
14. pants
Atbilst īgi 5. l īdz 10. pantam veiktie pas ākumi ir sp ēkātiem
noteikto laiku, pat ja, mainoties apst ākļiem, ir zudis jurisdikcijas
pamats, un tie ir sp ēkā, kam ēr iest ādes, kur āmi r šajāKonvencij ā
paredz ētājurisdikcija, nav attiec īgos pas ākumus groz ījušas,
aizst ājušas vai izbeigu šas.
III NODA ĻA
PIEM ĒROJAMIE TIES ĪBU AKTI
15. pants
1. Īstenojot šīs Konvencijas II noda ļāparedz ēto jurisdikciju,
Līgumsl ēdzēju valstu iest ādes piem ēro savas valsts ties ību aktus.
2. Ja tas vajadz īgs b ērna personas vai īpašuma aizsardz ībai,
tad iz ņēmuma gad ījumos šīs iest ādes tom ēr var piem ērot vai
ņemt v ērātādas citas valsts ties ību aktus, ar kuru attiec īgajiem
apstākļiem ir noz īmīga saist ība.3. Ja b ērna past āvīgādzīvesvieta main ās, pārceļoties uz k ādu
citu L īgumsl ēdzēju valsti, tad iepriek šējās past āvīgāsd z īvesvietas
valst īveikto pas ākumu turpm ākoīsteno šanu reglament ēš īs citas
valsts ties ību akti.
16. pants
1. Vec āku atbild ības ieg ūšanu vai izbeig šanos, pamatojoties
uz normat īvajiem aktiem un bez tiesu vai p ārvaldes iest āžu
iesaist īšanās, reglament ēbērna past āvīgāsd z īvesvietas valsts
tiesību akti.
2. Vec āku atbild ības ieg ūšanu vai izbeig šanos, pamatojoties
uz vieno šanos vai vienpus ēju darb ību un bez tiesu vai p ārvaldes
iestāžu iesaist īšanās, reglament ētās valsts ties ību akti, kur ā
līguma vai dar ījuma sp ēkāstāšanās laik āir bērna past āvīgādzī-
vesvieta.
3. Vec āku atbild ība, kas past āv saska ņāar b ērna past āvīgās
dzīvesvietas valsts ties ību aktiem, turpina past āvētpēc past āvīgās
dzīvesvietas mai ņas, p ārceļoties uz k ādu citu valsti.
4. Mainoties b ērna past āvīgajai dz īvesvietai, to, k āvecāku
atbild ību, pamatojoties uz likumu, ieg ūst personas, kur ām nav
šādas atbild ības, reglament ējaun ās past āvīgāsd z īvesvietas valsts
tiesību akti.
17. pants
Vecāku atbild ības īsteno šanu reglament ēbērna past āvīgās
dzīvesvietas valsts ties ību akti. Mainoties b ērna past āvīgajai
dzīvesvietai, šādu īsteno šanu reglament ējaun ās past āvīgās
dzīvesvietas valsts ties ību akti.
18. pants
Šīs Konvencijas 16. pant āminēto vec āku atbild ību var izbeigt
un t āsīsteno šanas nosac ījumus var groz īt, veicot šajāKonven-
cijāparedz ētos pas ākumus.
19. pants
1. Nevar apstr īdēttāda dar ījuma sp ēkāesam ību, ko nosl ēgusi
trešāpersona un k āda persona, kas saska ņāar dar ījuma nosl ēg-
šanas valsts ties ību aktiem var ētu b ūt ties īga r īkoties k ābērna
likumiskais aizbildnis, un tre šāpersona nevar b ūt atbild īga tikai
tāiemesla d ēļ, ka saska ņāaršajānoda ļānorādītajiem ties ību
aktiem otra dar ījuma puse nebija ties īga r īkoties k ābērna liku-
miskais p ārstāvis, iz ņemot gad ījumu, kad tre šāpersona zin āja
vai ar ītai b ūtu vajadz ējis zin āt, ka vec āku atbild ību reglament ē
minētie ties ību akti.
2. Šāpanta iepriek šējo punktu piem ēro tikai tad, ja dar ījumu
nosl ēgušas personas, kas atrodas vienas un t āsp a šas valsts teri-
torij ā.LV L 151/42 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 11.6.2008.
20. pants
Šīs noda ļas noteikumus piem ēro ar ītad, ja nor ādītie ties ību akti
ir tre šās valsts ties ību akti.
21. pants
1. Šajānoda ļātermins “tiesību akti ”nozīmēvalst īspēkā
esošos ties ību aktus, iz ņemot noteikumus par kol īziju norm ām.
2. Ja saska ņāar 16. pantu piem ērojamie ties ību akti ir tre šās
valsts ties ību akti un ja šīs valsts normas par ties ībām izv ēlēties
tiesību sist ēmu nor āda uz k ādu citu tre šo valsti, kas var ētu
piem ērot savus aktus, tad tom ēr piem ēro p ēdējāsm i n ētās valsts
tiesību aktus. Ja šīcita tre šāvalsts nevar ētu piem ērot savus
tiesību aktus, tad piem ēro 16. pant ānorādītos aktus.
22. pants
Atteikties no šajānoda ļānorādīto ties ību aktu piem ērošanas var
tikai, ja šāda piem ērošana viennoz īmīgi b ūtu pretrun āsabied-
riskajai k ārtībai, ņemot v ērābērna intereses.
IV NODA ĻA
ATZ ĪŠANA UN IZPILDE
23. pants
1. Piem ērojot L īgumsl ēdzēju valstu ties ību aktus, atz īst kādas
citas L īgumsl ēdzējas valsts iest āžu veiktos pas ākumus.
2. No atz īšanas tom ēr var atteikties:
a) ja pas ākumu veikusi iest āde, kuras jurisdikciju nenosaka k āds
no II noda ļāparedz ētajiem pamatojumiem;
b) ja pas ākums –izņemot steidzam ības gad ījumus –veikts
sakar āar tiesas vai administrat īviem procesiem, nedodot
bērnam iesp ēju tikt uzklaus ītam, un p ārkāpjot l ūguma sa ņē-
mējas valsts proced ūras pamatprincipus;
c) p ēckādas personas l ūguma, kura apgalvo, ka pas ākums
pārkāpj t ās vec āku atbild ību, un ja pas ākums –izņemot
steidzam ības gad ījumus –veikts, nedodot šai personai
iespēju tikt uzklaus ītai;
d) ja šāda atz īšana viennoz īmīgi ir pretrun ālūguma sa ņēmējas
valsts sabiedriskajai k ārtībai, ņemot v ērābērna intereses;
e) ja pas ākums nav sader īgs ar k ādu pas ākumu, kas v ēlāk veikts
trešāvalst ī, kur āir bērna past āvīgādzīvesvieta, un ja šāds
vēlāk veikts pas ākums atbilst l ūguma sa ņēmējas valsts
pras ībām attiec ībāuz atz īšanu;f) ja nav iev ērota 33. pant āparedz ētāproced ūra.
24. pants
Neskarot 23. panta 1. pantu, ikviena ieinteres ētāpersona var
lūgt L īgumsl ēdzējas valsts kompetent ās iest ādes lemt par k ādā
citāLīgumsl ēdzējāvalst īveikta pas ākuma atz īšanu vai neatz ī-
šanu. Proced ūru reglament ēlūguma sa ņēmējas valsts ties ību
akti.
25. pants
Lūguma sa ņēmējas valsts iest ādei ir saisto ši konstat ētie fakti, ar
ko savu jurisdikciju pamato t ās valsts iest āde, kur āir veikts
attiec īgais pas ākums.
26. pants
1. Ja L īgumsl ēdzējāvalst īveikti un šajāvalst īizpild āmi pas ā-
kumi ir j āizpilda k ādācitāLīgumsl ēdzējāvalst ī, tad p ēc ieinte-
resētās personas l ūguma šādus pas ākumus attiec īgajācitāvalst ī
pasludina par izpild āmiem vai re ģistrētiem izpildes nol ūkā, iev ē-
rojot proced ūru, kas paredz ēta min ētās valsts ties ību aktos.
2. Ikviena L īgumsl ēdzēja valsts, lai pasludin ātu izpild āmību
vai re ģistrētu, piem ēro vienk āršuu n ātru proced ūru.
3. Izpild āmības pasludin āšanu vai re ģistrāciju var atteikt,
pamatojoties tikai uz k ādu no 23. panta 2. punkt āminētajiem
iemesliem.
27. pants
Neskarot t ādu p ārskat īšanu, kas var ētu b ūt vajadz īga iepriek šējo
pantu piem ērošanai, veiktie pas ākumi nav p ārskat āmi p ēc
būtības.
28. pants
Pasākumus, kas veikti vien āLīgumsl ēdzējāvalst īun cit āLīgum-
slēdzējāvalst īpasludin āti par izpild āmiem vai re ģistrēti izpildes
nolūkā,pēdējāminētajāvalst īizpilda t ā,i tk ātos b ūtu veiku šas
šīs valsts iest ādes. Izpildi veic saska ņāar lūguma sa ņēmējas
valsts ties ību aktiem un t ādāapjom ā,kātas paredz ētsšādos
tiesību aktos, ņemot v ērābērna intereses.
V NODA ĻA
SADARB ĪBA
29. pants
1. L īgumsl ēdzējas valstis nor āda centr ālo iest ādi, kas pilda
pien ākumus, kurus šīKonvencija uzliek šādām iest ādēm.LV 11.6.2008. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 151/43
2. Feder ālas valstis, valstis ar vair ākām ties ību sist ēmām vai
valstis ar autonom ām teritori ālām vien ībām ir ties īgas nor ādīt
vairākas centr ālās iest ādes un preciz ēt to funkciju teritori ālo un
individu ālo raksturu. Ja valsts ir nor ādījusi vair āk nek āvienu
centr ālo iest ādi, t āizraug ās to centr ālo iest ādi, kurai var adres ēt
visus pazi ņojumus, lai tos p ārsūtītu attiec īgaišīs valsts centr ā-
lajai iest ādei.
30. pants
1. Lai sasniegtu šīs Konvencijas m ērķus, centr ālās iest ādes
sadarbojas un veicina sadarb ību starp savu valstu kompeten-
tajām iest ādēm.
2. Saist ībāar Konvencijas piem ērošanu t ās veic atbilst īgus
pasākumus, lai sniegtu inform āciju par savu valstu ties ību
aktiem un pieejamiem dienestiem, kas saist īti ar b ērnu aizsar-
dzību.
31. pants
Līgumsl ēdzēju valstu centr ālās iest ādes tie ši vai ar valsts iest āžu
vai citu strukt ūru starpniec ību veic visus attiec īgus pas ākumus,
lai:
a) veicin ātu sazi ņu un pied āvātu 8. un 9. pant āunšajānoda ļā
paredz ēto pal īdzību;
b) izmantojot medi āciju, saska ņošanu vai l īdzīgus l īdzek ļus,
veicin ātu savstarp ēji pie ņemamus risin ājumus b ērna personas
unīpašuma aizsardz ībai gad ījumos, uz ko attiecas Konven-
cija;
c) p ēc citas L īgumsl ēdzējas valsts kompetent ās iest ādes l ūguma
sniegtu pal īdzību b ērna atra šanās vietas noteik šanā,j ai r
ziņas, ka b ērns var ētu atrasties l ūguma sa ņēmējas valsts teri-
torij āun ka vi ņam var ētu b ūt vajadz īga aizsardz ība.
32. pants
Pēc pamatota l ūguma, ko iesniegusi t ādas L īgumsl ēdzējas valsts
centr ālāiestāde vai cita kompetent āiestāde, ar kuru b ērnam ir
būtiska saikne, b ērna past āvīgāsd z īvesvietas un atra šanās
Līgumsl ēdzējas valsts centr ālāiestāde var tie ši vai ar valsts
iestāžu vai citu strukt ūru starpniec ību:
a) sniegt zi ņojumu par b ērna situ āciju;
b) lūgt savas valsts kompetento iest ādi apsv ērt vajadz ību veikt
pasākumus b ērna personas vai īpašuma aizsardz ībai.
33. pants
1. Ja iest āde, kam ir 5. l īdz 10. pant āparedz ētājurisdikcija,
apsver iesp ēju b ērnu nodot aud žuģimenei vai ievietot apr ūpesiestādēvai ar īiespēju, ka apr ūpi nodro šina kafala vai l īdzīga
iestāde, un ja šādai nodo šanai, ievieto šanai vai apr ūpei j ānotiek
kādācitāLīgumsl ēdzējāvalst ī, tad min ētāiestāde s ākotn ēji
apsprie žas ar min ētās valsts centr ālo iest ādi vai k ādu citu
kompetento iest ādi. Šajānolūkātāpārsūta zi ņojumu par
bērnu, nor ādot ierosin ātās nodo šanas, ievieto šanas vai apr ūpes
pamatojumu.
2. L ēmumu par nodo šanu, ievieto šanu vai apr ūpi var
pieņemt l ūguma iesniedz ējāvalst ītikai tad, ja l ūguma sa ņēmējas
valsts centr ālāiestāde vai cita kompetent āiestāde ir piekritusi
šādai nodo šanai, ievieto šanai vai apr ūpei, ņemot v ērābērna
intereses.
34. pants
1. Ja tiek apsv ērts k āds aizsardz ības pas ākums un ja tas vaja-
dzīgs sakar āar bērna apst ākļiem, Konvencij āparedz ētās kompe-
tentās iest ādes var l ūgt citas L īgumsl ēdzējas valsts iest ādi, kuras
rīcībāir inform ācija, kas attiecas uz b ērna aizsardz ību, pazi ņot
šo inform āciju.
2. Ikviena L īgumsl ēdzēja valsts var pazi ņot, ka šāpanta 1.
punkt āparedz ētie lūgumi j ānodod t ās iest ādēm tikai ar šīs valsts
centr ālās iest ādes starpniec ību.
35. pants
1. Vienas L īgumsl ēdzējas valsts kompetent ās iest ādes var l ūgt
kādas citas L īgumsl ēdzējas valsts kompetentaj ām iest ādēm pal ī-
dzību, lai īstenotu aizsardz ības pas ākumus, ko veic saska ņāar
šo Konvenciju, jo īpaši–lai nodro šinātu iesp ēju efekt īviīstenot
tiesības satikties ar b ērnu, k āarītiesības saglab āt regul ārus tie šus
kontaktus.
2. T ādas L īgumsl ēdzējas valsts iest ādes, kur ānav b ērna past ā-
vīgādzīvesvieta, var –ja to l ūdz viens no vec ākiem, kas past ā-
vīgi dz īvošajāvalst īun cen šas ieg ūt vai saglab āt ties ības satik-
ties ar b ērnu, –ievākt inform āciju vai pier ādījumus, k āarī
izdar īt secin ājumus par šīs personas piem ērotību tam, lai tiktos
ar b ērnu, un nosac ījumiem, atbilst īgi kuriem ir īstenojamas
tiesības satikties ar b ērnu. Iest āde, kas īsteno 5. l īdz 10. pant ā
paredz ēto jurisdikciju lemt par pieteikumiem sakar āar ties ībām
satikties ar b ērnu, pirms l ēmuma pie ņemšanas pie ņem un
izskata min ēto inform āciju, pier ādījumus un secin ājumus.
3. Iest āde, kurai saska ņāar 5. l īdz 10. pantu ir jurisdikcija
lemt par ties ībām satikties ar b ērnu, p ārtrauc proced ūras l īdz
laikam, kam ēr tiek pie ņemts l ēmums par atbilst īgi 2. punktam
iesniegto pieteikumu, jo īpaši tad, ja t āizskata l ūgumu ierobe žot
vai at ņemt saskarsmes ties ības, kas pie šķirtas b ērna iepriek šējās
pastāvīgāsd z īvesvietas valst ī.LV L 151/44 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 11.6.2008.
4. Šis pants neliedz iest ādei, kam saska ņāar 5. l īdz 10. pantu
ir jurisdikcija, veikt pagaidu pas ākumus, gaidot l ēmumu par
atbilst īgi 2. punktam iesniegtu pieteikumu.
36. pants
Ikvien āgadījumā, kad b ērns ir nopietni apdraud ēts, tāsLīgum-
slēdzējas valsts kompetent ās iest ādes, kur ātiek veikti b ērna
aizsardz ības pas ākumi vai kur ātiek lemts par tiem, ja t ās tiek
inform ētas par b ērna past āvīgāsd z īvesvietas mai ņu, p ārceļoties
uz k ādu citu valsti, vai par b ērna atra šanos šādāvalst ī, inform ē
šīs citas valsts iest ādes par apdraud ējumu un pas ākumiem, kuri
tiek veikti vai par kuriem tiek lemts.
37. pants
Iestādes nepieprasa un nep ārsūta inform āciju, k āparedz ētsšajā
noda ļā,j ap ēcšo iest āžu ieskatiem var ētu apdraud ētbērna
personu vai īpašumu vai rad īt nopietnus draudus b ērna ģimenes
locek ļab r īvībai vai dz īvībai.
38. pants
1. Neskarot iesp ēju noteikt pamatotu maksu par pakalpo-
jumu snieg šanu, L īgumsl ēdzēju valstu centr ālās iest ādes un
citas valsts iest ādes pa šas sedz izmaksas, kas t ām rodas, piem ē-
rojot šo Konvenciju.
2. L īgumsl ēdzējas valstis var sl ēgt nol īgumus ar vienu vai
vairākām cit āmL īgumsl ēdzējām valst īm par maksas izlietojumu.
39. pants
Līgumsl ēdzējas valstis var sl ēgt nol īgumus ar vienu vai vair ākām
citāmL īgumsl ēdzējām valst īm, lai to savstarp ējās attiec ībās uzla-
botu šīs noda ļas noteikumu piem ērošanu. Valstis, kas nosl ēgušas
šādus nol īgumus, nodod to kopijas Konvencijas depozit āram.
VI NODA ĻA
VISP ĀRĒJI NOTEIKUMI
40. pants
1. B ērna past āvīgāsd z īvesvietas L īgumsl ēdzējas valsts iest ādes
vai t āsLīgumsl ēdzējas valsts iest ādes, kur āir veikti aizsardz ības
pasākumi, var izdot personai, kam ir vec āku atbild ība vai kam
uztic ēta bērna personas vai īpašuma aizsardz ība, ja šīpersona to
lūdz, apliec ību, nor ādot šīs personas statusu un tai pie šķirtās
pilnvaras.
2. Apliec ībānorādītais statuss un pilnvaras tiek uzskat ītas par
piešķirtāmšai personai, ja vien nav pier ādījumu par pret ējo.3. Katra L īgumsl ēdzēja valsts nor āda iest ādes, kas ir ties īgas
izsniegt šādas apliec ības.
41. pants
Personas datus, kas apkopoti vai p ārsūtīti saska ņāar Konvenciju,
izmanto tikai t ādānolūkā,kādātie apkopoti vai p ārsūtīti.
42. pants
Iestādes, kam tiek p ārsūtīta inform ācija, nodro šina t ās slepen ību
atbilst īgi savas valsts ties ību aktiem.
43. pants
Visus dokumentus, ko nos ūta vai iesniedz saska ņāaršo
Konvenciju, atbr īvo no legaliz ācijas vai l īdzīgām formalit ātēm.
44. pants
Katra L īgumsl ēdzēja valsts var nor ādīt iest ādes, kur ām iesniedz
8., 9. un 33. pant āparedz ētos l ūgumus.
45. pants
1. Par saska ņāar 29. un 44. pantu nor ādītajām iest ādēm
pazi ņoH āgas Starptautisko priv ātties ību konferences Past āvī-
gajam birojam.
2. Konvencijas 34. panta 2. punkt āminēto pazi ņojumu
iesniedz Konvencijas depozit āram.
46. pants
Līgumsl ēdzējai valstij, kur āattiec ībāuz b ērna un vi ņaīpašuma
aizsardz ību piem ēro da žādas ties ību sist ēmas vai da žādus ties ību
normu kopumus, nav j āpiem ēro Konvencijas noteikumi attie-
cībāuz str īdiem, kas rodas tikai saist ībāaršādāmd a žādajām
sistēmām vai ties ību normu kopumiem.
47. pants
Attiec ībāuz valst īm, kur saist ībāar jaut ājumiem, uz ko attiecas
šīKonvencija, da žādās teritori ālajās vien ībās piem ēro divas vai
vairāk ties ību sist ēmas vai ties ību normu kopumus:
1) nor ādes uz past āvīgu dz īvesvietu šādāvalst īuzskata par
norādēm uz past āvīgu dz īvesvietu teritori ālajāvien ībā;
2) nor ādes uz b ērna atra šanos šādāvalst īuzskata par nor ādēm
uz atra šanos teritori ālajāvien ībā;
3) nor ādes uz b ērna īpašuma atra šanos šādāvalst īuzskata par
norādēmu z īpašuma atra šanos teritori ālajāvien ībā;LV 11.6.2008. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 151/45
4) nor ādes uz valsti, kuras pilsonis ir b ērns, uzskata par
norādēm uz teritori ālo vien ību, k ānoteikts šādas valsts
tiesību aktos, vai –ja nepast āv attiec īgas ties ību normas –
uz teritori ālo vien ību, ar kuru b ērnam ir viscie šākāsaikne;
5) nor ādes uz valsti, kuras iest ādēm ir iesniegts pieteikums par
bērna vec āku laul ības šķiršanu vai laul āto at šķiršanu vai ar ī
pieteikums par vi ņu laul ības atz īšanu par neeso šu, uzskata
par nor ādēm uz teritori ālo vien ību, kuras iest ādēmi r
iesniegts šāds pieteikums;
6) nor ādes uz valsti, ar kuru b ērnam ir b ūtiska saikne, uzskata
par nor ādēm uz teritori ālo vien ību, ar ko b ērnam ir šāda
saikne;
7) nor ādes uz valsti, uz kuru b ērns ir aizvests vai kur āviņš
aiztur ēts, uzskata par nor ādēm uz attiec īgo teritori ālo
vien ību, uz kuru b ērns ir aizvests vai kur āviņšaiztur ēts;
8) nor ādes uz šādas valsts strukt ūrām vai iest ādēm, kas nav
centr ālāiestāde, uzskata par nor ādēm uz strukt ūrām vai
iestādēm, kam ir ties ības r īkoties attiec īgajāteritori ālajā
vien ībā;
9) nor ādes uz t ās valsts ties ību aktiem, proced ūrām vai
iestādēm, kur ātiek veikti pas ākumi, uzskata par nor ādēm
uz t ās teritori ālās vien ības ties ību aktiem, proced ūrām vai
iestādēm, kur āir veikti šādi pas ākumi;
10) nor ādes uz l ūguma sa ņēmējas valsts ties ību aktiem, proce-
dūrām vai iest ādēm uzskata par nor ādēmu zt ās teritori ālās
vien ības ties ību aktiem, proced ūrām vai iest ādēm, kur ātiek
lūgta atz īšana vai izpilde.
48. pants
Lai saska ņāar III noda ļu noteiktu piem ērojamos ties ību aktus
attiec ībāuz valst īm, kur ās ir divas vai vair āk teritori ālās vien ības,
kam saist ībāar jaut ājumiem, uz ko attiecas šīKonvencija, ir
pašām sava ties ību sist ēma vai ties ību normu kopums, piem ēro
šādus noteikumus:
a) ja šādāvalst īir sp ēkāesošas ties ību normas, kas nosaka to,
kuras teritori ālās vien ības ties ību akti j āpiem ēro, tad piem ēro
attiec īgās teritori ālās vien ības ties ību aktus;
b) ja šādu ties ību normu nav, piem ēro attiec īgās teritori ālās
vien ības ties ību aktus, k ādefin ēts 47. pant ā.
49. pants
Lai saska ņāar III noda ļu noteiktu piem ērojamos ties ību aktus
attiec ībāuz valst īm, kur ās ir divas vai vair āk ties ību sist ēmas vaitiesību normu kopumi, ko piem ēro da žādām personu katego-
rijām saist ībāar jaut ājumiem, uz ko attiecas šīKonvencija,
piem ērošādus noteikumus:
a) ja šādāvalst īir ties ību normas, kas nosaka, kurus no ties ību
aktiem piem ēro, tad piem ēro attiec īgos ties ību aktus;
b) ja šādu ties ību normu nav, piem ēro to ties ību sist ēmu vai
tiesību normu kopumu, ar ko b ērnam ir viscie šākās saiknes.
50. pants
ŠīKonvencija neskar to, k āabu konvenciju L īgumsl ēdzējas
valstis savstarp ējās attiec ībās piem ēro 1980. gada 25. oktobra
Konvenciju par b ērna starptautiskas nolaup īšanas civiltiesiska-
jiem aspektiem. Tom ēr nekas neliedz atsaukties uz šīs Konven-
cijas noteikumiem, lai pan āktu nelikum īgi aizvesta vai aiztur ēta
bērna atg ūšanu vai lai nok ārtotu ties ības satikties ar b ērnu.
51. pants
Attiec ībās starp L īgumsl ēdzējām valst īmšīKonvencija aizst āj
1961. gada 5. oktobra Konvenciju par iest āžu pilnvar āmu n
tiesību aktiem, kas piem ērojami saist ībāar nepilngad īgo aizsar-
dzību, un 1902. gada 12. j ūnijāHāgāparakst īto Konvenciju par
aizbildn ību p ār nepilngad īgajiem, neskarot t ādu pas ākumu atz ī-
šanu, kas veikti saska ņāar iepriek šminēto 1961. gada 5. oktobra
konvenciju.
52. pants
1. ŠīKonvencija neskar starptautiskos nol īgumus, kuru
līgumsl ēdzējas ir šīs Konvencijas L īgumsl ēdzējas valstis un
kuros ir noteikumi par jaut ājumiem, uz ko attiecas šīKonven-
cija, ja vien šāda nol īguma L īgumsl ēdzējas valstis nav deklar ē-
jušas ko citu.
2. ŠīKonvencija neskar iesp ēju vienai vai vair ākāmL īgum-
slēdzējām valst īms l ēgt nol īgumus, kuros attiec ībāuz b ērniem,
kas ir šāda nol īguma L īgumsl ēdzējas valsts past āvīgie iedz īvotāji,
ir noteikumi par jaut ājumiem, uz ko attiecas šīKonvencija.
3. Nol īgumi, ko viena vai vair ākas L īgumsl ēdzējas valstis
nosl ēdz par jaut ājumiem, uz kuriem attiecas šīKonvencija,
neskar šīs Konvencijas piem ērošanu attiec ībās starp šādām
valst īmu np ārējāmL īgumsl ēdzējām valst īm.
4. Šāpanta iepriek šējie punkti attiecas ar īuz vienotiem
tiesību aktiem, ko pamato īpašas re ģionālas vai cit ādas saites
starp attiec īgajām valst īm.LV L 151/46 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 11.6.2008.
53. pants
1. Konvencija attiecas uz pas ākumiem tikai tad, ja tos k ādā
valst īveic p ēcšīs Konvencijas st āšanāss p ēkāšajāvalst ī.
2. Konvencija attiecas uz t ādu pas ākumu atz īšanu un izpildi,
kas veikti p ēc tam, kad Konvencija ir st ājusies sp ēkāstarp valsti,
kur tiek veikti pas ākumi, un l ūguma sa ņēmēju valsti.
54. pants
1. Visus pazi ņojumus L īgumsl ēdzēju valstu centr ālajām
iestādēm vai cit ām iest ādēm nos ūta ori ģinālvalod ā, pievienojot
tulkojumu attiec īgās valsts ofici ālajāvalod āvai k ādāno ofici ā-
lajām valod ām vai –ja tas nav iesp ējams –tulkojumu fran ču vai
angļu valod ā.
2. L īgumsl ēdzējas valstis, izdarot atrunu saska ņāar 60.
pantu, tom ēr var iebilst pret ang ļu vai fran ču valodas lietojumu,
bet ne pret abu valodu lietojumu.
55. pants
1. L īgumsl ēdzējas valstis saska ņāar 60. pantu var:
a) izdar īt atrunu par to, ka attiec īgās valsts iest āžu jurisdikcij āir
veikt aizsardz ības pas ākumus attiec ībāuz b ērnaīpašumu, kas
atrodas attiec īgās valsts teritorij ā;
b) izdar īt atrunu par to, ka attiec īgajai valstij ir ties ības neatz īt
vecāku atbild ību vai pas ākumu, ja tas nav sader īgs ar pas ā-
kumiem, ko attiec īgās valsts iest ādes veiku šas saist ībāaršādu
īpašumu.
2. Atrunu var attiecin āt uz noteikt āmīpašuma kategorij ām.
56. pants
Hāgas Starptautisko priv ātties ību konferences ģener ālsekret ārs
regul āri sasauc īpašo komisiju, lai p ārskat ītu Konvencijas
faktisko piem ērošanu.
VII NODA ĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
57. pants
1. Konvencija atv ērta parakst īšanai valst īm, kas H āgas Starp-
tautisko priv ātties ību konferences asto ņpadsmit ās sesijas laik āir
tās dal ībvalstis.2. To ratific ē, pie ņem vai apstiprina, un ratifik ācijas, pie ņem-
šanas vai apstiprin āšanas instrumentus depon ēNīderlandes
Karalistes Ārlietu ministrijai, kas ir Konvencijas depozit ārs.
58. pants
1. Ikviena cita valsts var pievienoties Konvencijai p ēc tam,
kad t āstājusies sp ēkāsaska ņāar 61. panta 1. punktu.
2. Pievieno šanās dokumentus depon ēdepozit āram.
3. Šāda pievieno šanāsi rs p ēkātikai attiec ībās ar valsti, kas
pievienojas Konvencijai, un t āmL īgumsl ēdzējām valst īm, kas
sešos m ēnešos p ēc 63. panta b) punkt āparedz ētāpazi ņojuma
saņemšanas nav iebildu šas pret pievieno šanos. Šādus iebildumus
valstis var celt ar īpēc pievieno šanās, kad t ās ratific ē, pie ņem vai
apstiprina Konvenciju. Par visiem šādiem iebildumiem pazi ņo
depozit āram.
59. pants
1. Ja L īgumsl ēdzējāvalst īir divas vai vair āk teritori ālās
vien ības, kur ās saist ībāar jaut ājumiem, uz ko attiecas šī
Konvencija, piem ēro da žādas ties ību sist ēmas, tad šāda valsts
var–parakstot, ratific ējot, pie ņemot vai apstiprinot Konvenciju
vai ar īpievienojoties tai –deklar ēt, ka Konvencija attiecas uz
visāmšīs valsts teritori ālajām vien ībām vai tikai uz vienu vai
vairākām teritori ālajām vien ībām, un šādu deklar āciju var
jebkur ālaikāgroz īt, iesniedzot citu deklar āciju.
2. Šādas deklar ācijas pazi ņo depozit āram, un taj ās skaidri
norāda teritori ālās vien ības, uz ko attiecas Konvencija.
3. Ja valsts neiesniedz šajāpant āparedz ēto deklar āciju,
Konvencija attiecas uz vis āmšīs valsts teritori ālajām vien ībām.
60. pants
1. Ikviena valsts var –ne v ēlākkāratific ējot, pie ņemot vai
apstiprinot Konvenciju vai pievienojoties tai, vai ar īiesniedzot
59. pant āparedz ētās deklar ācijas –iesniegt vienu vai abas
atrunas, kas paredz ētas 54. panta 2. punkt āun 55. pant ā.
Citas atrunas iesniegt nevar.
2. Ikviena valsts var jebkur ālaikāatsaukt iesniegtu atrunu.
Par šādu atsaukumu pazi ņo depozit āram.
3. Atruna zaud ēspēku tre šākalend ārāmēneša pirmaj ādien ā
pēc iepriek šējāpunkt āminētāpazi ņojuma sa ņemšanas.LV 11.6.2008. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 151/47
61. pants
1. Konvencija st ājas sp ēkātāmēneša pirmaj ādien ā, kas seko
trīsm ēnešu termi ņam p ēc tre šāratifik ācijas, pie ņemšanas vai
apstiprin āšanas dokumenta depon ēšanas, k āminēts 57. pant ā.
2. P ēc tam Konvencija st ājas sp ēkā:
a) attiec ībāuz valst īm, kas Konvenciju ratific ē, pie ņem vai ap-
stiprina p ēctāss tāšanāss p ēkā,–tāmēneša pirmaj ādien ā,
kas seko tr īsm ēnešu termi ņam p ēc attiec īgāratifik ācijas,
pieņemšanas vai apstiprin āšanas dokumenta depon ēšanas;
b) attiec ībāuz valst īm, kas pievienojas Konvencijai, –tāmēneša
pirmaj ādien ā, kas seko tr īsmēnešu termi ņam p ēc 58. panta
3. punkt āparedz ētāsešum ēnešu termi ņa;
c) attiec ībāuz teritori ālajām vien ībām, uz kur ām Konvencija
tiek attiecin āta saska ņāar 59. pantu, –tāmēneša pirmaj ā
dien ā, kas seko tr īsm ēnešu termi ņam p ēcm i n ētajāpant ā
paredz ētāpazi ņojuma sa ņemšanas.
62. pants
1. Šīs Konvencijas L īgumsl ēdzējas valstis var denons ēt to,
iesniedzot depozit āram rakstisku pazi ņojumu. Denons ēšana
var attiekties tikai uz noteikt ām teritori ālajām vien ībām, uz ko
attiecas Konvencija.
2. Denons ēšana st ājas sp ēkātāmēneša pirmaj ādien ā, kas
seko divpadsmit m ēnešu termi ņam p ēc tam, kad depozit ārijs
ir sa ņēmis pazi ņojumu. Ja pazi ņojum āir nor ādīts ilg āks termi ņš,
pēc kura denons ēšana st ājas sp ēkā, tad denons ēšana st ājas
spēkā, beidzoties šādam ilg ākam termi ņam.63. pants
Hāgas Starptautisko priv ātties ību konferences dal ībvalst īmu n
valst īm, kas pievienoju šās saska ņāar 58. pantu, depozit ārs
pazi ņo par:
a) parakst īšanu, ratifik āciju, pie ņemšanu un apstiprin āšanu, kas
minēta 57. pant ā;
b) pievieno šanos un iebildumiem, kas celti sakar āar 58. pant ā
minēto pievieno šanos;
c) dienu, kad šīkonvencija st ājas sp ēkāsaska ņāar 61. pantu;
d) deklar ācijām, kas min ētas 34. panta 2. punkt āun 59. pant ā;
e) nol īgumiem, kas min ēti 39. pant ā;
f) atrun ām, kas min ētas 54. panta 2. punkt āun 55. pant ā,kā
arīpar 60. panta 2. punkt āminētajiem atsaukumiem;
g) denons ēšanu, kas min ēta 62. pant ā.
To apliecinot, attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušasšo
Konvenciju.
Konvencija nosl ēgta H āgā1996. gada 19. oktobr īangļuu n
franču valod āvien āoriģināleksempl ārā, ko depon ēNīderlandes
Karalistes Vald ības arh īvāun kura apliecin ātas kopijas pa diplo-
mātiskajiem kan āliem nos ūta vis ām valst īm, kas H āgas Starptau-
tisko priv ātties ību konferences asto ņpadsmit ās sesijas laik āir tās
dalībvalstis; abi teksti ir vienl īdz autentiski.LV L 151/48 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 11.6.2008.