Oficiālais Vēstnesis L 336 , 23/12/1994 Lpp. 0253 - 0272

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 38 Lpp. 0255

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 38 Lpp. 0255



Nobeiguma akts, kurā ietverti daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas rezultāti Marrākeša, 1994. gada 15. aprīlis 1. Tiekoties, lai noslēgtu daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtu, valdību un Eiropas Kopienu pārstāvji, Tirdzniecības sarunu komitejas locekļi, vienojas par to, ka Līgums par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu (šajā Nobeiguma aktā – "PTO Līgums"), ministru deklarācijas un lēmumi, un šim aktam pievienotā Vienošanās par finanšu pakalpojumu saistībām ietver minēto sarunu rezultātus un ir šā nobeiguma akta sastāvdaļa. 2. Parakstot šo nobeiguma aktu, pārstāvji vienojas: a) vajadzības gadījumā iesniegt PTO Līgumu izskatīšanai savām attiecīgajām kompetentajām iestādēm, lai apstiprinātu Līgumu saskaņā ar minēto iestāžu procedūrām; b) pieņemt ministru deklarācijas un lēmumus. 3. Pārstāvji vienojas par to, ka vēlams, lai PTO Līgumu pieņemtu visi daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas dalībnieki (še turpmāk – "dalībnieki"), lai Līgums stātos spēkā līdz 1995. gada 1. janvārim vai tiklīdz iespējams pēc minētā datuma. Ne vēlāk kā 1994. gada beigās saskaņā ar ministru Punta del Estes deklarācijas nobeiguma daļu ministri tiksies, lai lemtu par rezultātu īstenošanu starptautiskajā mērogā, ieskaitot lēmumu spēkā stāšanās dienu. 4. Pārstāvji vienojas, ka visi dalībnieki var akceptēt PTO Līgumu kopumā, to parakstot vai citādi, saskaņā ar minētā Līguma XIV pantu. PTO Līguma 4. pielikumā iekļautā plurilaterālā tirdzniecības līguma pieņemšanu un stāšanos spēkā reglamentē minētā plurilaterālā tirdzniecības līguma noteikumi. 5. Pirms PTO Līguma pieņemšanas dalībniekiem, kas nav Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību līgumslēdzējas puses, vispirms jāpabeidz sarunas par viņu pievienošanos Vispārējai vienošanās un jākļūst par tās līgumslēdzējām pusēm. Attiecībā uz dalībniekiem, kas nav Vispārējās vienošanās līgumslēdzējas puses no nobeiguma akta pieņemšanas dienas, saraksti nav galīgi un tos pabeidz pēc tam, lai viņi pievienotos Vispārējai vienošanās un akceptētu PTO Līgumu. 6. Šo nobeiguma aktu un tam pievienotos dokumentus deponē Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU ģenerāldirektoram, kurš tūlīt izsniedz katram dalībniekam apliecinātu akta kopiju. Sagatavots Marrākešā tūkstoš deviņi simti deviņdesmit ceturtā gada piecpadsmitajā aprīlī vienā eksemplārā angļu, franču un spāņu valodā; visi dokumenti ir autentiski. [To parakstu uzskaitījums, kas jāiekļauj nobeiguma akta līguma eksemplāra parakstīšanai] -------------------------------------------------- LĒMUMS PAR VISMAZĀK ATTĪSTĪTO VALSTU ATBALSTĪŠANAS PASĀKUMIEM MINISTRI, atzīstot vismazāk attīstīto valstu nelabvēlīgo stāvokli un vajadzību nodrošināt to faktisko līdzdalību pasaules tirdzniecības sistēmā, un veikt papildu pasākumus, kas vajadzīgi to tirdzniecības iespēju paplašināšanai; atzīstot vismazāk attīstīto valstu īpašās vajadzības tirgus pieejamības jomā, kurā pastāvīga preferenciāla piekļuve joprojām ir būtisks minēto valstu tirdzniecības iespēju paplašināšanas līdzeklis; atkārtoti apstiprinot savas saistības pilnīgi izpildīt noteikumus attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm, kas ietverti 2. punkta d) apakšpunktā, 6. un 8. punktā 1979. gada 28. novembra Lēmumā par diferencētu un labvēlīgāku režīmu, savstarpīgumu un jaunattīstības valstu aktīvāku līdzdalību; ņemot vērā dalībnieku saistības, kas noteiktas ministru Punta del Este deklarācijas I daļas B iedaļas vii) daļā; 1. NOLEMJ, KA, ja tas jau nav paredzēts Urugvajas sarunu gaitā izstrādātajos dokumentos, vismazāk attīstītajām valstīm neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav akceptējušas attiecīgos dokumentus, un tikmēr, kamēr tās ir iekļautas minētajā kategorijā, ievērojot iepriekš minētajos dokumentos izklāstītos vispārējos noteikumus, jāuzņemas saistības un koncesijas tikai tiktāl, ciktāl šādas saistības un koncesijas atbilst to individuālajai attīstībai, finansiālajām un tirdzniecības vajadzībām vai to administratīvajām un institucionālajām spējām. Vismazāk attīstītajām valstīm piešķir papildu termiņu uz vienu gadu, sākot no 1994. gada 15. aprīļa, savu sarakstu iesniegšanai, kā noteikts Līguma par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu XI pantā. 2. VIENOJAS, KA: (i) Vismazāk attīstīto valstu atbalstīšanai veikto visu īpašo un diferencēto pasākumu paātrinātu īstenošanu, ieskaitot pasākumus, kas veikti saistībā ar sarunu Urugvajas kārtu, nodrošina, inter alia, veicot regulāras pārbaudes. (ii) Sarunu Urugvajas kārtā saskaņotās vislielākās labvēlības koncesijas par tarifa un ārpustarifa pasākumiem attiecībā uz produktiem, kuru eksportā ir ieinteresētas vismazāk attīstītās valstis, ciktāl iespējams, var īstenot autonomi, iepriekš un neievērojot pakāpju sistēmu. Jāapsver VPS un pārējo sistēmu turpmāka pilnveidošana attiecībā uz produktiem, kuru eksportā jo īpaši ir ieinteresētas vismazāk attīstītās valstis. (iii) Dažādajos nolīgumos un dokumentos izklāstītie noteikumi un sarunu Urugvajas kārtā paredzētie pārejas noteikumi jāpiemēro vismazāk attīstītajām valstīm elastīgi un atbalstoši. Tādēļ saprotoši jāizskata īpašās un pamatotās problēmas, ko vismazāk attīstītās valstis izvirza attiecīgajās padomēs un komitejās. (iv) Piemērojot importa atvieglojumu pasākumus un citus 1947. gada VVTT XXXVII panta 3. punkta c) apakšpunktā norādītos pasākumus un atbilstošo 1994. gada VVTT noteikumu, īpaša uzmanība jāvelta vismazāk attīstīto valstu eksporta interesēm. (v) Vismazāk attīstītajām valstīm piešķir ievērojamāku tehnisko palīdzību to ražošanas un eksporta bāzu, arī pakalpojumu bāzu attīstīšanai, stiprināšanai un diversifikācijai, kā arī tirdzniecības veicināšanai, lai minētās valstis varētu maksimāli izmantot liberalizēto pieeju tirgiem. 3. VIENOJAS pastāvīgi pārbaudīt vismazāk attīstīto valstu īpašās vajadzības un turpināt tādu labvēlīgu pasākumu noteikšanu, kas veicina minēto valstu tirdzniecības iespēju paplašināšanos. -------------------------------------------------- Deklarācija par pasaules tirdzniecības organizācijas Ieguldījumu, ko tā sniegusi, lai sasniegtu lielāku vienotību vispārējās ekonomikas politikas izstrādē 1. Ministri atzīst, ka pasaules ekonomikas globalizācijas rezultātā aizvien pieaug atsevišķu valstu ekonomikas politikas mijiedarbība, tai skaitā ekonomikas politikas izstrādes strukturālo, makroekonomikas, tirdzniecības, finansiālo un attīstības aspektu mijiedarbība. Par minētās politikas saskaņošanu attiecīgās valsts līmenī galvenokārt ir atbildīgas valdības, bet politikas starptautiskā vienotība ir svarīgs un nozīmīgs faktors ekonomikas politikas efektivitātes paaugstināšanā valsts līmenī. Sarunu Urugvajas kārtā notikusī vienošanās liecina, ka visas iesaistītās valdības atzīst ieguldījumu, ko liberāla tirdzniecības politika var sniegt spēcīgā izaugsmē un attīstībā atsevišķu valstu ekonomikā un pasaules ekonomikā kopumā. 2. Sekmīga darbība katrā ekonomikas politikas jomā veicina citu jomu attīstību. Lielākai maiņas kursa stabilitātei, kas pamatojas uz līdzsvarotākiem saimnieciskajiem un finansiālajiem pamatnosacījumiem, jāveicina tirdzniecības paplašināšanās, ilgtspējīga izaugsme un attīstība un jānovērš ārējie tirgus traucējumi. Lai palīdzētu nodrošināt ekonomisko izaugsmi un attīstību, vajadzīga arī koncesionālu un nekoncesionālu finanšu un nekustamā īpašuma resursu atbilstīga un savlaicīga plūsma uz jaunattīstības valstīm un turpmāki pasākumi attiecībā uz parādu problēmu risināšanu. Aizvien pieaug tirdzniecības liberalizācijas nozīme daudzu valstu uzsākto tādu pielāgošanas programmu sekmīgā darbībā, kas bieži saistītas ar ievērojamām pārejas izmaksām sociālajā jomā. Tālab ministri atzīmē Pasaules bankas un SVF nozīmi attiecībā uz atbalstu tirdzniecības liberalizācijas pielāgošanai, ieskaitot atbalstu pārtikas produktu neto importētājām jaunattīstības valstīm, kurām lauksaimniecības preču tirdzniecības reformu rezultātā rodas īslaicīgas izmaksas. 3. Sarunu Urugvajas kārtas labvēlīgais iznākums ir būtisks ieguldījums saskaņotākas un komplementārākas starptautiskās ekonomikas politikas izveidē. Sarunu Urugvajas kārtas rezultāti nodrošina visām valstīm tirgus pieejamības paplašināšanos, kā arī spēcīgāku daudzpusēju tirdzniecības mehānismu sistēmu. Tie arī garantē, ka tirdzniecības politikas īstenošana būs pārredzamāka un pamatosies uz lielāku izpratni attiecībā uz brīvas tirdzniecības vides labvēlīgo ietekmi uz vietējo konkurētspēju. Spēcīgākā daudzpusējās tirdzniecības sistēma, kas veidojas saistībā ar sarunu Urugvajas kārtu, spēj nodrošināt liberalizācijas diskusiju forumu augstākā līmenī, veicināt efektīvāku uzraudzību un nodrošināt daudzpusēji saskaņoto noteikumu un mehānismu stingru ievērošanu. Minētie uzlabojumi nozīmē to, ka tirdzniecības politikai nākotnē var būt lielāka nozīme vispārējās ekonomikas politikas izstrādes vienotības nodrošināšanā. 4. Ministri tomēr atzīst, ka grūtības, kas rodas ārpus tirdzniecības jomas, nevar novērst, veicot pasākumus tikai tirdzniecības jomā. Tas uzsver nozīmi, kāda ir centieniem pilnveidot citus vispārējās ekonomikas politikas izstrādes pārējo faktorus, lai papildinātu sarunu Urugvajas kārtā sasniegto rezultātu efektīvo īstenošanu. 5. Ekonomikas politikas dažādo aspektu savstarpējā saikne paredz, ka starptautiskajām iestādēm, kas atbildīgas par katru no minētajām jomām, jāīsteno saskaņota un savstarpēji atbalstoša politika. Pasaules tirdzniecības organizācijai tādēļ jāveido un jāattīsta sadarbība ar starptautiskajām iestādēm, kas atbildīgas par monetāriem un finansiāliem jautājumiem, ievērojot katras iestādes pilnvaras, konfidencialitātes prasības un autonomiju, kas vajadzīga lēmumu pieņemšanas procedūrās, un izvairoties noteikt valdībām savstarpēju nosacītību vai papildu nosacījumus. Ministri arī uzaicina PTO ģenerāldirektoru kopā ar Starptautiskā valūtas fonda direktoru rīkotāju un Pasaules bankas prezidentu pārskatīt saistību starp PTO atbildību par tās sadarbību un Bretonvudsas institūcijām, kā arī šādas sadarbības iespējamās formas, lai sasniegtu lielāku vienotību vispārējās ekonomikas politikas izstrādē. -------------------------------------------------- Lēmums par paziņošanas procedūrām Ministri nolemj ieteikt ministru konferencei pieņemt lēmumu par turpmāk tekstā izklāstīto paziņošanas procedūru pilnveidošanu un pārskatīšanu. LĪGUMA DALĪBVALSTIS, vēloties uzlabot paziņošanas procedūru darbību saskaņā ar Līgumu par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu (še turpmāk – "PTO Līgums") un tādējādi veicināt Līguma dalībvalstu tirdzniecības politikas pārskatāmību un tālab noteikto uzraudzības pasākumu efektivitāti, atgādinot saskaņā ar PTO Līgumu noteiktās publicēšanas un paziņošanas saistības, to skaitā saskaņā ar īpašiem pievienošanās protokoliem, atbrīvojumiem un citiem Līguma dalībvalstu noslēgtiem nolīgumiem pieņemtās saistības, VIENOJAS PAR TURPMĀKO. I. Vispārējā paziņošanas saistība Līguma dalībvalstis apstiprina savas saistības izpildīt prasības, kas noteiktas saskaņā ar daudzpusējiem tirdzniecības līgumiem un attiecīgā gadījumā plurilaterālajiem tirdzniecības līgumiem, attiecībā uz publicēšanu un paziņošanu. Līguma dalībvalstis atsauc savas saistības, kas noteiktas ar 1979. gada 28. novembrī pieņemto Vienošanos par notifikācijām, konsultācijām, strīdu izšķiršanu un uzraudzību (BISD 26S/210). Attiecībā uz to saistībām, ko paredz minētā Vienošanās, ciktāl iespējams paziņot par tādu tirdzniecības pasākumu noteikšanu, kas ietekmē 1994. gada VVTT darbību, ja šāds paziņojums neskar viedokļus par pasākumu atbilstību tiesībām un pienākumiem, kas noteikti saskaņā ar daudzpusējiem tirdzniecības līgumiem un attiecīgā gadījumā ar plurilaterālajiem tirdzniecības līgumiem, Līguma dalībvalstis vienojas attiecīgā gadījumā ievērot pievienotajā sarakstā iekļautos pasākumus. Līguma dalībvalstis tādēļ vienojas par to, ka uz šādu pasākumu ieviešanu vai izmainīšanu attiecas 1979. gada Vienošanās prasības par notifikācijām. II. Centrālais paziņojumu reģistrs Par centrālā paziņojumu reģistra izveidi ir atbildīgs sekretariāts. Līguma dalībvalstīm turpinot ievērot pašreizējās paziņošanas procedūras, sekretariāts nodrošina, ka centrālajā reģistrā iekļauj attiecīgās līguma dalībvalsts sniegto informāciju par pasākumu, piemēram, par pasākuma mērķi, tirdzniecības nozarēm, kurās pasākumu piemēro, kā arī prasību, saskaņā ar kuru pasākums izziņots. Centrālajā reģistrā iekļauj paziņojumu sniegušās Līguma dalībvalsts un tās saistību savstarpējas norādes. Centrālais reģistrs ik gadus informē katru Līguma dalībvalsti par pastāvīgajām paziņošanas saistībām, kuras attiecīgajai Līguma dalībvalstij būtu jāpilda nākamajā gadā. Centrālais reģistrs vērš atsevišķu Līguma dalībvalstu uzmanību uz pastāvīgām paziņošanas prasībām, kas nav izpildītas. Centrālajā reģistrā iekļauto informāciju attiecībā uz atsevišķiem paziņojumiem pēc pieprasījuma dara pieejamu visām Līguma dalībvalstīm, kas ir tiesīgas saņemt attiecīgo paziņojumu. III. Paziņošanas saistību un procedūru pārskatīšana Preču tirdzniecības padome uzsāks saskaņā ar PTO Līguma 1.A pielikumā iekļautajiem nolīgumiem paredzēto paziņošanas saistību pārskatīšanu. Minēto pārskatīšanu veiks darba grupa, kurā varēs piedalīties visas Līguma dalībvalstis. Darba grupu izveidos tūlīt pēc PTO Līguma spēkā stāšanās dienas. Darba grupas uzdevumi būs šādi: - apņemties veikt Līguma dalībvalstu visu to pašreizējo paziņošanas saistību rūpīgu pārskatīšanu, kas noteiktas saskaņā ar PTO Līguma 1.A pielikumā iekļautajiem nolīgumiem, lai tās, ciktāl iespējams, vienkāršotu, standartizētu un konsolidētu, kā arī uzlabotu minēto saistību izpildi, paturot prātā vispārējo mērķi pilnveidot Līguma dalībvalstu tirdzniecības politikas pārskatāmību un tālab noteikto uzraudzības pasākumu efektivitāti, un paturot prātā arī dažu jaunattīstības valstu iespējamo vajadzību saņemt palīdzību to paziņošanas saistību izpildē, - sniegt ieteikumus Preču tirdzniecības padomei ne vēlāk kā divus gadus pēc PTO Līguma stāšanās spēkā. PIELIKUMS PAZIŅOJAMO PASĀKUMU INDIKATĪVS SARAKSTS [1] Tarifi (to skaitā saistošas informācijas veids un apjoms, VPS noteikumi, brīvās tirdzniecības zonu/muitas savienību locekļiem piemērojamās likmes, citas preferences) Tarifu kvotas un papildu atskaitījumi Kvantitatīvi ierobežojumi, tai skaitā voluntāri eksporta ierobežojumi un sakārtots tirdzniecības režīms, kas ietekmē importu Citi ārpustarifa pasākumi, piemēram, licencēšanas kārtība un prasības attiecībā uz maisījumiem; mainīgie nodokļi Muitas vērtējums Izcelsmes noteikumi Valsts iepirkums Tehniski šķēršļi Aizsardzības pasākumi Antidempinga pasākumi Kompensācijas pasākumi Izvedmuitas nodokļi Eksporta subsīdijas, nodokļu atbrīvojumi un koncesionāla eksporta finansēšana Brīvās tirdzniecības zonas, tai skaitā pārstrāde muitas pārraudzībā Eksporta ierobežojumi, tai skaitā voluntāri eksporta ierobežojumi un sakārtots tirdzniecības režīms Cita valsts palīdzība, tai skaitā subsīdijas, nodokļu atbrīvojumi Valsts tirdzniecības uzņēmumu funkcijas Ārvalstu valūtas kontrole saistībā ar importu un eksportu Valsts pilnvarota preču maiņa Visi pārējie pasākumi, uz ko attiecas PTO Līguma 1.A pielikumā iekļautie daudzpusējie tirdzniecības līgumi [1] Ar šo sarakstu neizdara grozījumus attiecībā uz pašreizējām paziņošanas prasībām, kas paredzētas PTO Līguma 1.A pielikumā iekļautajos daudzpusējos tirdzniecības līgumos vai attiecīgā gadījumā PTO Līguma 4. pielikumā iekļautajos plurilaterālajos tirdzniecības līgumos. -------------------------------------------------- Deklarācija par pasaules tirdzniecības organizācijas attiecībām ar starptautisko valūtas fondu MINISTRI, atzīmējot 1947. gada VVTT LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU un Starptautiskā valūtas fonda ciešās savstarpējās attiecības un 1947. gada VVTT noteikumus, kas reglamentē minētās attiecības, jo īpaši 1947. gada VVTT XV pantu; atzīstot dalībnieku vēlmi Pasaules tirdzniecības organizācijas un Starptautiskā valūtas fonda attiecībās saistībā ar jomām, uz kurām attiecas PTO Līguma 1.A pielikumā iekļautie daudzpusējie tirdzniecības līgumi, pamatoties uz noteikumiem, kas ir reglamentējuši 1947. gada VVTT LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU un Starptautiskā valūtas fonda attiecības; ar šo atkārtoti apstiprina, ka, ja vien Nobeiguma aktā nav paredzēts citādi, Pasaules tirdzniecības organizācijas un Starptautiskā valūtas fonda attiecības saistībā ar jomām, uz kurām attiecas PTO Līguma 1.A pielikumā iekļautie daudzpusējie tirdzniecības līgumi, pamatosies uz noteikumiem, kas ir reglamentējuši 1947. gada VVTT LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU un Starptautiskā valūtas fonda attiecības. -------------------------------------------------- Lēmums par pasākumiem attiecībā uz reformu programmas Iespējamo nelabvēlīgo Ietekmi uz vismazāk attīstītajām valstīm un pārtikas produktu neto importētājām jaunattīstības valstīm 1. Ministri atzīst, ka sarunu Urugvajas kārtas rezultātu pakāpeniskā īstenošana kopumā radīs pieaugošas iespējas tirdzniecības paplašināšanai un ekonomikas izaugsmei visu dalībnieku interesēs. 2. Ministri atzīst, ka, veicot reformu programmu, kuras mērķis ir lauksaimniecības preču tirdzniecības lielāka liberalizācija, vismazāk attīstītās valstis un pārtikas produktu neto importētājas jaunattīstības valstis var piedzīvot nelabvēlīgu ietekmi attiecībā uz uztura pamatproduktu pietiekamu krājumu pieejamību saskaņā ar pamatotiem noteikumiem un nosacījumiem, ieskaitot īslaicīgas grūtības uztura pamatproduktu parasta līmeņa komerciālu ievedumu finansēšanā. 3. Ministri attiecīgi vienojas izveidot atbilstīgus mehānismus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka sarunu Urugvajas kārtas rezultātu īstenošanai attiecībā uz lauksaimniecības preču tirdzniecību nav kaitīgas ietekmes uz pārtikas palīdzības pieejamību līmenī, kāds ir pietiekams, lai turpinātu sniegt palīdzību atbilstoši jaunattīstības valstu, jo īpaši vismazāk attīstīto valstu un pārtikas produktu neto importētāju jaunattīstības valstu, vajadzībām pēc pārtikas. Tādēļ ministri vienojas: i) pārskatīt pārtikas palīdzības līmeni, ko regulāri nosaka Pārtikas palīdzības komiteja saskaņā ar 1986. gada Pārtikas atbalsta konvenciju, un uzsākt sarunas attiecīgajā forumā, lai noteiktu pārtikas palīdzības saistību apjomu, kāds ir pietiekams jaunattīstības valstu likumīgo vajadzību apmierināšanai reformu programmas norises laikā; ii) pieņemt pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka uztura pamatproduktu pieaugošu īpatsvaru vismazāk attīstītajām valstīm un pārtikas produktu neto importētājām jaunattīstības valstīm nodrošina pilnīgas dotācijas veidā un/vai ar atbilstošiem izdevīgiem noteikumiem saskaņā ar 1986. gada Pārtikas atbalsta konvencijas IV pantu; iii) saistībā ar savām atbalsta programmām rūpīgi apsvērt lūgumus par tehniskās un finansiālās palīdzības sniegšanu vismazāk attīstītajām valstīm un pārtikas produktu neto importētājām jaunattīstības valstīm, lai uzlabotu to lauksaimniecības produktivitāti un infrastruktūru. 4. Turklāt ministri vienojas nodrošināt, ka visos nolīgumos saistībā ar lauksaimniecības produktu eksporta kredītiem ir attiecīgi paredzēta atšķirīga kārtība par labu vismazāk attīstītajām valstīm un pārtikas produktu neto importētājām jaunattīstības valstīm. 5. Ministri atzīst, ka sarunu Urugvajas kārtas rezultātā dažās jaunattīstības valstīs var būt īslaicīgas grūtības parasta apjoma komerciālo ievedumu finansēšanā un ka minētās valstis saistībā ar pielāgošanas programmām šādu finansiālu grūtību risināšanā var būt tiesīgas izmantot starptautisko finanšu iestāžu līdzekļus saskaņā ar pašreizējiem atvieglojumiem vai atvieglojumiem, ko varētu noteikt. Saistībā ar šo ministri atzīmē 37. pantu ģenerāldirektora ziņojumā 1947. gada VVTT LĪGUMSLĒDZĒJĀM PUSĒM par ģenerāldirektora apspriešanos ar Starptautiskā valūtas fonda direktoru rīkotāju un Pasaules bankas prezidentu (MTN.GNG/NG14/W/35). 6. Šā lēmuma noteikumus regulāri pārskatīs ministru konferencē un tā izpildi attiecīgā gadījumā uzraudzīs Lauksaimniecības komiteja. -------------------------------------------------- Lēmums attiecībā uz paziņošanu par pirmo iekļaušanu saskaņā ar nolīguma par tekstilprecēm un apģērbu 2.6 pantu Ministri vienojas, ka dalībnieki, ievērojot Nolīguma par tekstilprecēm un apģērbu 2. panta 1. punktā noteiktos ierobežojumus, sniedz sīku informāciju par pasākumiem, kas veicami saskaņā ar minētā Nolīguma 2. panta 6. punktu, VVTT sekretariātam ne vēlāk kā 1994. gada 1. oktobrī. VVTT sekretariāts tūlīt izplata minētos paziņojumus pārējiem dalībniekiem, lai tie gūtu informāciju. Minētie paziņojumi būs pieejami Tekstilpreču uzraudzības iestādei, kad to izveidos, lai piemērotu Nolīguma par tekstilprecēm un apģērbu 2. panta 21. punktu. -------------------------------------------------- Lēmums attiecībā uz ierosināto vienošanos par pto un iso standartu informācijas sistēmu Ministri nolemj ieteikt Pasaules tirdzniecības organizācijas sekretariātam vienoties ar Starptautisko standartizācijas organizāciju ("ISO") par tādas informācijas sistēmas izveidi, saskaņā ar kuru: 1. ISONET locekļi nosūta ISO/IEC Informācijas centram Ženēvā paziņojumus, kas minēti Līguma par tehniskajām barjerām tirdzniecībā 3. pielikumā iekļautā Standartu sagatavošanas, pieņemšanas un piemērošanas labas prakses kodeksa C un J punktā, un tos nosūta minētajā kodeksā norādītajā veidā; 2. Kodeksa J punktā norādītajās darba programmās izmanto šādas burtu un ciparu klasifikācijas sistēmas: a) standartu klasifikācijas sistēma, kas ļauj standartizācijas iestādēm piešķirt katram darba programmā minētajam standartam priekšmeta burtu un ciparu norādi; b) izstrādes stadiju kodēšanas sistēmu, kas ļautu standartizācijas iestādēm piešķirt katram darba programmā minētajam standartam burtu un ciparu norādi uz standarta izstrādes stadiju; tādēļ jāizšķir vismaz piecas standarta izstrādes stadijas: 1) stadija, kurā pieņemts lēmums par standarta izstrādi, bet tehniskais darbs vēl nav uzsākts; 2) stadija, kurā ir uzsākts tehniskais darbs, bet vēl nav sācies laika posms atsauksmju iesniegšanai; 3) stadija, kurā sācies laika posms atsauksmju iesniegšanai, bet tas vēl nav beidzies; 4) stadija, kurā noslēdzies laika posms atsauksmju iesniegšanai, bet standarts vēl nav pieņemts, un 5) stadija, kurā ir pieņemts standarts; c) identifikācijas sistēma, kurā ietverti visi starptautiskie standarti un kas ļautu standartizācijas iestādēm piešķirt katram darba programmā minētajam standartam par pamatu izmantotā starptautiskā standarta burtu un ciparu norādi; 3. ISO/IEC Informācijas centrs tūlīt pārsūta sekretariātam visu to paziņojumu kopijas, kas minēti Labas prakses kodeksa C punktā. 4. ISO/IEC Informācijas centrs regulāri publicē tam saskaņā ar Labas prakses kodeksa C un J punktu adresētajos paziņojumos ietverto informāciju; šādas publikācijas, par kurām var noteikt pieņemamu maksu, ir pieejamas ISONET locekļiem un ar sekretariāta starpniecību arī PTO Līguma dalībvalstīm. -------------------------------------------------- Lēmums par iso/iec informācijas centra publikācijas pārskatīšanu Ministri nolemj, ka saskaņā 13. panta 1. punktu Līgumā par tehniskajām barjerām tirdzniecībā, kas iekļauts Līguma par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu 1.A pielikumā, ar pirmo Līgumu izveidotā Tirdzniecības tehnisko barjeru komiteja, neierobežojot noteikumus par apspriešanos un strīdu izšķiršanu, vismaz reizi gadā pārskata ISO/IEC Informācijas centra publicēto informāciju, ko tas saņēmis saskaņā ar Līguma 3. pielikumā iekļauto Standartu sagatavošanas, pieņemšanas un piemērošanas labas prakses kodeksu, lai Līguma dalībvalstīm sniegtu iespēju apspriest visus jautājumus, kas saistīti ar minētā Kodeksa darbību. Lai veicinātu šo apspriešanos, sekretariāts sagatavo visu to standartizācijas iestāžu sarakstu pa Līguma dalībvalstīm, kas ir pieņēmušas minēto Kodeksu, kā arī to standartizācijas iestāžu sarakstu, kuras ir pieņēmušas Kodeksu vai atkāpušās no tā pēc tā iepriekšējās pārskatīšanas. Sekretariāts arī tūlīt piegādā Līguma dalībvalstīm no ISO/IEC Informācijas centra saņemto paziņojumu kopijas. -------------------------------------------------- Lēmums attiecībā uz likumu apiešanu MINISTRI, atzīmējot, ka laikā, kad antidempinga maksājumu pasākumu apiešanas problēma bija iekļauta sarunās, kas notika, pirms pieņēma Līgumu par 1994. gada VVTT VI panta īstenošanu, sarunu dalībnieki nespēja vienoties par konkrētu tekstu, ņemot vērā to, ka minētajā jomā iespējami īsā laikā vēlama vienotu noteikumu piemērojamība, nolemj nodot šo jautājumu izskatīšanai Iekšējā tirgus aizsardzības pasākumu komitejai, kas izveidota saskaņā ar minēto Līgumu. -------------------------------------------------- Lēmums attiecībā uz 17.6 panta pārskatīšanu līgumā par to, kā piemērot vi pantu 1994. Gada vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību Ministri pieņem turpmāk minēto lēmumu: Pārskatīšanas standartu, kas minēts 17. panta 6. punktā Līgumā par 1994. gada VVTT VI panta piemērošanu, pārskata pēc trīs gadiem, lai apsvērtu jautājumu par to, vai minēto standartu var piemērot vispārīgi. -------------------------------------------------- Deklarācija par strīdu izšķiršanu, ievērojot līgumu par to, kā piemērot vi pantu 1994. Gada vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību, vai v daļu nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem Ministri atzīst, ka attiecībā uz strīdu izšķiršanu, ievērojot Līgumu par 1994. gada VVTT VI panta piemērošanu vai V daļu Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, ir vajadzīga saskaņotā to strīdu izšķiršana, kas rodas saistībā ar antidempinga un kompensācijas maksājumu pasākumiem. -------------------------------------------------- Lēmums attiecībā uz gadījumiem, kad muitas pārvaldēm ir iemesli apšaubīt deklarētās vērtības patiesumu vai pareizību Ministri uzaicina Komiteju muitas vērtības noteikšanai, kas izveidota saskaņā ar Līgumu par 1994. gada VVTT VII panta piemērošanu, pieņemt turpmāk minēto lēmumu. KOMITEJA MUITAS VĒRTĪBAS NOTEIKŠANAI, atkārtoti apstiprinot, ka saskaņā ar Līguma par 1994. gada VVTT VII panta piemērošanu (še turpmāk – "Līgums") darījuma vērtība ir vērtēšanas galvenais princips; atzīstot, ka muitas administrācijai var nākties izskatīt gadījumus, kuros tai ir pamatots iemesls apšaubīt to ziņu vai dokumentu patiesumu vai pareizību, ko tirgotāji uzrādījuši, pamatojot deklarēto vērtību; uzsverot, ka šādi rīkojoties, muitas administrācija neskar tirgotāju likumīgās komerciālās intereses; ņemot vērā Līguma 17. pantu, Līguma III pielikuma 6. punktu un Muitas vērtības noteikšanas tehniskās komitejas attiecīgos lēmumus; PIEŅEM ŠO LĒMUMU. 1. Ja ir iesniegta deklarācija un muitas administrācijai ir iemesls apšaubīt šīs deklarācijas apstiprināšanai iesniegto ziņu vai dokumentu patiesumu vai pareizību, muitas administrācija var lūgt importētāju sniegt papildu paskaidrojumu, tai skaitā dokumentus vai citus pierādījumus par to, ka deklarētā vērtība ir par ievestajām precēm faktiski samaksātā vai maksājamā kopsumma, kas koriģēta saskaņā ar 8. panta noteikumiem. Ja pēc papildu informācijas saņemšanas vai gadījumā, kad atbilde nav sniegta, muitas administrācijai joprojām ir pamatotas šaubas par deklarētās vērtības patiesumu vai pareizību, tad, paturot prātā 11. panta noteikumus, var uzskatīt, ka ievesto preču muitas vērtību nevar noteikt saskaņā ar 1. panta noteikumiem. Pirms galīgā lēmuma pieņemšanas muitas administrācija vajadzības gadījumā rakstiski paziņo importētājam pamatojumu, kādēļ tā apšauba sniegto ziņu vai uzrādīto dokumentu patiesumu vai pareizību, un importētājam sniedz pienācīgu iespēju atbildēt. Pēc galīgā lēmuma pieņemšanas muitas administrācija rakstiski dara importētājam zināmu savu lēmumu un tā pamatojumu. 2. Piemērojot Līgumu, ir ļoti ieteicams, ka viena PTO Līguma dalībvalsts palīdz otrai dalībvalstij, savstarpēji vienojoties. -------------------------------------------------- Lēmums par dokumentiem attiecībā uz minimālajām vērtībām un ievedumiem, ko veic vienīgie pārstāvji, vienīgie izplatītāji un vienīgie koncesionāri Ministri nolemj Komitejai muitas vērtības noteikšanai, kas izveidota saskaņā ar Līgumu par 1994. gada VVTT VII panta piemērošanu, iesniegt pieņemšanai Komitejai muitas vērtības noteikšanai turpmāk minētos dokumentus. I. Ja jaunattīstības valsts paredz sev iespēju saglabāt oficiāli noteiktās minimālās vērtības III pielikuma 2. punkta nozīmē un norāda svarīgu iemeslu, Komiteja saprotoši apsver pieprasīto iespēju. Ja iespējai piekrīt, III pielikuma 2. punktā minētos noteikumus un nosacījumus piemēro, pilnā apmērā ņemot vērā attiecīgās jaunattīstības valsts attīstības, finansiālās un tirdzniecības vajadzības. II. 1. Vairākas jaunattīstības valstis ir nobažījušās par to, ka var būt problēmas, novērtējot ievedumus, ko veic vienīgie pārstāvji, vienīgie izplatītāji un vienīgie koncesionāri. Saskaņā ar 20. panta 1. punktu jaunattīstības valstīm, kas ir Līguma dalībvalstis, ir noteikts, ka tās Līguma piemērošanu var novilcināt ne ilgāk kā piecus gadus. Saistībā ar iepriekš minēto jaunattīstības valstis, kas izmantotu šo noteikumu, varētu tajā minētajā laika posmā veikt atbilstošus pētījumus un citus pasākumus, kas vajadzīgi Līguma piemērošanas veicināšanai. 2. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komiteja iesaka, lai Muitas sadarbības padome saskaņā ar II pielikuma noteikumiem palīdz jaunattīstības valstīm, kas ir Līguma dalībvalstis, izstrādāt un veikt pētījumus jomās, kas ir atzītas par potenciāli nozīmīgām, tai skaitā jomās, kas saistītas ar ievedumiem, ko veic vienīgie pārstāvji, vienīgie izplatītāji un vienīgie koncesionāri. -------------------------------------------------- Lēmums par institucionālajiem pasākumiem attiecībā uz vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību Ministri nolemj ieteikt Pakalpojumu tirdzniecības padomei tās pirmajā sanāksmē pieņemt turpmāk izklāstīto lēmumu par palīgstruktūrām. PAKALPOJUMU TIRDZNIECĪBAS PADOME, saskaņā ar XXIV pantu un lai veicinātu Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību darbību un tajā minēto mērķu sasniegšanu, PIEŅEM ŠO LĒMUMU. 1. Visas palīgstruktūras, ko Padome var izveidot, ik gadu vai vajadzības gadījumā biežāk iesniedz ziņojumu Padomei. Katra šāda struktūra izveido savu reglamentu un vajadzības gadījumā tā var izveidot pati savas palīgstruktūras. 2. Visas nozaru komitejas veic pienākumus, ko tām noteikusi Padome, un nodrošina Līguma dalībvalstīm iespēju apspriesties par visiem jautājumiem saistībā ar pakalpojumu tirdzniecību attiecīgajā nozarē un par tā nozares pielikuma darbību, uz kuru minētā tirdzniecība var attiekties. Šādos pienākumos ietilpst šādi pasākumi: a) pastāvīgi pārbaudīt un uzraudzīt Vienošanās piemērošanu attiecīgajā nozarē; b) izstrādāt priekšlikumus vai ieteikumus izskatīšanai Padomē attiecībā uz visiem jautājumiem, kas saistīti par tirdzniecību attiecīgajā nozarē; c) izskatīt priekšlikumus grozīt nozares pielikumu, ja uz konkrētu nozari attiecas kāds pielikums, un sniegt atbilstošus ieteikumus Padomei; d) nodrošināt forumu tehniskām apspriedēm, veikt Līguma dalībvalstu pasākumu izpēti un izskatīt visus citus tehniskos jautājumus, kas ietekmē pakalpojumu tirdzniecību attiecīgajā nozarē; e) sniegt tehnisko palīdzību jaunattīstības valstīm, kas ir Līguma dalībvalstis, un jaunattīstības valstīm, kas apspriežas par pievienošanos Līgumam par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu, attiecībā uz saistību piemērošanu vai citiem jautājumiem, kas ietekmē pakalpojumu tirdzniecību attiecīgajā nozarē; f) sadarboties ar visām citām palīgstruktūrām, kas izveidotas saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību, un visām starptautiskajām organizācijām, kas darbojas attiecīgā nozarē. 3. Ar šo ir izveidota Finanšu pakalpojumu tirdzniecības komiteja, kuras pienākumi ir uzskaitīti 2. punktā. -------------------------------------------------- Lēmums par konkrētu strīdu izšķiršanas procedūru attiecībā uz vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību Ministri nolemj ieteikt Pakalpojumu tirdzniecības padomei tās pirmajā sanāksmē pieņemt turpmāk izklāstīto lēmumu. PAKALPOJUMU TIRDZNIECĪBAS PADOME, ņemot vērā to pienākumu un saistību īpatnības, ko paredz Vienošanās, kā arī pakalpojumu tirdzniecības īpatnības attiecībā uz strīdu izšķiršanu saskaņā ar XXII un XXIII pantu, PIEŅEM ŠO LĒMUMU. 1. Izveido speciālistu grupas locekļu sarakstu, lai palīdzētu grupas locekļu atlases veikšanā. 2. Tālab Līguma dalībvalstis iekļaušanai sarakstā var ieteikt personas, kam ir 3. punktā minētā kvalifikācija, un iesniedz attiecīgo personu kvalifikācijas aprakstu, vajadzības gadījumā ietverot tajā norādi par kompetenci konkrētajā nozarē. 3. Speciālistu grupās iekļauj tādas augsti kvalificētas personas no valsts iestādēm un nevalstiskajām organizācijām, kurām ir pieredze jautājumos saistībā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību un/vai pakalpojumu tirdzniecību, tai skaitā saistītajos reglamentējošos jautājumos. Grupas locekļi darbojas kā atsevišķas personas un nevis kā valsts vai organizācijas pārstāvji. 4. Speciālistu grupām strīdu izšķiršanai jautājumos saistībā ar nozarēm ir vajadzīgās atbilstošās zināšanas par konkrētajām pakalpojumu nozarēm, attiecībā uz kurām izraisījies strīds. 5. Sekretariāts, apspriežoties ar Padomes priekšsēdētāju, veido sarakstu un izstrādā tā pārvaldīšanas procedūras. -------------------------------------------------- Lēmums par pakalpojumu tirdzniecību un vidi Ministri nolemj ieteikt Pakalpojumu tirdzniecības padomei tās pirmajā sanāksmē pieņemt turpmāk izklāstīto lēmumu. PAKALPOJUMU TIRDZNIECĪBAS PADOME, atzīstot, ka pasākumi, kas vajadzīgi vides aizsardzībai, var būt pretrunā Vienošanās noteikumiem; atzīmējot, ka, tā kā vides aizsardzībai vajadzīgo pasākumu mērķis parasti ir cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības un veselības aizsardzība, nav skaidri noteikta vajadzība papildus pasākumiem, kas ietverti XIV panta b) punktā, paredzēt arī citus pasākumus; PIEŅEM ŠO LĒMUMU. 1. Lai noteiktu, vai vienošanās XIV pantā jāaizdara grozījumi, lai ņemtu vērā šādus pasākumus, lūgt Tirdzniecības un vides komiteju izskatīt pakalpojumu tirdzniecības un vides savstarpējās attiecības un ziņot par tām, sniedzot ieteikumus, ja tādi ir, ieskaitot jautājumu par ilgtspējīgu attīstību. Komiteja izskata arī starpvaldību nolīgumu par vidi atbilstību un to saistību ar Vienošanos. 2. Komiteja ziņo par sava darba rezultātiem ministru konferences pirmajā divgadu sanāksmē pēc tam, kad stājies spēkā Līgums par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu. -------------------------------------------------- Lēmums par sarunām attiecībā uz fizisku personu pārvietošanos MINISTRI, atzīmējot saistības, ko paredz sarunu Urugvajas kārta, par fizisku personu pārvietošanos, lai sniegtu pakalpojumus; ņemot vērā Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību mērķus, tai skaitā jaunattīstības valstu pieaugošo līdzdalību pakalpojumu tirdzniecībā un to pakalpojumu eksporta paplašināšanos; atzīstot to, cik svarīgi ir uzņemties plašākas saistības attiecībā uz fizisku personu pārvietošanos, lai paredzētu to priekšrocību vienlīdzīgu sadalījumu, kuras paredz Vispārējā vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību; PIEŅEM ŠO LĒMUMU. 1. Sarunas par fizisku personu pārvietošanās turpmāku liberalizāciju, ja personas pārvietojas, lai sniegtu pakalpojumus, turpinās pēc sarunu Urugvajas kārtas noslēgšanas, lai dalībnieki varētu uzņemties plašākas saistības saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību. 2. Sarunu veikšanai ir izveidota Sarunu grupa par fizisku personu pārvietošanos. Grupa izveido savu reglamentu un regulāri sniedz ziņojumus Pakalpojumu tirdzniecības padomei. 3. Sarunu grupa rīko pirmo sarunu kārtu ne vēlāk kā 1994. gada 16. maijā. Tā pabeidz minētās sarunas un sagatavo nobeiguma ziņojumu ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad stājies spēkā Līgums par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu. 4. Saistības, ko paredz šīs sarunas, iekļauj Līguma dalībvalstu īpašu saistību sarakstos. -------------------------------------------------- Lēmums par finanšu pakalpojumiem MINISTRI, atzīmējot, ka finanšu pakalpojumu saistības, ko dalībnieki iekļāvuši sarakstā sarunu Urugvajas kārtas noslēgumā, stājas spēkā, pamatojoties uz vislielāko labvēlību, vienlaicīgi ar Līgumu par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu (še turpmāk – "PTO Līgums"), PIEŅEM ŠO LĒMUMU. 1. Beidzoties laika posmam, kas beidzas ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc PTO Līguma spēkā stāšanās dienas, Līguma dalībvalstis neatkarīgi no Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību XXI panta var pēc saviem ieskatiem pilnveidot, grozīt vai atsaukt visas savas saistības šajā nozarē vai daļu no tām, nepiedāvājot kompensāciju. Vienlaicīgi Līguma dalībvalstis galīgi formulē savu nostāju attiecībā uz vislielākās labvēlības izņēmumiem šajā nozarē neatkarīgi no noteikumiem pielikumā par II pantā paredzētajiem izņēmumiem. No PTO Līguma spēkā stāšanās dienas un līdz iepriekš minētā laika posma beigām pielikumā par II pantā minētajiem izņēmumiem uzskaitītos izņēmumus, kas ir atkarīgi no to saistību apjoma, ko uzņēmušies citi dalībnieki, vai no citu dalībnieku noteiktiem izņēmumiem, nepiemēros. 2. Finanšu pakalpojumu tirdzniecības komiteja uzrauga visu to sarunu gaitu, kas uzsāktas saskaņā ar šo lēmumu, un ziņo par tām Pakalpojumu tirdzniecības padomei ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc PTO Līguma spēkā stāšanās dienas. -------------------------------------------------- Lēmums par sarunām attiecībā uz jūras transporta pakalpojumiem MINISTRI, atzīmējot, ka jūras transporta pakalpojumu saistības, ko dalībnieki iekļāvuši sarakstā sarunu Urugvajas kārtas noslēgumā, stājas spēkā, pamatojoties uz vislielāko labvēlību, vienlaicīgi ar Līgumu par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu (še turpmāk – "PTO Līgums"), PIEŅEM ŠO LĒMUMU. 1. Sarunas jūras transporta pakalpojumu nozarē saistībā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību uzsāk brīvprātīgi. Sarunas ir visaptverošas, to mērķis ir saistības attiecībā uz starptautisko kuģniecību, palīgdienestiem un piekļuvi ostu iekārtām un to izmantošanu, un tās dos iespēju atcelt ierobežojumus noteiktā grafikā. 2. Šā uzdevuma veikšanai ir izveidota Sarunu grupa par jūras transporta pakalpojumiem (še turpmāk – "SGJTP"). SGJTP regulāri ziņo par šo sarunu gaitu. 3. Sarunās SGJTP var piedalīties visas valdības un Eiropas Kopienas, kas paziņo par savu nodomu piedalīties. Pašlaik par nodomu piedalīties sarunās ir paziņojušas šādas valstis: Amerikas Savienotās Valstis, Argentīna, Eiropas Kopienas un to dalībvalstis, Filipīnas, Honkonga, Indonēzija, Islande, Jaunzēlande, Kanāda, Koreja, Malaizija, Meksika, Norvēģija, Polija, Rumānija, Singapūra, Somija, Šveice, Taizeme, Turcija, Zviedrija. Turpmākus paziņojumus par nodomu piedalīties sarunās adresē PTO Līguma depozitāram. 4. SGJTP rīko pirmo sarunu kārtu ne vēlāk kā 1994. gada 16. maijā. Tā pabeidz šīs sarunas un sagatavo nobeiguma ziņojumu ne vēlāk kā 1996. gada jūnijā. SGJTP nobeiguma ziņojumā iekļauj šo sarunu rezultātu īstenošanas datumu. 5. Līdz sarunu pabeigšanai Pielikuma par II pantā minētajiem izņēmumiem II panta un 1. un 2. punkta piemērošana šajā nozarē ir pārtraukta, un vislielākās labvēlības izņēmumi nav jāuzskaita. Pabeidzot sarunas, Līguma dalībvalstis neatkarīgi no Vienošanās XXI panta noteikumiem var pēc saviem ieskatiem pilnveidot, grozīt vai atsaukt visas saistības, ko tās uzņēmušās šajā nozarē sarunu Urugvajas kārtā, nepiedāvājot kompensāciju. Vienlaicīgi Līguma dalībvalstis galīgi formulē savu nostāju attiecībā uz vislielākās labvēlības izņēmumiem šajā nozarē neatkarīgi no noteikumiem pielikumā par II pantā minētajiem izņēmumiem. Ja sarunas ir bez rezultātiem, Pakalpojumu tirdzniecības padome izlemj, vai sarunas turpināt saskaņā ar šīm pilnvarām. 6. Visas saistības, ko paredz sarunas, tai skaitā to spēkā stāšanās datumu, iekļauj sarakstos, kas pievienoti Vispārējai vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību, un uz tām attiecas visi Vienošanās noteikumi. 7. Tūlītēja uzsākšana un turpināšana līdz īstenošanas dienai, kas jānosaka saskaņā ar 4. punktu, jāsaprot tā, ka dalībnieki nepiemēro nevienu pasākumu, kas ietekmē tirdzniecību ar jūras transporta pakalpojumiem, izņemot atbildes pasākumus attiecībā uz citu valstu piemērotiem pasākumiem un pasākumus, ko veic, lai uzturētu vai pilnveidotu jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību, kā arī pasākumus nepiemēro tādā veidā, kas varētu uzlabot to nostāju sarunās un ietekmes līdzekļus. 8. SGJTP uzrauga 7. punkta īstenošanu. Visi dalībnieki var vērst SGJTP uzmanību uz jebkādu rīcību vai trūkumu, ko viņi uzskata par būtisku attiecībā uz 7. punkta izpildi. Uzskata, ka šādi paziņojumi ir iesniegti SGJTP, kad tos saņēmis sekretariāts. -------------------------------------------------- Lēmums par sarunām attiecībā uz pamata telekomunikācijām MINISTRI PIEŅEM ŠO LĒMUMU. 1. Sarunas uzsāk brīvprātīgi, lai pakāpeniski liberalizētu telekomunikāciju tīklu un pakalpojumu (še turpmāk – "pamata telekomunikācijas") tirdzniecību saistībā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību. 2. Neskarot sarunu rezultātus, tās ir visaptverošas un no tām a priori neizslēdz pamata telekomunikācijas. 3. Šī uzdevuma veikšanai ir izveidota Sarunu grupa par pamata telekomunikācijām (še turpmāk – "SGPT"). SGPT regulāri ziņo par šo sarunu gaitu. 4. Sarunās SGPT var piedalīties visas valdības un Eiropas Kopienas, kas paziņo par savu nodomu piedalīties. Pašlaik par nodomu piedalīties sarunās ir paziņojušas šādas valstis: Amerikas Savienotās Valstis, Austrālija, Austrija, Čīle, Eiropas Kopienas un to dalībvalstis, Honkonga, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Kipra, Koreja, Meksika, Norvēģija, Slovākijas Republika, Somija, Šveice, Turcija, Ungārija, Zviedrija. Turpmākus paziņojumus par nodomu piedalīties sarunās adresē Līguma par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu depozitāram. 5. SGPT rīko pirmo sarunu kārtu ne vēlāk kā 1994. gada 16. maijā. Tā pabeidz šīs sarunas un sagatavo nobeiguma ziņojumu ne vēlāk kā 1996. gada 30. aprīlī. SGPT nobeiguma ziņojumā iekļauj šo sarunu rezultātu īstenošanas datumu. 6. Visas saistības, ko paredz šīs sarunas, tai skaitā to spēkā stāšanās datumu, iekļauj sarakstos, kas pievienoti Vispārējai vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību, un uz tām attiecas visi Vienošanās noteikumi. 7. Tūlītēja uzsākšana un turpināšana līdz īstenošanas datumam, kas jānosaka saskaņā ar 5. punktu, jāsaprot tā, ka dalībnieki nepiemēro nevienu pasākumu, kas ietekmē pamata telekomunikāciju tirdzniecību tādā veidā, kas uzlabotu to nostāju sarunās un ietekmes līdzekļus. Šis noteikums jāsaprot tā, ka tas nekavē komerciālu un valsts pasākumu norisi attiecībā uz telekomunikāciju pamatpakalpojumu sniegšanu. 8. SGPT uzrauga 7. punkta īstenošanu. Visi dalībnieki var vērst SGPT uzmanību uz jebkādu rīcību vai trūkumu, ko viņi uzskata par būtisku attiecībā uz 7. punkta izpildi. Šādus paziņojumus uzskata par iesniegtiem SGPT, kad tos ir saņēmis sekretariāts. -------------------------------------------------- Lēmums par profesionālajiem pakalpojumiem Ministri nolemj ieteikt Pakalpojumu tirdzniecības padomei tās pirmajā sanāksmē pieņemt turpmāk izklāstīto lēmumu. PAKALPOJUMU TIRDZNIECĪBAS PADOME, atzīstot to reglamentējošo pasākumu ietekmi uz profesionālo pakalpojumu tirdzniecības paplašināšanos, kuri attiecas uz profesionālo kvalifikāciju, tehniskajiem standartiem un licencēšanu; vēloties izveidot daudzpusējus mehānismus, lai nodrošinātu, ka tad, kad uzņemas īpašas saistības, šādi reglamentējoši pasākumi nerada nevajadzīgus šķēršļus profesionālo pakalpojumu sniegšanai, PIEŅEM ŠO LĒMUMU. 1. Darba programma, kas paredzēta 4. punktā VI pantā par valstu iekšējiem noteikumiem, jāīsteno tūlīt. Tālab izveido Profesionālo pakalpojumu darba grupu, kas izskata mehānismus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka pasākumi, kas attiecas uz kvalifikācijas prasībām un procedūrām, tehniskajiem standartiem un licencēšanas prasībām profesionālo pakalpojumu jomā, nerada nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai, kā arī ziņo par šiem mehānismiem, sniedzot ieteikumus. 2. Darba grupa visupirms sniedz ieteikumus par daudzpusēju mehānismu izstrādi grāmatvedības nozarē, lai sāktu darboties īpašas saistības. Sniedzot šos ieteikumus, darba grupa galveno uzmanību pievērš šādiem pasākumiem: a) daudzpusēju mehānismu izveide attiecībā uz pieeju tirgum, lai nodrošinātu, ka attiecīgās valsts normatīvās prasības: i) ir pamatotas ar objektīviem un pārskatāmiem kritērijiem, piemēram, kompetenci un spēju sniegt pakalpojumu; ii) nav apgrūtinošākas nekā vajadzīgs, lai nodrošinātu pakalpojuma kvalitāti, tādējādi veicinot grāmatvedības pakalpojumu efektīvo liberalizāciju; b) starptautisko standartu izmantošana, tādējādi veicinot sadarbību ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, kas definētas VI panta 5. punkta b) apakšpunktā, lai pilnīgi īstenotu VII panta 5. punktu; c) Vienošanās VI panta 6. punkta efektīvās piemērošanas veicināšana, nosakot pamatnostādnes attiecībā uz kvalifikācijas atzīšanu. Izstrādājot šos mehānismus, darba grupa ņem vērā to valsts un nevalstisko iestāžu nozīmīgumu, kuras reglamentē profesionālos pakalpojumus. -------------------------------------------------- Lēmums par piemērošanu un pārskatīšanu attiecībā uz vienošanos par noteikumiem un procedūrām, kas reglamentē strīdu izšķiršanu MINISTRI, ATCEROTIES 1994. gada 22. februāra lēmumu par to, ka 1947. gada VVTT spēkā esošos noteikumus un procedūras strīdu izšķiršanas jomā piemēro līdz dienai, kad stājas spēkā Līgums par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu; AICINA attiecīgās padomes un komitejas nolemt, ka minētie noteikumi un procedūras darbojas visu to strīdu izšķiršanā, attiecībā uz kuriem līdz minētajai dienai iesniegts pieprasījums veikt apspriedes; AICINA ministru konferenci četru gadu laikā pēc Līguma par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu stāšanās spēkā pabeigt to strīdu izšķiršanas noteikumu un procedūru visaptverošu pārskatu, kurus paredz Līgums par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu, un pirmajā sanāksmē pēc pārskata pabeigšanas izlemt par to, vai turpināt piemērot, grozīt vai izbeigt piemērot šādus strīdu izšķiršanas noteikumus un procedūras. -------------------------------------------------- Vienošanās par saistībām finanšu pakalpojumu jomā Sarunu Urugvajas kārtas dalībniekiem ir sniegta iespēja uzņemties īpašas saistības attiecībā uz finanšu pakalpojumiem saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (še turpmāk – "Vienošanās"), pamatojoties uz alternatīvu pieeju, uz ko attiecas Vienošanās III daļas noteikumi. Dalībnieki vienojās, ka šo pieeju varētu piemērot, ja: i) tā nav pretrunā Vienošanās noteikumiem; ii) tā neierobežo nevienas Līguma dalībvalsts tiesības iekļaut sarakstā tās īpašās saistības saskaņā ar pieeju, ko paredz Vienošanās III daļa; iii) radušās īpašās saistības piemēro saskaņā ar vislielākās labvēlības režīmu; iv) nav radīta prezumpcija attiecībā uz liberalizācijas pakāpi, kādā Līguma dalībvalsts uzņemas saistības saskaņā ar Vienošanos. Ieinteresētās Līguma dalībvalstis, pamatojoties uz sarunām un attiecīgā gadījumā ievērojot nosacījumus un kvalifikāciju, ir iekļāvušas savā sarakstā īpašās saistības, kas atbilst turpmāk izklāstītajai pieejai. A. Jaunu pasākumu nepieņemšana Visus nosacījumus, ierobežojumus un kvalifikāciju attiecībā uz turpmāk norādītajām saistībām attiecina tikai uz pašreizējiem prasībām neatbilstošajiem pasākumiem. B. Pieeja tirgum Monopoltiesības 1. Papildus Vienošanās VIII pantam piemēro šādu nosacījumu: katra Līguma dalībvalsts uzskaita savā sarakstā, kas attiecas uz finanšu pakalpojumiem, spēkā esošās monopoltiesības un cenšas tās atcelt vai samazināt to darbības jomu. Neatkarīgi no 1. punkta b) apakšpunkta Pielikumā par finanšu pakalpojumiem šis punkts atteicas uz Pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā minētajām darbībām. Finanšu pakalpojumi, ko pērk valsts iestādes 2. Neatkarīgi no Vienošanās XIII panta katra Līguma dalībvalsts nodrošina, ka visu pārējo Līguma dalībvalstu finanšu pakalpojumu sniedzējiem, kas reģistrēti minētās valsts teritorijā, attiecībā uz minētās Līguma dalībvalsts iestāžu veiktu finanšu pakalpojumu pirkšanu vai iegādi tās teritorijā piešķir vislielākās labvēlības režīmu un attiecīgās valsts režīmu. Pārrobežu tirdzniecība 3. Katra Līguma dalībvalsts ļauj finanšu pakalpojumu sniedzējiem nerezidentiem pašiem kā principāliem, izmantojot starpniekus vai kā starpniekiem, saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ar kuriem piešķir valsts režīmu, sniegt šādus pakalpojumus: a) risku apdrošināšana saistībā ar: i) jūras kuģošanu un komerciālo aviāciju, un palaišanu kosmosā, un kravu nogādāšanu kosmosā (ieskaitot pavadoņus), ja šāda apdrošināšana attiecas uz jebkuru no šādiem objektiem vai visiem šiem objektiem: pārvadājamās preces, transportlīdzeklis, ar ko pārvadā preces, un visa ar to tā saistītā atbildība; un ii) precēm starptautiskā tranzītā; b) pārapdrošināšana un retrocesija, un apdrošināšanas papildpakalpojumi, kas minēti Pielikuma 5. punkta a) apakšpunkta iv) punktā; c) finanšu informācijas sniegšana un pārsūtīšana un finanšu datu apstrāde, kā minēts Pielikuma 5. punkta a) apakšpunkta xv) punktā, un konsultatīvie un citi papildpakalpojumi, izņemot starpniecību, saistībā ar banku un pārējiem finanšu pakalpojumiem, kas minēti Pielikuma 5. punkta a) apakšpunkta xvi) punktā. 4. Katra Līguma dalībvalsts ļauj saviem rezidentiem pirkt jebkuras citas Līguma dalībvalsts teritorijā finanšu pakalpojumus, kas norādīti: a) Pielikuma 3. punkta a) apakšpunktā; b) Pielikuma 3. punkta b) apakšpunktā; c) Pielikuma 5. punkta a) apakšpunkta v) līdz xvi) punktā. Komerciāla klātbūtne 5. Katra Līguma dalībvalsts piešķir jebkuras citas Līguma dalībvalsts finanšu pakalpojumu sniedzējiem tiesības izveidot vai paplašināt savā teritorijā komerciālu klātbūtni, arī iegādājoties darbojošos uzņēmumus. 6. Līguma dalībvalsts var izvirzīt noteikumus un noteikt procedūras, saskaņā ar kurām ļauj izveidot vai paplašināt komerciālu klātbūtni, ciktāl šie noteikumi un procedūras šādi neapiet Līguma dalībvalsts 5. punktā minētās saistības un atbilst pārējām saistībām saskaņā ar Vienošanos. Jauni finanšu pakalpojumi 7. Līguma dalībvalsts ļauj pārējo Līguma dalībvalstu finanšu pakalpojumu sniedzējiem, kas reģistrēti tās teritorijā, piedāvāt tās teritorijā jebkādu jaunu finanšu pakalpojumu. Informācijas pārsūtīšana un informācijas apstrāde 8. Neviena Līguma dalībvalsts neveic pasākumus, kas kavē informācijas pārsūtīšanu vai finanšu informācijas apstrādi, tai skaitā datu pārsūtīšanu, izmantojot elektroniskos līdzekļus, vai arī kas saskaņā ar ievešanas noteikumiem, kuri atbilst starptautiskajiem nolīgumiem, kavē iekārtu nosūtīšanu, ja šāda informācijas pārsūtīšana, finanšu informācijas apstrāde vai iekārtu nosūtīšana ir vajadzīga, lai finanšu pakalpojuma sniedzējs varētu veikt parasto uzņēmējdarbību. Nekas šajā punktā neierobežo Līguma dalībvalsts tiesību aizsargāt personas datus, personas privāto dzīvi un personīgo dokumentu un kontu konfidencialitāti, ciktāl šādu tiesību neizmanto, lai apietu Vienošanās noteikumus. Personāla pagaidu uzņemšana 9. a) Katra Līguma dalībvalsts ļauj īslaicīgi ieceļot savā teritorijā pārējo Līguma dalībvalstu šādam to finanšu pakalpojumu sniedzēju personālam, kuri veido vai ir izveidojuši minētās Līguma dalībvalsts teritorijā komerciālu klātbūtni: i) augstākā līmeņa vadošais personāls, kura rīcībā ir ar autortiesībām aizsargājama informācija, kas ir būtiska attiecībā uz finanšu pakalpojuma sniedzēja pakalpojumu izveidi, kontroli un darbību, un ii) finanšu pakalpojumu sniedzēja darbības speciālisti; b) katra Līguma dalībvalsts, ievērojot kvalificēta personāla pieejamību sava teritorijā, ļauj tajā īslaicīgi ieceļot šādam personālam, kas saistīts ar jebkuras citas Līguma dalībvalsts finanšu pakalpojumu sniedzēja komerciālu klātbūtni: i) datorpakalpojumu, telekomunikāciju pakalpojumu speciālisti un finanšu pakalpojumu sniedzēja grāmatvedības speciālisti; un ii) speciālisti aktuārajā un juridiskajā jomā. Nediskriminējoši pasākumi 10. Katra Līguma dalībvalsts cenšas novērst vai ierobežot jebkādu nozīmīgu nelabvēlīgu ietekmi uz jebkuras citas Līguma dalībvalsts finanšu pakalpojumu sniedzējiem, ko rada: a) nediskriminējoši pasākumi, kas liedz finanšu pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt Līguma dalībvalsts teritorijā veidā, ko noteikusi attiecīgā Līguma dalībvalsts, visus finanšu pakalpojumus, ko ļāvusi sniegt minētā Līguma dalībvalsts; b) nediskriminējoši pasākumi, kas ierobežo finanšu pakalpojumu sniedzēju darbības paplašināšanos visā attiecīgās Līguma dalībvalsts teritorijā; c) Līguma dalībvalsts pasākumi, ja šāda dalībvalsts piemēro vienādus pasākumus attiecībā uz banku pakalpojumiem un pakalpojumiem darījumos ar vērtspapīriem, un jebkuras citas Līguma dalībvalsts finanšu pakalpojumu sniedzējs savu darbību galvenokārt vērš uz pakalpojumiem darījumos ar vērtspapīriem; d) citi pasākumi, kas, kaut arī atbilst Vienošanās noteikumiem, nelabvēlīgi ietekmē jebkuras citas Līguma dalībvalsts finanšu pakalpojumu sniedzēju spēju darboties, konkurēt vai iekļūt attiecīgās Līguma dalībvalsts tirgū; ja jebkāda saskaņā ar šo punktu veiktā darbība netaisnīgi nediskriminē tās Līguma dalībvalsts finanšu pakalpojumu sniedzējus, kura veic šādu darbību. 11. Attiecībā uz 10. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem nediskriminējošiem pasākumiem Līguma dalībvalsts cenšas neierobežot ne tirgus iespēju pašreizējo līmeni, ne arī atvieglojumus, ko visu pārējo Līguma dalībvalstu finanšu pakalpojumu sniedzēji jau izmantojuši kā kategorija attiecīgās Līguma dalībvalsts teritorijā, ja šādas saistības netaisnīgi nediskriminē tās Līguma dalībvalsts finanšu pakalpojumu sniedzējus, kura piemēro šādus pasākumus. C. Valsts režīms 1. Ievērojot noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem piešķir valsts režīmu, katra Līguma dalībvalsts piešķir jebkuras citas Līguma dalībvalsts finanšu pakalpojumu sniedzējiem, kas reģistrēti tās teritorijā, piekļuvi valsts iestāžu pārvaldītajām maksājumu un mijieskaita sistēmām un oficiāliem finansēšanas un refinansēšanas mehānismiem, kas pieejami, veicot parasto uzņēmējdarbību. Šis punkts nav paredzēts, lai piešķirtu piekļuvi Līguma dalībvalsts aizdevumam kā vienīgajai iespējamai finansēšanas iespējai. 2. Ja Līguma dalībvalsts pieprasa iespēju līdzdarboties pašpārvaldes iestādē, vērtspapīru vai standartizētu nākotnes līgumu biržā vai tirgū, mijieskaita iestādē vai kādā citā organizācijā vai apvienībā, vai piekļuvi minētajām iestādēm, lai jebkuras citas Līguma dalībvalsts finanšu pakalpojumu sniedzēji savu pakalpojumu sniegšanā būtu vienlīdzīgi ar attiecīgās Līguma dalībvalsts finanšu pakalpojumu sniedzējiem, vai ja minētā Līguma dalībvalsts, sniedzot finanšu pakalpojumus, tieši vai netieši paredz šādas iestādes, privilēģijas vai priekšrocības, attiecīgā Līguma dalībvalsts nodrošina, ka šādas iestādes piešķir valsts režīmu jebkuras citas Līguma dalībvalsts finanšu pakalpojumu sniedzējiem, kas ir rezidenti minētās Līguma dalībvalsts teritorijā. D. Definīcijas Attiecībā uz šo pieeju: 1. Finanšu pakalpojumu sniedzējs nerezidents ir Līguma dalībvalsts finanšu pakalpojumu sniedzējs, kas sniedz finanšu pakalpojumu citas Līguma dalībvalsts teritorijā ar tādas finanšu iestādes starpniecību, kas atrodas kādas citas Līguma dalībvalsts teritorijā, neatkarīgi no tā, vai šādam finanšu pakalpojumu sniedzējam ir komerciāla klātbūtne vai tās nav Līguma dalībvalstī, kurā tas sniedz attiecīgo finanšu pakalpojumu. 2. "Komerciāla klātbūtne" ir uzņēmums finanšu pakalpojumu sniegšanai, kas atrodas Līguma dalībvalsts teritorijā un kurā ietilpst tam pilnīgi vai daļēji piederoši meitasuzņēmumi, kopuzņēmumi, personālsabiedrības, individuālie uzņēmumi, franšīzes uzņēmumi, filiāles, aģentūras, pārstāvniecības vai citas organizācijas. 3. Jauns finanšu pakalpojums ir finansiāla rakstura pakalpojums, ieskaitot pakalpojumus saistībā ar pašreizējiem un jauniem produktiem vai produkta piegādes veidu, kuru nenodrošina neviens finanšu pakalpojumu sniedzējs konkrētas Līguma dalībvalsts teritorijā, bet kuru sniedz citas Līguma dalībvalsts teritorijā. --------------------------------------------------