Eiropas nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses



Oficiālais Vēstnesis L 358 , 31/12/1994 Lpp. 0003 - 0222

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 39 Lpp. 0004

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 39 Lpp. 0004

Īpašais izdevums čehu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 201 - 425

Īpašais izdevums igauņu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 201 - 425

Īpašais izdevums ungāru valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 201 - 425

Īpašais izdevums lietuviešu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 201 - 425

Īpašais izdevums latviešu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 201 - 425

Īpašais izdevums maltiešu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 201 - 425

Īpašais izdevums poļu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 201 - 425

Īpašais izdevums slovāku valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 201 - 425

Īpašais izdevums slovēņu valodā Nodaļa 11 Sējums 59 Lpp. 201 - 425



Eiropas nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses [1] BEĻĢIJAS KARALISTE, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, NĪDERLANDES KARALISTE, PORTUGĀLES REPUBLIKA, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENAS dibināšanas līguma, EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENAS līguma un EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS līguma Līgumslēdzējas puses, še turpmāk "dalībvalstis" un EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENA, EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA un EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA, še turpmāk "Kopiena", no vienas puses, un BULGĀRIJAS REPUBLIKA, turpmāk tekstā – "Bulgārija", no otras puses, ŅEMOT VĒRĀ to, kāda nozīme ir vēsturiskajām saitēm, kas pastāv starp Kopienu, tās dalībvalstīm un Bulgāriju, un to kopīgās vērtības, ATZĪSTOT, ka Kopiena un Bulgārija vēlas stiprināt šīs saites un izveidot ciešas un noturīgas attiecības, kuru pamatā būtu kopējas intereses un savstarpīgums, kas atļautu Bulgārijai piedalīties Eiropas integrācijas procesā, tādējādi stiprinot un pilnveidojot agrāk iedibinātās attiecības, konkrēti, saistībā ar 1990. gada 8. maijā parakstīto Nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību tirdzniecības un ekonomikas jomā, ŅEMOT VĒRĀ kvalitatīvi jaunas sadarbības iespējas, ko sniedz jaunas demokrātiskas iekārtas nodibināšanās Bulgārijā, ŅEMOT VĒRĀ Kopienas, tās dalībvalstu un Bulgārijas apņemšanos stiprināt tās politiskās un ekonomiskās brīvības, kuras ir šīs asociācijas pamatā, ATZĪSTOT to, cik svarīgas ir demokrātiskās pārmaiņas, kas Bulgārijā notiek mierīgi un kuru mērķis ir izveidot jaunu politisko un ekonomisko sistēmu, kas balstīta uz tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu, politisko plurālismu un plurālistisku daudzpartiju sistēmu, kas ietver brīvas un demokrātiskas vēlēšanas, un radīt tirgus ekonomikas attīstībai vajadzīgos tiesiskos un ekonomiskos apstākļus, kā arī vajadzību šo procesu turpināt un pabeigt ar Kopienas atbalstu, ŅEMOT VĒRĀ Kopienas, tās dalībvalstu un Bulgārijas stingro apņemšanos ievērot tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu cilvēktiesības, un pilnībā ieviest visus principus un noteikumus, kas formulēti Eiropas Drošības un sadarbības konferences (EDSK) Nobeiguma aktā, Vīnes un Madrides nobeiguma dokumentus, Parīzes Hartā par jaunu Eiropu, kā arī Eiropas Enerģētikas hartas principus un noteikumus, VĒLOTIES veicināt labāku saziņu starp pilsoņiem, kā arī brīvu informācijas un ideju plūsmu, kā Puses vienojušās Eiropas Drošības un sadarbības konferencē, APZINOTIES šā nolīguma nozīmi tādas stabilas un sadarbībā balstītas Eiropas sistēmas izveidē un nostiprināšanā, kurā viens no galvenajiem stūrakmeņiem ir Kopiena, TICOT, ka pilnīga asociācijas īstenošana, no vienas puses, ir jāsaista ar reālām politiskām, ekonomiskām un juridiskām reformām Bulgārijā, no otras puses, kā arī jāievieš Līgumslēdzēju pušu sadarbībai un faktiskai sistēmu tuvināšanai vajadzīgie faktori, īpaši ņemot vērā EDSK Bonnas konferences secinājumus, VĒLOTIES izveidot regulāru politisko dialogu par divpusējiem un starptautiskiem jautājumiem, kas interesē abas Puses, lai tās varētu veicināt un pabeigt asociāciju, ŅEMOT VĒRĀ Kopienas vēlēšanos stingri atbalstīt pārejas uz tirgus ekonomiku pabeigšanu Bulgārijā reformas un palīdzēt Bulgārijai risināt strukturālās sakārtošanas radītās sociālekonomiskās problēmas, ŅEMOT VĒRĀ arī Kopienas vēlēšanos izstrādāt visaptverošus un daudzgadīgus sadarbības instrumentus un ekonomiskā, tehniskā un finansiālā atbalsta instrumentus, ŅEMOT VĒRĀ Kopienas un Bulgārijas apņemšanos liberalizēt tirdzniecību, balstoties uz principiem, ko satur Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību, ATCEROTIES, ka starp Kopienu un Bulgāriju pastāv sociālekonomiskas atšķirības, tādējādi arī atzīstot, ka asociācijas mērķi ir jāsasniedz ar attiecīgu šā nolīguma noteikumu palīdzību, PĀRLIECĪBĀ, ka šis nolīgums radīs jaunu ekonomisko attiecību gaisotni un it īpaši tirdzniecības un investīciju attīstības instrumentus, kuri ir obligāts Bulgārijas ekonomikas pārstrukturēšanas un tehnoloģiju modernizēšanas priekšnoteikums, VĒLOTIES sadarboties kultūras jomā un sākt apmainīties ar informāciju, ATZĪSTOT, ka Bulgārijas galamērķis ir kļūt par Kopienas dalībvalsti un ka šī asociācija pēc Pušu ieskatiem palīdzēs Bulgārijai sasniegt šo mērķi, IR NOLĒMUŠAS noslēgt šo nolīgumu un tālab pilnvaro, BEĻĢIJAS KARALISTE: Robert Urbain, Eiropas lietu un ārējās tirdzniecības ministru; DĀNIJAS KARALISTE: Jørgen Østrøm Møller, ārlietu valsts sekretāru; VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA: Klaus Kinkel federālo ārlietu ministru; GRIEĶIJAS REPUBLIKA: Michel Papaconstantinou, ārlietu ministru; SPĀNIJAS KARALISTE: Javier Solana, ārlietu ministru; FRANCIJAS REPUBLIKA: Elisabeth Guigou, Eiropas lietu ministri; ĪRIJA: Dick Spring, ārlietu ministru; ITĀLIJAS REPUBLIKA: Valdo Spini, ārlietu valsts sekretāru; LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, Jacques Poos, ārlietu ministru; NĪDERLANDES KARALISTE: P. Kooijmans, ārlietu ministru; PORTUGĀLES REPUBLIKA: J. M. DURĆO Barroso, ārlietu ministru; LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE: Douglas Hurd, ārlietu un sadraudzības lietu valsts sekretāru; EIROPAS KOPIENA, EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA: Niels Helveg Petersen, Dānijas Karalistes ārlietu ministru, Eiropas Kopienu Padomes priekšsēdētāju; Leon Brittan, Eiropas Kopienu Komisijas locekli; Hans Van Den Broek, Eiropas Kopienu Komisijas locekli; BULGĀRIJAS REPUBLIKA: Luben Berov, premjerministru un ārlietu ministru; KURI, iepazinušies ar pārējo Pušu pilnvarām un atzinuši tās par likumīgām un spēkā esošām, IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO. 1. pants 1. Ar šo tiek izveidota asociācija starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgāriju, no otras puses. 2. Šās asociācijas mērķi ir: - nodrošināt pienācīgu pamatu Pušu politiskam dialogam, kas ļautu attīstīties ciešiem politiskiem sakariem, - pakāpeniski izveidot brīvās tirdzniecības zonu starp Kopienu un Bulgāriju, kas attiektos uz visa veida tirdzniecību starp šīm Pusēm, - veicināt tirdzniecības paplašināšanos un saskaņotas ekonomikas attiecības starp Pusēm, lai tādējādi sekmētu dinamisku Bulgārijas ekonomikas attīstību un labklājību, - nodrošināt pamatu ekonomiskai, sociālai, finansiālai un kultūras sadarbībai, kā arī Kopienas palīdzībai Bulgārijai, - atbalstīt Bulgārijas centienus attīstīt ekonomiku un pabeigt pāreju uz tirgus ekonomiku, - nodrošināt sistēmu Bulgārijas pakāpeniskai integrācijai Kopienā. Šajā sakarā tiks izstrādāti jauni noteikumi, politika un iedibināta jauna prakse, kas atbilst tirgus mehānismiem, un Bulgārijai jādara viss, lai izpildītu visas nepieciešamās prasības, - izveidot institūcijas, kas spēj padarīt šo asociāciju efektīvu. I SADAĻA POLITISKAIS DIALOGS 2. pants Starp Pusēm izveido regulāru politisko dialogu, ko tām ir nodoms attīstīt un pastiprināt. Tas pavada un nostiprina Kopienas un Bulgārijas tuvināšanos, atbalsta politiskās un ekonomiskās pārmaiņas, kas notiek šajā valstī, un sekmē jaunu solidaritātes saišu un jaunu sadarbības veidu izveidi. Politiskais dialogs un sadarbības, kas balstīts uz šādām kopīgām vērtībām un cerībām: - atvieglos Bulgārijas pilnīgo integrāciju demokrātisku valstu saimē un ļaus tai pakāpeniski tuvināties Kopienai. Šai nolīgumā paredzētā ekonomiskā tuvināšanās radīs lielāku politisko konverģenci, - izveidos labāku savstarpējo sapratni un pozīciju tuvināšanos starptautiskos jautājumos, jo īpaši jautājumos, kuri būtiski ietekmē vienu vai otru Pusi, - ļaus katrai Pusei apsvērt otras Puses pozīciju un intereses, - veicinās pušu viedokļu tuvināšanos drošības jautājumos un palielinās drošību un stabilitāti visā Eiropā. 3. pants 1. Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētāja un Eiropas Kopienu Komisijas priekšsēdētāja no vienas puses, un Bulgārijas Republikas prezidenta no otras puses tikšanās principā notiek pēc vajadzības. 2. Ministriju līmenī politiskais dialogs notiek Asociācijas padomē. Tā kopumā ir atbildīga par visiem jautājumiem, kurus Puses var tai uzdot. 4. pants Citas politiskā dialoga procedūras un mehānismus izveido Puses, jo īpaši šādus: - tikšanās augstāko ierēdņu līmenī (politiskie vadītāji) starp Bulgārijas ierēdņiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu Padomes prezidentūru un Eiropas Kopienu Komisiju, no otras puses, - pilnīgi izmantojot diplomātiskos kanālus starp Pusēm, ieskaitot piemērotus kontaktus gan divpusējā, gan daudzpusējā jomā, piemēram, ANO, EDSK sanāksmēs un citur, - Bulgārijas iekļaušana to valstu grupā, kuras regulāri saņem informāciju par jautājumiem, kas tiek risināti Eiropas politiskās sadarbības līmenī, kā arī informācijas apmaiņa, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, - visi citi līdzekļi, kas sekmētu konsolidēšanos, politiskā dialoga attīstību un pastiprināšanos. 5. pants Parlamentārā līmenī politiskais dialogs norisinās Parlamentārās sadarbības komitejā. II SADAĻA VISPĀRĪGI PRINCIPI 6. pants Demokrātisko principu un cilvēktiesību ievērošana, kā jo noteikts Helsinku Nobeiguma aktā un Parīzes Hartā jaunai Eiropai, liek pamatu Pušu iekšējai un ārējai politikai un ir šīs asociācijas būtisks elements. 7. pants 1. Asociācijā ir paredzēts pārejas laikposms, kura maksimālais ilgums ir 10 gadi un kurš sadalīts divos secīgos posmos, kas katrs ilgst piecus gadus. Pirmais posms sākas, stājoties spēkā šim nolīgumam. 2. Asociācijas padome, paturot prātā, ka tirgus ekonomikas principi ir būtisks šīs asociācijas elements, regulāri strādā, lai uz preambulā noteikto principu pamata izvērtētu šā nolīguma piemērošanu un ekonomikas reformu gaitu Bulgārijā. 3. Divpadsmit mēnešu laikā pirms pirmā posma beigām Asociācijas padome sanāk kopā, lai izlemtu par pāreju uz otro laikposmu, kā arī par jebkādām pārmaiņām, kas jāveic saistībā ar noteikumiem par otro laikposmu. To darot, tā ņem vērā 2. punktā minētās izvērtēšanas rezultātus. 4. Abi laikposmi, kas minēti 1., 2. un 3. punktā, neattiecas uz III sadaļu. III SADAĻA BRĪVA PREČU APRITE 8. pants 1. Kopiena un Bulgārija pakāpeniski izveido brīvās tirdzniecības zonu pārejas laikā, kas nav ilgāks par 10 gadiem, no dienas, kad stājas spēkā šis nolīgums, atbilstīgi šā nolīguma noteikumiem un saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību noteikumiem. 2. Kopienā ievedamo preču klasifikācijai izmanto kombinēto preču nomenklatūru. Bulgārijā ievedamo preču klasifikācijai piemēro Bulgārijas muitas tarifu. 3. Katram produktam pamatnodokli, uz kuru attiecas secīgie samazinājumi, kas jāpiemēro saskaņā ar šo nolīgumu, dienā pirms šā nolīguma stāšanās spēkā faktiski piemēro erga omnes. 4. Ja pēc šā nolīguma stāšanās spēkā jebkādu tarifu samazinājumu piemēro uz erga omnes pamata, jo īpaši samazinājumu piemēro tāpēc, ka stājusies spēkā Urugvajas Raunda Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību, šāds samazinājums no tā piemērošanas dienas aizstāj pamatnodokļus, kas minēti 3. punktā. 5. Kopiena un Bulgārija paziņo viena otrais savus pamatnodokļus. I NODAĻA Rūpniecības produkti 9. pants 1. Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz produktiem, kuri nāk no Kopienas un Bulgārijas un uzskaitīti kombinētās nomenklatūras 25. līdz 97. pozīcijā un Bulgārijas muitas tarifos, izņemot I pielikumos uzskaitītos produktus. 2. 10. līdz 14. pantā minētie noteikumi neattiecas uz 16. un 17. pantā minētajiem produktiem. 10. pants 1. Stājoties spēkā šim nolīgumam, tiek atcelti Kopienā piemērotie ievedmuitas nodokļi Bulgārijas izcelsmes produktiem, izņemot IIa, IIb un III pielikumā uzskaitītos produktus. 2. Kopienā piemērotos ievedmuitas nodokļus IIa pielikumā uzskaitītajiem Bulgārijas izcelsmes produktiem pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku: - stājoties spēkā šim nolīgumam, katru nodokli samazina līdz 50 % no pamatnodokļa apmēra, - gadu pēc šā nolīguma stāšanās spēkā atceļ pārējos nodokļus. No dienas, kad stājas spēkā šis nolīgums, Kopienas ievedmuitas nodokļus, ko piemēro IIb pielikumā uzskaitītajiem Bulgārijas izcelsmes produktiem, pakāpeniski ik gadus samazina par 20 % no pamatnodokļa apmēra, ceturtā gada beigās pēc šā nolīguma stāšanās spēkā atceļot tos pavisam. 3. Uz tiem Bulgārijas produktiem, kas uzskaitīti III pielikumā, pakāpeniski attiecina ievedmuitas nodokļu atlikšanu, ievērojot Kopienas ikgadējo tarifu kvotu ierobežojumus jeb griestus, to pakāpeniski palielinot saskaņā ar šai pielikumā minētajiem noteikumiem, lai vēlākais līdz piektā gada beigām atceltu šo produktu ievedmuitas nodokļus pilnībā. Tomēr ievedmuitas nodokļus, kas produktiem jāuzliek, kad kvotas ir izsmeltas vai kad ir no jauna ieviesta muitas nodokļu iekasēšana attiecībā uz produktiem, uz kuriem attiecas tarifu griesti, pamazām atceļ, pēc šī nolīguma stāšanās spēkā ik gadus samazinot tos par 15 % no pamatnodokļa apmēra. Līdz piektā gada beigām atceļ atlikušos nodokļus. 4. Kvantitatīvus ierobežojumus importam Kopienā un pasākumus, kas ir līdzvērtīgi šādiem ierobežojumiem, attiecībā uz Bulgārijas izcelsmes produktiem atceļ dienā, kad stājas spēkā šis nolīgums. 11. pants 1. Stājoties spēkā šim nolīgumam, tiek atcelti Bulgārijā piemērotie ievedmuitas nodokļi IV pielikumā uzskaitītajiem Kopienas izcelsmes produktiem. 2. Bulgārijā piemērotos ievedmuitas nodokļus V pielikumā uzskaitītajiem Kopienas izcelsmes produktiem pakāpeniski samazina saskaņā ar šādu grafiku: - gadu pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 80 % no pamatnodokļa apmēra, - trīs gadus šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 40 % no pamatnodokļa apmēra, - piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā atceļ pārējos nodokļus. 3. Bulgārijā piemērotos ievedmuitas nodokļus VI pielikumā uzskaitītajiem Kopienas izcelsmes produktiem samazina saskaņā ar šādu grafiku: - trīs gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 80 % no pamatnodokļa apmēra, - piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 60 % no pamatnodokļa apmēra, - sešus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 45 % no pamatnodokļa apmēra, - septiņus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 30 % no pamatnodokļa apmēra, - astoņus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 15 % no pamatnodokļa, - deviņus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā atceļ pārējos nodokļus. 4. Stājoties spēkā šim nolīgumam, atceļ pasākumus, kas ir līdzvērtīgi kvantitatīviem ierobežojumiem Kopienas izcelsmes produktu importam Bulgārijā, izņemot attiecībā uz tiem produktiem, kas uzskaitīti VII pielikumā, kuriem ierobežojumus atceļ saskaņā ar minētajā pielikumā norādīto grafiku. 12. pants Noteikumus par ievedmuitas nodokļu atcelšanu piemēro arī attiecībā uz fiskāliem muitas nodokļiem. 13. pants 1. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Kopiena atceļ jebkādas nodevas jebkādam importam no Bulgārijas, ja tās ir līdzvērtīgas ievedmuitas nodokļiem. 2. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Bulgārija atceļ jebkādas nodevas jebkādam importam no Kopienas, ja tās ir līdzvērtīgas ievedmuitas nodokļiem, izņemot attiecībā uz tiem produktiem, kas uzskaitīti VIII pielikumā, kuriem ierobežojumus atceļ saskaņā ar minētajā pielikumā norādīto grafiku. 14. pants 1. Līdz piektā gada beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Kopiena un Bulgārija pakāpeniski atceļ visus savstarpējos ievedmuitas nodokļus un tiem līdzvērtīgus maksājumus. 2. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Kopiena atceļ kvantitatīvos ierobežojumus un jebkādus līdzvērtīgus pasākumus produktu eksportam uz Bulgāriju. 3. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Bulgārija atceļ kvantitatīvos ierobežojumus un jebkādus līdzvērtīgus pasākumus produktu eksportam uz Kopienu, izņemot IX pielikumā uzskaitītos ierobežojumus, kurus pakāpeniski samazina un atceļ vēlākais līdz piektā gada beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 15. pants Katra Puse apliecina gatavību drīzāk, nekā paredzēts 10. un 11. pantā, samazināt muitas nodevas otru Pusi, ja to ļauj šo valstu vispārējais ekonomikas stāvoklis un stāvoklis attiecīgajā tautsaimniecības nozarē. Asociācijas padome var sniegt ieteikumus šajā sakarā. 16. pants 1. protokolā izklāstīti pasākumi, kurus piemēro tajā minētajiem tekstilizstrādājumiem. 17. pants 2. protokolā izklāstīti pasākumi, ko piemēro produktiem, uz kuriem attiecas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgums. 18. pants 1. Šīs nodaļas noteikumi neliedz Kopienai saglabāt lauksaimniecības komponentu nodokļos, kurus uzliek X pielikumā uzskaitītajiem Bulgārijas izcelsmes produktiem. 2. Šīs nodaļas noteikumi neliedz Bulgārijai ieviest lauksaimniecības komponentu nodokļos, kurus uzliek X pielikumā uzskaitītajiem Kopienas izcelsmes produktiem. II NODAĻA Lauksaimniecība 19. pants 1. Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz Kopienas un Bulgārijas izcelsmes lauksaimniecības produktiem. 2. Termins "lauksaimniecības produkti" nozīmē produktus, kas uzskaitīti kombinētās nomenklatūras un Bulgārijas muitas tarifu 1. līdz 24. nodaļā un I pielikumā, bet neattiecas uz zivsaimniecības produktiem, kuri definēti Regulā (EEK) Nr. 3687/91 par zivsaimniecības produktu tirgus kopējo organizāciju. 20. pants 3. protokolā izklāstīta kārtība, kādā notiek tirdzniecība ar apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti šajā protokolā. 21. pants 1. Dienā, kad stājas spēkā šis nolīgums, Kopiena atceļ tos nolīguma parakstīšanas dienā pastāvošos kvantitatīvos ierobežojumus Bulgārijas izcelsmes lauksaimniecības produktu importam, kuri ir noteikti saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3420/83. 2. Dienā, kad stājas spēkā šis nolīgums, samazina maksājumus par Bulgārijas izcelsmes XI pielikumā uzskaitītajiem produktiem, ievērojot Kopienas kvotas, vai samazina to muitas nodokļus, ievērojot noteikumus, ko paredz minētie pielikumi. 3. Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktus, kas uzskaitīti XIIa pielikumā, importē Bulgārijā bez kvantitatīviem ierobežojumiem. Uz XIIb pielikumā uzskaitītajiem Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktiem attiecas minētajā pielikumā uzskaitītie kvantitatīvie ierobežojumi. 4. Kopiena un Bulgārija uz saskaņota un savstarpēja pamata piešķir viena otrai koncesijas, kas minētas XIII un XIV pielikumā, ievērojot šajos pielikumos izklāstītos nosacījumus. 5. Ņemot vērā savstarpējās lauksaimniecības produktu tirdzniecības apmēru, to īpašo jutīgumu, Kopienas kopējo lauksaimniecības politiku, lauksaimniecības politikas noteikumus Bulgārijas ekonomikā, kā arī daudzpusējo tirdzniecības sarunu sekas saistībā ar Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību, Kopiena un Bulgārija Asociācijas padomē izskata iespējas piešķirt viena otrai vēl lielākas koncesijas katram produktam atsevišķi un uz secīga un savstarpēja pamata. 22. pants Neskarot citus šā nolīguma noteikumus un it īpaši tā 31. pantu, situācijā, kad īpašais lauksaimniecības tirgu jutīgums, kādas Puses izcelsmes produktu imports, uz kuru attiecas 21. pantā noteiktās koncesijas, izraisa nopietnus traucējumus otras Puses tirgos, abas Puses nekavējoties uzsāk konsultācijas, lai atrastu piemērotu risinājumu. Kamēr tā nav atrasta, attiecīgā Puse veic tādus pasākumus, kādus tā uzskata par vajadzīgiem. III NODAĻA Zivsaimniecība 23. pants Šīs nodaļas noteikumi aptver Kopienas un Bulgārijas izcelsmes zivsaimniecības produktus, uz kuriem attiecas Regula (EEK) Nr. 3687/91. 24. pants 21. panta 5. punkta noteikumus mutatis mutandis piemēro zivsaimniecības produktiem. IV NODAĻA Kopīgi noteikumi 25. pants Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz visu produktu tirdzniecību, izņemot gadījumus, kad šai nodaļā vai 1., 2. vai 3. protokolā noteikts citādi. 26. pants 1. No dienas, kad spēkā stājas šis nolīgums, tirdzniecībā starp Kopienu un Bulgāriju netiek ieviesti jauni ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļi vai līdzvērtīgi maksājumi, turklāt šobrīd iekasētie netiek palielināti. 2. No dienas, kad spēkā stājas šis nolīgums, tirdzniecībā starp Kopienu un Bulgāriju netiek ieviesti jauni kvantitatīvi ierobežojumi eksportam vai importam, turklāt šobrīd esošie ierobežojumi netiek padarīti stingrāki. 3. Neskarot koncesijas, kas paredzētas saskaņā ar 21. pantu, šā panta 1. un 2. punkta noteikumi nekādā veidā neierobežo Bulgārijas un Kopienas attiecīgās lauksaimniecības politikas īstenošanu vai jebkādu pasākumu veikšanu saistībā ar šo politiku. 27. pants 1. Abas Puses atturas no jebkādiem pasākumiem vai iekšējas fiskālas darbības, kas vai nu tieši, vai netieši rada vienas Puses produktu diskrimināciju vai līdzīgu otras Puses izcelsmes produktu diskrimināciju. 2. Produkti, kurus eksportē uz vienas Puses teritoriju, nevar gūt labumu no iekšējo nodokļu atmaksas, kas pārsniedz uzlikto tiešo vai netiešo nodokļu apjomu. 28. pants 1. Šis nolīgums neliedz saglabāt vai veidot muitas ūnijas, brīvās tirdzniecības zonas vai pierobežas tirdzniecības režīmu, ja vien tas neietekmē šajā nolīgumā paredzēto tirdzniecības kārtību. 2. Par nolīgumiem par šādu muitas ūniju vai brīvās tirdzniecības zonu izveidi Puses konsultējas Asociācijas padomē, vajadzības gadījumā aplūkojot arī svarīgākos jautājumus par savu tirdzniecības politiku ar trešām valstīm. Šādas konsultācijas notiek it īpaši tad, ja kāda trešā valsts iestājas Kopienā, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas šajā nolīgumā izklāstītās kopējās Kopienas un Bulgārijas intereses. 29. pants Bulgārija var veikt ārkārtas pasākumus, kam ir ierobežots darbības laiks un kas atkāpjas no 11. panta un 26. panta 1. punkta noteikumiem, iekasējot palielinātus muitas nodokļus. Šie pasākumi var attiekties tikai uz jaunām nozarēm vai nozarēs, kas piedzīvo pārstrukturēšanu vai nopietnas grūtības, īpaši, ja šīs grūtības rada būtiskas sociālas problēmas. Ievedmuitas nodokļi, ko Bulgārijā ar šiem pasākumiem uzliek Kopienas izcelsmes produktiem, nedrīkst pārsniegt 25 % ad valorem likmi un tajos jāsaglabā atvieglojumu elements attiecībā uz Kopienas izcelsmes produktiem. Kopējā produktu importa vērtība, uz ko attiecas šie pasākumi, pēdējā gada laikā, par ko pieejami statistikas dati, nedrīkst pārsniegt 15 % no Kopienas rūpniecisko produktu importa, kā noteikts I nodaļā. Šos pasākumus piemēro laikposmā, kas nepārsniedz piecus gadus, ja vien Asociācijas padome nav atļāvusi tos piemērot uz ilgāku laiku. Tos atceļ vēlākais pārejas perioda beigās. Nevienu šādu pasākumu nedrīkst ieviest attiecībā uz kādu produktu, ja ir pagājuši vairāk nekā trīs gadi kopš visu nodokļu un kvantitatīvo ierobežojumu vai līdzvērtīgu maksājumu vai pasākumu atcelšanas šim produktam. Bulgārija informē Asociācijas padomi par visiem ārkārtas pasākumiem, ko tā nodomājusi veikt, un pēc Kopienas pieprasījuma Asociācijas padomē rīko konsultācijas par šiem pasākumiem un nozarēm, uz kurām tie attiecas, pirms tie stājas spēkā. Veicot šādus pasākumus, Bulgārija iesniedz Asociācijas padomē saskaņā ar šo pantu ieviesto muitas nodokļu atcelšanas grafiku. Šai grafikā norāda, kā pakāpeniski tiks atcelti šie nodokļi, vēlākais divus gadus pēc to ieviešanas ar vienādām gada likmēm. Asociācijas padome var nolemt izmantot atšķirīgu grafiku. 30. pants Ja viena no Pusēm tirdzniecībā ar otru Pusi atklāj dempingu Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI panta nozīmē, tā var veikt attiecīgus pretpasākumus atbilstīgi Nolīgumam par vispārējās vienošanās par tirdzniecību un tarifiem VI panta piemērošanu un saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kas izklāstītas 34. pantā. 31. pants Ja kādu produktu importē tik lielos daudzumos un tādos apstākļos, kas var izraisīt vai draudēt izraisīt: - nopietnu kaitējumu līdzīgu vai tieši konkurētspējīgu produktu pašmāju ražotājiem vienas no abu Pušu teritorijā, vai - nopietnus traucējumus jebkurā tautsaimniecības nozarē vai grūtības, kas varētu izraisīt nopietnu ekonomiskās situācijas pasliktināšanos kādā reģionā, vai nu Kopiena, vai Bulgārija attiecīgi var veikt piemērotus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kas izklāstītas 34. pantā. 32. pants Ja 14. un 26. panta noteikumu ievērošana izraisa: i) reeksportu uz trešo valsti, attiecībā uz kuru eksportētāja Puse attiecīgajam produktam ir saglabājusi kvantitatīvus eksporta ierobežojumus, eksporta nodokļus vai līdzvērtīgus pasākumus; vai ii) būtisku eksportētājai Pusei svarīga produkta trūkumu vai tā draudus, un ja iepriekš minētās situācijas izraisa vai var izraisīt eksportētājai Pusei būtiskas grūtības, šī Puse var veikt piemērotus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kas izklāstītas 34. pantā. Pasākumi ir nediskriminējoši un tos atceļ, kad situācija tos vairs neattaisno. 33. pants Dalībvalstis un Bulgārija pakāpeniski pielāgo komerciālus valsts monopolus tā, lai, piektā gada beigās pēc Nolīguma stāšanās spēkā attiecībā uz preču sagādes un tirdzniecības nosacījumiem nepastāvētu nekāda dalībvalstu un Bulgārijas pilsoņu diskriminācija. Asociācijas padome saņem informāciju par pasākumiem, kas ir noteikti, lai īstenotu šo mērķi. 34. pants 1. Ja Kopiena vai Bulgārija attiecina uz tādu produktu importu, kuri varētu radīt 31. pantā minētos sarežģījumus, administratīvas procedūras, lai ātri iegūtu informāciju par tirdzniecības plūsmu tendencēm, tā attiecīgi informē otru Pusi. 2. Gadījumos, kas precizēti 30., 31. un 32. pantā, pirms tajā paredzēto pasākumu veikšanas, kā arī gadījumos, kad piemēro 3. punkta d) apakšpunktu, Kopiena vai Bulgārija attiecīgi, cik vien ātri iespējams, sniedz visu svarīgo informāciju Asociācijas padomei, lai tā varētu atrast abām Pusēm pieņemamu risinājumu. Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Par aizsardzības pasākumiem tūlīt ziņo Asociācijas padomei, un par tiem regulāri apspriežas šai padomē, jo īpaši, lai izstrādātu to atcelšanas grafiku un tos atceltu, tiklīdz apstākļi to ļauj. 3. Īstenojot 2. punktu, piemēro šādus noteikumus: a) attiecībā uz 31. pantu par grūtībām, kas rodas šajā pantā minētas situācijas dēļ, jāziņo Asociācijas padomei, kura izskata situāciju un var pieņemt jebkādu lēmumu, kas vajadzīgs, lai novērstu šādas grūtības. Ja Asociācijas padome vai eksportētāja Puse nav pieņēmusi lēmumu par grūtību novēršanu vai 30 dienu laikā kopš jautājuma iesniegšanas nav atrasts nekāds cits apmierinošs risinājums, tad importētājai Pusei ir tiesības noteikt attiecīgus pasākumus, lai atrisinātu šo problēmu. Šādi pasākumi nedrīkst pārsniegt to darbību robežas, kas ir noteikti nepieciešamas, lai novērstu radušās grūtības; b) attiecībā uz 30. pantu Asociācijas padomi informē par dempinga gadījumiem, tiklīdz importētājas Puses iestādes ir sākušas izmeklēšanu. Ja dempings nav izbeigts vai 30 dienu laikā kopš jautājuma iesniegšanas Asociācijas padomē nav atrasts nekāds cits apmierinošs risinājums, tad importētāja Puse var noteikt attiecīgus pasākumus; c) attiecībā uz 32. pantu par grūtībām, kas rodas šajā pantā minēto situāciju dēļ, ir jāziņo Asociācijas padomei situācijas izskatīšanai. Asociācijas padome var pieņemt jebkādu lēmumu, kas vajadzīgs, lai novērstu šādas grūtības. Ja tā nav pieņēmusi šādu lēmumu 30 dienu laikā kopš jautājuma iesniegšanas, eksportētāja Puse var veikt piemērotus pasākumus saistībā ar attiecīgā produkta eksportu; d) ja ārkārtas apstākļi, kas prasa nekavējošus pasākumus, neļauj par attiecīgo lietu savākt informāciju un to izskatīt, Kopiena vai Bulgārija attiecīgi 30., 31. un 32. pantā minētajās situācijās var uzreiz veikt piesardzības un pagaidu pasākumus, kas ir pilnīgi nepieciešami, lai risinātu situāciju, un par tiem tūlīt informē Asociācijas padomi. 35. pants 4. protokolā ir izklāstīti pamata noteikumi šajā nolīgumā paredzēto tarifu atvieglojumu piemērošanai. 36. pants Nolīgums neliedz piemērot importa, eksporta vai tranzīta aizliegumus vai ierobežojumus, kas pamatoti ar tikumības, sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumiem; cilvēku un dzīvnieku dzīvības un veselības vai augu aizsardzības apsvērumiem, izsmeļamo dabas resursu aizsardzība; valsts māksliniecisko, vēsturisko vai arheoloģisko vērtību aizsardzību, kā arī intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumiem, vai noteikumiem par zeltu un sudrabu. Šādus aizliegumus vai ierobežojumus tomēr nedrīkst piemērot Pušu tirdzniecībā kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus. 37. pants 5. protokolā izklāstīti specifiski noteikumi, ko piemēro tirdzniecībā starp Bulgāriju, no vienas puses, un Spāniju un Portugāli, no otras puses. IV SADAĻA BRĪVA DARBASPĒKA APRITE, UZŅĒMĒJDARBĪBA, PAKALPOJUMU SNIEGŠANA I NODAĻA Brīva darbaspēka aprite 38. pants 1. Ievērojot nosacījumus un kārtību, kas ir spēkā katrā dalībvalstī: - katras dalībvalsts piešķirtais statuss Bulgārijas pilsoņiem darba ņēmējiem, kas nodarbināti tās teritorijā, nedrīkst būt diskriminējošs uz pilsonības pamata, salīdzinot ar tās pilsoņiem, darba apstākļu, atalgojuma vai atlaišanas ziņā, - dalībvalstī likumīgi strādājoša darba ņēmēja likumīgi dzīvojošai laulātajai un bērniem ir jānodrošina piekļūšana šīs dalībvalsts darba tirgum tik ilgi, kamēr šis darba ņēmējs drīkst tajā uzturēties un strādāt, izņemot sezonas darba ņēmēju un darba ņēmēju saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem 42. panta nozīmē laulātajai un bērniem, ja vien šie nolīgumi neparedz citu kārtību. 2. Bulgārija saskaņā ar nosacījumiem un noteikumiem, kas piemērojami šai valstī, piemēro 1. punktā minēto režīmu tiem dalībvalsts pilsoņiem, kas likumīgi nodarbināti tās teritorijā, kā arī to laulātajiem un bērniem, kuri likumīgi uzturas šai teritorijā. 39. pants 1. Lai saskaņā ar katrā dalībvalstī piemērojamiem nosacījumiem un noteikumiem koordinētu sociālā nodrošinājuma shēmas tiem Bulgārijas pilsoņiem, kas likumīgi nodarbināti dalībvalsts teritorijā, un viņu ģimenes locekļiem, kas tur likumīgi dzīvo, ievērojot nosacījumus un kārtību, kas piemērojama attiecīgajā dalībvalstī: - visus apdrošināšanas, nodarbinātības vai nodzīvotā laika periodus, kuros šādi darba ņēmēji atrodas dalībvalstīs, summē, lai darba ņēmēji un viņu ģimenes locekļi varētu saņemt vecuma, invaliditātes vai nāves pensijas, ikgadējos pabalstus vai medicīnisko aprūpi, - visas pensijas un ikgadējos pabalstus saistībā ar vecumu, nāvi, nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību, vai no tā radušos invaliditāti, izņemot īpašus, no iemaksām neatkarīgus pabalstus, brīvi konvertē pēc kursa, ko piemēro saskaņā ar tās dalībvalsts vai dalībvalstu tiesību aktiem, kam jāveic šis pārskaitījums, - attiecīgie darba ņēmēji saskaņā ar iepriekš sniegto definīciju saņem ģimenes pabalstus par iepriekš minētajiem ģimenes locekļiem. 2. Bulgārija darba ņēmējiem, kas ir kādas dalībvalsts pilsoņi un tiek nodarbināti tās teritorijā, kā arī viņu ģimenes locekļiem piešķir statusu, kas līdzvērtīgs 1. punkta otrajā un trešajā ievilkumā minētajam statusam. 40. pants 1. Asociācijas padome lemj par attiecīgajiem noteikumiem, ar kuriem ieviest 39. pantā minēto mērķi. 2. Asociācijas padome sīki nosaka administratīvās sadarbības kārtību, kas nodrošina nepieciešamās vadības un kontroles garantijas, lai piemērotu 1. punktā minētos noteikumus. 41. pants Noteikumi, ko Asociācijas padome pieņēmusi saskaņā ar šā nolīguma 40. pantu, neskar tiesības vai pienākumus, kuri izriet no divpusējiem nolīgumiem, kas saista Bulgāriju un dalībvalstis, ja šie nolīgumi nodrošina labvēlīgāku režīmu Bulgārijas vai dalībvalstu pilsoņiem. 42. pants 1. Ņemot vērā darba tirgus situāciju dalībvalstī un ievērojot tās tiesību aktus un minētajā dalībvalstī spēkā esošos noteikumus brīvas darbaspēka aprites jomā: - esošās iespējas, ar kurām dalībvalstis nodrošina Bulgārijas darba ņēmējiem pieeju darba tirgum, ir jāsaglabā un pēc iespējas jāuzlabo, - citas dalībvalstis izskata iespēju noslēgt līdzīgus nolīgumus. 2. Asociācijas padome izskata iespēju nodrošināt citus uzlabojumus, tostarp iespējas izmantot profesionālās mācības, ievērojot dalībvalstīs spēkā esošos noteikumus un procedūras, kā arī ņemot vērā dalībvalstu un Kopienas situāciju darba tirgū. 43. pants Otrā laikposma laikā, kas minēts 7. pantā, un pat agrāk, ja tā ir nolemts, Asociācijas padome izskata papildu iespējas uzlabot darbaspēka apriti, cita starpā ņemot vērā sociālekonomisko situāciju un Bulgārijas prasības, kā arī nodarbinātības situāciju Kopienā. Asociācijas padome iesniedz ieteikumus šajā sakarā. 44. pants Lai atvieglotu nodarbinātības resursu pārstrukturēšanu, kas izriet no ekonomiskās pārstrukturēšanas Bulgārijā, Kopiena nodrošina tehnisku atbalstu, lai Bulgārijā būtu iespējams izveidot piemērotu sociālās nodrošināšanas sistēmu, kā to paredz 89. pants. II NODAĻA Uzņēmējdarbība 45. pants 1. Katra dalībvalsts, stājoties spēkā šim nolīgumam, paredz iespēju Bulgārijas uzņēmumiem un pilsoņiem sākt un veikt uzņēmējdarbību savā teritorijā, turklāt apstākļos, kas nav nelabvēlīgāki par tiem, kas nodrošināti šīs dalībvalsts uzņēmumiem un pilsoņiem, izņemot jomās, kas aprakstītas XVa pielikumā. 2. Bulgārija: i) stājoties spēkā šim nolīgumam, ļauj Kopienas uzņēmumiem un pilsoņiem sākt un veikt uzņēmējdarbību savā teritorijā apstākļos, kas nav nelabvēlīgāki par tiem, kas nodrošināti Bulgārijas uzņēmumiem un pilsoņiem, izņemot jomās, kas minētas XVb un XVc pielikumā, attiecībā uz kurām šādus apstākļus nodrošina ne vēlāk kā, beidzoties 7. pantā minētajam periodam; ii) stājoties spēkā šim nolīgumam, nodrošina Kopienas uzņēmumiem un pilsoņiem, kas veic uzņēmējdarbību Bulgārijā, apstākļus, kas nav nelabvēlīgāki par tiem, kas nodrošināti Bulgārijas uzņēmumiem un pilsoņiem. 3. Šī panta 2. punkta noteikumi neattiecas uz XVd pielikumā uzskaitītajām jomām. 4. Bulgārija pārejas periodā, kas minēts 2. punkta i) apakšpunktā, nepieņem nekādus jaunus noteikumus un pasākumus, ar kuriem tiek ieviesta diskriminācija saistībā ar Kopienas uzņēmumu un pilsoņu uzņēmējdarbību un tās veikšanu Bulgārijas teritorijā, salīdzinot ar pašas Bulgārijas uzņēmumiem un pilsoņiem. 5. Šajā nolīgumā: a) "uzņēmējdarbība" ir i) saistībā ar pilsoņiem – tiesības uzsākt un piekopt saimniecisko darbību kā pašnodarbinātām personām, kā arī izveidot un vadīt uzņēmumus, it īpaši uzņēmējsabiedrības, kuras tie efektīvi kontrolē. Pilsoņu pašnodarbinātība un uzņēmējdarbība nenozīmē iespēju meklēt darbu vai sākt strādāt darba tirgū, vai nodot tiesības piekļūt darba tirgum citai Pusei. Šīs nodaļas noteikumi neattiecas uz tiem, kas nav tikai pašnodarbinātas personas; ii) attiecībā uz uzņēmumiem – tiesības uzsākt un piekopt saimniecisko darbību, izveidojot un vadot meitasuzņēmumus, filiāles un aģentūras; b) uzņēmējsabiedrības "meitasuzņēmums" ir uzņēmējsabiedrība, ko kontrolē pirmā uzņēmējsabiedrība; c) saimnieciskā darbība konkrēti nozīmē rūpniecisku darbību, komercdarbību, amatnieku darbības un profesionālas darbības. 6. Asociācijas padome 2. punkta i) apakšpunktā minētā pārejas perioda laikā regulāri izskata iespēju paātrināt valsts režīma piešķiršanu nozarēs, kas minētas XVb un XVc pielikumā, kā arī to jomu un jautājumu iekļaušanu, kas minēti XVId pielikumā, ciktāl uz to attiecas šī panta 2. punkta i) apakšpunkta noteikumi. Šos pielikumus ar Asociācijas padomes lēmumu var grozīt. Pēc 2. punkta i) apakšpunktā minētā pārejas perioda beigām Asociācijas padome izņēmuma kārtā un pēc Bulgārijas pieprasījuma, ja rodas tāda vajadzība, var izlemt uz noteiktu laiku pagarināt šos pārejas posmus jomās vai jautājumos, kas minēti XVb un XVc pielikumā. 46. pants 1. Ievērojot 45. panta noteikumus, izņemot attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, kas uzskaitīti XVb pielikumā, katra Puse var reglamentēt uzņēmumu un pilsoņu uzņēmējdarbības izveidi un veikšanu, ciktāl šie noteikumi nediskriminē otras Puses uzņēmumus un pilsoņus attiecībā pret saviem uzņēmumiem un pilsoņiem. 2. Attiecībā uz XVI pielikumā izklāstītajiem finanšu pakalpojumiem šis nolīgums neskar Pušu tiesības noteikt pasākumus, kas vajadzīgi Puses monetārajai politikai vai uzraudzībai, vai piesardzības labad, lai aizsargātu ieguldītājus, noguldītājus, apdrošinājuma ņēmējus vai personas, pret kurām finanšu pakalpojumu sniedzējam ir fiduciārs pienākums, vai lai nodrošinātu finanšu sistēmas vienotību un stabilitāti. Šie pasākumi nedrīkst būt diskriminējoši attiecībā uz otras Puses uzņēmējsabiedrību un pilsoņu valstisko piederību, salīdzinot ar savām pašas uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem. 47. pants Lai Kopienas un Bulgārijas pilsoņiem atvieglotu darbības uzsākšanu un turpināšanu reglamentētā profesionālā darbībā attiecīgi Bulgārijā un Kopienā, Asociācijas padome konstatē, kādi pasākumi ir jāveic, lai nodrošinātu kvalifikāciju savstarpējo atzīšanu. Tā var veikt visus pasākumus, kas šai nolūkā ir vajadzīgi. 48. pants Šā nolīguma 46. panta noteikumi neliedz Pusei piemērot īpašus noteikumus, kas attiecas uz tādu otras Puses sabiedrību meitasuzņēmumu un aģentūru dibināšanu un darbību tās teritorijā, kuras nav reģistrētas pirmās Puses teritorijā, un ko pamato juridiskas vai tehniskas atšķirības starp šādiem meitasuzņēmumiem, salīdzinot ar tās teritorijā reģistrētu sabiedrību meitasuzņēmumiem, vai, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, piesardzības iemeslu dēļ. Režīma atšķirība nedrīkst pārsniegt to, kas ir noteikti vajadzīga šādu juridisko vai tehnisko atšķirību dēļ vai, attiecībā uz XVb pielikumā minētajiem finanšu pakalpojumiem, piesardzības dēļ. 49. pants 1. "Kopienas uzņēmējsabiedrība" vai attiecīgi "Bulgārijas uzņēmējsabiedrība" šajā nolīgumā ir uzņēmums, kas uzveidots saskaņā ar dalībvalsts vai attiecīgi Bulgārijas normatīvajiem aktiem un kura juridiskā adrese vai centrālā administrācija, vai galvenā darījumu vieta atrodas attiecīgi Kopienas vai Bulgārijas teritorijā. Tomēr ja uzņēmējsabiedrībai vai uzņēmumam, kas izveidots saskaņā ar dalībvalsts vai, attiecīgi, Bulgārijas normatīvajiem aktiem, ir tikai viens reģistrēts birojs attiecīgi Kopienas vai Bulgārijas teritorijā, tā darbībai jābūt reālai un pastāvīgai saiknei ar vai nu kādas dalībvalsts ekonomiku, vai Bulgārijas ekonomiku. 2. Attiecībā uz starptautisko jūras transportu šās nodaļas un III nodaļas noteikumus izmanto arī dalībvalstu vai, attiecīgi, Bulgārijas pilsoņi vai kuģošanas sabiedrības, kas izveidotas ārpus Kopienas vai Bulgārijas, kuras kontrolē attiecīgi dalībvalsts vai Bulgārijas pilsoņi, ja to kuģi reģistrēti attiecīgi šajā dalībvalstī vai Bulgārijā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem. 3. Kopienas vai Bulgārijas pilsonis šā nolīguma izpratnē ir fiziska persona, kas ir vai nu kādas dalībvalsts vai, attiecīgi, Bulgārijas pilsonis. 4. Šā nolīguma noteikumi neliedz nevienai Pusei piemērot pasākumus, kas vajadzīgi, lai nepieļautu, ka šā nolīguma noteikumus izmanto, lai apietu tās pasākumus attiecībā uz trešās valsts piekļuvi tās tirgum. 50. pants Šajā nolīgumā "finanšu pakalpojumi" nozīmē XVb pielikumā izklāstītās darbības. Asociācijas padome var paplašināt vai grozīt XVb pielikuma darbības jomu. 51. pants Pirmos piecus gadus pēc šī nolīguma stāšanās spēkā vai attiecībā uz XVb un XVc pielikumā minētajām nozarēm 7. pantā minētā pārejas perioda laikā Bulgārija var ieviest pasākumus, ar kuriem tiek pieļautas atkāpes no šīs nodaļas attiecībā uz Kopienas uzņēmumu un pilsoņu uzņēmējdarbību, ja dažas rūpniecības nozares: - tiek pārstrukturētas vai - piedzīvo nopietnas grūtības, īpaši, ja tās saistītas ar nopietnām sociālām problēmām Bulgārijā, vai - piedzīvo tās kopējās tirgus daļas likvidēšanu vai krasu samazināšanos, kas pieder Bulgārijas uzņēmējsabiedrībām vai pilsoņiem attiecīgajā nozarē Bulgārijā, vai - ir jaunas nozares, kas attīstās Bulgārijā. Šādus pasākumus: i) vairs nepiemēro vēlākais divus gadus pēc tam, kad ir beidzies piektais gads pēc nolīguma stāšanās spēkā; un ii) veic, ja tie ir saprātīgi un vajadzīgi situācijas koriģēšanai; un iii) attiecina tikai uz tādiem uzņēmumiem, kas izveidoti pēc šo pasākumu stāšanās spēkā un ar tiem nerada diskrimināciju pret noteiktā pasākuma ieviešanas laikā Bulgārijā jau izveidotu Kopienas uzņēmējsabiedrību vai pilsoņu darbību, salīdzinot ar Bulgārijas uzņēmējsabiedrībām vai pilsoņiem. Asociācijas padome izņēmuma kārtā un pēc Bulgārijas pieprasījuma, ja rodas šāda vajadzība, var nolemt pagarināt i) ievilkumā minēto periodu noteiktai jomai uz ierobežotu laiku, kas nepārsniedz pārejas perioda laiku, kas minēts 7. pantā. Paredzot un piemērojot šādus pasākumus, Bulgārija pēc iespējas Kopienas uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem piemēro atvieglojumu režīmu, un nekādā ziņā nepiemēro viņiem nelabvēlīgāku režīmu nekā uzņēmējsabiedrībām vai pilsoņiem no kādas trešās valsts. Pirms šo pasākumu ieviešanas Bulgārija konsultējas ar Asociācijas padomi un neievieš tos, pirms nav pagājis mēnesis kopš paziņojuma Asociācijas padomei par konkrētajiem pasākumiem, ko Bulgārija ieviesīs, izņemot gadījumus, kad pastāv draudi radīt nelabojamu kaitējumu, un tad Bulgārija konsultējas ar Asociācijas padomi uzreiz pēc to ieviešanas. Kad beidzas piektais gads kopš nolīguma stāšanās spēkā, vai attiecībā uz XVb un XVc pielikumā minētajām nozarēm 7. pantā minētā pārejas perioda laikā Bulgārija šādus pasākumus var ieviest vienīgi ar Asociācijas padomes atļauju un saskaņā ar tās noteiktiem nosacījumiem. 52. pants 1. Šīs nodaļas noteikumi neattiecas uz gaisa transporta, iekšējo ūdensceļu transporta un jūras kabotāžas transporta pakalpojumiem. 2. Asociācijas padome var sniegt ieteikumus par uzņēmējdarbības sākumu un veikšanu jomās, uz kurām attiecas 1. punkts. 53. pants 1. Neskarot šīs sadaļas I nodaļas noteikumus, Kopienas vai Bulgārijas labumguvēji, kas izmanto tiesības veikt uzņēmējdarbību, kuras piešķir attiecīgi Bulgārija un Kopiena, ir tiesīgi saskaņā ar organizācijas mītnes zemes spēkā esošiem tiesību aktiem attiecīgi Bulgārijas vai Kopienas teritorijā paši vai caur saviem meitasuzņēmumiem nodarbināt darbiniekus, kas ir attiecīgi dalībvalstu vai Bulgārijas pilsoņi, ja šie darbinieki ir vadoši darbinieki, kā noteikts 2. punktā, un ja viņus nodarbina vienīgi šādi labumguvēji vai meitasuzņēmumi. Šo darba ņēmēju uzturēšanās un darba atļaujas attiecas tikai uz nodarbinātības periodu. 2. Vadošais labumguvēju personāls, kas izmanto tiesības veikt uzņēmējdarbību un tālāk tekstā minēts kā "organizācija", ir šāds: a) personas, kas organizācijā ieņem augstus amatus, tieši vada uzņēmuma pārvaldi, un ko principā vispārīgi uzrauga vai vada uzņēmuma valde vai akcionāru padome, vai līdzvērtīga struktūra, ieskaitot: - personas, kas vada uzņēmumu vai uzņēmuma nodaļu vai apakšnodaļu, - personas, kas uzrauga un kontrolē citu pārraudzības, profesionālo vai vadības darbinieku darbu, - personas, kam ir pilnvaras personiski pieņemt darbā un atlaist vai ieteikt pieņemt darbā, atlaist vai veikt citas ar personālu saistītas darbības. b) personas, ko organizācija nodarbina un kurām ir augsta vai neparasta: - kvalifikācija, kas saistīta ar darba vai aroda veidu un kam vajadzīgas īpašas tehniskas zināšanas, - zināšanas, kas ir būtiskas organizācijas dienesta, pētniecības aprīkojumam, paņēmieniem vai vadībai. Cita starpā tie var būt akreditētu profesiju pārstāvji. Katram darbiniekam ir jābūt nostrādājušam attiecīgajā organizācijā vismaz gadu pirms organizācijas atdalīšanās. 54. pants 1. Šās sadaļas noteikumus piemēro saskaņā ar ierobežojumiem, ko pamato sabiedriskās kārtības, valsts drošības vai veselības aizsardzības apsvērumi. 2. Tos nepiemēro darbībām, kas jebkuras Puses teritorijā, lai arī epizodiski, ir saistītas ar valsts varas īstenošanu. 55. pants Uzņēmējsabiedrības, kuras kontrolē un kuras pieder kopīgi Bulgārijas uzņēmējsabiedrībām vai pilsoņiem un Kopienas uzņēmējsabiedrībām vai pilsoņiem, arī gūst labumu no šīs nodaļas un šīs sadaļas III nodaļas noteikumiem. III NODAĻA Pakalpojumu sniegšana starp Kopienu un Bulgāriju 56. pants 1. Puses apņemas saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem veikt vajadzīgos pasākumus, lai pakāpeniski ļautu sniegt pakalpojumus tām Kopienas vai Bulgārijas uzņēmējsabiedrībām, kas nodibinātas citā Pusē, nekā tās personas Puse, kam pakalpojumi paredzēti, ņemot vērā pakalpojumu nozaru attīstību Pusēs. 2. Līdztekus 1. punktā minētajam liberalizācijas procesam un ievērojot 59. panta 1. punkta noteikumus, Puses ļauj uz laiku pārvietoties fiziskām personām, kas sniedz pakalpojumus un ko nodarbina pakalpojumu sniedzējs kā vadošo personālu, kurš definēts 53. panta 2. punktā, izņemot tās fiziskās personas, kas pārstāv Kopienas vai Bulgārijas uzņēmējsabiedrību vai pilsoni un cenšas uz laiku iekļūt valstī, lai apspriestos par pakalpojumu tirdzniecību vai noslēgtu līgumus par pakalpojumu pārdošanu ar šo pakalpojumu sniedzēju, ja šie pārstāvji nepiedalās tiešā pakalpojumu tirdzniecībā plašākai sabiedrībai vai nesniedz pakalpojumus paši. 3. Asociācijas padome veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai pakāpeniski ieviestu šī panta 1. punkta noteikumus. 57. pants Saistībā ar pakalpojumu sniegšanu starp Kopienu un Bulgāriju 56. panta noteikumus aizstāj ar šādiem: 1. Attiecībā uz jūras transportu Puses apņemas efektīvi piemērot principu par neierobežotu pieeju starptautiskajam tirgum un satiksmei uz komerciāliem pamatiem. a) Iepriekš minētais noteikums neskar tiesības un pienākumus, kas izriet no ANO Konvencijas par līnijpārvadātāju konferenču rīcības kodeksu, kuri piemērojami vienai vai otrai šā nolīguma Līgumslēdzējai pusei. Jūras pārvadātāji, kas nav konferences biedri, var brīvi darboties, konkurējot ar konferences biedriem, kamēr vien viņi ievēro principu godīgas komerciālas konkurences principu. b) Puses apstiprina savu apņemšanos veicināt brīvas konkurences vidi kā būtisku iezīmi sauso un šķidro beztaras preču apgrozībā. 2. Piemērojot 1. punkta principus, Puses: a) neievieš kravas dalīšanas vienošanās turpmākos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm, izņemot tādos ārkārtas apstākļos, kad vienas vai otras šā Nolīguma Puses līnijpārvadājumu uzņēmumiem citādi nav iespējas sekmīgi uzturēt satiksmi tirdzniecības pārvadājumos uz attiecīgo trešo valsti un no tās; b) aizliedz kravas dalīšanas kārtību turpmākos divpusējos nolīgumos attiecībā uz sauso un šķidro beztaras preču tirdzniecību; c) šim Nolīgumam stājoties spēkā, atceļ visus vienpusējus pasākumus, administratīvus, tehniskus un citus šķēršļus, kas varētu ierobežot vai diskriminēt brīvu pakalpojumu sniegšanu starptautiskajā jūras transportā. 3. Lai nodrošinātu koordinētu transporta attīstību un pakāpenisku liberalizāciju starp Pusēm, kas pielāgota to abpusējām komerciālajām vajadzībām, ar speciāliem transporta nolīgumiem, kas jānoslēdz starp Pusēm pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, risina apstākļus, kas saistīti ar abpusēju pieeju gaisa un iekšzemes transporta jomā. 4. Pirms 3. punktā minēto nolīgumu noslēgšanas Puses neveic nekādus pasākumus vai darbības, kas ir ierobežojošākas vai diskriminējošākas nekā situācijā, kas pastāv dienu pirms šā nolīguma stāšanās spēkā. 5. Pārejas perioda laikā Bulgārija pakāpeniski pielāgo savus tiesību aktus, tostarp administratīvos, tehniskos un citus noteikumus, Kopienā esošajiem tiesību aktiem, kas visu laiku pastāv gaisa un iekšzemes transporta jomā, ciktāl tas nāk par labu liberalizācijas mērķiem un abpusējai pieejai Pušu tirgiem, un atvieglo pasažieru un preču kustību. 6. Ievērojot kopīgo progresu, kas panākts šās nodaļas mērķu sasniegšanā, Asociācijas padome izskata iespējas nodrošināt apstākļus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu brīvību sniegt gaisa un iekšzemes transporta pakalpojumus. 58. pants Šā līguma 54. pants attiecas uz visiem šajā nodaļā izskatītajiem jautājumiem. IV NODAĻA Vispārīgie noteikumi 59. pants 1. Attiecībā uz šo sadaļu nekas šajā Līgumā neliedz Pusēm piemērot savus tiesību aktus un noteikumus par fizisko personu iebraukšanu un uzturēšanos, darbu, darba nosacījumiem un fizisko personu uzņēmējdarbības veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, ja vien tās tos nepiemēro tādā veidā, ka tiek atceltas vai pasliktinās priekšrocības, kas ir paredzētas jebkurai Pusei saskaņā ar kādu konkrētu šā Līguma noteikumu. Iepriekš minētais noteikums neskar 54. panta lietojumu. 2. Nolīguma IV sadaļas II, III un IV nodaļas noteikumus pielāgo pēc Asociācijas padomes lēmuma, ņemot vērā rezultātus, kas bijuši Urugvajas raunda laikā notikušajām sarunām par pakalpojumiem, īpaši nodrošinot, ka saskaņā ar jebkuru šā nolīguma noteikumu Puse nosaka otrai Pusei tādu režīmu, kas ir vismaz tikpat labvēlīgs kā topošās Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) noteikumos paredzētais. Bulgārijai noslēdzot citas Vispārējas vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) un neskarot lēmumus, ko var pieņemt Asociācijas padome, i) Kopiena nodrošina Bulgārijas uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem apstākļus, kas nav mazāk labvēlīgi par tiem, ko nākotnē noslēgtie VVPT nolīgumi nodrošina citu šā nolīguma slēdzēju uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem; ii) Bulgārija nodrošina Kopienas uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem apstākļus, kas nav mazāk labvēlīgi par tiem, ko Bulgārija nodrošina citu trešo valstu uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem. 3. Par savietojamu ar IV sadaļas noteikumiem un konkurences noteikumiem, kas minēti V nodaļā, uzskata saskaņā ar IV sadaļas II nodaļas noteikumiem Bulgārijā reģistrēto Kopienas uzņēmējsabiedrību un pilsoņu izslēgšanu no valsts atbalsta, ko Bulgārija piešķir valsts izglītības dienestiem, ar veselības aizsardzību saistītiem un sociāliem dienestiem, un kultūras dienestiem, uz laiku, kas atbilst 7. pantā minētajam pārejas periodam. V SADAĻA MAKSĀJUMI, KAPITĀLS UN CITI EKONOMIKAS NOTEIKUMI, LIKUMU TUVINĀŠANA I NODAĻA Šābrīža maksājumi un kapitāla aprite 60. pants Puses apņemas atļaut lietot brīvi konvertējamu valūtu, jebkādus maksājumus maksājumu bilances norēķinu kontā, ja vien darījumi, kas saistīti ar maksājumiem, attiecas uz saskaņā ar šo nolīgumu liberalizēto preču, pakalpojumu vai personu kustību starp Pusēm. 61. pants 1. Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla kontā, pēc šā nolīguma stāšanās spēkā attiecīgi dalībvalstis un Bulgārija nodrošina brīvu kapitāla apriti saistībā ar tiešiem ieguldījumiem uzņēmumos, kas izveidoti saskaņā ar uzņēmējas valsts normatīvajiem aktiem, un ieguldījumus, kuri veikti saskaņā ar IV sadaļas II nodaļas noteikumiem, un šo ieguldījumu un visas peļņas, ko rada šie ieguldījumi, likvidāciju vai repatriāciju. Neskarot iepriekš minētos noteikumus, šādu brīvu kustību, likvidāciju un repatriāciju nodrošina pirmā posma beigās, kas minēts 7. pantā, attiecība uz visiem ieguldījumiem, kas saistīti ar Kopienas pilsoņu uzņēmējdarbību, viņiem reģistrējoties Bulgārijā kā pašnodarbinātām personām atbilstīgi IV sadaļas II nodaļai. 2. Neskarot 1. punktu, dalībvalstis kopš dienas, kad stājas spēkā nolīgums, un Bulgārija kopš dienas, kad beidzas piektais gads kopš nolīguma stāšanās spēkā, neievieš jaunus valūtas maiņas ierobežojumus kapitāla apritei un kārtējiem maksājumiem, kas saistīti ar šo apriti starp Kopienas un Bulgārijas iedzīvotājiem, un nepadara esošo kārtību stingrāku. 3. Šā panta 1. un 2. punkta noteikumi neliedz Bulgārijai piemērot ierobežojumus Bulgārijas rezidentu ārējiem tiešiem ieguldījumiem. Tomēr tas neskar Bulgārijā veiktu ieguldījumu un no tiem gūtās peļņas likvidāciju vai repatriāciju. 4. Puses konsultējas, lai atvieglotu kapitāla kustību starp Kopienu un Bulgāriju, sekmējot šā nolīguma mērķu sasniegšanu. 62. pants 1. Piecus gadus, kopš dienas, kad stājies spēkā šis nolīgums, Puses veic pasākumus, lai radītu vajadzīgos nosacījumus pakāpeniskai Kopienas noteikumu piemērošanai brīvas kapitāla aprites jomā. 2. Piektā gada beigās, kopš stājies spēkā šis nolīgums, Asociācijas padome izskata iespējas, kā pilnībā piemērot Kopienas noteikumus par kapitāla apriti. 63. pants Atsaucoties uz šās nodaļas noteikumiem un neskarot 65. panta noteikumus, līdz dienai, kad pilnībā ir panākta Bulgārijas valūtas konvertējamība Starptautiskā valūtas fonda (SVF) VIII panta nozīmē, Bulgārija ārkārtas apstākļos var piemērot maiņas ierobežojumus saistība ar īstermiņa vai vidēja termiņa kredītu piešķiršanu vai ņemšanu, ciktāl šādus Bulgārijas ierobežojumus kredītu piešķiršanai atļauj Bulgārijas statuss SVF. Šos ierobežojumus Bulgārija piemēro bez diskriminācijas. Tos piemēro tā, lai radītu vismazākos iespējamos traucējumus šim nolīgumam. Bulgārija nekavējoties paziņo Asociācijas padomei par šādu pasākumu ieviešanu un par to pārmaiņām. II NODAĻA Konkurence un citi ekonomikas noteikumi 64. pants 1. Ar šā nolīguma pareizu darbību nav savienojams turpmākais tiktāl, ciktāl tas var ietekmēt tirdzniecību starp Kopienu un Bulgāriju: i) visi nolīgumi starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņota rīcība starp uzņēmumiem, kuru mērķis ir novērst, samazināt vai traucēt konkurenci; ii) tas, ka viens vai vairāki uzņēmumi ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli Kopienas vai Bulgārijas teritorijā kopumā vai ievērojamā teritorijas daļā; iii) jebkura valsts palīdzība, kas traucē vai draud traucēt konkurenci, radot labvēlīgākus apstākļus kādam uzņēmumam vai dažu preču ražošanai. 2. Jebkādas darbības, kas ir pretrunā šim pantam, novērtē uz kritēriju pamata, kas izriet no Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 85., 86. un 92. panta noteikumu piemērošanas. 3. Asociācijas padome trijos gados pēc nolīguma stāšanās spēkā ar lēmumu pieņem 1. un 2. punkta īstenošanai vajadzīgos noteikumus. 4. a) Šā panta 1. punkta iii) apakšpunkta piemērošanas nolūkos Puses atzīst, ka pirmajos piecos gados pēc nolīguma stāšanās spēkā jebkādu Bulgārijas piešķirtu valsts atbalstu uzņēmumiem novērtē, ņemot vērā faktu, ka Bulgāriju uzskata par apgabalu, kas ir identisks Kopienas apgabalam, kas aprakstīts Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 92. panta 3. punkta a) apakšpunktā. Asociācijas padome, ņemot vērā Bulgārijas ekonomikas stāvokli, pieņem lēmumu, vai minētais laika posms ir jāpagarina par vēl piecu gadu laika posmiem. b) Katra Puse nodrošina pārredzamību valsts atbalsta jomā, cita starpā, reizi gadā ziņojot otrai Pusei par piešķirtā atbalsta kopsummu un sadalījumu un pēc pieprasījuma sniedzot informāciju par atbalsta shēmām. Pēc vienas Puses pieprasījuma otra Puse sniedz informāciju par valsts atbalsta īpašiem atsevišķiem gadījumiem. 5. Attiecībā uz III sadaļas II un III nodaļā minētajiem produktiem: - 1. punkta iii) apakšpunkta noteikumus nepiemēro, - jebkādu rīcību, kas ir pretrunā 1. punkta i) apakšpunktam, novērtē atbilstīgi kritērijiem, ko Kopiena noteikusi, pamatojoties uz Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 42. un 43. pantu, un jo īpaši atbilstīgi tiem, kas noteikti Padomes Regulā Nr. 26/1962. 6. Ja Kopiena vai Bulgārija uzskata, ka konkrēta rīcība nav saderīga ar 1. punkta noteikumiem un: - tā nav pienācīgi kontrolēta atbilstīgi 3. punktā minētajiem īstenošanas noteikumiem, vai - ja šādu noteikumu nav un ja šāda rīcība rada vai draud radīt būtisku kaitējumu otras Puses interesēm vai būtisku kaitējumu tās vietējai ražošanai, ieskaitot pakalpojumu nozari, tā var veikt attiecīgus pasākumus pēc konsultācijas Asociācijas padomē vai 30 darbdienas pēc pieprasījuma veikt šādu konsultāciju. Attiecībā uz rīcību, kas nav saderīga ar šā panta 1. punkta iii) apakšpunktu, šādus attiecīgos pasākumus, ja tiem ir piemērojama Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT), var pieņemt tikai saskaņā ar procedūrām un nosacījumiem, kas paredzēti VVTT vai jebkurā citā attiecīgā instrumentā, kas izstrādāts saistībā ar to un ir piemērojams Pusēm. 7. Neatkarīgi no jebkādiem pretējiem noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar 3. punktu, Puses apmainās ar informāciju, ņemot vērā ierobežojumus, ko uzliek dienesta un komercnoslēpumu prasības. 8. Šis pants neattiecas uz produktiem, kuri uzskaitīti EOTK dibināšanas līgumā un uz kuriem attiecas 2. protokols. 65. pants 1. Puses cenšas izvairīties no ierobežojošu pasākumu noteikšanas, tostarp tādiem pasākumiem, kas saistīti ar importu maksājumu bilances nolūkos. Ja tie ir ieviesti, Puse, kas tos ieviesusi, iesniedz otrai Pusei to atcelšanas grafiku. 2. Ja viena vai vairākas dalībvalstis vai Bulgārija nonāk nopietnās maksājumu bilances grūtībās vai pastāv nenovēršami šādas situācijas draudi, Kopiena vai, attiecīgi, Bulgārija saskaņā ar VVTT noteikumiem nosaka ierobežojošus pasākumus, tostarp pasākumus, kas saistīti ar importu, un tiem ir pagaidu raksturs, turklāt tie nedrīkst būt stingrāki, nekā ir vajadzīgs, lai koriģētu maksājumu bilances stāvokli. Kopiena vai, attiecīgi, Bulgārija tūlīt par tiem informē otru Pusi. 3. Jebkura veida ierobežojoši pasākumi nedrīkst attiekties uz pārskaitījumiem, kas saistīti ar ieguldījumiem, it īpaši šo ieguldījumu un visas peļņas, ko rada šie ieguldījumi, repatriāciju. 66. pants Attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem ir piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, Asociācijas padome nodrošina, ka no trešā gada pēc šā nolīguma stāšanās spēkā šā nolīguma darbībai tiek piemēroti Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma principi, it īpaši 90. pants, kā arī 1990. gada aprīļa Bonnas Eiropas Drošības un sadarbības konferences (EDSO) sanāksmes nobeiguma dokumenta principi (it īpaši uzņēmēju brīvība pieņemt lēmumus). 67. pants 1. Bulgārija turpina uzlabot intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību aizsardzību, lai, beidzoties piektajam gadam pēc nolīguma stāšanās spēkā, tā varēti nodrošināt tādu pašu aizsardzības līmeni kā Kopienā, ieskaitot efektīvus līdzekļus šo tiesību piemērošanai. 2. Vienlaikus Bulgārija pievienosies Minhenes 1973. gada 5. oktobra Konvencijai par Eiropas patentu piešķiršanu. Bulgārija pievienosies arī citām daudzpusējām konvencijām par intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesībām (kuras minētas XVI pielikuma 1. punktā), kurām ir pievienojušās Kopienas dalībvalstis vai kuras dalībvalstis piemēro de facto. 68. pants 1. Puses uzskata, ka publiskā pasūtījuma līgumu noslēgšana uz nediskriminējoša un savstarpēja pamata, it īpaši saistībā ar VVTT, ir vēlams mērķis. 2. Bulgārijas uzņēmējsabiedrībām, kas definētas 49. pantā, piešķir iespēju izmantot līgumu piešķiršanas procedūras Kopienā, ievērojot Kopienas valsts pasūtījuma piešķiršanas noteikumus, saskaņā ar režīmu, kas ir vismaz tikpat labvēlīgs kā Kopienas uzņēmējsabiedrībām piešķirtais režīms, nolīgumam stājoties spēkā. Kopienas uzņēmējsabiedrībām, kas definētas 49. pantā, piešķir iespēju izmantot līgumu piešķiršanas procedūras Bulgārijā saskaņā ar režīmu, kas ir vismaz tikpat labvēlīgs kā Bulgārijas uzņēmējsabiedrībām piešķirtais režīms, beidzoties 7. pantā definētajam pārejas periodam. Kopienas uzņēmējsabiedrības, kas reģistrētas Bulgārijā saskaņā ar IV sadaļas II nodaļas noteikumiem kā meitasuzņēmumi, kuri aprakstīti 45. pantā, formā, kas izklāstīta 55. pantā, nolīgumam stājoties spēkā, var izmantot līgumu piešķiršanas procedūras saskaņā ar režīmu, kas ir vismaz tikpat labvēlīgs kā Bulgārijas uzņēmējsabiedrībām piešķirtais režīms. Uz Kopienas uzņēmējsabiedrībām, kas reģistrētas Bulgārijā kā filiāles un aģentūras, kuras aprakstītas 45. pantā, šādu režīmu attiecina vēlākais pārejas perioda beigās. Asociācijas padome laiku pa laikam izskata Bulgārijas iespējas ļaut visām Kopienas uzņēmējsabiedrībām izmantot līgumu piešķiršanas procedūras Bulgārijā pirms pārejas perioda beigām. 3. Saistībā ar pakalpojumu reģistrēšanu, darbību un sniegšanu starp Kopienu un Bulgāriju, kā arī darbaspēka nodarbinātību un apriti saistībā ar valsts pasūtījumu izpildi, piemēro 38. līdz 59. panta noteikumus. III NODAĻA Likumu tuvināšana 69. pants Puses atzīst, ka svarīgs nosacījums ekonomisko saišu stiprināšanai starp Bulgāriju un Kopienu ir esošo un turpmāko Bulgārijas tiesību aktu tuvināšana Kopienas tiesību aktiem. Bulgārija cenšas nodrošināt, ka tās tiesību akti pakāpeniski tiks saskaņoti ar Kopienas tiesību aktiem. 70. pants Tiesību aktu tuvināšana jo īpaši attiecas uz šādām jomām: muitas tiesības, uzņēmējdarbības tiesības, likumi par bankām, uzņēmumu pārskati un nodokļi, intelektuālais īpašums, darba ņēmēju aizsardzība darba vietā, finanšu pakalpojumi, konkurences noteikumi, cilvēku, dzīvnieku un augu veselības un dzīvības aizsardzība, patērētāju aizsardzība, netiešie nodokļi, tehniskie noteikumi un standarti, kodoltiesības un noteikumi, pārvadājumi un vide. 71. pants Kopiena nodrošina Bulgāriju ar tehnisko palīdzību šo pasākumu īstenošanai, kura, cita starpā, var ietvert: - ekspertu apmaiņa, - savlaicīgu informācijas sniegšanu par attiecīgajiem tiesību aktiem, - semināru organizēšanu, - mācības, - palīdzību Kopienas tiesību aktu tulkošanā attiecīgajās nozarēs. VI SADAĻA EKONOMISKĀ SADARBĪBA 72. pants 1. Kopiena un Bulgārija izveido ekonomikas sadarbību, kuras mērķis ir veicināt Bulgārijas attīstības un izaugsmes potenciālu. Šī sadarbība stiprina esošās ekonomiskās saiknes pēc iespējas plašākā mērogā, kas nāk par labu abām Pusēm. 2. Politikas un citu pasākumu mērķis būs nodrošināt Bulgārijas ekonomikas un sociālo attīstību, ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības principu. Ar šo politiku jānodrošina vides apsvērumu iekļaušana jau no paša sākuma, kā arī to sasaiste ar harmoniskas sociālas attīstības prasībām. 3. Šai nolūkā sadarbībā īpaši jāpievēršas tādai politikai un pasākumiem, kas saistīti ar rūpniecību, tostarp ieguldījumiem, lauksaimniecību un lauksaimniecisko ražošanu, enerģētiku, transportu, telekomunikācijām, reģionu attīstību un tūrismu. 4. Īpašu uzmanību velta pasākumiem, kas var sekmēt sadarbību starp Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, lai veicinātu reģiona harmonisku attīstību. 73. pants Rūpnieciskā sadarbība 1. Sadarbība jo īpaši ietver šādas jomas: - rūpniecisko sadarbību starp dažādiem abu Pušu saimnieciskās darbības subjektiem, it īpaši tiecoties nostiprināt privāto sektoru, - Kopienas līdzdalību Bulgārijas centienos gan valsts, gan privātajā sektorā modernizēt un pārstrukturēt savu rūpniecības nozari, kas notiks kā pāreja no centralizētās plānošanas sistēmas uz tirgus ekonomiku tādos apstākļos, kas nodrošina vides aizsardzību, - atsevišķu nozaru pārstrukturēšanu; šajā sakarā Asociācijas padome izskata konkrētas problēmas, kas radušās ogļu un tērauda nozarē, kā arī saistībā ar aizsardzības rūpniecības pārveidi, - jaunu uzņēmumu izveidi jomās ar izaugsmes potenciālu, jo īpaši tādās jomā kā vieglā rūpniecība, patēriņa preces un tirgus pakalpojumi, - tehnoloģiju un zinību tālāknodošanu. 2. Rūpnieciskās sadarbības iniciatīvās ņem vērā prioritātes, ko noteikusi Bulgārija. Iniciatīvās jo īpaši cenšas izveidot uzņēmumiem piemērotu vidi, uzlabot vadības zinības un veicināt pārredzamību attiecībā uz tirgiem un nosacījumiem uzņēmumiem, vajadzības gadījumā paredzot tehnisko atbalstu. 74. pants Ieguldījumu veicināšana un aizsardzība 1. Sadarbības mērķis ir saglabāt un vajadzības gadījumā radīt gan vietējiem, gan ārvalstu privātajiem ieguldījumiem labvēlīgu vidi un tiesisko sistēmu, kas ir būtisks Bulgārijas ekonomikas un rūpniecības pārstrukturēšanas nosacījums. Viens no sadarbības mērķiem ir veicināt ārvalstu investīcijas un privatizāciju Bulgārijā. 2. Sadarbības īpašie mērķi ir: - attiecīgā gadījumā, noslēgt nolīgumus starp dalībvalstīm un Bulgāriju par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību, - vajadzības gadījumā noslēgt nolīgumus starp dalībvalstīm un Bulgāriju par izvairīšanos no dubultas nodokļu uzlikšanas, - veikt piemērotus kapitāla nodošanas pasākumus, - turpināt liberalizāciju un ekonomikas infrastruktūras uzlabošanu, - apmainīties ar informāciju par ieguldījumu iespējām, izmantojot tirdzniecības izstādes, izstādes, tirdzniecības nedēļas un citus pasākumus, - apmainīties ar informāciju par tiesību aktiem, noteikumiem un administratīvo praksi ieguldījumu jomā. 3. Bulgārija ievēro pieņemto VVTT noteikumus par ar tirdzniecību saistītiem investīciju pasākumiem. 75. pants Lauksaimniecības un rūpniecības standarti un atbilstības novērtēšana 1. Pušu darbības mērķis ir samazināt atšķirības standartizācijā un atbilstības novērtēšanas procedūrās. 2. Šajā nolūkā tās sadarbojas: - veicinot Kopienas tehnisko noteikumu izmantošanu un Eiropas standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru piemērošanu, - vajadzības gadījumā noslēdzot nolīgumus par savstarpēju atzīšanu šais jomās, - veicinot aktīvu un regulāru Bulgārijas dalību specializēto organizāciju darbā (Eiropas Standartizācijas komiteja, Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja, Eiropas Elektrosakaru standartizācijas institūts, Eiropas tehniskās atbilstības organizācija), - atbalstot Eiropas mērījumu un pārbaužu programmu ieviešanu Bulgārijā, - veicināt tehniskās un metodoloģiskās informācijas apmaiņu, kas attiecas uz kvalitātes nodrošināšanas jomu un ražošanas procesu. 3. Kopiena pēc vajadzības sniedz Bulgārijai tehnisku palīdzību. 76. pants Sadarbība zinātnē un tehnoloģijā 1. Puses veicina sadarbību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā. Tās velta īpašu uzmanību: - apmaiņa ar informāciju par Pušu zinātnes un tehnoloģiju politiku, - apvienotu zinātnisku sanāksmju organizēšanai (semināri un konferences), - kopīgiem pētniecības un attīstības pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt zinātnes progresu un tehnoloģiju un zinību tālāknodošanu, - abu Pušu pētnieku un speciālistu mācībām un mobilitātes programmām, - tādu apstākļu radīšanai, kuros plaukst pētniecība un jauno tehnoloģiju lietojums, kā arī ir nodrošināta pietiekamas intelektuālā īpašuma un pētījumu rezultātu aizsardzība, - Bulgārijas dalībai Kopienas programmās saskaņā ar 3. punktu. Vajadzības gadījumā sniedz tehnisku palīdzību. 2. Asociācijas padome nosaka piemērotas sadarbības izveides procedūras. 3. Sadarbība Eiropas pamatprogrammā saistībā ar pētniecību un tehnoloģiju attīstību tiks īstenota, ievērojot īpašu kārtību, par ko tiks panākta vienošanās un pieņemti lēmumi saskaņā ar katras Puses juridiskajām procedūrām. 77. pants Izglītība un mācības 1. Sadarbības mērķis ir panākt līdzsvarotu cilvēkresursu attīstību un paaugstināt vispārējās izglītības un profesionālo kvalifikāciju līmeni Bulgārijā gan valsts, gan privātajā sektorā, ņemot vērā Bulgārijas prioritātes. Tiks izstrādātas institucionālas sistēmas un sadarbības plāni (kas sāksies ar Eiropas Mācību fonda izveidi, un pēcāk arī Tempus programmas ietvaros). Šajā ziņā var būt jāapsver arī Bulgārijas dalība citās Kopienas programmās. 2. Sadarbība jo īpaši ir vērsta uz šādām jomām: - izglītības un mācību sistēmas reformu Bulgārijā, - valsts un privātā sektora vadītāju un vecāko civildienesta ierēdņu sagatavotību, dienesta mācībām un pārkvalificēšanos prioritārās jomās, kas vēl jānosaka, - sadarbību starp augstskolām, sadarbība starp augstskolām un uzņēmumiem, skolotāju, studentu, administratoru un jauniešu mobilitāti, - mācību veicināšanu Eiropas studiju jomā attiecīgās iestādēs, - abpusēju mācību periodu un diplomu atzīšanu, - Kopienas valodu un bulgāru valodas mācīšanu, - tulkotāju un tulku sagatavošanu un Kopienas valodas normu un terminoloģijas izmantošanas veicināšanu. 78. pants Lauksaimniecība un pārtikas rūpniecības nozare 1. Sadarbība šai jomā noris, lai modernizētu, pārstrukturētu un privatizētu lauksaimniecības un lauksaimnieciskās ražošanas jomu Bulgārijā. Ar to konkrēti cenšas: - izveidot privātas saimniecības un sadales tīklus, pilnveidot glabāšanas, realizācijas un apsaimniekošanas utt. metodes, - modernizēt lauku infrastruktūru (transportu, ūdensapgādi, telekomunikācijas), - uzlabot zemes izmantošanas plānošanu, ieskaitot būvniecību un pilsētplānošanu, - uzlabot ražīgumu un kvalitāti, lietojot piemērotas metodes un produktus; nodrošināt mācības un pārraudzīt ar ražošanas līdzekļiem saistītu, pret piesārņojumu vērstu metožu lietojumu, - izveidot un modernizēt apstrādes firmas un realizācijas paņēmienus, - veicināt lauksaimniecības komplementaritāti, - veicināt rūpniecisko sadarbību un zinātības apmaiņu, it īpaši Kopienas un Bulgārijas privātajā sektorā, - izveidot sadarbību dzīvnieku un augu veselības, lauksaimniecības pārtikas nozares sanitārijas (tostarp jonizācijas), ietverot tiesību aktus veterinārās likumdošanas un pārbaužu un augu veselības un fitosanitārijas jomā, lai pamazām ieviestu harmonizāciju ar Kopienas standartiem, sniedzot mācību atbalstu un organizējot pārbaudes, - izveidot ekoloģiskus reģionus, tehnoloģijas un kultūraugus, - izveidot un veicināt efektīvu sadarbību ar Kopienas modeļiem saderīgu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu jomā, - veicināt integrētu lauku attīstību Bulgārijā, - apmainīties ar informāciju saistībā ar lauksaimniecības likumdošanu un politiku. 2. Šai nolūkā Kopiena vajadzības gadījumā sniedz tehnisku atbalstu. 79. pants Enerģētika 1. Saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem un Eiropas Enerģētikas hartu Puses sadarbojas, lai nodrošinātu pakāpenisku Eiropas enerģētikas tirgus integrāciju. 2. Sadarbība cita starpā vajadzības gadījumā ietver tehnisku palīdzību šādās jomās: - enerģētikas politikas formulēšanā un plānošanā, neatstājot novārtā aspektus ar ilglaicīgāku ietekmi, - vadībā un tehniskajā apmācībā enerģētikas nozarē, - energotaupības un energoefektivitātes veicināšanā, - enerģētikas resursu izstrādē, - sadales uzlabošanā, kā arī piegādes uzlabošanā un dažādošanā, - enerģijas ražošanas un patēriņa vides aspektos, - kodolenerģijas nozarē, - lielākā enerģētikas tirgus liberalizācijā, tostarp gāzes un elektroenerģijas tranzīta uzlabošanā, - elektoenerģijas un gāzes nozarē, tostarp apsverot iespēju savienot piegādes tīklus, - enerģētikas resursu modernizācijā, - pamatnoteikumu izstrādē, kas vajadzīgi šīs nozares uzņēmumu sadarbībai, - tehnoloģiju un zinību tālāknodošanu. 80. pants Kodoldrošība 1. Sadarbības mērķis ir nodrošināt drošāku kodolenerģijas lietojumu. 2. Sadarbība galvenokārt aptver šādas jomas: - Bulgārijas AES darbības drošības uzlabošana, - esošās ar VVER-440 reaktoriem aprīkotās energostacijas uzlabošanas rentabilitātes novērtēšana, - kodoliekārtu personāla vadības un personāla mācību uzlabošana, - Bulgārijas kodoldrošības normatīvo aktu atjaunināšana un pārraudzības iestāžu un to resursu nostiprināšana, - kodoldrošību, gatavību kodolavārijām un to vadība, - aizsardzību pret radiāciju, tostarp vides radiācijas kontrole, - kodoldegvielas cikla problēmas un kodolmateriālu glabāšanas drošība, - kodolatkritumu apsaimniekošana, - kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un to likvidācija, - atsārņošana. 3. Sadarbība ietver informācijas un pieredzes apmaiņu un pētniecības un attīstības pasākumus saskaņā ar 76. pantu. 81. pants Vide 1. Puses attīsta un nostiprina sadarbību vides un cilvēku veselības jomā, ko tās uzskata par prioritāru. 2. Sadarbība ietver: - efektīvu piesārņojuma līmeņa kontroli; informācijas sistēmas par vides stāvokli, - cīņu pret vietēju, reģionālu un pārrobežu gaisa un ūdens piesārņojumu, - noturīgu, efektīvu un ekoloģiski lietderīgu enerģijas ražošanu un izmantošanu; rūpniecisko iekārtu drošība, - pierobežas ūdensceļu, tostarp pārrobežas ūdensceļu, ūdens resursu apsaimniekošanu saskaņā ar starptautisko tiesību principiem un jo īpaši saskaņā ar Konvencijas par pārrobežu ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu noteikumiem, - ķīmisku vielu klasifikāciju un drošu rīkošanos ar tām, - ūdens kvalitāti, it īpaši pārrobežu robežceļos (tostarp Donavā, Melnajā jūrā), - efektīvo ūdens, sevišķi dzeramā ūdens avotu piesārņošanas novēršanu un samazināšanu, - atkritumu apjoma samazināšanu, pārstrādi un apglabāšanu, Bāzeles Konvencijas īstenošanu, - lauksaimniecības ietekmi uz vidi; augsnes noārdīšanos, pasālināšanos un paskābināšanos, - mežu, floras un faunas aizsardzību; lauku apvidu ekoloģiskās stabilitātes atjaunošanu, - zemes izmantošanas plānošanu, ieskaitot būvniecību un pilsētplānošanu, - piekrastes zonu apsaimniekošanu, - ekonomisku un fiskālu instrumentu izmantošanu, - pasaules klimata pārmaiņas un to novēršanu, - izglītību vides jomā un izpratnes veidošanu par vidi, - starptautisku reģionālo programmu īstenošanu cita starpā Donavas baseinā un Melnajā jūrā. 3. Sadarbību īsteno, jo īpaši izmantojot: - informācijas un ekspertu apmaiņu, ieskaitot informāciju un ekspertus, kas saistīti ar tīro tehnoloģiju nodošanu, - mācību programmas, - normatīvo aktu, standartu, normu un metodoloģijas tuvināšanu (Kopienas standartiem), - reģionāla līmeņa sadarbību, iespējams, ietverot kopīgu programmu īstenošanu starptautiskā līmenī, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu ūdensceļu ūdens apsaimniekošanu, aizsardzību un kvalitāti; sadarbību, piedaloties Eiropas Vides aģentūras darbībā, tiklīdz tā tiks izveidota, - stratēģiju izveidi, īpaši saistībā ar globāliem un klimata jautājumiem, - pētījumus par ietekmi uz vidi, - vides apsaimniekošanas, cita starpā ūdens apsaimniekošanas uzlabošanu. 4. 8. protokolā izklāstīti pasākumi, kas atteicas uz pārrobežu ūdensceļu ūdens apsaimniekošanu, aizsardzību un kvalitāti. 82. pants Transports 1. Puses attīsta un stiprina sadarbību, lai Bulgārija spētu: - pārstrukturēt un modernizēt transporta nozari, - uzlabot pasažieru un preču apriti un pieeju transporta tirgum, atceļot administratīvos, tehniskos un citus šķēršļus, - atvieglot Kopienas autotransporta, dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu un kombinētā transporta tranzītu caur Bulgāriju, - sasniegt Kopienai pielīdzināmus operatīvos standartus. 2. Sadarbība jo īpaši ietver šādas jomas: - ekonomiskās, juridiskās un tehniskās mācību programmas, - tehniskā atbalsta un konsultāciju sniegšanu un informācijas apmaiņu, 3. Sadarbībā ir šādas īpašas prioritāras jomas: - autotransports, tostarp tranzīta prasību pakāpeniska atvieglošana, - ceļu un lidostu apsaimniekošana, tostarp sadarbība starp attiecīgajām valsts iestādēm, - ceļu tīkla izveide un ceļu, iekšzemes ūdensceļu, dzelzceļu, ostu un lidostu infrastruktūras modernizācija lielākajos vispārējas nozīmes ceļos un Eiropas ceļu sasaistes posmos, - zemes izmantošanas plānošana, ieskaitot būvniecību un pilsētplānošanu, - tehniskā aprīkojuma modernizācija, lai nodrošinātu Kopienas standartu ievērošanu, it īpaši autotransporta, dzelzceļa transporta, kombinētā transporta un pārkraušanas jomā, - konsekventas transporta politikas izstrāde, kas būtu saderīga ar Kopienas transporta politiku, - kopīgu pētniecības un attīstības programmu veicināšana saskaņā ar 76. pantu. 83. pants Telekomunikācijas un pasta pakalpojumi 1. Puses paplašina un nostiprina sadarbību šai jomā un šai nolūkā veic šādus pasākumus: - apmainās ar informāciju par telekomunikācijām un pasta pakalpojumiem, - apmainās ar tehnisku un cita veida informāciju un organizē seminārus, darbseminārus un konferences abu Pušu ekspertiem, - veic mācību un konsultatīvus pasākumus, - nodod tehnoloģijas un zinātību attiecībā uz visiem telekomunikāciju un pasta pakalpojumu aspektiem, - abas Puses izveido iestādes, kas īsteno kopīgus projektus, - veicina Eiropas tehniskos standartus, sertifikācijas sistēmas un reglamentējošās pieejas, - veicina jaunus sakaru līdzekļus, pakalpojumus un iekārtas, it īpaši tādas, kam ir komerciāls lietojums. 2. Šīs darbības ir vērstas uz šādām prioritārām jomām: - nozares tirgus politikas, tiesību un normatīvo aktu un procedūru izstrāde un piemērošana telekomunikāciju un pasta pakalpojumu jomā Bulgārijā, - Bulgārijas telekomunikāciju tīkla modernizācija un tā integrācija Eiropas un pasaules tīklos, - sadarbība ar Eiropas standartizācijas iestādēm, - Eiropas mēroga sistēmu integrācija; telekomunikāciju tiesiskie aspekti un priekšraksti, - telekomunikāciju vadība jaunā ekonomiskā vidē: organizāciju struktūras, stratēģija un plānošana, iegādes principi, 84. pants Banku, apdrošināšanas un citi finanšu pakalpojumi 1. Puses sadarbojas, lai izveidotu un attīstītu piemērotu sistēmu, kas veicina banku, apdrošināšanas un citu finanšu pakalpojumu nozares darbību Bulgārijā. 2. Sadarbība ir vērsta uz: - efektīvu, uz Eiropas Kopienas standartiem balstītu pārskatu un revīzijas sistēmu uzlabošanu Bulgārijā, - banku, apdrošināšanas un finanšu sistēmas nostiprināšanu un pārstrukturēšanu, - banku un finanšu pakalpojumu uzraudzības un regulēšanas sistēmas uzlabošanu, - terminu glosāriju izstrādi, - informācijas apmaiņu jo īpaši attiecībā uz likumprojektiem, - Kopienas un Bulgārijas tiesību aktu izstrādi un tulkošanu. 3. Šai nolūkā sadarbībā ietver tehnisku palīdzību un apmācību. 85. pants Sadarbība revīzijas un finanšu kontroles jomā 1. Puses sadarbojas, lai Bulgārijā izstrādātu efektīvas, uz Kopienas standarta metodēm un procedūrām balstītas finanšu kontroles un revīzijas sistēmas. 2. Sadarbība ir vērsta uz: - informācijas apmaiņu par revīzijas sistēmām, - revīzijas dokumentācijas vienādošanu, - mācību un konsultatīvajiem pasākumiem. 3. Šai nolūkā Kopiena vajadzības gadījumā sniedz tehnisku atbalstu. 86. pants Monetārā politika Pēc Bulgārijas iestāžu lūguma Kopiena sniedz tehnisku palīdzību, lai atbalstītu Bulgārijas centienus panākt levas pilnīgu konvertējamību un pakāpeniski tuvināt savu politiku Eiropas Monetārajai sistēmai. Tā ietver neformālu viedokļu apmaiņu par Eiropas Monetārās sistēmas principiem un darbību. 87. pants Naudas atmazgāšana 1. Puses vienojas izveido sadarbības sistēmu, lai novērstu savu finanšu sistēmu izmantošanu noziedzīgā ceļā gūtu ienākumu legalizācijai, it īpaši no pārkāpumiem, kas saistīti ar narkotikām. 2. Sadarbība šajā jomā ietver administratīvu un tehnisku palīdzību, lai izveidotu piemērotus standartus pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, kas līdzvērtīgi tiem, kas pieņemti Kopienā un starptautiskos forumos šajā jomā, ieskaitot Finanšu darījumu darba grupu. 88. pants Reģionālā attīstība 1. Puses stiprina sadarbību reģionālās attīstības un zemes izmantošanas plānošanas jomā. 2. Tālab jo īpaši jāveic šādi pasākumi: - informācijas apmaiņa starp valsts, reģionālām un pašvaldību iestādēm par reģionālo politiku un zemes izmantošanas plānošanas politiku, vajadzības gadījumā Bulgārijai tiek sniegts atbalsts reģionālās politikas izstrādei, - reģionālo un pašvaldības iestāžu vienota rīcība ekonomiskās attīstības jomā, - pētījums par vienotu pieeju to Bulgārijas reģionu, kas robežojas ar Kopienu, attīstībai, - apmaiņas braucieni, lai izpētītu sadarbības un atbalsta sniegšanas iespējas, - valsts civildienesta ierēdņu un ekspertu apmaiņa, - tehniskais atbalsts, īpaši pievēršoties atpalikušu reģionu attīstībai, - informācijas un pieredzes apmaiņas programmu izstrāde, izmantojot arī semināru metodi. 89. pants Sadarbība sociālajā jomā 1. Attiecībā uz veselību un drošību Puses izveido sadarbību, lai uzlabotu darba ņēmēju veselības aizsardzības un drošības līmeni, par atskaites punktu izraugoties Kopienā esošo aizsardzību. Sadarbība jo īpaši ietver šādas jomas: - tehniskās palīdzības nodrošināšana, - ekspertu apmaiņa, - uzņēmumu sadarbība, - informācijas sniegšana, administratīva un cita veida palīdzība uzņēmumiem, kā arī mācību nodrošināšana, - sadarbība sabiedrības veselības aizsardzības jomā. 2. Attiecībā uz nodarbinātību sadarbība īpaši attiecas uz šādām jomām: - darba tirgus organizāciju, - darbā iekārtošanas un konsultāciju pakalpojumiem, - reģionālās pārstrukturēšanas programmu plānošanu un vadību, - nodarbinātības veicināšanu pašvaldību līmenī. Sadarbība šai jomā notiek kā pētījumi, ekspertu pakalpojumu sniegšana, informatīvi pasākumi un apmācība. 3. Attiecībā uz sociālo nodrošināšanu, Puses cenšas pielāgot Bulgārijas sociālās nodrošināšanas sistēmu jaunajai sociālekonomiskajai situācijai, galvenokārt ar ekspertu pakalpojumu, informatīvu pasākumu un apmācības palīdzību. 90. pants Tūrisms Puses izvērš un attīsta sadarbību, kas ietver: - tūrisma tirdzniecības veicināšanu un vajadzības gadījumā formalitāšu samazināšanu, - palīdzību Bulgārijai tūrisma nozares privatizācijā, kā arī efektīvas valsts un uzņēmumu politikas izstrādē, lai izveidotu optimālus tiesiskos, administratīvos un finansiālos mehānismus nozares tālākai attīstībai, - informācijas plūsmas palielināšanu starptautiskos tīklos, datubāzēs utt., - zinātības tālāknodošanu mācību, apmaiņas braucienu un semināru ceļā, - kopīgu darbību iespēju izpēti (pārrobežu projekti, sadraudzības pilsētas utt.), - viedokļu apmaiņu un informācijas sniegšanu abām Pusēm svarīgos jautājumos, kas skar tūrisma nozari. 91. pants Mazie un vidējie uzņēmumi 1. Pušu mērķis ir attīstīt un stiprināt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) jo īpaši privātajā sektorā un veicināt Kopienas un Bulgārijas MVU sadarbību. 2. Puses veicina informācijas un zinātības apmaiņu šādās jomās: - tādu juridisko, administratīvo, tehnisko, nodokļu un finanšu nosacījumu uzlabošanu, kas vajadzīgi MVU dibināšanai un izaugsmei un pārrobežu sadarbībai, - specializētu pakalpojumu sniegšana, kas vajadzīgi MVU (apmācība vadības jomā, grāmatvedība, realizācija, kvalitātes kontrole utt.) un tādu aģentūru nostiprināšana, kuras sniedz šos pakalpojumus, - pienācīgu sakaru nodrošināšana ar Kopienas uzņēmējiem, lai uzlabotu informācijas plūsmu uz MVU un veicinātu pārrobežu sadarbību (piemēram, uzņēmumu sadarbības tīkls (BC-NET), Eiro-info kontaktu centri, konferences utt.). 3. Sadarbībā ietver tehnisku palīdzību, jo sevišķi atbilstīgas MVU institucionālā atbalsta izveidei gan valsts, gan reģionālā līmenī saistībā ar finanšu, mācību, tehnoloģiju un realizācijas pakalpojumiem. 92. pants Informācijas un audiovizuālā nozare 1. Kopiena un Bulgārija īsteno vajadzīgos pasākumus, lai rosinātu savstarpēju informācijas apmaiņu. Priekšroku dod programmām, kuru mērķis ir sniegt Bulgārijā pamatinformāciju par Kopienu plašai sabiedrībai, bet specifiskāku informāciju – Bulgārijas profesionāļu aprindām, pēc iespējas nodrošinot pieeju Kopienas datubāzēm. 2. Puses sadarbojas, sekmējot Eiropas audiovizuālo industriju. Bulgārijas audiovizuālo jomu varētu konkrēti iesaistīt pasākumos, kurus Kopiena veic saistībā ar mēdiju programmu un saskaņā ar procedūrām, kuras ir izstrādājušas par katru pasākumu atbildīgās iestādes, ievērojot Eiropas Kopienu Padomes 1990. gada 21. decembra Lēmumu, ar kuru izveidota šī programma. Kopiena veicina Bulgārijas audiovizuālās jomas dalību attiecīgajās Eureka programmās. Puses koordinē un vajadzības gadījumā saskaņo savu politiku saistībā ar pārrobežu apraidi, tehniskajām normām audiovizuālajā jomā un Eiropas audiovizuālo tehnoloģiju veicināšanu. Cita starpā, sadarbība var ietvert programmu un stipendiju apmaiņu, kā arī žurnālistu un citu plašsaziņas profesionāļu apmācības līdzekļu apmaiņu. 93. pants Patērētāju aizsardzība 1. Puses sadarbojas, lai panāktu pilnīgu Bulgārijas un Kopienas patērētāju aizsardzības sistēmu saderību. 2. Šajā nolūkā sadarbība iespēju robežās ietver šādus pasākumus: - informācijas un ekspertu apmaiņu, - pieeju Kopienas datubāzēm, - tehniskā atbalsta un mācību pasākumus. 94. pants Muita 1. Sadarbības mērķis ir garantēt atbilstību visiem tiem noteikumiem, kurus plānots pieņemt saistībā ar tirdzniecību un godīgu tirdzniecību, un panākt Bulgārijas muitas sistēmas tuvināšanu Kopienas muitas sistēmai, tādējādi atvieglojot pāreju uz liberalizāciju, kas plānota saskaņā ar šo nolīgumu. 2. Sadarbība jo īpaši ietver šādas jomas: - informācijas apmaiņa, - Pušu robežšķērsošanas punktu infrastruktūras izveide, - kombinētās nomenklatūras un vienotā administratīvā dokumenta ieviešana Bulgārijā, - Kopienas un Bulgārijas tranzīta sistēmu savstarpēja savienojamība, - pārbaužu un formalitāšu vienkāršošana saistībā ar preču pārvadājumiem, - semināru un apmācības periodu organizēšana, - atbalsts modernu muitas informācijas sistēmu ieviešanai. Vajadzības gadījumā sniedz tehnisku palīdzību. 3. Neskarot tālāku sadarbību, kas paredzēta šajā nolīgumā, jo īpaši 97. pantā, savstarpēju palīdzību starp muitas lietu administratīvajām iestādēm sniedz saskaņā ar 6. protokola noteikumiem. 95. pants Sadarbība statistikas jomā 1. Sadarbības mērķis šajā jomā ir efektīvas statistikas sistēmas izveide, lai ātri un savlaicīgi nodrošinātu ticamu statistiku, kas nepieciešama, lai atbalstītu un pārraudzītu ekonomikas reformu procesu un sekmētu privāto uzņēmumu attīstību Bulgārijā. 2. Puses jo īpaši sadarbojas: - stiprinot Bulgārijas statistikas sistēmu, - panākot saskaņotību ar starptautiskām (un jo īpaši Kopienas) metodēm, standartiem un klasifikācijām, - nodrošinot datus, kas vajadzīgi, lai uzturētu un pārraudzītu ekonomiskās reformas, - nodrošinot privātā un valsts sektora uzņēmējus ar atbilstošiem makroekonomikas un mikroekonomikas datiem, - garantējot datu konfidencialitāti, - apmainoties ar statistikas informāciju. 3. Vajadzības gadījumā Kopiena sniedz tehnisku atbalstu. 96. pants Ekonomika 1. Kopiena un Bulgārija sadarbojoties sekmē ekonomikas reformu procesu un integrāciju, lai uzlabotu attiecīgās ekonomikas pamatprincipu izpratni, un izstrādātu un īstenotu tirgus ekonomikas politiku. 2. Šai nolūkā Kopiena un Bulgārija: - apmainās ar informāciju par makroekonomiskajiem rezultātiem un perspektīvām, un attīstības stratēģijām, - kopīgi analizē ekonomikas jautājumus, kas interesē abas Puses, ieskaitot ekonomikas politikas izstrādi un īstenošanas instrumentus, - izmanto Ekonomikas sadarbības rīcības programmu (ACE), konkrēti, sekmējot sadarbību starp Bulgārijas un Kopienas ekonomistiem un vadītājiem, lai paātrinātu informācijas un zinātības tālāknodošanu ekonomikas politikas izstrādes jomā, kā arī nodrošinātu ar politiku saistīto pētījumu rezultātu plašu izplatīšanu. 97. pants Narkotikas 1. Sadarbības mērķis it īpaši ir uzlabot politikas un pasākumu efektivitāti, lai novērstu narkotiku un psihotropo vielu piegādi un nelikumīgu tirdzniecību un samazinātu šo produktu lietošanu. 2. Puses vienojas par vajadzīgajām sadarbības metodēm šo mērķu sasniegšanai, tostarp arī par kopīgas rīcības īstenošanas procedūrām. Šīs rīcības pamatā ir konsultācijas un cieša sadarbība saistībā ar 1. punktā minētajiem mērķiem un politiskajiem pasākumiem. 3. Pušu sadarbība ietver tehnisku un administratīvu atbalstu, kas it īpaši attiecas uz šādām jomām: - valsts tiesību aktu izstrāde un īstenošana, - informācijas centru un sociālo un veselības centru izveide un nostiprināšana, - nelikumīgā narkotiku tirdzniecībā iesaistītu grupējumu apkarošanas efektivitātes palielināšana, - personāla apmācība un pētniecība, - Kopienas un attiecīgo starptautisko iestāžu, jo īpaši Ķīmijas darba grupas (CATF) pieņemtajiem standartiem līdzvērtīgu standartu izveidošanu attiecībā uz prekursoru un citu būtisku vielu, ko izmanto narkotiku un psihotropu vielu nelikumīgai ražošanai, novirzīšanas novēršana. Puses var vienoties par citu jomu iekļaušanu. VII SADAĻA SADARBĪBA KULTŪRAS JOMĀ 98. pants Ņemot vērā svinīgo Eiropas Savienības deklarāciju, Puses apņemas veicināt, rosināt un sekmēt sadarbību kultūras jomā. Vajadzības gadījumā Kopienas vai vienas vai vairāku dalībvalstu kultūras sadarbības programmas var attiecināt uz Bulgāriju, kā arī izveidot papildu pasākumus, kas interesē abas Puses. Šī sadarbība var attiekties uz: - nekomerciālu mākslas darbu un mākslinieku apmaiņu, - filmu uzņemšanu un filmu industriju, ņemot vērā 92. pantā paredzēto sadarbību audiovizuālajā nozarē, - literāru darbu tulkošanu, - dažādu objektu konservēšanu un restaurēšanu (arhitektūras un kultūras mantojums), - kultūras jomā strādājošo apmācību, - uz Eiropu vērstu kultūras norišu rīkošanu. VIII SADAĻA FINANSIĀLĀ SADARBĪBA 99. pants Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus un saskaņā ar 100., 101., 103. un 104. pantu, neskarot 102. pantu, Bulgārija izmanto pagaidu finanšu atbalstu no Kopienas dotāciju un aizdevumu formā, ieskaitot aizdevumus no Eiropas Investīciju bankas saskaņā ar Bankas statūtu 18. pantu, lai veicinātu Bulgārijas ekonomikas pārveidošanu un palīdzētu tai risināt strukturālās pielāgošanās sociālekonomiskās sekas. 100. pants Šo finansiālo atbalstu sniedz: - vai nu ar Phare darbības sistēmu, ko paredz Padomes Regula (EEK) Nr. 3609/89, ko groza ilggadējā kārtībā, vai ar jaunu ilggadēju finanšu sistēmu, kuru Kopiena izveido pēc konsultācijām ar Bulgāriju un ņemot vērā apsvērumus, kas izklāstīti šā nolīguma 104. un 103. pantā, - ar aizdevumiem, kurus dod Eiropas Investīciju banka, līdz beidzas to pieejamības termiņš; pēc Bulgārijas un Kopienas konsultācijām nosaka maksimālo Eiropas Investīciju bankas aizdevumu summu un pieejamības periodu nākamajiem gadiem. 101. pants Kopienas finansiālās palīdzības mērķus un jomas nosaka indikatīvajā programmā, par kuru abām Pusēm jāvienojas. Puses informē Asociācijas padomi. 102. pants 1. Kopiena, ņemot vērā specifiskas vajadzības un G-24 pamatnostādnes par pasākumiem un finanšu resursu pieejamību, pēc Bulgārijas pieprasījuma un sadarbībā ar citām starptautiskām finanšu institūcijām saistībā ar G-24 situāciju izskata iespēju piešķirt pagaidu finanšu atbalstu: - lai atbalstītu pasākumus, kuru mērķis ir panākt un saglabāt Bulgārijas valūtas konvertējamību, - lai veicinātu vidēja termiņa stabilizācijas un strukturālās pielāgošanas pasākumus, tostarp maksājumu bilances atbalstu. 2. Šis finanšu atbalsts, kura saņemšanai Bulgārijai jānoformē SVF atbalsta programmas saistībā ar G-24 situāciju, attiecīgi konvertējamības un/vai savas ekonomikas pārstrukturēšanas nolūkos, ir jāapstiprina Kopienai, kā arī Bulgārijai jāparāda pastāvīga programmu izpilde un jāpanāk galamērķis, respektīvi, ātra pāreja uz finansējumu no privātiem avotiem. 3. Asociācijas padomi informē par apstākļiem, kuros tiks sniegts šis atbalsts, kā arī par to, kā Bulgārija pilda savas saistības, kuras tā uzņēmusies sakarā ar šo atbalstu. 103. pants Kopienas finanšu atbalstu novērtē, ņemot vērā radušās vajadzības un Bulgārijas attīstības līmeni, kā arī ievērojot noteiktās prioritātes un Bulgārijas ekonomikas absorbcijas potenciālu, spēju atmaksāt aizdevumus un panākt Bulgārijā progresu pārejā uz tirgus ekonomikas sistēmu un pārstrukturēšanu. 104. pants Lai optimāli izmantotu pieejamos resursus, Puses nodrošina, ka Kopiena tehnisko palīdzību sniedz ciešā koordinācijā ar palīdzību no citiem avotiem, piemēram, dalībvalstīm, citām valstīm un tādām starptautiskām organizācijām kā Starptautiskais valūtas fonds, Starptautiskā rekonstrukcijas un attīstības banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka. IX SADAĻA INSTITUCIONĀLI, VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 105. pants Ar šo tiek izveidota Asociācijas padome, kas pārrauga šā nolīguma īstenošanu. Tā sanāk ministriju līmenī reizi gadā un tad, kad to prasa apstākļi. Tā izskata visus būtiskākos jautājumus, kas rodas nolīguma sakarā, un visus citus divpusējus vai starptautiskus jautājumus, kuros ieinteresētas abas Puses. 106. pants 1. Asociācijas padomē ir Eiropas Kopienu Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas locekļi, no vienas puses, un Bulgārijas valdības ieceltie pārstāvji, no otras puses. 2. Asociācijas padomes locekļus var aizstāt ar pārstāvjiem, ievērojot noteikumus, kas jāizstrādā reglamentā. 3. Asociācijas padome pieņem savu reglamentu. 4. Asociācijas padomi pēc kārtas vada attiecīgi Eiropas Kopienu Padomes loceklis un Bulgārijas valdības loceklis saskaņā ar noteikumiem, kas jāizstrādā reglamentā. 5. Vajadzības gadījumā Asociācijas padomes darbā kā novērotāja piedalās Eiropas Investīciju banka. 107. pants Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Asociācijas padome nolīgumā paredzētajos gadījumos var pieņemt attiecīgus lēmumus. Pieņemtie lēmumi ir Pusēm saistoši, un tās veic pasākumus, lai pildītu pieņemtos lēmumus. Asociācijas padome var sniegt arī attiecīgus ieteikumus. Tā pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus, Pusēm vienojoties. 108. pants 1. Katra Puse var nodot izskatīšanai Asociācijas padomē jebkuru strīdu saistībā ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju. 2. Asociācijas padome var strīdu izšķirt, pieņemot lēmumu. 3. Katrai Pusei ir jāveic pasākumi, kas saistīti ar 2. punktā minētā lēmuma izpildi. 4. Ja strīdu nav iespējams izšķirt saskaņā ar 2. punktu, Puse var informēt otru Pusi par šķīrējtiesneša iecelšanu; otrai Pusei jāieceļ otrs šķīrējtiesnesis divu mēnešu laikā. Lai piemērotu šo procedūru, Kopienu un tās dalībvalstis uzskata par vienu strīdā iesaistīto Pusi. Asociācijas padome ieceļ trešo šķīrējtiesnesi. Šķīrējtiesneši pieņem lēmumu ar balsu vairākumu. Katrai strīdā iesaistītajai Pusei ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai izpildītu šķīrējtiesnešu lēmumu. 109. pants 1. Asociācijas padomei pienākumus pildīt palīdz Asociācijas komiteja, kurā ir Eiropas Kopienu Padomes locekļu pārstāvji un Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvji, no vienas puses, un Bulgārijas valdības pārstāvji, no otras puses, parasti augstāko civildienesta ierēdņu līmenī. Asociācijas padome savā reglamentā nosaka Asociācijas komitejas pienākumus, kas ietver Asociācijas padomes sanāksmju sagatavošanu un nosaka, kā komiteja darbojas. 2. Asociācijas padome var deleģēt Asociācijas komitejai jebkādas savas pilnvaras. Šajā gadījumā Asociācijas komiteja pieņem lēmumus 107. pantā noteiktajā kārtībā. 110. pants Asociācijas padome var nolemt izveidot jebkuru speciālu komiteju vai iestādi, kas var palīdzēt tai pildīt tās pienākumus. Savā reglamentā Asociācijas padome nosaka šādu komiteju vai iestāžu sastāvu un pienākumus un to, kā tās darbojas. 111. pants Ar šo izveido Asociācijas parlamentāro komiteju. Tā ir forums, kurā Bulgārijas parlamenta un Eiropas Parlamenta locekļi tiekas un apmainās ar viedokļiem. Tā pati nosaka sanāksmju biežumu. 112. pants 1. Asociācijas parlamentārajā komitejā ir Eiropas Parlamenta deputāti, no vienas puses, un Bulgārijas parlamenta deputāti, no otras puses. 2. Asociācijas parlamentārā komiteja pieņem savu reglamentu. 3. Asociācijas parlamentāro komiteju pēc kārtas vada attiecīgi Eiropas Parlaments un Bulgārijas parlaments saskaņā ar noteikumiem, kas jānosaka tās reglamentā. 113. pants Asociācijas parlamentārā komiteja var pieprasīt no Asociācijas padomes attiecīgu informāciju par šā nolīguma īstenošanu, kura tad sniedz komitejai pieprasīto informāciju. Asociācijas parlamentāro komiteju informē par Asociācijas padomes lēmumiem. Asociācijas parlamentārā komiteja var sniegt ieteikumus Asociācijas padomei. 114. pants Saskaņā ar šo Nolīgumu katra Puse apņemas nodrošināt, ka otras Puses fiziskām un juridiskām personām bez diskriminācijas salīdzinājumā ar tās pašas pilsoņiem ir iespēja vērsties Pušu kompetentās tiesās un administratīvās struktūrās, lai aizstāvētu individuālās tiesības un īpašuma tiesības, ieskaitot intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesības. 115. pants Šajā nolīgumā nekas neliedz Līgumslēdzējām pusēm veikt jebkādus pasākumus: a) ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai nepieļautu informācijas izpaušanu, kura neatbilst to drošības interesēm; b) kuri attiecas uz ieroču, munīcijas vai kara materiālu ražošanu vai tirdzniecību vai uz aizsardzības nolūkiem vajadzīgu pētniecību, attīstību vai ražošanu, ar noteikumu, ka šādi pasākumi nemaina konkurences apstākļus attiecībā uz izstrādājumiem, kuri nav īpaši paredzēti militārām vajadzībām; c) ko tās uzskata par būtiskiem savai drošībai nopietnu iekšēju nemieru gadījumā, kas traucētu uzturēt kārtību un likumību, kara laikā vai nopietna starptautiska saspīlējuma laikā, kas rada kara draudus, vai lai pildītu pienākumus, ko tās uzņēmušās, lai uzturētu mieru un starptautisku drošību. 116. pants 1. Jomās, uz ko atticas šis Nolīgums, neskarot nekādus tā īpašus noteikumus, - režīms, ko Bulgārija piemēro attiecībā pret Kopienu, nerada nekādu diskrimināciju dalībvalstu, to valstspiederīgo, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu starpā, - pasākumi, ko Kopiena īsteno attiecībā uz Bulgāriju, nedrīkst diskriminēt Bulgārijas pilsoņus, uzņēmējsabiedrības vai uzņēmumus. 2. Šā panta 1. punkta noteikumi neskar Pušu tiesības piemērot attiecīgos to nodokļu tiesību aktu noteikumus nodokļu maksātājiem, kas neatrodas vienādā stāvoklī, jo īpaši attiecībā uz viņu dzīves vietu. 117. pants Bulgārijas izcelsmes produktiem nav labvēlīgāks importa režīms, tos ievedot Kopienā, nekā tas, ko dalībvalstis piemēro savā starpā. Režīms, ko attiecina uz Bulgāriju saskaņā ar IV sadaļu un V sadaļas I nodaļu, nedrīkst būt labvēlīgāks par dalībvalstu savstarpējo režīmu. 118. pants 1. Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no nolīguma. Puses nodrošina nolīgumā noteikto mērķu sasniegšanu. 2. Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse nepilda kādu pienākumu saskaņā ar nolīgumu, tā var veikt attiecīgus pasākumus. Pirms tam, izņemot īpašas steidzamības gadījumus, tā sniedz Asociācijas padomei visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga vispusīgai situācijas izpētei, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu. Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Par šiem pasākumiem tūlīt paziņo Asociācijas padomei un, ja otra Puse to pieprasa, par tiem ir jākonsultējas ar minēto padomi. 119. pants Kamēr nav sasniegtas vienlīdzīgas tiesības privātpersonām un uzņēmumiem saskaņā ar šo nolīgumu, šis nolīgums neskar tiesības, ko tiem piešķir nolīgumi, kas ir saistoši vienai vai vairākām dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijai, no otras puses, izņemot tādas jomas, kas ir Kopienas kompetencē, un neskarot dalībvalstu pienākumus, kas izriet no šā nolīguma, jomās, kas ir to kompetencē. 120. pants Šā nolīguma 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7. un 8. protokols un I līdz XVI pielikums ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa. 121. pants Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku. Katra Puse var šo nolīgumu denonsēt, paziņojot par to otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc šādas paziņošanas datuma. 122. pants Šis nolīgums attiecas, no vienas puses, uz teritorijām, kurās piemēro Eiropas Kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumus, un atbilstoši šo līgumu nosacījumiem, no otras puses, attiecas uz Bulgārijas Republiku. 123. pants Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāliešu, portugāļu, spāņu, vācu un bulgāru valodā, un tā teksts visās šajās valodās ir vienlīdz autentisks. 124. pants Šo nolīgumu Puses apstiprinās to noteiktajā kārtībā. Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Puses rakstveidā paziņo viena otrai, ka pirmajā daļā minētās procedūras ir pabeigtas. Kad šis nolīgums stājas spēkā, tas aizstāj Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu, Eiropas Atomenerģijas kopienu un Bulgāriju par tirdzniecību un komerciālu un ekonomisku sadarbību, kas 1990. gada 22. maijā parakstīts Briselē. 125. pants 1. Ja vēl nav pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā, bet dažu šā nolīguma daļu īstenošana, it īpaši saistībā ar preču apriti, uzsākta 1993. gadā, izmantojot Pagaidu nolīgumu starp Kopienu un Bulgāriju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šādos apstākļos šā nolīguma III sadaļas 64. un 67. panta un 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 7. protokola nozīmē termins "nolīguma spēkā stāšanās diena" ir: - diena, kad spēkā stājas Pagaidu nolīgums attiecībā uz saistībām, kas stājas spēkā šai dienā, un - 1993. gada 1. janvāris attiecībā uz saistībām, kas stājas spēkā pēc spēkā stāšanās dienas attiecībā uz dienu, kad tās stājas spēkā. 2. Ja nolīgums stājas spēkā pēc 1. janvāra, piemēro 7. protokola noteikumus. En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.Εις πίστωση των ανωτέρω, οι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι έθεσαν τις υπογραφές τους στην παρούσα συμφωνία.In witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld.Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente Acordo.В УВЕРЕНИЕ НА КОЕТО, ДОЛУПОДПИСАНИТЕ УПРАВОМОЩЕНИ ЛИЦА ПОЛОАИХ