TULKOJUMS
PROTOKOLS
par kompleksu piekrastes teritoriju p ārvald ību Vidusj ūras re ģionā
ŠĀPROTOKOLA L ĪGUMSL ĒDZĒJAS PUSES,
BŪDAMAS Puses Konvencijai par j ūras vides un piekrastes re ģiona aizsardz ību Vidusj ūrā, kas pie ņemta 1976. gada
16. febru ārīBarselon āun groz īta 1995. gada 10. j ūnijā,
VĒLĒDAM ĀS pild īt min ētās Konvencijas 4. panta 3. punkta e) apak špunkt āun 5. punkt āizklāstītās saist ības,
ŅEMOT V ĒRĀ, ka Vidusj ūras piekrastes teritorijas ir Vidusj ūras re ģiona tautu kop ējs dabas un kult ūras mantojums un ka
tāsi rj āsaglab āun sapr ātīgi jāizmanto m ūsu un n ākamo paaud žu lab ā,
NOR ŪPĒJUŠĀS par to, ka Vidusj ūras v ārīgās piekrastes teritorijas apdraud augo šāantropog ēnāslodze, un v ēlēdamās
aptur ēt un pav ērst pret ējāvirzien āpiekrastes teritoriju degrad āciju un iev ērojami ierobe žot biolo ģiskās daudzveid ības
samazin āšanos piekrastes ekosist ēmās,
NOBA ŽĪJUŠĀS par klimata p ārmai ņu rad īto piekrastes teritoriju apdraud ējumu, kas cita starp āvar izrais ītjūras l īmeņa
celšanos, un apzin ādamās, ka ir j āpieņem ilgtsp ējīgi pas ākumi, lai mazin ātu dabas par ādību nelabv ēlīgu ietekmi,
PĀRLIECIN ĀTAS, ka piekrastes teritorijas ir neaizst ājams ekolo ģisks, ekonomisks un soci āls resurss, t āpēct op l ānošanai
un p ārvald ībai saglab āšanas un ilgtsp ējīgas att īstības nol ūkāir jābalst āsu z īpašu un kompleksu pieeju visa Vidusj ūras
baseina un Vidusj ūras piekrastes valstu l īmen ī,ņemot v ērāšo teritoriju daudzveid ību un jo sevi šķi salu īpašās vajadz ības,
kas izriet no to ģeomorfolo ģiskaj ām iez īmēm,
ŅEMOT V ĒRĀ, ka daudzas Vidusj ūras piekrastes valstis un Eiropas Kopiena ir pievienoju šās Apvienoto N āciju Organi­
zācijas J ūras ties ību konvencijai, kas parakst īta Montegobej ā1982. gada 10. decembr ī, Konvencijai par starptautiskas
nozīmes mitr ājiem, īpašikāūdensputnu dz īves vidi, kas parakst īta Rams ārē1971. gada 2. febru ārī, un Konvencijai par
biolo ģisko daudzveid ību, kas parakst īta Riode žaneiro 1992. gada 5. j ūnijā,
APZIN ĀDAM ĀS, ka j ārīkojas kop īgi, lai izstr ādātu atbilst īgus un kompleksus piekrastes teritoriju p ārvald ības pl ānus
saska ņāar 4. panta 1. punkta e) apak špunktu Apvienoto N āciju Organiz ācijas Visp ārējākonvencij āpar klimata
pārmai ņām, kas parakst ītaŅujork ā1992. gada 9. maij ā,
PAĻAUDAM ĀSu zl īdzšim g ūto pieredzi kompleks āpiekrastes teritoriju apsaimnieko šanāun da žādu organiz āciju, tostarp
Eiropas instit ūciju, paveikto,
BALSTOTIES uz Vidusj ūras ilgtsp ējīgas att īstības komisijas ieteikumiem un darbu, k āarīuz ieteikumiem, kas sniegti
Līgumsl ēdzēju pu šu san āksmēs Tunisij ā(1997. gad ā), Monako (2001. gad ā), Kat ānijā(2003. gad ā) un Portoros ā
(2005. gad ā), un 2005. gad āPortoros āpieņemto Vidusj ūras ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģiju,
APŅĒMUŠĀS Vidusj ūras re ģiona m ērogāpastiprin āt piekrastes valstu p ūliņus nodro šināt kompleksu piekrastes teritoriju
pārvald ību,
CIEŠI NOL ĒMUŠAS rosin āt valstu, re ģionālas un viet ējas iniciat īvas, īstenojot saska ņotas veicin āšanas darb ības un iedi­
binot sadarb ību un partner ību ar da žādām ieinteres ētām pus ēm, lai veicin ātu efekt īvu regul ējumu kompleksas piekrastes
teritoriju p ārvald ības nol ūkā,
VĒLĒDAM ĀS PAN ĀKT, ka kompleksa piekrastes teritoriju p ārvald ība norit saska ņoti, piem ērojot Konvenciju un t ās
protokolus,LV 4.2.2009. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 34/19
IR VIENOJU ŠĀSŠĀDI.
ID A ĻA
VISP ĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Visp ārīgi pien ākumi
Saska ņāar Konvenciju par Vidusj ūras re ģiona j ūras vides un
piekrastes aizsardz ību un t ās protokoliem Puses izveido kop īgu
satvaru Vidusj ūras piekrastes teritoriju kompleksai p ārvald ībai
un veic vajadz īgos pas ākumus, lai šajānolūkāstiprin ātu re ģio­
nālo sadarb ību.
2. pants
Defin īcijas
Šajāprotokol ā
a)“Puses ”iršāprotokola L īgumsl ēdzējas puses;
b)“Konvencija ”ir Konvencija par Vidusj ūras re ģiona j ūras vides
un piekrastes aizsardz ību, kas nosl ēgta Barselon ā1976. gada
16. febru ārīun groz īta 1995. gada 10. j ūnijā;
c)“Organiz ācija”ir Konvencijas 17. pant āminētāstrukt ūra;
d)“Centrs ”ir Priorit āro pas ākumu programmas Re ģionālo
darb ību centrs;
e)“piekrastes teritorija ”irģeomorfolo ģiskais apgabals abpus
jūras krastam, kur āmijiedarb ība starp j ūru un sauszemi
izpau žas k āsarežģītas ekosist ēmas un resursu sist ēmas, ko
veido biotiski un abiotiski elementi un kas past āvlīdzāsu n
mijiedarbojas ar cilv ēkiem un attiec īgajām soci ālekonomis­
kajām noris ēm;
f)“kompleksa piekrastes teritoriju p ārvald ība”ir piekrastes teri­
toriju ilgtsp ējīgas p ārvald ības un izmanto šanas dinamisks
process, kur āievēro piekrastes ekosist ēmu un ainavu v ārī­
gumu, darb ību un izmanto šanas da žādību, to mijiedarb ību,
noteiktu darb ību un izmantojumu j ūrniecisko raksturu un to
ietekmi gan uz j ūru, gan sauszemi.
3. pants
Ģeogr āfiskādarb ības joma
1. Teritorija, uz kuru attiecas protokols, ir Vidusj ūras re ģions,
kas noteikts Konvencijas 1. pant ā. Teritoriju defin ēarīkāapga­
balu, kura robe žas ir:
a) piekrastes teritorijas robe žajūrā, kas ir Pu šu teritori āloūdeņu
ārējārobe ža; unb) piekrastes teritorijas robe ža uz sauszemes, kas ir robe žaP ušu
noteikto kompetento piekrastes iest āžup ārziņāesošajai
zonai.
2. Ja k āda Puse savas suverenit ātes ietvaros nosaka robe žas,
kas at šķiras no šāpanta 1. punkt āparedz ētajām, t ādepozit ā­
rijam iesniedz attiec īgu deklar āciju vai nu br īdī, kad tiek
iesniegts dokuments par šāprotokola ratific ēšanu, pie ņemšanu,
apstiprin āšanu vai pievieno šanos šim protokolam, vai v ēlāk, ar
nosac ījumu, ka:
a) robe žajūrānesniedzas t ālāk par teritori āloūdeņuārējo
robe žu;
b) robe ža uz sauszemes atrodas vai nu tuv āk vai t ālāk nek ā
iepriek šminētāpiekrastes iest āžupārziņāesošās teritorijas
robe ža, lai cita starp āpiem ērotu ekosist ēmisku pieeju un
ekonomiskos un soci ālos krit ērijus, ņemtu v ērāsalu īpašās
vajadz ības, kas saist ītas ar to ģeomorfolo ģiskajām iez īmēm,
un iev ērotu klimata p ārmai ņu nelabv ēlīgo ietekmi.
3. Ikviena Puse pie ņem vai atbilst īgāinstitucion ālālīmenī
veicina pas ākumus, lai par šo protokolu inform ētu iedz īvotājus
un visas ieinteres ētās personas ģeogrāfiskaj ādarb ības jom ā.
4. pants
Tiesību aizsardz ība
1. Šis protokols un ties ību akti, kas pie ņemti, pamatojoties
uzšo protokolu, nek ādi neskar nevienas valsts ties ības, pa šrei­
zējās un turpm ākās pras ības vai juridisko nost āju saist ībāar
jūras ties ībām, jo īpaši attiec ībāuz jūras teritoriju raksturu un
platību, j ūras robe žu noteik šanu starp valst īm, kas atrodas
pretējos krastos vai blakus cita citai, starptautiski ku ģojamo
jūrasšaurumu caurbrauk šanas ties ībāmu nk ārtību, mierm īlīgas
kuģošanas ties ībām teritori ālajos ūdeņos, k āarīpiekrastes valsts,
karoga valsts un ostas valsts jurisdikcijas raksturu un apjomu.
2. Nek āda r īcība vai darb ība, ko veic, pamatojoties uz šo
protokolu, nav pamats, lai iesniegtu, uztur ētu vai apstr īdētu
prasību saist ībāar valsts suverenit āti vai jurisdikciju.
3. Šāprotokola noteikumi neskar stingr ākus noteikumus par
piekrastes teritoriju aizsardz ību un p ārvald ību, kas ietverti citos
jau patlaban vai n ākamībāpieņemtos valsts vai starptautiskos
dokumentos vai programm ās.
4. Šis protokols nek ādi neskar valsts dro šības un aizsardz ības
pasākumus un objektus, tom ēr Puses vienojas, ka šādi objekti
un pas ākumi j āizveido un j āīsteno, iev ērojot šāprotokola notei­
kumus, cikt āl tas ir pamatoti un praktiski iesp ējami.LV L 34/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.2.2009.
5. pants
Kompleksas piekrastes teritoriju p ārvald ības m ērķi
Kompleksas piekrastes teritoriju p ārvald ības m ērķii ršādi:
a) racion āli pl ānojot pas ākumus, sekm ēt piekrastes teritoriju
ilgtsp ējīgu att īstību, nodro šinot, ka t ās gait ātiek ņemti v ērā
vides un ainaviskie aspekti, kas ir saska ņāar ekonomisko,
sociālo un kult ūras att īstību;
b) saglab āt piekrastes teritorijas m ūsu un n ākamaj ām paau­
dzēm;
c) nodro šināt dabas resursu ilgtsp ējīgu izmanto šanu, jo īpaši
attiec ībāuzūdens izmanto šanu;
d) nodro šināt, ka tiek saglab āts piekrastes ekosist ēmu, ainavu
unģeomorfolo ģijas veselums;
e) nov ērst un/vai mazin āt postu, ko nodara dabas katastrofas,
un jo īpaši klimata p ārmai ņas, kuras var izrais īt norises dab ā
vai cilv ēka darb ība;
f) valstu, re ģionālāun viet ējālīmenīpanākt saskan ību starp
publisk ām un priv ātām iniciat īvām, k āarīstarp visiem
varas iest āžulēmumiem, kas skar piekrastes teritoriju izman­
tošanu.
6. pants
Kompleksas piekrastes teritoriju p ārvald ības pamatprincipi
Īstenojot šo protokolu, Puses iev ērošādus kompleksas piekrastes
teritoriju p ārvald ības principus.
a)Īpašiņem v ērāplūdmai ņu zonas biolo ģisko daudzveid ību,
dabisko dinamiku un funkcion ēšanu, k āarīkomplementari­
tāti un mijiedarb ību starp j ūru un sauszemi, kas veido vienu
veselumu.
b) Visus ar hidrolo ģiskām, ģeomorfolo ģiskām, klimatisk ām,
ekolo ģiskām, soci ālekonomisk ām un kult ūras sist ēmām sais­
tītos elementus apl ūko kompleksi, lai nep ārsniegtu piekrastes
teritoriju ekolo ģisko kapacit āti un nov ērstu dabas katastrofu
un att īstības rad ītu nelabv ēlīgu ietekmi.
c) Piekrastes teritori ālajāplānošanāun p ārvald ībāizmanto
ekosist ēmisku pieeju, lai nodro šinātu piekrastes teritoriju ilgt­
spējīgu att īstību.
d) Nodro šina atbilst īgu p ārvaldi, lai p ārredzam ālēmumu
pieņemšanas proces āpienācīgi un laic īgi var ētu iesaist ītiesvietējie iedz īvotāji un pilsonisk ās sabiedr ības p ārstāvji, kam
rūp piekrastes teritorijas.
e) Nodro šina starpnozaru institucion ālo sadarb ību starp da žā­
diem administrat īviem dienestiem un re ģionālām un viet ējām
iestādēm, kuru p ārziņāir piekrastes teritorijas.
f) Izstr ādāzemes izmanto šanas strat ēģijas, pl ānus un
programmas, kas aptver pils ētteritoriju att īstību un soci­
ālekonomisk ās darb ības, k āarīcitas b ūtiskas nozaru politikas
jomas.
g)Ņem v ērā, cik da žādas un daudzveid īgas ir darb ības pie­
krastes teritorij ās, un vajadz ības gad ījumāizmanto šanas un
izvietojuma priek šrocības pie šķir sabiedriskiem dienestiem,
kam j āatrodas tie šājūras tuvum ā.
h) Izmanto šanas ties ību sadal ījumam vis āpiekrastes teritorij ā
jābūt vienm ērīgam, un j āvairās no nevajadz īgas aglomer āciju
veido šanās un pils ētu izple šanās.
i) Veic provizorisku to risku nov ērtējumu, kas saist īti ar
dažādām cilv ēka darb ībām un infrastrukt ūru, lai nov ērstu
un mazin ātu nelabv ēlīgo ietekmi uz piekrastes teritorij ām.
j) Nov ērškaitējumu piekrastes videi un, ja t āds radies, veic
pienācīgu atvese ļošanu.
7. pants
Koordin ācija
1. Kompleksas piekrastes teritoriju p ārvald ības labad Puses
a) nodro šina institucion ālu koordin āciju, vajadz ības gad ījumā
izmantojot piem ērotas strukt ūras vai meh ānismus, lai
novērstu šauri nozarisku un sekm ētu visaptvero šu pieeju;
b) gādāpar pien ācīgu koordin āciju valsts, re ģionālāun viet ējā
līmenīstarp da žādu administrat īvo dienestu da žādām
iestādēm, kuru p ārziņāir piekrastes teritoriju j ūras un saus­
zemes da ļas;
c) gādāpar cie šu koordin āciju starp valstu iest ādēmu nr e ģio­
nālām un viet ējām organiz ācijām, izmantojot kop īgas
padomdev ējas strukt ūras vai kop īgu l ēmumu pie ņemšanas
proced ūru, t ādās jom āskāpiekrastes teritoriju p ārvald ības
stratēģiju, pl ānu un programmu izveide un at ļauju izdo šana.
2. Valstu, re ģionālās un viet ējās kompetent ās iest ādes, kuru
pārziņāir piekrastes teritorija, iesp ēju robe žās sadarbojas, lai
vairotu izstr ādāto piekrastes teritoriju p ārvald ības strat ēģiju,
plānu un programmu saskan ību un lietder ību.LV 4.2.2009. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 34/21
II DA ĻA
KOMPLEKSAS PIEKRASTES TERITORIJU P ĀRVALD ĪBAS
ELEMENTI
8. pants
Piekrastes teritoriju aizsardz ība un ilgtsp ējīga izmanto šana
1. Saska ņāaršāprotokola 5. un 6. pant āizklāstītajiem
mērķiem un principiem Puses tiecas nodro šināt piekrastes teri­
toriju ilgtsp ējīgu izmanto šanu un p ārvald ību, lai saglab ātu
piekrastes dabiskos biotopus, ainavas, dabas resursus un ekosis­tēmas atbilst īgi starptautiskiem un re ģionāliem ties ību aktiem.
2. T ādēļPuses:
a) piekrastes teritorij ās nosaka neapb ūvējamas zonas, s ākot no
maksim ālāūdens l īmeņalīnijas ziem ā. Cita starp āņemot
vērāzonas, ko tie ši un negat īvi ietekm ēklimata p ārmai ņas
un dabas katastrofas, šīs zonas platums nedr īkst b ūtm a z āks
par 100 m, iev ērojot b) apak špunkta noteikumus. Ja valsts
noteikumi par platumu ir stingr āki, tos turpina piem ērot;
b) saska ņāaršāprotokola m ērķiem un principiem iepriek š
minētos noteikumus var groz īt attiec ībāuz:
1) projektiem sabiedr ības interes ēs;
2) apgabaliem, kuros sastopami īpašiģeogrāfiska rakstura
vai citi šķēršļi,īpaši saist ībāar apdz īvotības bl īvumu vai
sociālām vajadz ībām, ja ar valsts normat īvajiem aktiem
tajos paredz ēta individu ālāapbūve, urbaniz ācija vai
attīstība;
c) pazi ņo Organiz ācijai par valsts normat īvajiem aktiem, kuros
paredz ēti iepriek šminētie groz ījumi.
3. T āpat Puses cen šas nodro šināt, ka to valsts normat īvajos
aktos ir ietverti piekrastes teritoriju ilgtsp ējīgas izmanto šanas
kritēriji.Šie krit ēriji,ņemot v ērāvietējo apst ākļu specifiku, cita
starp āiršādi:
a)ārpus aizsarg ātajām zon ām noteikt un norobe žot atkl ātas
zonas, kur ās pils ētbūvniec ība un citas darb ības ir ierobe žotas
vai vajadz ības gad ījumāaizliegtas;
b) ierobe žot pils ētbūvniec ības line āru izple šanos un jaunas
transporta infrastrukt ūras b ūvi gar krastu;
c) nodro šināt, ka vides apsv ērumus iestr ādānoteikumos par
valstij piedero šāsjūras telpas p ārvald ību un izmanto šanu;
d) nodro šināt iedz īvotājiem br īvu piek ļuvi j ūrai un krastmalai;
e) ierobe žot un vajadz ības gad ījumāaizliegt sauszemes trans­
portl īdzek ļu kust ību un novieto šanu st āvēšanai, k āarījūrastransportl īdzek ļu kust ību un noenkuro šanu v ārīgās dabas
teritorij āsjūrāun uz sauszemes, tostarp pludmal ēsu nk āpās.
9. pants
Saimniecisk ādarb ība
1. Saska ņāaršāprotokola 5. un 6. pant āizklāstītajiem
mērķiem un principiem un iev ērojot attiec īgos noteikumus
Barselonas konvencij āun tās protokolos, Puses:
a) piev ēršīpašu uzman ību saimnieciskajai darb ībai, kam nepie­
ciešama atra šanās tiešājūras tuvum ā;
b) nodro šina, ka, veicot da žādu saimniecisko darb ību, tiek
samazin āta dabas resursu izmanto šana un ņemtas v ērā
nākamo paaud žu vajadz ības;
c) nodro šina, ka tiek īstenota kompleksa ūdens resursu p ārval­
dība un videi nekait īga atkritumu apsaimnieko šana;
d) nodro šina, ka saimniecisk ādarb ība piekrast ēun jūrāir piel ā­
gota piekrastes teritoriju v ārīgajai dabas videi un ka j ūras
resursi ir aizsarg āti pret pies ārņojumu;
e) defin ēsaimniecisk ās darb ības att īstības r ādītājus, lai nodro ši­
nātu piekrastes teritoriju ilgtsp ējīgu izmanto šanu un mazi­
nātu slodzi, kas p ārsniedz to ekolo ģisko kapacit āti;
f) populariz ēlabas prakses principus valsts iest āžu, uz ņēmēju
un nevalstisko organiz āciju starp ā.
2. Turkl āt Puses vienojas iev ērot t ālāk izkl āstītos principus
saistībāaršādu saimniecisko darb ību:
a) lauksaimniec ība un r ūpniec ība
nodro šināt augstu vides aizsardz ības l īmeni lauksaimniecisko
un r ūpniecisko darb ību norises viet āun procesos, lai aizsar­
gātu piekrastes ekosist ēmas un ainavas un nov ērstu j ūras,
ūdeņu, gaisa un augsnes pies ārņošanu;
b) zvejniec ība
i)īstenojot att īstības projektus, ņemt v ērā,k ai rj āaizsarg ā
zvejas apgabali;
ii) nodro šināt, ka zvejas metodes atbilst j ūras dabas resursu
ilgtsp ējīgas izmanto šanas principam;
c) akvakult ūra
i)īstenojot att īstības projektus, ņemt v ērā,k ai rj āaizsarg ā
akvakult ūras un glieme ņu audz ēšanas vietas;
ii) reglament ēt akvakult ūru, uzraugot da žādu elementu
nonākšanu ūdenīun atkritumu p ārstrādi;LV L 34/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.2.2009.
d) tūrisms, sports un atp ūta
i) sekm ēt ilgtsp ējīgu piekrastes t ūrismu, kas nekait ēpie­
krastes ekosist ēmām, dabas resursiem, kult ūras manto­
jumam un ainav ām;
ii) populariz ētīpašus piekrastes t ūrisma veidus, tostarp
kultūrtūrismu, lauku t ūrismu un ekot ūrismu, vienlaikus
cienot viet ējo iedz īvotāju trad īcijas;
iii) reglament ēt un vajadz ības gad ījumāaizliegt piekopt
dažādas sporta un atp ūtas nodarbes, tostarp atp ūtas
zveju un glieme ņuvākšanu;
e) specifisku dabas resursu izmanto šana
i) paredz ēt, ka miner ālu rak šanai un ieguvei, tostarp j ūras
ūdens izmanto šanai ats āļošanas stacij ās un akmens
izmanto šanai, ir j āsaņem iepriek šēja at ļauja;
ii) reglament ēts m i l šu ieguvi, tostarp no j ūras dibena un
upju sanes ām, vai to aizliegt, ja t āvarētu kait īgi ietekm ēt
piekrastes ekosist ēmu l īdzsvaru;
iii) uzraudz īt piekrastes ūdens nes ējslāņus un apgabalus, kur
notiek dinamiska saskare vai mijiedarb ība starp sald ūdeni
un s āļūdeni, ko var negat īvi ietekm ēt pazemes ūdens
ieguve vai nopl ūdes dabas vid ē;
f) infrastrukt ūra, energoiek ārtas, ostas un j ūrniec ības b ūves un
strukt ūras
šādas infrastrukt ūras, iek ārtu, b ūvju un strukt ūru izveidei ir
jāsaņem at ļauja, lai to negat īvo ietekmi uz piekrastes ekosis­
tēmām, ainav āmu n ģeomorfolo ģiju mazin ātu vai vajadz ības
gadījumākompens ētu ar nefinansi āliem pas ākumiem;
g) jūrniec ība
jūrniec ību praktiz ēttā, lai nodro šinātu piekrastes ekosist ēmu
saglab āšanu atbilst īgi noteikumiem, normat īviem un k ārtībai,
kas noteikta attiec īgās starptautisk ās konvencij ās.
10. pants
Specifiskas piekrastes ekosist ēmas
Puses veic pas ākumus, lai aizsarg ātu da žas specifiskas piekrastes
ekosist ēmas.
1. Mitr āji un estu āriLīdztekus aizsarg ājamu teritoriju izveidei un nol ūkānovērst
mitrāju un estu āru izzu šanu Puses
a) izstr ādājot valstu piekrastes strat ēģijas, pl ānus un
programmas un izdodot at ļaujas, ņem v ērāmitrāju un
estuāru ekolo ģiskās, ekonomisk ās un soci ālās funkcijas;
b) veic vajadz īgos pas ākumus, lai reglament ētu un vajadz ības
gadījumāaizliegtu darb ības, kas var nelabv ēlīgi ietekm ēt
mitrājus un estu ārus;
c) p ēc iesp ējas atjauno degrad ējušos piekrastes mitr ājus, lai
atjaunotu to k āpozit īva faktora noz īmi piekrastes vides
procesos.
2. Jūras biotopi
Puses atz īst, ka ir j āaizsarg ājūras apgabali, kuros atrodas
sevišķi aizsarg ājami biotopi un sugas, neatkar īgi no t ā, vai
šie apgabali atz īti par aizsarg ājamām zon ām, tādēļtās:
a) pie ņem likumdo šanas, pl ānošanas un p ārvald ības pas ā­
kumus, lai nodro šinātu jūras un piekrastes teritoriju,
īpašitādu, kur ās atrodas sevi šķi aizsarg ājami biotopi un
sugas, aizsardz ību un saglab āšanu;
b) ap ņemas sekm ētr eģionālu un starptautisku sadarb ību, lai
realiz ētu jūras biotopu aizsardz ības kopprogrammas.
3. Piekrastes me ži
Puses pie ņem pas ākumus, lai aizsarg ātu vai att īstītu
piekrastes me žus, jo īpaši tos, kas atrodas ārpus īpaši aizsar­
gātām teritorij ām.
4. K āpas
Puses ap ņemas aizsarg āt un, ja iesp ējams, ilgtsp ējīgi atvese ļot
kāpas un b ārus (sekl ūdens joslas).
11. pants
Piekrastes ainavas
1. Puses, atz īstot piekrastes ainavu īpašo est ētisko, dabas un
kultūras v ērtību neatkar īgi no t ā, vai t ās klasific ētas k āaizsarg ā­
jamas teritorijas, pie ņem likumdo šanas, pl ānošanas un p ārval­
dības pas ākumus, lai nodro šinātu piekrastes ainavu aizsardz ību.
2. Puses ap ņemas veicin ātr eģionālu un starptautisku sadar­
bību ainavu aizsardz ības jom ā, konkr ētāk, attiec īgāgadījumā
īstenojot kop īgus pas ākumus attiec ībāuz p ārrobe žu piekrastes
ainav ām.LV 4.2.2009. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 34/23
12. pants
Salas
Puses ap ņemas īpaši aizsarg āt salas, jo īpašim a z ās salas, un
tālab:
a) veicin āt videi nekait īgas darb ības šādās teritorij ās un veikt
īpašus pas ākumus, lai nodro šinātu iedz īvotāju līdzdal ību
piekrastes ekosist ēmu aizsardz ībā, balstoties uz viet ējām
tradīcijām un zin āšanām;
b) salu vides īpatn ības un nepiecie šamību nodro šināt mijiedar­
bību starp sal āmņemt v ērāvalstu piekrastes strat ēģijās,
plānos, programm āsu np ārvald ības instrumentos, jo īpaši
transporta, t ūrisma, zivsaimniec ības, atkritumu un ūdens­
saimniec ības jom ās.
13. pants
Kultūras mantojums
1. Puses atsevi šķi vai kop āpieņem visus atbilst īgos pas ā­
kumus, lai saglab ātu un aizsarg ātu piekrastes teritoriju kult ūras
mantojumu, īpaši arheolo ģisko un v ēsturisko mantojumu,
tostarp zem ūdens kult ūras mantojumu saska ņāar piem ēroja­
miem valsts un starptautiskajiem ties ību aktiem.
2. Puses nodro šina, ka piekrastes teritoriju kult ūras manto­
juma saglab āšanai in situ dod priek šroku sal īdzinājumāar
jelkādu uz šo mantojumu v ērstu iejauk šanos.
3. Puses jo sevi šķigādāpar to, lai piekrastes teritoriju zem­
ūdens kult ūras mantojumu, kas izcelts no j ūras, konserv ētu un
ar to apietos t ā, lai nodro šinātu tāilglaic īgu saglab āšanu, un par
to, lai ar šiem priek šmetiem nenotiktu tirdzniec ība, pirk šana,
pārdošana vai pre čmaiņakāar komerci ālām prec ēm.
14. pants
Līdzdal ība
1. Lai nodro šinātu visa kompleksas piekrastes teritoriju
pārvald ības procesa efekt īvu vad ību, Puses veic vajadz īgos pas ā­
kumus, lai piekrastes un j ūras strat ēģiju, pl ānu, programmu un
projektu sagatavo šanas un īsteno šanas posmos, k āarīdažādu
atļauju izdo šanas procesos, iesaist ītos da žādas ieinteres ētās
puses, tostarp:
—ieinteres ētās viet ējās kopienas un sabiedriskas strukt ūras,
—uzņēmumi,
—nevalstisk ās organiz ācijas,
—sociālie partneri,
—ieinteres ētie iedz īvotāji.Šāda līdzdal ība cita starp āvar izpausties k āpadomdev ēju struk­
tūru izveide, aptaujas, sabiedriskas apsprie šanas vai pat partne­
rības.
2. Lai nodro šinātušādu līdzdal ību, Puses pien ācīgi, laikus un
efekt īvi sniedz inform āciju.
3. Ikvienai ieinteres ētajai pusei, kura saska ņāar Pu šu noteik­
tajiem l īdzdal ības nosac ījumiem apstr īdlēmumus, darb ību vai
bezdarb ību saist ībāar pl āniem, programm ām vai projektiem,
kas skar piekrastes teritoriju, ir j ābūt pieejamai medi ācijas vai
samierin āšanas proced ūrai un p ārsūdzības ties ībām administra­
tīvāvai tiesisk ākārtā.
15. pants
Inform ētības vairo šana, apm ācība, izgl ītība un p ētniec ība
1. Puses ap ņemas valstu, re ģionālāvai viet ējāmērogāīstenot
inform ētības vairo šanas pas ākumus par kompleksu piekrastes
teritoriju p ārvald ību, k āarīveidot izgl ītības programmas, apm ā­
cības un sabiedr ības izgl ītošanas pas ākumus par šo tematu.
2. Puses tie ši, daudzpus ēji vai divpus ēji vai ar Organiz ācijas,
Centra vai ieinteres ētu starptautisku organiz āciju pal īdzību g ādā
par izgl ītības programm ām, apm ācību un sabiedr ības izgl ītošanu
par kompleksu piekrastes teritoriju p ārvald ību, lai nodro šinātu
to ilgtsp ējīgu att īstību.
3. Puses veic starpdisciplin āru zin ātnisko p ētniec ību par
kompleksu piekrastes teritoriju p ārvald ību un mijiedarb ību
starp darb ībām un to ietekmi uz piekrastes teritorij ām. T ālab
tās izveido vai atbalsta specializ ētus p ētniec ības centrus. Šādas
pētniec ības uzdevums jo īpaši ir padzi ļināt zin āšanas par
kompleksu piekrastes teritoriju p ārvald ību, sekm ēt sabiedr ības
inform ēšanu un atvieglot l ēmumu pie ņemšanu publisk āun
privātālīmenī.
III DA ĻA
KOMPLEKSAS PIEKRASTES TERITORIJU P ĀRVALD ĪBAS
INSTRUMENTI
16. pants
Monitoringa un nov ērošanas meh ānismi un t īkli
1. Puses izmanto un nostiprina jau izveidotus lietder īgus
monitoringa un nov ērošanas meh ānismus vai vajadz ības gad ī­
jumāveido jaunus. T āpat t ās sagatavo un regul āri atjaunina
piekrastes teritoriju sarakstus, kuros p ēc iesp ējas iek ļauj infor­
māciju par resursiem un darb ībām, k āarīinstit ūcijām, ties ību
aktiem un pl ānošanu, kas var ietekm ēt piekrastes teritorijas.
2. Lai veicin ātu zin ātnisk ās pieredzes, datu un labas prakses
apmai ņu, Puses, sadarbojoties ar Organiz āciju, atbilst īgāadmi­
nistrat īvāun zin ātnisk ālīmenīiesaist ās Vidusj ūras piekrastes
teritoriju t īklā.LV L 34/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.2.2009.
3. Lai atvieglotu piekrastes teritoriju st āvokļa un att īstības
regul āru nov ērošanu, Puses izveido saska ņotu standarta form ātu
un k ārtību attiec īgo datu apkopo šanai valsts sarakstos.
4. Puses veic visus vajadz īgos pas ākumus, lai nodro šinātu, ka
inform ācija, kas ieg ūta no monitoringa un nov ērošanas meh ā­
nismiem un t īkliem, ir pieejama sabiedr ībai.
17. pants
Vidusj ūras strat ēģija kompleksai piekrastes teritoriju
pārvald ībai
Puses ap ņemas sadarboties, lai veicin ātu piekrastes teritoriju ilgt­
spējīgu att īstību un kompleksu p ārvald ību,ņemot v ērāVidus­
jūras ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģiju un vajadz ības gad ījumāto
papildinot. ŠajānolūkāPuses ar Centra pal īdzību nosaka kop īgu
reģionālu satvaru kompleksai piekrastes teritoriju p ārvald ībai
Vidusj ūras re ģionā,k o īsteno, izmantojot atbilst īgus re ģionālus
rīcības pl ānus un citus darb ības instrumentus, k āarīvalstu
stratēģijas.
18. pants
Valstu piekrastes strat ēģijas, pl āni un programmas
1. Ikviena puse pilnveido vai sagatavo valsts strat ēģiju
kompleksai piekrastes teritoriju p ārvald ībai un t āsīsteno šanas
plānus un programmas atbilst īgi kop īgam re ģionālam satvaram
un saska ņāaršajāprotokol āizklāstītajiem kompleksas p ārval­
dības m ērķiem un principiem, un inform ēOrganiz āciju par
koordin ācijas meh ānismu, kas izveidots strat ēģijas realiz ēšanai.
2. Valsts strat ēģijas pamat āir pa šreizējāstāvokļa anal īze, un
tajāizvirz īti mērķi, noteiktas un pamatotas priorit ātes, apzin ātas
pārvald āmās piekrastes ekosist ēmas, k āarīvisas iesaist ītās puses
un procesi, uzskait īti veicamie pas ākumi un to izmaksas, insti­
tucion ālie instrumenti un pieejamie juridiskie un finan šulīdzek­
ļi, kāarīnoteikts īsteno šanas grafiks.
3. Piekrastes pl āni vai programmas var b ūt vai nu atsevi šķi,
vai iek ļauti citos pl ānos un programm ās, un tajos nor ādītas
valsts strat ēģijas ievirzes un tas, k āstratēģijuīstenot attiec īgajā
teritorij ā, cita starp āun vajadz ības gad ījumānosakot ekolo ģisko
kapacit āti un nosac ījumus piekrastes teritoriju attiec īgo jūras un
sauszemes da ļu sadal ījumam un izmanto šanai.
4. Puses defin ēpiem ērotus r ādītājus, lai var ētu izv ērtēt, cik
lietder īgas ir kompleksas piekrastes teritoriju p ārvald ības strat ē­
ģijas, pl āni un programmas un k āsokas ar protokola īsteno­
šanu.
19. pants
Vides nov ērtējums
1. Ņemot v ērāpiekrastes teritoriju v ārīgumu, Puses nodro­
šina, ka, nov ērtējot t ādu publisku un priv ātu projektu ietekmiuz vidi, kas var ētu būtiski ietekm ēt piekrastes teritoriju vidi un
sevišķi to ekosist ēmas, šajāproces āun attiec īgajos p ētījumos
ņem v ērāvides specifisko jut īgumu un piekrastes teritoriju
jūras un sauszemes da ļu mijiedarb ību.
2. Saska ņāar tādiem pa šiem krit ērijiem Puses p ēc vajadz ības
izveido to pl ānu un programmu strat ēģisku vides nov ērtējumu,
kas ietekm ēpiekrastes teritoriju.
3. Vides nov ērtējumos j āapsver kumulat īvāietekme uz
piekrastes teritorij ām, cita starp āpienācīgu uzman ību piev ēršot
to ekolo ģiskajai kapacit ātei.
20. pants
Zemes politika
1. Lai sekm ētu kompleksu piekrastes teritoriju p ārvald ību,
mazin ātu ekonomisko spiedienu, saglab ātu atkl ātas zonas un
nodro šinātu iedz īvotāju piek ļūšanu j ūrai un pludmalei, Puses
pieņem pien ācīgus zemes politikas dokumentus un pas ākumus,
tostarp pl ānošanas k ārtību.
2. Šajānolūkāun lai nodro šinātu publisk āun priv ātā
īpašumāesošās piekrastes teritoriju zemes ilgtsp ējīgu p ārvald ību,
Puses cita starp āvar ieviest meh ānismus zemes ieg ādei, cesijai,
dāvināšanai vai nodo šanai publisk āīpašumāun uzlikt
īpašumam servit ūtus.
21. pants
Ekonomiskie, finan šu un fisk ālie instrumenti
Laiīstenotu piekrastes valsts strat ēģijas, pl ānus un programmas,
Puses var veikt atbilst īgus pas ākumus, lai pie ņemtu attiec īgus
ekonomiskus, finan šu un/vai fisk ālus instrumentus nol ūkāatbal­
stīt viet ējās, reģionālās un valsts iniciat īvas kompleksai piekrastes
teritoriju p ārvald ībai.
IV DA ĻA
RISKI, KAS APDRAUD PIEKRASTES TERITORIJAS
22. pants
Dabas katastrofas
Saska ņāar valstu strat ēģijām kompleksai piekrastes teritoriju
pārvald ībai Puses izstr ādādabas katastrofu prevent īvo politiku.
Tālab t ās izv ērtē, cik neaizsarg ātas un apdraud ētas ir piekrastes
teritorijas, un veic prevent īvus, seku m īkstin āšanas un piel āgo­
šanās pas ākumus, lai likvid ētu dabas katastrofu, īpaši klimata
pārmai ņu sekas.LV 4.2.2009. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 34/25
23. pants
Krasta erozija
1. Saska ņāaršāprotokola 5. un 6. pant āizklāstītajiem
mērķiem un principiem Puses, tiekdam ās iedarb īgāk nov ērst
un mazin āt krasta erozijas negat īvo ietekmi, ap ņemas pie ņemt
vajadz īgos pas ākumus, lai saglab ātu vai atjaunotu krasta dabisko
spēju piel āgoties p ārmai ņām, tostarp t ām, ko izrais ījusi j ūras
līmeņa cel šanās.
2. Apsverot jaunas darb ības un b ūves piekrastes teritorij ā,
tostarp objektu j ūrāun krasta aizsargb ūvju celtniec ību, Puses
īpašiņem v ērāto negat īvo ietekmi uz krasta eroziju un iesp ē­
jamās tie šās un netie šās izmaksas. Run ājot par eso šajām
darb ībām un strukt ūrām, Pus ēmb ūtu jāpieņem pas ākumi, lai
mazin ātu to ietekmi uz krasta eroziju.
3. Puses cen šas prognoz ēt krasta erozijas ietekmi, darb ības
pārvaldot kompleksi, tostarp pie ņemot īpašus pas ākumus attie­
cībāuz krasta sanes ām un krasta in ženierb ūvēm.
4. Puses ap ņemas dal īties zin ātniskaj āinform ācijā, kas var
padzi ļināt zin āšanas par krasta erozijas st āvokli, norisi un
ietekmi.
24. pants
Reaģēšana uz dabas katastrof ām
1. Puses ap ņemas veicin āt starptautisku sadarb ību saist ībāar
reaģēšanu uz dabas katastrof ām un veikt visus vajadz īgos pas ā­
kumus, lai laikus likvid ētu to sekas.
2. Puses ap ņemas koordin ētt or īcībāesošāatklāšanas, br īdi­
nāšanas un sakaru apr īkojuma izmanto šanu, izmantojot jau
izveidotos meh ānismus un iniciat īvas, lai nodro šinātu, ka stei­
dzama inform ācija par liela m ēroga dabas katastrof ām tiek
pārraid īta p ēc iesp ējasātrāk. Puses pazi ņo Organiz ācijai par
to, kuras valsts iest ādes ir atbild īgas par šādas inform ācijas
snieg šanu un sa ņemšanu attiec īgo starptautisko meh ānismu
ietvaros.
3. Puses ap ņemas veicin āt savstarp ēju sadarb ību un sadarb ību
starp valsts, re ģionālām un viet ējām iest ādēm, nevalstisk ām
organiz ācijām un cit ām kompetent ām organiz ācijām, lai var ētu
nekav ējoties sniegt hum āno pal īdzību, rea ģējot uz dabas katas­
trofām, kas skar Vidusj ūras piekrastes teritorijas.
VD A ĻA
STARPTAUTISK ĀSADARB ĪBA
25. pants
Apm ācība un p ētniec ība
1. Puses ap ņemas tie ši vai ar Organiz ācijas vai kompetentu
starptautisku organiz āciju pal īdzību sadarboties, lai zin ātnisko,tehnisko un administrat īvo person ālu apm ācītu kompleks ā
piekrastes teritoriju p ārvald ībā, konkr ētāk, lai:
a) apzin ātu un palielin ātu kompetenci;
b) sekm ētu zin ātnisko un tehnisko p ētniec ību;
c) veicin ātu specializ ētu kompleksas piekrastes teritoriju p ārval­
dības centru izveidi;
d) sekm ētu viet ējiem profesion āļiem paredz ētu apm ācības
programmu izveidi.
2. Puses ap ņemas tie ši vai ar Organiz ācijas vai kompetentu
starptautisku organiz āciju pal īdzību sadarboties, lai veicin ātu
zinātnisko un tehnisko p ētniec ību par kompleksu piekrastes
teritoriju p ārvald ību, jo īpaši apmainoties ar zin ātnisko un
tehnisko inform āciju un saska ņojot to p ētniec ības programmas
par tematiem, kas ir kop ējāintere šu lok ā.
26. pants
Zinātniska un tehniska pal īdzība
Puses ap ņemas tie ši vai ar Organiz ācijas vai kompetentu starp­
tautisku organiz āciju pal īdzību sadarboties, sniedzot zin ātnisku
un tehnisku pal īdzību, tostarp nodro šinot piek ļuvi videi nekai­
tīgām tehnolo ģijāmu n šādu tehnolo ģiju tālāknodo šanu, k āarī
sniedzot cita veida pal īdzību Pus ēm, kam šāda pal īdzība vaja­
dzīga.
27. pants
Inform ācijas apmai ņa un pas ākumi kop ējās interes ēs
1. Puses ap ņemas tie ši vai ar Organiz ācijas vai kompetentu
starptautisku organiz āciju pal īdzību sadarboties, lai apmain ītos
ar inform āciju par vislab āko praksi vides jom ā.
2. Ar Organiz ācijas atbalstu Puses jo īpaši:
a) defin ēpiekrastes p ārvald ības r ādītājus,ņemot v ērārādītājus,
kas jau noteikti, un sadarbojas šorādītāju izmanto šanā;
b) izveido un past āvīgi atjaunina nov ērtējumus par piekrastes
teritoriju izmanto šanu un p ārvald ību;
c) veic pas ākumus kop ējās interes ēs, piem ēram, kompleksas
piekrastes teritoriju p ārvald ības demonstr ējumu projektus.LV L 34/26 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.2.2009.
28. pants
Pārrobe žu sadarb ība
Puses cen šas tie ši vai ar Organiz ācijas vai kompetentu starptau­
tisku organiz āciju pal īdzību divpus ēji vai daudzpus ēji saska ņot
valsts piekrastes strat ēģijas, pl ānus un programmas attiec ībāuz
pierobe žas piekrastes teritorij ām. Saska ņošanāiesaist ās attiec īgās
valsts p ārvaldes iest ādes.
29. pants
Pārrobe žu vides nov ērtējums
1. Saska ņā aršo protokolu Puses pirms t ādu pl ānu,
programmu un projektu at ļaušanas vai apstiprin āšanas, kam
varētu būt liela negat īva ietekme uz citu Pu šu piekrastes terito­
rijām, sadarbojas, proti, nos ūta pazi ņojumus, apmain ās ar infor­
māciju un apsprie žas, izv ērtējotšādu pl ānu, programmu un
projektu ietekmi uz vidi, ņemot v ērāš ā protokola 19. pantu
un Konvencijas 4. panta 3. punkta d) apak špunktu.
2. T ālab Puses ap ņemas sadarboties, izstr ādājot un pie ņemot
attiec īgas nost ādnes, lai noteiktu pazi ņošanas, inform ācijas
apmai ņas un apsprie šanāskārtību visos procesa posmos.
3. Puses attiec īgāgadījumāvar nosl ēgt divpus ējas vai daudz­
pusējas vieno šanās, lai re āliīstenotu šo pantu.
VI DA ĻA
NOTEIKUMI PAR IEST ĀDĒM
30. pants
Kontaktpunkti
Katra puse izraug ās kontaktpunktu, kas nodro šina sakarus ar
Centru tehnikas un zin ātnes jaut ājumos saist ībāaršāprotokola
īsteno šanu un izplata inform āciju valsts, re ģionālāun viet ējā
mērogā. Kontaktpunkti regul āri rīko savstarp ējas san āksmes,
lai pild ītu no šāprotokola izrieto šos uzdevumus.
31. pants
Ziņojumi
Līgumsl ēdzēju pu šukārtējās san āksmēs nosaka, k āun cik bie ži
Pusēmšajās san āksmēsjāziņo par šāprotokola īsteno šanu,
tostarp par veiktajiem pas ākumiem, to lietder ību un īsteno šanas
gaitāpiedz īvotaj āmg r ūtībām.
32. pants
Iestāžu koordin ācija
1. Organiz ācijas pien ākums ir koordin ētšāprotokola īsteno­
šanu. To paveikt Organiz ācijai pal īdz Centrs, kam t āvar uztic ēt
šādus uzdevumus:a) pal īdzēt Pus ēm izstr ādāt kop īgu re ģionālu satvaru
kompleksai piekrastes teritoriju p ārvald ībai Vidusj ūras
reģionāsaska ņāar 17. pantu;
b) regul āri sagatavot zi ņojumu par Vidusj ūras re ģiona
kompleks ās piekrastes teritoriju p ārvald ības st āvokli un
gaitu, lai sekm ētu protokola īsteno šanu;
c) c)apmain īties ar inform āciju un veikt pas ākumus kop ējās
interes ēs saska ņāar 27. pantu;
d) p ēc piepras ījuma pal īdzēt Pus ēm:
—iesaist īties Vidusj ūras piekrastes teritoriju t īklāsaska ņāar
16. pantu,
—sagatavot un īstenot valstu strat ēģijas kompleksai
piekrastes teritoriju p ārvald ībai saska ņāar 18. pantu,
—sadarboties, iesaistoties apm ācības pas ākumos un zin āt­
niskās un tehnisk ās izp ētes programm ās saska ņāar
25. pantu,
—attiec īgāgadījumākoordin ētpārrobe žu piekrastes terito­
riju komplekso p ārvald ību saska ņāar 28. pantu;
e) organiz ēt kontaktpunktu san āksmes saska ņāar 30. pantu;
f) veikt visus citus uzdevumus, ko tam uztic ējušas Puses.
2. Šāprotokola īsteno šanas nol ūkāPuses, Organiz ācija un
Centrs var kop īgi iedibin āt sadarb ību ar t ādām nevalstisk ām
organiz ācijām, kuru darb ība ir saist īta ar šo protokolu.
33. pants
Pušu san āksmes
1. Šāprotokola Pu šukārtējās san āksmes r īko vienlaikus ar
Konvencijas L īgumsl ēdzēju pu šukārtējām san āksmēm, kuras
sasauc saska ņāar Konvencijas 18. pantu. Puses var sasaukt ar ī
ārkārtas san āksmes saska ņāar min ēto pantu.
2. Šāprotokola Pu šu san āksmju m ērķis ir:
a) p ārraudz īt Protokola īsteno šanu;LV 4.2.2009. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 34/27
b) g ādāt par to, ka Protokola īsteno šana noris saska ņāun siner­
ģijāar citiem protokoliem;
c) p ārraudz īt Organiz ācijas un Centra darbu saist ībāaršā
protokola īsteno šanu un nodro šināt pareizu ievirzi to
darb ībai;
d) izv ērtēt, cik iedarb īgi ir pie ņemtie pas ākumi kompleksai
piekrastes teritoriju p ārvald ībai un vai ir vajadz īgi citi pas ā­
kumi, proti, vai ir j āgroza šis protokols vai j āizstrādājauni
pielikumi;
e) sniegt Pus ēm ieteikumus par pas ākumiem, kuri t āmjāpieņem
sakar āaršāprotokola īsteno šanu;
f) izskat īt ieteikumus, kas tapu ši kontaktpunktu san āksmēs
saska ņāaršāprotokola 30. pantu;
g) izskat ītP ušu iesniegtos zi ņojumus un sniegt atbilst īgus ietei­
kumus saska ņāar Konvencijas 26. pantu;
h) izv ērtēt visu citu inform āciju, kas iesniegta ar Centra starp­
niecību;
i) vajadz ības gad ījumāizskat īt visus citus jaut ājumus saist ībāar
šo protokolu.
VII DA ĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
34. pants
Saist ība ar konvenciju
1. Šim protokolam piem ēro Konvencijas noteikumus, kas
attiecas uz ikvienu protokolu.
2. Reglamentu un finan šu noteikumus, kas pie ņemti saska ņā
ar Konvencijas 24. pantu, piem ērošim protokolam, ja vien šā
protokola Puses nevienojas cit ādi.
35. pants
Attiec ības ar tre šām pus ēm
1. Puses attiec īgāgadījumāaicina valstis, kas nav protokola
Līgumsl ēdzējas puses, un starptautiskas organiz ācijas sadarboties
šāprotokola īsteno šanā.2. Puses, iev ērojot starptautisk ās ties ības, ap ņemas pie ņemt
attiec īgus ties ību aktus, lai nodro šinātos pret jebkuru darb ību,
kas ir pretrun āš ā protokola principiem vai m ērķiem.
36. pants
Parakst īšana
Konvencijas L īgumsl ēdzējas puses šo protokolu var parakst īt
Madrid ē(Spānijā) no 2008. gada 21. janv āra līdz 2009. gada
20. janv ārim.
37. pants
Ratifik ācija, pie ņemšana vai apstiprin āšana
Šo protokolu ratific ē, pie ņem vai apstiprina. Ratifik ācijas,
pieņemšanas vai apstiprin āšanas dokumentu nodod glab āšanā
Spānijas vald ībai, kas uz ņemas depozit ārija funkcijas.
38. pants
Pievieno šanās
No 2009. gada 21. janv ārašim protokolam var pievienoties
ikviena Konvencijas dal ībvalsts.
39. pants
Stāšanāss pēkā
Šis protokols st ājas sp ēkātrīsdesmitaj ā(30.) dien āpēc dienas,
kad depon ēti vismaz se ši ratifik ācijas, pie ņemšanas, apstipri­
nāšanas vai pievieno šanās dokumenti.
40. pants
Autentiski teksti
Šā Protokola ori ģināleksempl ārs ar vienl īdz autentiskiem
tekstiem ar ābu, ang ļu, fran čuu ns p āņu valod āglabāsies depo­
zitārija.
TO APLIECINOT , attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušasšo
protokolu.
MADRID Ē,S P ĀNIJĀ, divt ūkstošastot āgada divdesmit pirmaj ā
janvārī.LV L 34/28 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 4.2.2009.