Oficiālais Vēstnesis L 237 , 26/08/1983 Lpp. 0005 - 0008

Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 15 Sējums 4 Lpp. 0128

Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 15 Sējums 4 Lpp. 0128

Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 04 Sējums 2 Lpp. 0130

Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 04 Sējums 2 Lpp. 0130



Konvencija par zvejas un dzīvo resursu saglabāšanu Baltijas jūrā un Beltos (Gdaņskas konvencija) VALSTIS, KAS IR ŠĪS KONVENCIJAS PUSES, ŅEMOT VĒRĀ, ka dzīvo resursu maksimāla un stabila produktivitāte Baltijas jūrā un Beltos ir ļoti svarīga Baltijas jūras baseina valstīm, ATZĪSTOT to kopīgo atbildību dzīvo resursu saglabāšanā un to racionālā izmantošanā, PĀRLIECĪBĀ, ka Baltijas jūras un Beltu dzīvo resursu saglabāšanai vajadzīga ciešāka un izvērstāka sadarbība šajā reģionā, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. I pants Līgumslēdzējas Valstis: - cieši sadarbojas, lai saglabātu un palielinātu dzīvos resursus Baltijas jūrā un Beltos, un lai iegūtu optimālu produkcijas daudzumu, un jo īpaši, lai paplašinātu un koordinētu pētījumus, kas veikti šim nolūkam, - sagatavo un īsteno organizatoriskus un tehniskus projektus par dzīvo resursu saglabāšanu un palielināšanu, tai skaitā vērtīgu zivju sugu mākslīgas pavairošanas pasākumus un/vai taisnīgi un finansiāli atbalsta šādus projektus, kā arī veic citus pasākumus, lai racionāli un efektīvi izmantotu dzīvos resursus. II pants 1. Teritorija, uz kuru attiecas šī konvencija, turpmāk tekstā "Konvencijas darbības zona" ir visi Baltijas jūras un Beltas ūdeņi, izņemot iekšējos ūdeņus, rietumos to ierobežo līnija no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshages līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai. 2. Šī konvencija attiecas uz visām zivju sugām un citiem dzīviem jūras resursiem Konvencijas darbības zonā. III pants Saskaņā ar starptautisko tiesību normām šī konvencija nekādi neskar Līgumslēdzējas Valsts tiesības, prasības un uzskatus attiecībā uz teritoriālo ūdeņu robežām un zvejas piekritības apjomu. IV pants Šajā konvencijā termins "kuģis" ir jebkurš kuģis vai laiva, kuri nodarbojas ar zveju un zivju vai citu dzīvo jūras organismu apstrādi un kuri ir reģistrēti vai pieder jebkurai Līgumslēdzējai Valstij, vai kuģo ar Līgumslēdzējas Valsts karogu. V pants 1. Ar šo šajā konvencijā izveido Starptautisko Baltijas jūras zvejniecības komisiju, še turpmāk tekstā "Komisija". 2. Katra Līgumslēdzēja Valsts var iecelt par Komisijas locekļiem ne vairāk kā divus pārstāvjus, kā arī tādus valsts noteiktos ekspertus un padomdevējus, kas tiem palīdzēs. 3. Komisija ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku no saviem locekļiem, kuru amata termiņš ir četri gadi un viņus var atkārtoti ievēlēt, bet ne vairāk kā divus pilnvaru termiņus pēc kārtas. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēl no dažādu Līgumslēdzēju Valstu pārstāvjiem. 4. Komisijas loceklis, ko ievēl par tās priekšsēdētāju tūlīt pārstāj rīkoties kā valsts pārstāvis un nebalso. Attiecīgai valstij ir tiesības priekšsēdētāja vietā iecelt citu pārstāvi. VI pants 1. Komisijas birojs ir Varšavā. 2. Komisija ieceļ sekretāru un var pieprasīt arī attiecīgu personālu, kas viņam palīdz. 3. Komisija pieņem savu reglamentu un citus noteikumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem savā darbā. VII pants 1. Komisija pieņem savus finanšu noteikumus. 2. Komisija pieņem divu gadu paredzamos budžeta izdevumus un budžeta tāmi fiskālajam periodam, kas seko pēc tam. 3. Līgumslēdzēja Valsts vienādās daļās dod savu ieguldījumu kopējā budžetā, tai skaitā budžeta papildinājumos. 4. Katra Līgumslēdzēja Valsts maksā izdevumus, kas saistīti ar tās pārstāvju, ekspertu un padomdevēju dalību Komisijā. VIII pants 1. Izņemot gadījumus, kad Komisija nolemj savādāk, tā ik pēc diviem gadiem Varšavā rīko sēdes sev piemērotā laikā. Pēc Līgumslēdzēja Valsts pārstāvja prasības Komisijai, ar noteikumu, ka šo prasību atbalsta citas Līgumslēdzēja Valsts pārstāvis, Komisijas priekšsēdētājs tiklīdz iespējams sasauc ārkārtas sesiju, tādā laikā un vietā, kā viņš to nosaka, bet ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc prasības iesniegšanas. 2. Šīs konvencijas deponējošā valdība sasauc Komisijas pirmo sēdi, un tā notiek 90 dienu laikā no šis konvencijas spēkā stāšanās dienas. 3. Komisijā katrai Līgumslēdzējai Valstij ir viena balss. Komisijas lēmumus un ieteikumus pieņem ar divu trešdaļu sēdē klātesošo un balsojošo Līgumslēdzēja Valstu balsu vairākumu. 4. Angļu valoda ir Komisijas darba valoda. Parakstītājvalstu valodas ir Komisijas oficiālās valodas. Šajās valodās tiek pieņemti tikai Komisijas ieteikumi, lēmumi un rezolūcijas. Komisijas sanāksmēs jebkurai Līgumslēdzējai Valstij ir tiesības pieprasīt visu procesu pārtulkošanu šīs valsts valodā. Šādu tulkojumu izmaksas sedz attiecīgā valsts. IX pants 1. Komisijas pienākums ir: a) pastāvīgi uzraudzīt dzīvos resursus un zveju Konvencijas darbības zonā, savācot, apkopojot, analizējot un izplatot statistikas datus, piemēram, attiecībā uz nozveju, zvejas intensitāti un cita veida informāciju; b) izstrādāt priekšlikumus attiecībā uz zinātniskās pētniecības koordinēšanu Konvencijas darbības zonā; c) sagatavot un iesniegt izskatīšanai Līgumslēdzējai Valstij ieteikumus, kas, cik vien iespējams, balstās uz zinātniskās pētniecības rezultātiem un attiecas uz X pantā minētiem pasākumiem. 2. Īstenojot savas funkcijas, Komisija, vajadzības gadījumā, lūdz Starptautiskās Jūras (ledus) pētniecības padomes un citu starptautisko zinātnisko un tehnisko organizāciju pakalpojumus un izmanto Līgumslēdzēju Valstu oficiālo iestāžu sniegto informāciju. 3. Lai veiktu savas funkcijas, Komisija var izveidot darba grupas un citas palīgstruktūras, kā arī noteikt to sastāvu un kompetenci. X pants Pasākumi, kas attiecas uz šo konvenciju, kurus Komisija var izskatīt, un attiecībā uz kuriem tā var sniegt ieteikumus Līgumslēdzējām Valstīm ir: a) jebkuri pasākumi, kas nosaka zvejas rīkus, ierīces un zvejas metodes; b) jebkuri pasākumi, kas nosaka zivju izmēra ierobežojumus, kuras drīkst turēt uz kuģa klāja, vest krastā, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai; c) jebkuri pasākumi, kas nosaka lieguma laikus; d) jebkuri pasākumi, kas nosaka lieguma zonas; e) jebkuri pasākumi, kas uzlabo un palielina dzīvos jūras resursus, tai skaitā zivju un citu organismu mākslīgu pavairošanu un pārvietošanu; f) jebkuri pasākumi, kas Līgumslēdzējām Valstīm regulē un/vai nosaka kopējās nozvejas apjomu vai zvejas intensitāti atbilstīgi mērķiem, veidiem, rajoniem un zvejas laikposmiem; g) jebkuri kontroles pasākumi attiecībā uz tādu ieteikumu īstenošanu, kas ir saistoši Līgumslēdzējām Valstīm; h) jebkuri citi pasākumi attiecībā uz dzīvo jūras resursu saglabāšanu un racionālu izmantošanu. XI pants 1. Saskaņā ar šo pantu Līgumslēdzējas Valstis, sākot ar dienu, ko Komisija nosaka pēc tam, kad šajā pantā noteiktie iebildumi ir zaudējuši spēku, apņemas ieviest katru Komisijas ieteikumu, kas ir izstrādāts saskaņā ar šīs konvencijas X pantu. 2. Jebkura Līgumslēdzēja Valsts 90 dienu laikā kopš ieteikuma izziņošanas var iebilst pret šo ieteikumu, un tādā gadījuma tai pieteikuma ieviešana vairs nav saistoša. Katra Līgumslēdzēja Valsts jebkurā brīdī var savu iebildumu atsaukt un ieviest ieteikumu. Ja kāda no Līgumslēdzējām Valstīm 90 dienu laikā iesniedz iebildumu, tad jebkura no pārējām Līgumslēdzējām Valstīm var turpmāko 60 dienu laikā iesniegt tādu pašu iebildumu. 3. Ja pret ieteikumiem iebilst trīs vai vairāk Līgumslēdzējas Valstis, tad pārējām Līgumslēdzējām Valstīm šā ieteikuma ieviešana vairs nav saistoša. 4. Komisija tūlīt paziņo Līgumslēdzēja Valstij par katru saņemto iebildumu vai atkāpšanos. XII pants 1. Katra Līgumslēdzēja Valsts veic attiecīgos pasākumus attiecībā uz tās pilsoņiem un tās kuģiem, lai nodrošinātu šīs konvencijas noteikumu un Komisijas ieteikumu piemērošanu, kuri ir kļuvuši saistoši Līgumslēdzēja Valstij, un, ja tie tiek pārkāpti, veic pienācīgus pasākumus. 2. Neierobežojot Līgumslēdzēju Valstu suverēnās tiesības attiecībā uz to teritoriāliem ūdeņiem un tiesībām savās zvejas zonās, katra Līgumslēdzēja Valsts īsteno Komisijas ieteikumus, kas šai valstij ir saistoši caur tās valstu iestādēm tās teritoriālos ūdeņos, un ūdeņos, uz kuriem attiecas zivsaimniecības jurisdikcija. 3. Katra Līgumslēdzēja Valsts, tādā veidā un termiņā, kādu Komisija pieprasa, sniedz Komisijai statistikas datus un informāciju, kas tai ir pieejama, un kura ir minēta IX panta, 1. punkta a) apakšpunktā, kā arī informāciju par visiem pasākumiem, kurus tā veic saskaņa ar šī panta 1. un 2. punktu. XIII pants Komisija vērš jebkuras valsts, kas nav šīs konvencijas puse, uzmanību uz tādām zvejas darbībām, kuras tās pilsoņi un kuģi veic Konvencijas darbības zonā, un kuras var negatīvi ietekmēt Komisijas darbības vai šīs konvencijas īstenošanas nolūkus. XIV pants Šīs konvencijas noteikumus nepiemēro darbībām, kuras veic tikai zinātniskas izpētes nolūkā ar kuģiem, kuriem Līgumslēdzēja Valsts to ir atļāvusi, vai zivīm un pārējiem jūras organismiem, kas noķerti šajās darbībās. Šādā veidā noķertos lomus nepārdod, neizstāda vai nepiedāvā pārdošanai. XV pants 1. Komisija sadarbojas ar citām starptautiskām organizācijām, kurām ir līdzīgi mērķi. 2. Komisija var uzaicināt piedalīties jebkuru attiecīgo organizāciju vai jebkuras valsts valdību, kas nav šīs konvencijas puse, piedalīties novērotāja statusā Komisijas sēdēs un tās palīgstruktūru sapulcēs. XVI pants 1. Katra Līgumslēdzēja Valsts var ierosināt šīs konvencijas grozījumus. Visus šādus ierosinātos konvencijas grozījumus iesniedz deponējošai valdībai, kas tos dara zināmus visām Līgumslēdzējām Valstīm, kuras informē deponējošo valdību par grozījumu pieņemšanu vai noraidīšanu tiklīdz iespējams pēc šī paziņojuma saņemšanas. Šie grozījumi stājas spēkā 90 dienas pēc tam, kad deponējošā valdība saņēm paziņojumus no Līgumslēdzējām Valstīm par šo grozījumu pieņemšanu; 2. Ikvienai valstij, kura kļūst par šīs konvencijas pusi pēc grozījumu stāšanās spēkā saskaņā ar šī panta 1. punkta noteikumiem, jāpiemēro konvencijas grozījumi. XVII pants 1. Parakstītājas valstis ratificē vai apstiprina šo konvenciju. Ratifikācijas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Polijas Tautas Republikas valdībai, kura pilda deponējošās valdības funkcijas. 2. Šai konvencijai var pievienoties jebkura valsts, kas ir ieinteresēta dzīvo resursu saglabāšanā un racionālā izmantošanā Baltijas jūrā un Beltos, ar nosacījumu, ka Līgumslēdzējas Valstis ir aicinājušas šo valsti piedalīties. Pievienošanās dokumentus deponē deponējošai valdībai. XVIII pants 1. Šī konvencija stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc ceturtā ratifikācijas vai apstiprinājuma dokumenta iesniegšanas. 2. Pēc šīs konvencijas spēkā stāšanās saskaņā ar šī panta 1. punktu, konvencija stājas spēkā jebkurā citā valstī, kuras valdība ir iesniegusi ratifikācijas, apstiprinājuma vai pievienošanās dokumentu trīsdesmitajā dienā pēc šāda dokumenta deponēšanas deponējošai valdībai. XIX pants Jebkurā brīdī, tiklīdz ir pagājuši pieci gadi kopš dienas, kad šī konvencija stājās spēkā, jebkura Līgumslēdzēja Valsts, iesniedzot rakstisku paziņojumu deponējošai valdībai, var atkāpties no šīs konvencijas. Šādai Līgumslēdzējai Valstij atkāpšanās stājas spēkā tā gada 31. decembrī, kad deponējošai valdībai tika paziņots par atkāpšanos. XX pants 1. Deponējošā valdība informē visas parakstītājvalstis un pievienojušās valstis: a) par šīs konvencijas parakstīšanu, ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenta nodošanu, kā arī par iesniegtajām deklarācijām; b) šīs konvencijas spēkā stāšanās dienu; c) par priekšlikumiem attiecībā uz konvencijas grozījumiem, paziņojumiem par šādu grozījumu pieņemšanu un stāšanos spēkā; d) par paziņojumiem par atkāpšanos. 2. Šīs konvencijas oriģināls tiek deponēts Polijas Tautas Republikas valdībai, kura nosūta tā apliecinātu kopiju visām parakstītājvalstīm un visām valstīm, kas pievienojušās šai konvencijai. 3. Deponējošā valdība reģistrē šo konvenciju Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātā. To apliecinot, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo konvenciju. Gdaņskā, 1973 gada 13. septembrī, sagatavots vienā oriģinālā dāņu, somu, vācu, poļu, krievu, zviedru un angļu valodā, un kura teksts visās šajās valodās ir vienlīdz autentisks. --------------------------------------------------