NOL ĪGUMS  
starp Eiropas Savien ību un Braz īlijas Federat īvās Republikas vald ību par civil ās avi ācijas droš ību 
EIROPAS SAVIEN ĪBA, 
no vienas puses,  
un BRAZ ĪLIJAS FEDERAT ĪVĀS REPUBLIKAS vald ība, 
no otras puses,  
turpm āk kop ā sauktas “puses”,  
ŅEMOT V ĒRĀ, ka katra puse ir atzinusi to, ka otras puses standarti un sist ēmas attiec ībā uz civil ās aeronavig ācijas 
ražojumu lidojumder īguma un vides aizsardz ības pras ību atbilst ības sertifik āciju vai atz īšanu ir pietiekami l īdzv ērtīgi š īs 
puses standartiem un sist ēm ām, lai š ā nol īguma sl ēgšana b ūtu praktiski iesp ējama,  
ATZ ĪSTOT augošo tendenci konstru ēt un ražot civil ās aeronavig ācijas ražojumus un apmain īties ar tiem starptautisk ā 
m ērog ā, 
VĒLOTIES veicin āt civil ās avi ācijas droš ību, vides kvalit āti un atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām, k ā ar ī sekm ēt civil ās 
aeronavig ācijas ražojumu apmai ņu, 
VĒLOTIES sekm ēt sadarb ību un paaugstin āt efektivit āti jaut ājumos, kas saist īti ar civil ās avi ācijas droš ību; 
ŅEMOT V ĒRĀ, ka pušu sadarb ība var pozit īvi ietekm ēt plaš āku starptautisk ās saska ņot ības veicin āšanu attiec ībā uz 
standartiem un procesiem;  
ŅEMOT V ĒRĀ iesp ējamo ekonomisk ā sloga samazin āšanos, ko avi ācijas nozarei un ekspluatantiem uzliek nevajadz īgas 
tehnisk ās p ārbaudes, nov ērtējumi un test ēšana,  
ATZ ĪSTOT savstarp ējo labumu, ko sniedz uzlabotas proced ūras apstiprin ājumu un testu abpus ējā atz īšan ā attiec ībā uz 
lidojumder īgumu, vides aizsardz ību un past āvīgu lidojumder īgumu,  
ATZ ĪSTOT, ka jebk ādai š ādai abpus ējai atz īšanai ir j āpied āvā atbilst ības nodrošin ājums attiec ībā uz piem ērojamajiem 
tehniskajiem noteikumiem vai standartiem, kuri ir l īdzv ērtīgi nodrošin ājumam, k ādu pied āvā attiec īgās puses iekš ējās 
proced ūras, 
ATZ ĪSTOT, ka jebk ādai š ādai abpus ējai atz īšanai ir nepieciešams ar ī, lai katra puse uztic ētos otras puses veikto atbilst ības 
nov ērtējumu past āvīgai ticam ībai, 
AP ŅĒMUŠ ĀS izveidot vispus īgu regulat īvās sadarb ības sist ēmu civil ās avi ācijas droš ībai, atbilst ības p ārbaud ēm attiec ībā uz 
vides aizsardz ības pras ībām un apstiprin ājumiem, pamatojoties uz past āvīgiem sakariem un savstarp ēju uztic ēšanos,  
ATZ ĪSTOT attiec īgās pušu saist ības, ko uzliek divpus ējie, re ģion ālie un daudzpus ējie nol īgumi attiec ībā uz civil ās avi ācijas 
droš ību un atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām, 
IR VIENOJUŠ ĀS PAR TURPM ĀKO. 
1. pants  
M ērķi 
Šā nol īguma m ērķi: 
a) atbilst īgi katras puses sp ēkā esošajiem ties ību aktiem iedi ­
bin āt principus un k ārtību, kas ļautu abpus ēji atz īt apstip ­
rin ājumus, ko izsniegušas katras puses kompetent ās iest ādes 
šā nol īguma darb ības jom ās, k ā noteikts 4. pant ā; b) ļaut pus ēm piel āgoties augošajai tendencei konstru ēt un 
ražot civil ās aeronavig ācijas ražojumus, nodrošin āt tiem 
tehnisko apkopi un apmain īties ar tiem starptautisk ā m ērog ā, 
iev ērojot pušu kop īgās intereses civil ās avi ācijas droš ības un 
vides kvalit ātes jom ā; 
c) veicin āt sadarb ību, kas ļautu sasniegt izvirz ītos m ērķus 
droš ības un vides kvalit ātes jom ā; 
d) veicin āt un sekm ēt past āvīgu apmai ņu ar civil ās aeronavig ā­
cijas ražojumiem un pakalpojumiem.LV 19.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 273/3
2. pants  
Defin īcijas  
Uz nol īgumu attiecas š ādi termini un defin īcijas:  
a) “lidojumder īguma apstiprin ājums” ir atzinums, ka civil ās 
aeronavig ācijas ražojuma konstrukcija vai konstrukcijas 
izmai ņas atbilst lidojumder īguma standartiem, ko nosaka 
katras puses sp ēkā esošie, piem ērojamie ties ību akti, vai ka 
kāds atseviš ķs ražojums atbilst projektam, kas atz īts par 
atbilstošu šiem standartiem, un ir drošas ekspluat ācijas 
stāvokl ī; 
b) “civil ās aeronavig ācijas ražojums” ir jebk āds civil ās avi ācijas 
gaisa ku ģis, gaisa ku ģa dzin ējs, propelleris vai iek ārta, ier īce 
vai da ļa, kas taj ā uzst ādīta vai ko paredz ēts taj ā uzst ādīt; 
c) “kompetent ā iest āde” ir valsts a ģent ūra vai organiz ācija, ko 
attiec īgā puse ir izraudz ījusies par kompetento iest ādi š ā 
nol īguma izpratn ē un kas izmanto likum īgas ties ības 
nov ērtēt civil ās aeronavig ācijas ražojumu vai pakalpojumu 
atbilst ību, uzraudz īt un kontrol ēt to lietošanu vai p ārdošanu 
attiec īgās puses jurisdikcij ā, un kas var veikt piespiedu 
darb ības, lai nodrošin ātu, ka šie ražojumi vai pakalpojumi, 
kas tiek laisti tirg ū attiec īgās puses jurisdikcij ā, atbilst piem ē­
rojamaj ām tiesiskaj ām pras ībām; 
d) “ekspluat ācijas pras ības konstrukcijai” ir ekspluat ācijas vai 
vides aizsardz ības pras ības, kas ietekm ē vai nu ražojuma 
konstrukcijas īpaš ības, vai konstrukcijas datus, kuri saist īti 
ar attiec īgā ražojuma ekspluat āciju vai tehnisko apkopi un 
kas padara to piem ērotu k ādam īpašam ekspluat ācijas 
veidam;  
e) “apstiprin ājums par atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām” ir 
atzinums, ka civil ās aeronavig ācijas ražojums atbilst standar ­
tiem, ko katras puses teritorij ā nosaka piem ērojamie sp ēkā 
esošie ties ību akti attiec ībā uz trokš ņa l īmeni un/vai izpl ūdes 
gāzu izmeti;  
f) “tehnisk ā apkope” ir civil ā aeronavig ācijas ražojuma 
pārbaude, kapit ālais remonts, remonts, konserv ācija vai 
da ļu, ier īču vai sast āvda ļu nomai ņa, iz ņemot p ārbaudi 
pirms reisa, lai nodrošin ātu š āda ražojuma nep ārtrauktu lido ­
jumder īgumu; t ā ietver p ārveidojumu veikšanu, bet neietver 
remontdarbu un p ārveidojumu pl ānošanu;  
g) “uzraudz ība” ir kompetent ās iest ādes veikta periodiska 
kontrole, lai noteiktu past āvīgu atbilst ību attiec īgiem piem ē­
rojamiem standartiem;  
h) “tehniskais a ģents” Braz īlijas Federat īvās Republikas vald ībai 
ir Valsts civil ās avi ācijas a ģent ūra ANAC , bet Eiropas Savie ­
nībai – Eiropas Avi ācijas droš ības a ģent ūra EASA . 3. pants  
Visp ārīgās saist ības 
1. Atbilst īgi š ā nol īguma pielikumiem, kas ir t ā sast āvda ļa, 
katra puse pie ņem vai atz īst to īpašo proced ūru rezult ātus, kuras 
izmantotas, lai nov ērtētu atbilst ību attiec īgās puses konkr ētajiem 
likumdošanas, reglament ējošajiem un administrat īvajiem pas āku ­
miem, ko īsteno otras puses kompetent ās iest ādes, izpratn ē, ka 
izmantot ās atbilst ības nov ērtēšanas proced ūras nodrošina atbil ­
stību, kas apmierina sa ņēm ēju pusi, piem ērojamajiem likumdo ­ 
šanas, reglament ējošajiem un administrat īvajiem pas ākumiem, 
ko īsteno attiec īgā puse un kas ir l īdzv ērtīgi nodrošin ājumam, 
ko sniedz sa ņēm ējas puses iekš ējās proced ūras. 
2. Š ā panta 1. punktu piem ēro tikai tad, kad p ārejas notei ­
kumi, kas var b ūt iek ļauti nol īguma pielikumos, izbeidz savu 
darb ību. 
3. Šo nol īgumu neinterpret ē tā, ka tas paredz pušu standartu 
vai tehnisko noteikumu abpus ēju atz īšanu, un, ja vien šaj ā nol ī­
gum ā nav noteikts cit ādi, tas neparedz standartu vai tehnisko 
noteikumu l īdzv ērtības savstarp ēju atz īšanu.  
4. Neko šaj ā nol īgum ā neinterpret ē t ā, ka ar š ā nol īguma 
pielikumiem tiek ierobežotas pušu ties ības – izmantojot likum ­
došanas, reglament ējošos un administrat īvos pas ākumus – 
noteikt aizsardz ības l īmeni, k ādu attiec īgā puse uzskata par 
piem ērotu attiec ībā uz droš ību, vides aizsardz ību un k ā cit ādi 
saist ībā ar risku.  
5. Atzinumiem, ko sniedz pilnvarotas personas vai apstipri ­
nātas organiz ācijas, kur ām k ādas puses piem ērojamie ties ību 
akti dod ties ības sniegt t ādus pašus atzinumus k ā kompetentajai 
iest ādei, šaj ā nol īgum ā ir t āds pats sp ēks k ā kompetent ās 
iest ādes atzinumiem. Katras puses organiz ācija, kas ir atbild īga 
par š ā nol īguma īstenošanu, atbilst īgi 7. pantam vajadz ības gad ī­
jum ā un iepriekš inform ējot savu otras puses sadarb ības part ­
neri, ir ties īga tieši sadarboties ar š īs otras puses pilnvaroto 
personu vai apstiprin āto organiz āciju.  
6. Puses nodrošina, ka to tehniskie a ģenti un/vai kompe ­
tent ās iest ādes pilda savus pien ākumus saska ņā ar šo nol īgumu, 
ieskaitot t ā pielikumus.  
7. Šis nol īgums, ieskaitot t ā pielikumus, ir saistošs ab ām 
pus ēm. 
4. pants  
Darb ības joma  
1. Šis nol īgums attiecas uz:  
a) civil ās aeronavig ācijas ražojumu lidojumder īguma apstiprin ā­ 
šanu un uzraudz ību;LV L 273/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 19.10.2011.
b) ekspluat ācij ā esošo gaisa ku ģu past āvīgo lidojumder īgumu;  
c) ražošanas un izstr ādes iek ārtu apstiprin āšanu un uzraudz ību; 
d) tehnisk ās apkopes iek ārtu apstiprin āšanu un uzraudz ību; 
e) civil ās aeronavig ācijas ražojumu apstiprin āšanu attiec ībā uz 
atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām un vides test ēšanu;  
f) saist ītajiem sadarb ības pas ākumiem; un  
g) ar droš ību saist ītām iniciat īvām un attiec īgas droš ības infor ­
m ācijas apmai ņu. 
2. Ja puses vienojas, ka katras puses civil ās avi ācijas standarti, 
noteikumi, prakse un proced ūras ar ī cit ās sadarb ības jom ās – 
proti, lidojumu darb ību, gaisa ku ģu apkalpes licenc ēšanas un 
simul ācijas trenažieru apstiprin ājuma jom ā – ir pietiekami atbil ­
stīgi, lai var ētu savstarp ēji apstiprin āt ar ī atzinumus par atbil ­
stību kop ējām norm ām, kurus izdara viena puse otras puses 
vārd ā, tad puses Apvienotaj ā komitej ā var vienoties par papildu 
pielikumiem, tostarp p ārejas noteikumiem, lai saska ņā ar 16. 
panta noteikumiem paplašin ātu sadarb ības m ērogu, taj ā 
iek ļaujot ar ī min ētās citas jomas.  
5. pants  
Kompetent ās iest ādes 
1. Ja saska ņā ar k ādas puses ties ību aktiem organiz ācija ir 
piem ērota, otra puse to atz īst par kompetento iest ādi, kad 
puse, kas to izraudz ījusies, ir veikusi taj ā rev īziju, lai noteiktu, 
ka t ā: 
— piln ībā atbilst attiec īgās puses ties ību aktu pras ībām, 
— zina otras puses pras ības attiec ībā uz piem ērot ās sertifik ā­
cijas tipu un apjomu un  
— sp ēj pild īt pielikumos noteiktos pien ākumus.  
2. Katra puse pazi ņo otrai pusei par savu kompetento iest ādi, 
kad t ā ir sekm īgi pabeigusi rev īziju. Otra puse ir ties īga apstr īdēt 
kompetent ās iest ādes tehnisko kompetenci vai atbilst ību saska ņā 
ar š ā panta 6. punktu.  
3. Organiz ācijas, kas nor ādītas 1. un 2. papildin ājum ā, tiek 
uzskat ītas par atbilstoš ām š ā panta 1. punkta nosac ījumiem, lai 
tās sp ētu īstenot pielikumus laik ā, kad šis nol īgums st ājas sp ēkā. 
4. Puses nodrošina, ka to kompetent ās iest ādes sp ēj un 
saglab ā sp ēju pien ācīgi nov ērtēt ražojumu vai organiz āciju atbil ­stību, k ā to paredz un nosaka š ā nol īguma pielikumi. T ādēļ 
puses nodrošina, ka to kompetentaj ās iest ādēs regul āri tiek 
veiktas rev īzijas vai nov ērtēšana.  
5. Puses vajadz ības gad ījum ā konsult ējas, lai saglab ātu uzti ­
cību jaut ājum ā par atbilst ības nov ērtējuma proced ūrām. Š īs 
konsult ācijas var ietvert vienas puses l īdzdal ību regul āraj ās rev ī­
zij ās, kas saist ītas ar atbilst ības nov ērtējuma darb ībām vai citiem 
nov ērtējumiem, ko veic otras puses kompetent ās iest ādes. 
6. Ja k āda puse apstr īd kompetent ās iest ādes tehnisko 
kompetenci vai atbilst ību, apstr īdētāja puse rakstveid ā inform ē 
otru pusi par šo attiec īgās kompetent ās iest ādes tehnisk ās 
kompetences vai atbilst ības apstr īdēšanu un par savu nodomu 
pārtraukt attiec īgās kompetent ās iest ādes atzinumu atz īšanu. 
Min ētā apstr īdēšana notiek objekt īvi un pamatoti.  
7. Jebk ādu apstr īdējumu, kas pazi ņots saska ņā ar š ā panta 6. 
punktu, apspriež Apvienot ā komiteja, kas izveidota atbilst īgi 9. 
pantam, un t ā var nolemt p ārtraukt š īs kompetent ās iest ādes 
atzinumu atz īšanu vai nolemt, ka ir nepieciešama t ās tehnisk ās 
kompetences p ārbaude. Parasti min ēto p ārbaudi laikus veic t ā 
puse, kuras jurisdikcij ā ir attiec īgā kompetent ā iest āde, ta ču 
puses šo p ārbaudi var veikt ar ī kop īgi, ja par to vienojas.  
8. Ja 30 dienu laik ā p ēc pazi ņošanas Apvienot ā komiteja 
nesp ēj atrisin āt apstr īdējumu, kas pazi ņots saska ņā ar š ā panta 
6. punktu, apstr īdētāja puse ir ties īga p ārtraukt attiec īgās 
kompetent ās iest ādes atzinumu atz īšanu, ta ču t ā atz īst atzi ­
numus, kurus š ī kompetent ā iest āde sniegusi pirms pazi ņojuma 
datuma. Min ētā p ārtraukšana paliek sp ēkā, kam ēr Apvienot ā 
komiteja atrisina šo jaut ājumu.  
6. pants  
Aizsargpas ākumi  
1. Neko šaj ā nol īgum ā neinterpret ē t ā, ka tiek ierobežotas 
kādas puses ties ības izmantot visus atbilstošos un t ūlītējos l ī­
dzek ļus, ja ir pamatots risks, ka k āds ražojums vai pakalpojums:  
a) apdraud personu vesel ību vai droš ību; 
b) neatbilst attiec īgās puses piem ērojamajiem likumdošanas, 
reglament ējošajiem un administrat īvajiem pas ākumiem, kas 
ietilpst š ā nol īguma piem ērošanas jom ā; vai  
c) k ā cit ādi neatbilst pras ībām, k ādas ir paredz ētas š ā nol īguma 
piem ērojamajos pielikumos.  
2. Ja k āda puse veic pas ākumus atbilst īgi š ā panta 1. 
punktam, t ā rakstveid ā inform ē otru pusi 15 darbdienas pirms 
attiec īgo pas ākumu veikšanas, sniedzot ar ī pamatojumu.LV 19.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 273/5
7. pants  
Sazi ņa 
1. Puses vienojas, ka to sazi ņa jaut ājum ā par š ā nol īguma 
ieviešanu notiek:  
a) par tehniskiem jaut ājumiem – ar tehnisko a ģentu starpnie ­
cību; 
b) par visiem citiem jaut ājumiem:  
— Braz īlijas Federat īvās Republikas vald ības gad ījum ā – 
attiec īgā gad ījum ā ar ārlietu ministriju un  ANAC , 
— Eiropas Savien ības gad ījum ā – attiec īgā gad ījum ā ar 
Eiropas Komisiju un dal ībvalstu kompetentaj ām iest ādēm. 
2. Parakst ījušas šo nol īgumu, puses viena otrai pazi ņo attie ­
cīgos kontaktpunktus.  
8. pants  
Sadarb ība regulat īvaj ā jom ā, pal īdz ība un p ārredzam ība 
1. Katra puse nodrošina, ka otra puse ir inform ēta par visiem 
tās attiec īgajiem likumiem, noteikumiem, standartiem un 
pras ībām, k ā ar ī sertifik ācijas sist ēmu.  
2. Puses inform ē viena otru par pied āvātajiem b ūtiskajiem 
labojumiem savos attiec īgajos likumos, noteikumos, standartos 
un pras ībās, k ā ar ī sertifik ācijas sist ēm ās, cikt āl šie labojumi var 
ietekm ēt nol īgumu. Cik vien iesp ējams, t ās pied āvā viena otrai 
iesp ēju izteikt piez īmes par š ādiem labojumiem un pien ācīgi 
izskata š ādas piez īmes.  
3. Vajadz ības gad ījum ā puses izstr ādā proced ūras reglamen ­
tējošai sadarb ībai un attiec ībā uz visu to savu darb ību p ārredza ­
m ību, kuras ietilpst š ā nol īguma piem ērošanas jom ā. 
4. Lai veicin ātu past āvīgu izpratni par katras puses civil ās 
avi ācijas droš ības regulat īvaj ām sist ēm ām un savienojam ību 
starp t ām, katrs tehniskais a ģents var piedal īties otras puses 
kvalit ātes nodrošin āšanas iekš ējās sist ēm ās. 
5. Lai izmekl ētu un risin ātu droš ības jaut ājumus sadarb ībā, 
puses izlases veid ā ļauj viena otrai piedal īties otras puses veik ­
taj ās p ārbaud ēs un rev īzij ās vai r īko kop īgas p ārbaudes un rev ī­
zijas, ja tas nepieciešams. Uzraudz ības un p ārbaužu m ērķiem 
katras puses tehniskais a ģents un kompetent ās iest ādes pal īdz 
otras puses tehniskajam a ģentam nol ūkā ieg ūt netrauc ētu 
piek ļuvi t ās jurisdikcijai pak ļautaj ām reglament ētaj ām organiz ā­
cij ām. 
6. Puses vienojas saska ņā ar piem ērojamajiem ties ību aktiem 
un noteikumiem nodrošin āt ar savu tehnisko a ģentu vai kompe ­
tento iest āžu pal īdz ību atbilstošu savstarp ēju sadarb ību un pal ī­
dz ību jebkuros izmekl ēšanas vai izpildes nodrošin āšanas pas ā­kumos attiec ībā uz jebkuru ties ību aktu vai noteikumu p ārk ā­
pumu š ā nol īguma piem ērošanas jom ā, ko uzskata par izdar ītu 
vai par kuru ir aizdomas. Papildus tam katra puse nekav ējoties 
pazi ņo otrai pusei par katru izmekl ēšanu, ja ir iesaist ītas abpu ­
sējas intereses.  
8.a pants  
Droš ības inform ācijas apmai ņa 
1. Iev ērojot sp ēkā esošos ties ību un normat īvos aktus, puses 
vienojas īstenot proakt īvu pieeju, koordin ētu droš ības politiku 
un iniciat īvas, inform ācijas un datu apmai ņu, k ā ar ī izstr ādāt 
kop ējas programmas, lai uzlabotu sp ēju paredz ēt un nov ērst 
vai ar ī mazin āt iesp ējamos civil ās avi ācijas apdraud ējumus, lai 
īstenotu sist ēmu visu to gaisa ku ģu kontrolei, kas veic lidojumus 
pušu teritorij ās. 
2. Puses saska ņā ar 11. panta noteikumiem un saviem attie ­
cīgajiem sp ēkā esošajiem ties ību aktiem piekr īt: 
a) p ēc piepras ījuma un laikus sniegt inform āciju un pal īdz ību 
par negad ījumiem, incidentiem vai atgad ījumiem, kas attiecas 
uz š ā nol īguma priekšmetu; un  
b) apmain īties ar cita veida droš ības inform āciju par gaisa ku ģu 
darb ībām un t ādu uzraudz ības darb ību rezult ātiem k ā, 
piem ēram, to gaisa ku ģu perona p ārbaudes, kuri izmanto 
katras puses lidostas, saska ņā ar tehnisko a ģentu izstr ādā­
taj ām proced ūrām. 
9. pants  
Pušu Apvienot ā komiteja  
1. Apvienoto komiteju veido abu pušu p ārst āvji. Apvienot ā 
komiteja ir atbild īga par š ā nol īguma efekt īvu darb ību, un t ā 
regul āri r īko san āksmes, lai nov ērtētu nol īguma ieviešanas efek ­
tivit āti. 
2. Apvienot ā komiteja var izskat īt visus jaut ājumus, kas sais ­
tīti ar š ā nol īguma darb ību un īstenošanu. Proti, t ā ir atbild īga 
par:  
a) atbilstošu darb ību izv ērtēšanu un veikšanu attiec ībā uz 5. 
pant ā min ētajiem apstr īdējumiem;  
b) jebkura jaut ājuma izš ķiršanu saist ībā ar š ā nol īguma piem ē­
rošanu un īstenošanu, tostarp t ādiem jaut ājumiem, kurus 
cit ādi neizš ķir saska ņā ar pielikumos noteikto proced ūru; 
c) pa ņēmienu izv ērtēšanu, k ā veicin āt š ā nol īguma darb ību, 
un – vajadz ības gad ījum ā – par ieteikumu sniegšanu 
pus ēm, lai groz ītu nol īgumu saska ņā ar 16. panta 4. punktu;  
d) pielikumu īpašu groz ījumu apsv ēršanu saska ņā ar 16. panta 
5. punktu;LV L 273/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 19.10.2011.
e) attiec īgā gad ījum ā – papildu pielikumu izstr ādes koordin ē­ 
šanu saska ņā ar 16. panta 5. punktu; un  
f) attiec īgā gad ījum ā – darba proced ūru pie ņemšanu attiec ībā 
uz sadarb ību regulat īvaj ā jom ā un p ārredzam ību saist ībā ar 
vis ām 4. pant ā min ētaj ām darb ībām. 
3. Apvienot ā komiteja izstr ādā savu reglamentu viena gada 
laik ā p ēc š ā nol īguma st āšan ās sp ēkā. 
10. pants  
Abpus ējās atz īšanas pien ākumu p ārtraukšana  
1. Puse var piln ībā vai da ļēji p ārtraukt š ā nol īguma pielikum ā 
noteikto pien ākumu izpildi, ja:  
a) otra puse nepilda š ā nol īguma pielikum ā noteiktos pien ā­
kumus;  
b) viena vai vair ākas š īs puses kompetent ās iest ādes nesp ēj 
izpild īt jaun ās vai papildu pras ības, k ādas otra puse ir pie ņē­
musi jom ā, kuru regul ē šā nol īguma attiec īgais pielikums; vai  
c) otrai pusei vairs nav tiesisku un normat īvu l īdzek ļu un pas ā­
kumu, k ādi nepieciešami š ā nol īguma noteikumu ieviešanai.  
2. Pirms pien ākumu izpildes p ārtraukšanas katra puse 
pieprasa konsult ācijas saska ņā ar 15. pantu. Ja konsult ācijas 
neatrisina domstarp ības par k ādu no pielikumiem, jebkura 
puse var pazi ņot otrai pusei par savu nodomu p ārtraukt saska ņā 
ar to pielikumu izsniegto atbilst ības atzinumu un apstipri ­
nājumu atz īšanu, par kuru ir domstarp ības. Š āds pazi ņojums 
ir rakstveid ā, un taj ā ir s īki izkl āstīti p ārtraukšanas iemesli.  
3. Š āda p ārtraukšana st ājas sp ēkā 30 dienas p ēc pazi ņojuma 
dienas, ja vien pirms š ā termi ņa beig ām puse, kura ierosin āja 
pārtraukšanu, rakstveid ā nepazi ņo otrai pusei, ka t ā atsauc savu 
pazi ņojumu. Š āda p ārtraukšana nedr īkst ietekm ēt to atbilst ības 
atzinumu, sertifik ātu un apstiprin ājumu der īgumu, ko attiec īgās 
puses tehniskais a ģents vai kompetent ā iest āde sniegusi pirms 
pārtraukšanas st āšan ās sp ēkā. Jebk ādu š ādu p ārtraukšanu, kas 
stājusies sp ēkā, var t ūlīt atcelt, ja puses šaj ā nol ūkā veic attiec īgu 
saraksti.  
11. pants  
Konfidencialit āte 
1. Katra puse piekr īt ties ību aktos noteikt ā m ērā iev ērot 
konfidencialit āti attiec ībā uz inform āciju, ko t ā sa ņem no 
otras puses saska ņā ar šo nol īgumu.  
2. Jo īpaši, iev ērojot attiec īgos ties ību aktus, puses nenodod 
atkl ātībai un ne ļauj kompetentajai iest ādei nodot atkl ātībai 
inform āciju, ko t ās sa ņem viena no otras saska ņā ar šo nol ī­gumu un kas uzskat āma par tirdzniec ības nosl ēpumiem, inte ­
lektu ālo īpašumu, konfidenci ālu komerci ālu un finanšu inform ā­
ciju, datiem par īpašumties ībām vai inform āciju, kas saist īta ar 
nepabeigtu izmekl ēšanu. Š ādā izpratn ē min ētā inform ācija ir 
jāuzskata par patent ētu, un t ā ir attiec īgi j āmar ķē. 
3. Katra puse vai kompetent ā iest āde, sniedzot par to infor ­
m āciju otrai pusei vai otras puses kompetentajai iest ādei, var 
izraudz īties to inform ācijas da ļu, ko t ā uzskata par neatkl ājamu.  
4. Katra puse veic visus pamatotos prevent īvos pas ākumus, 
kādi nepieciešami, lai aizsarg ātu saska ņā ar šo nol īgumu 
sa ņemto inform āciju no neat ļautas atkl āšanas.  
12. pants  
Izmaksu segšana  
1. Par šaj ā nol īgum ā noteiktajiem un otras puses sniegtajiem 
atbilst ības nov ērtēšanas pakalpojumiem Puses nenosaka nek ādas 
nodevas vai maksas fizisk ām vai juridisk ām person ām, kuru 
darb ību regul ē šis nol īgums.  
2. Katra puse cenšas nodrošin āt, ka jebk ādas nodevas vai 
maksas, ko t ās tehniskais a ģents nosaka juridisk ām vai fizisk ām 
person ām, kuru darb ību regul ē šis nol īgums, ir taisn īgas, pama ­
totas un atbilstošas sniegtajiem sertifik ācijas un uzraudz ības 
pakalpojumiem un nerada š ķēršļus tirdzniec ībai. 
3. Katras puses tehniskais a ģents ir ties īgs ar nodevu un 
maksu pal īdz ību, kas noteiktas fizisk ām vai juridisk ām 
person ām, kuru darb ību regul ē šis nol īgums, atg ūt izmaksas, 
kas saist ītas ar piem ērojam ā pielikuma īstenošanu un ar rev ī­
zij ām un p ārbaud ēm, kas veiktas, piem ērojot 5. panta 5. punktu 
un 8.a pantu.  
13. pants  
Citi nol īgumi  
1. Ja vien nol īguma pielikumos nav noteikts cit ādi, ties ības 
un pien ākumi, kas noteikti nol īgum ā, kuru k āda puse nosl ēgusi 
ar trešo pusi, kas nav š ā nol īguma dal ībniece, nav sp ēkā attie ­
cībā uz otru š ā nol īguma pusi un neietekm ē to jaut ājum ā par 
treš ā valst ī izmantoto atbilst ības nov ērtējuma proced ūru rezul ­
tātu atz īšanu.  
2. St ājoties sp ēkā, šis nol īgums aizst āj visus divpus ējos avi ā­
cijas droš ības nol īgumus, kas nosl ēgti starp Braz īlijas Federat īvās 
Republikas vald ību un Eiropas Savien ības dal ībvalst īm, vai 
jebkuru vienošanos starp Braz īlijas Federat īvās Republikas 
vald ību un Eiropas Savien ības dal ībvalst īm attiec ībā uz jebkuru 
jaut ājumu, kas ietverts šaj ā nol īgum ā. St ājoties sp ēkā, šis nol ī­
gums aizst āj jebk ādas iepriekš nosl ēgtas tehnisko a ģentu vieno ­ 
šan ās.LV 19.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 273/7
3. Šis nol īgums neietekm ē pušu ties ības un pien ākumus, kas 
paredz ēti citos starptautiskos nol īgumos.  
14. pants  
Teritori ālā piem ērošana  
Ja vien nol īguma pielikumos nav noteikts cit ādi, šo nol īgumu 
piem ēro, no vienas puses, teritorij ās, uz kur ām attiecas L īgums 
par Eiropas Savien ības darb ību, piem ērojot to saska ņā ar min ētā 
līguma noteikumiem, un, no otras puses, Braz īlijas Federat īvās 
Republikas teritorij ā. 
15. pants  
Apspriešan ās un str īdu izš ķiršana  
1. Katra puse var piepras īt apspriešanos ar otru pusi par 
jebk ādu ar šo nol īgumu saist ītu jaut ājumu. Otra puse nekav ējo ­
ties atbild uz š ādu piepras ījumu un s āk apspriešanos laik ā, par 
ko puses vienojas 45 dienu laik ā. 
2. Pus ēm j ādara viss iesp ējamais, lai p ēc iesp ējas zem ākā 
tehnisk ā l īmen ī m ēģin ātu atrisin āt jebk ādas savstarp ējas 
domstarp ības par šaj ā nol īgum ā paredz ēto sadarb ību, r īkojot 
apspriešanos saska ņā ar š ā nol īguma pielikumos iek ļautajiem 
noteikumiem.  
3. Ja k ādas domstarp ības nav atrisin ātas saska ņā ar š ā panta 
2. punktu, jebkurš tehniskais a ģents šo str īdu var iesniegt izš ķir­ 
šanai pušu Apvienotaj ā komitej ā, kas izskata jaut ājumu.  
16. pants  
Sp ēkā st āšan ās, izbeigšanas un groz īšanas k ārtība 
1. Šis nol īgums st ājas sp ēkā dien ā, kad puses apmain ās ar 
diplom ātisk ām not ām, inform ējot viena otru par to, ka ir 
pabeigtas attiec īgās iekš ējās proced ūras, kas vajadz īgas, lai nol ī­
gums st ātos sp ēkā. Šis nol īgums paliek sp ēkā līdz br īdim, kad 
kāda no pus ēm to izbeidz.  
2. Katra puse var izbeigt šo nol īgumu jebkur ā laik ā, sešus 
m ēnešus iepriekš rakstveid ā pazi ņojot par to otrai pusei, ja vien min ētais pazi ņojums par izbeigšanu netiek atcelts, pus ēm 
savstarp ēji vienojoties pirms min ētā laika posma beig ām. 
3. Ja k āda puse v ēlas groz īt nol īgumu, izsl ēdzot vai pievie ­
nojot vienu vai vair ākus pielikumus, bet saglab ājot p ārējos pieli ­
kumus, pus ēm ir j ām ēģina groz īt šo nol īgumu, pan ākot vieno ­ 
šanos saska ņā ar šaj ā pant ā noteikto k ārtību. Ja neizdodas rast 
vienošanos par p ārējo pielikumu saglab āšanu, nol īguma darb ība 
beidzas p ēc sešu m ēnešu termi ņa, skaitot no pazi ņojuma 
datuma, ja vien puses nevienojas cit ādi. 
4. Puses var groz īt nol īgumu ar savstarp ēju rakstveida piekri ­ 
šanu. Groz ījumi nol īgum ā st ājas sp ēkā dien ā, kad puses ir 
apmain ījuš ās ar rakstveida pazi ņojumiem, inform ējot viena 
otru par to, ka ir pabeigtas attiec īgās iekš ējās proced ūras, kas 
vajadz īgas, lai nol īgums st ātos sp ēkā. 
5. Neskarot š ā panta 4. punkta noteikumus, puses var vieno ­
ties groz īt esošos pielikumus vai pievienot jaunus pielikumus, 
savstarp ēji apmainoties ar diplom ātisk ām not ām. Min ētie groz ī­
jumi st ājas sp ēkā saska ņā ar noteikumiem, par k ādiem ir 
pan ākta vienošan ās, apmainoties ar diplom ātiskaj ām not ām. 
6. P ēc š ā nol īguma darb ības izbeigšanas katra puse turpina 
atz īt par der īgiem jebk ādus lidojumder īguma apstiprin ājumus, 
apstiprin ājumus par atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām vai 
sertifik ātus, kas izsniegti saska ņā ar šo nol īgumu v ēl pirms t ā 
darb ības izbeigšanas, ja tie joproj ām atbilst š īs puses piem ēro ­
jamajiem ties ību aktiem un noteikumiem.  
TO APLIECINOT , pien ācīgi pilnvarotas, apakš ā parakst ījuš ās 
personas ir parakst ījušas šo nol īgumu.  
Parakst īts Brazilj ā divt ūkstoš desmit ā gada četrpadsmitaj ā jūlijā 
divos eksempl āros ang ļu, bulg āru, čehu, d āņu, fran ču, grie ķu, 
holandiešu, igau ņu, it āļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, 
portug āļu, rum āņu, slov āku, slov ēņu, somu, sp āņu, v ācu, ung āru 
un zviedru valod ā, visas versijas ir vienl īdz autentiskas.LV L 273/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 19.10.2011.
За Европейския  съюз  
Por la Unión Europea  
Za Evropskou unii  
For Den Europæiske Union  
Für die Europäische Union  
Euroopa Liidu nimel  
Για την Ευρωπαϊκή  Ένωση  
For the European Union  
Pour l'Union européenne  
Per l'Unione europea  
Eiropas Savien ības v ārd ā – 
Europos S ąjungos vardu  
Az Európai Unió részér ől 
Għall-Unjoni Ewropea  
Voor de Europese Unie  
W imieniu Unii Europejskiej  
Pela União Europeia  
Pentru Uniunea European ă 
Za Európsku úniu  
Za Evropsko unijo  
Euroopan unionin puolesta  
För Europeiska unionen
  
За правителството  на Федеративна  p епублика  Бразилия  
Por el Gobierno de la República Federativa de Brasil  
Za vládu Brazilské Federativní republiky  
For den Føderative Republik Brasiliens regering  
Für die Regierung der Föderativen Republik Brasilien  
Brasiilia Liitvabariigi valitsuse nimel  
Για την κυβέρνηση  της Ομόσπονδης  Δημοκρατίας  της Βραζιλίας  
For the Government of the Federative Republic of Brazil  
Pour le gouvernement de la République fédérative du Brésil  
Per il governo della Repubblica federativa del Brasile  
Braz īlijas Federat īvās Republikas vald ības v ārd ā – 
Brazilijos Federacin ės Respublikos Vyriausyb ės vardu  
A Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya részér ől 
Għall-Gvern tar-Repubblika Federativa tal-Bra żil 
Voor de regering van de Federale Republiek Brazilië  
W imieniu rz ądu Federacyjnej Republiki Brazylii  
Pelo Governo da República Federativa do Brasil  
Pentru Guvernul Republicii Federative a Braziliei  
Za vládu Brazílskej federatívnej republiky  
Za Vlado Federativne Republike Brazilije  
Brasilian liittotasavallan hallituksen puolesta  
För Förbundsrepubliken Brasiliens regering
LV 19.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 273/9
1. papildin ājums  
To kompetento iest āžu saraksts, kuras attiec ībā uz A pielikumu atz ītas k ā atbilst īgas 5. panta 1. punkta 
noteikumiem  
1. Konstrukcijas apstiprin ājumu jom ā kompetent ās iest ādes: 
Braz īlijas Federat īvās Republikas vald ībai – Valsts civil ās avi ācijas a ģent ūra –  ANAC ; 
Eiropas Savien ībai – Eiropas Avi ācijas droš ības a ģent ūra (EASA ). 
2. Kompetent ās iest ādes attiec ībā uz ražošanas uzraudz ību: 
Braz īlijas Federat īvās Republikas vald ībai – Valsts civil ās avi ācijas a ģent ūra –  ANAC ; 
Eiropas Savien ībai – Eiropas Avi ācijas droš ības a ģent ūra (EASA ) un  
dal ībvalstu kompetent ās iest ādes. 
2. papildin ājums  
Kompetent ās iest ādes, kuras attiec ībā uz B pielikumu atz ītas k ā atbilst īgas 5. panta 1. punkta noteikumiem  
1. Braz īlijas Federat īvās Republikas kompetent ās iest ādes, kuras – attiec ībā uz B pielikumu – atz ītas par atbilst īgām 5. 
panta 1. punkta noteikumiem: Valsts civil ās avi ācijas a ģent ūra –  ANAC . 
2. ES 27 dal ībvalstu kompetent ās iest ādes, kuras – attiec ībā uz B pielikumu – atz ītas par atbilst īgām 5. panta 1. punkta 
noteikumiem: dal ībvalstu kompetent ās iest ādes.LV L 273/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 19.10.2011.
A PIELIKUMS  
CIVIL ĀS AERONAVIG ĀCIJAS RAŽOJUMU SERTIFIK ĀCIJAS K ĀRT ĪBA 
1. Darb ības joma  
1.1. Š ī k ārtība (turpm āk “k ārtība”) attiecas uz:  
1.1.1. atzinumu abpus ēju atz īšanu par civil ās aeronavig ācijas ražojumu atbilst ību ekspluat ācijas pras ībām projekt ēšanas, 
vides aizsardz ības un konstrukcijas jom ā, ja tos sniedz k ādas puses tehniskais a ģents, kurš darbojas k ā projekta 
valsts pilnvarots p ārst āvis; 
1.1.2. atzinumu savstarp ēju atz īšanu par to, ka jauni vai lietoti civil ās aeronavig ācijas ražojumi atbilst lidojumder īguma 
pras ībām un vides standartiem, kurus abas puses piem ēro attiec ībā uz importu;  
1.1.3. civil ās aeronavig ācijas ražojumu konstrukcijas izmai ņu un remonta projektu apstiprin ājumu savstarp ēju atz īšanu, 
kurus veic k ādas puses kompetenc ē; 
1.1.4. sadarb ību un pal īdz ību attiec ībā uz ekspluat ācij ā esošo gaisa ku ģu past āvīgo lidojumder īgumu.  
1.2. Šaj ā k ārtībā turpm āk nor ādītie termini ir defin ēti š ādi: 
a) “autoriz ēts izmantošanas sertifik āts” ir eksport ētājas valsts jurisdikcij ā esošas personas vai organiz ācijas dekla ­
rācija, ka attiec īgs civil ās aeronavig ācijas ražojums, kas nav sakomplekt ēts gaisa ku ģis, ir vai nu no jauna 
izgatavots ražojums, vai t āds, kurš izlaists p ēc tehnisk ās apkopes veikšanas;  
b) “lidojumder īguma eksporta sertifik āts” ir eksporta deklar ācija, ko izsniegusi eksport ētājas puses jurisdikcij ā 
esoša persona vai organiz ācija, ka gaisa ku ģis, kas ar ī ir eksport ētājas puses jurisdikcij ā, kopum ā atbilst 
lidojumder īguma un vides aizsardz ības pras ībām, kuras pazi ņojusi import ētāja puse;  
c) “eksport ētāja puse” ir t ā puse, kura eksport ē attiec īgo civil ās aeronavig ācijas ražojumu;  
d) “import ētāja puse” ir t ā puse, kura import ē attiec īgo civil ās aeronavig ācijas ražojumu.  
2. Apvienot ā sertifik ācijas komiteja  
2.1. Strukt ūra 
2.1.1. Ir izveidota Apvienot ā sertifik ācijas komiteja. Šo komiteju veido tie pušu p ārst āvji, kuri vad ības l īmen ī atbild par:  
a) civil ās aeronavig ācijas ražojumu sertifik āciju;  
b) ražošanu, ja t ās nav personas, uz kur ām attiecas š īs k ārtības 2.1.1. punkta a) apakšpunkts;  
c) sertifik ācijas noteikumiem un standartiem; un  
d) iekš ējās standartiz ācijas p ārbaud ēm vai kvalit ātes kontroles sist ēm ām. 
2.1.2. P ēc pušu kop īga l ēmuma š īs komitejas darb ā var pieaicin āt jebkuru citu personu, kura var sekm ēt Apvienot ās 
sertifik ācijas komitejas uzdevumu izpildi.  
2.1.3. Apvienot ā sertifik ācijas komiteja izstr ādā savu reglamentu.  
2.2. Uzdevumi  
2.2.1. Apvienot ā sertifik ācijas komiteja san āk vismaz vienreiz gad ā, lai nodrošin ātu š īs k ārtības efekt īvu īstenošanu un 
ieviešanu, un cita starp ā tā: 
a) vajadz ības gad ījum ā pie ņem l ēmumu par darba proced ūrām, kas j āizmanto, lai veicin ātu sertifik ācijas procesu;  
b) vajadz ības gad ījum ā pie ņem l ēmumu par tehnisko standartu r īkojumiem š īs k ārtības 3.3.7. punkt ā; 
c) nov ērtē katras puses veikt ās reglament ējoš ās izmai ņas, lai nodrošin ātu sertifik ācijas pras ību aktualit āti;LV 19.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 273/11
d) vajadz ības gad ījum ā izstr ādā Apvienotajai komitejai priekšlikumus par š īs k ārtības groz ījumiem, kas nav tie 
groz ījumi, kuri min ēti š īs k ārtības 2.2.1. punkta b) apakšpunkt ā; 
e) nodrošina, ka puses vien ādi interpret ē šo k ārtību; 
f) nodrošina, ka puses konsekventi piem ēro šo k ārtību; 
g) izš ķir jebk ādas domstarp ības par tehniskiem jaut ājumiem, kuras izriet no š īs k ārtības interpret ācijas vai 
īstenošanas, tostarp domstarp ības, kas var rasties, nosakot sertifik ācijas pamatu vai piem ērojot k ādus īpašus 
nosac ījumus, atbr īvojumus un atk āpes;  
h) vajadz ības gad ījum ā organiz ē abpus ēju katras puses l īdzdal ību otras puses iekš ējā standartiz ācij ā vai kvalit ātes 
kontroles sist ēm ā; 
i) vajadz ības gad ījum ā izraug ās koordin ācijas centrus, kas atbild par katra civil ās aeronavig ācijas ražojuma 
sertifik āciju, kas tiek import ēts vai eksport ēts starp pus ēm; un  
j) izstr ādā efekt īvus l īdzek ļus sadarb ībai, pal īdz ībai un inform ācijas apmai ņai attiec ībā uz droš ības un vides 
aizsardz ības standartiem un sertifik ācijas sist ēm ām, lai, cik vien iesp ējams, mazin ātu pušu domstarp ības.  
2.2.2. Ja Apvienot ā sertifik ācijas komiteja nesp ēj atrisin āt domstarp ības saska ņā ar š īs k ārtības 2.2.1. punkta g) apakš ­
punktu, t ā nodod šo jaut ājumu Apvienotajai komitejai un nodrošina komitejas pie ņemt ā lēmuma īstenošanu.  
3. Konstrukcijas apstiprin ājumi  
3.1. Visp ārīgie noteikumi  
3.1.1. Š ī k ārtība reglament ē konstrukcijas apstiprin ājumus un izmai ņas tajos attiec ībā uz: tipa sertifik ātiem, papildu tipa 
sertifik ātiem, remontdarbiem, da ļām un ier īcēm. 
3.1.2. Lai īstenotu šo k ārtību, puses vienojas, ka projekt ēšanas organiz ācijas sp ēju demonstr ācijai, kurai j āapliecina, ka 
katra puse pietiekami kontrol ē tās atbild ības sf ēru, ir j ānov ērš jebk ādas domstarp ības attiec ībā uz otras puses 
īpašaj ām pras ībām. 
3.1.3. Ja nepieciešams, pieteikumu par konstrukcijas apstiprin ājumu iesniedz import ētājai pusei ar eksport ētājas puses 
starpniec ību. 
3.1.4. Par š īs 3. sada ļas īstenošanu attiec ībā uz konstrukcijas apstiprin ājumiem atbild tehniskie a ģenti.  
3.2. Sertifik ācijas pamats  
3.2.1. Izsniedzot tipa sertifik ātu, import ētāja puse lidojumder īguma jom ā izmanto tos standartus, ko piem ēro savam 
līdzv ērtīgam ražojumam un kas ir sp ēkā br īdī, kad pieteikums par s ākotn ējo tipa sertifik ātu tika iesniegts 
eksport ētājai pusei, bet attiec ībā uz atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām piem ēro tos standartus, ko piem ēro 
savam l īdzv ērtīgam ražojumam un kas ir sp ēkā br īdī, kad pieteikums tipa sertifik āta sa ņemšanai tika iesniegts 
import ētājai pusei.  
3.2.2. Iev ērojot š īs k ārtības 3.2.5. punktu un lai apstiprin ātu konstrukcijas izmai ņas vai remonta projektu, import ētāja 
puse preciz ē izmai ņas sertifik ācijas pamat ā, kas noteikts saska ņā ar š īs k ārtības 3.2.1. punktu, ja t ā uzskata š īs 
izmai ņas par atbilstoš ām attiec ībā uz konstrukcijas izmai ņām vai remonta projektu.  
3.2.3. Iev ērojot š īs k ārtības 3.2.5. punktu, import ētāja puse preciz ē jebk ādus īpašus nosac ījumus, kurus piem ēro vai ir 
paredz ēts piem ērot jaunaj ām vai neparastaj ām īpaš ībām, kas nav iek ļautas piem ērojamajos lidojumder īguma vai 
vides aizsardz ības standartos.  
3.2.4. Iev ērojot š īs k ārtības 3.2.5. punktu, import ētāja puse preciz ē jebk ādu atbr īvojumu vai atk āpi no piem ērojamajiem 
standartiem.  
3.2.5. Preciz ējot īpašos nosac ījumus, atbr īvojumus, atk āpes vai izmai ņas sertifik ācijas pamat ā, import ētāja puse pien ācīgi 
izv ērtē eksport ētājas puses pras ības un nenosaka eksport ētājas puses ražojumiem liel ākas pras ības k ā saviem 
līdz īgiem ražojumiem. Import ētāja puse inform ē eksport ētāju pusi par jebk ādiem š ādiem īpašiem nosac ījumiem, 
atbr īvojumiem, atk āpēm vai izmai ņām sertifik ācijas pamat ā. 
3.3. Sertific ēšanas k ārtība 
3.3.1. Eksport ētāja puse nodrošina import ētājai pusei visu nepieciešamo inform āciju, lai t ā var ētu iepaz īties un lai tai 
past āvīgi b ūtu zin āmi eksport ētājas puses atseviš ķie civil ās aeronavig ācijas ražojumi un to sertifik ācijas inform ā­
cija.LV L 273/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 19.10.2011.
3.3.2. Attiec ībā uz katru konstrukcijas apstiprin ājumu puses izstr ādā sertifik ācijas programmu, pamatojoties uz darba 
proced ūrām, k ādas vajadz ības gad ījum ā ir noteikusi Apvienot ā sertifik ācijas komiteja.  
3.3.3. Import ētāja puse izsniedz tipa sertifik ātu vai papildu tipa sertifik ātu gaisa ku ģim, dzin ējam vai propellerim, ja:  
a) eksport ētāja puse ir izsniegusi savu sertifik ātu; 
b) eksport ētāja puse apliecina import ētājai pusei, ka ražojuma konstrukcijas tips atbilst š īs k ārtības 3.2. punkt ā 
noteiktajam sertifik ācijas pamatam; un  
c) ir atrisin āti visi jaut ājumi, kas radušies sertifik ācijas gait ā. 
Izmai ņas tipa sertifik ātā 
3.3.4. Izmai ņas civil ās aeronavig ācijas ražojuma konstrukcijas tip ā, kuram import ētāja puse ir izsniegusi tipa sertifik ātu, 
tiek apstiprin ātas š ādā veid ā: 
3.3.4.1. eksport ētāja puse klasific ē konstrukcijas izmai ņas div ās kategorij ās saska ņā ar darba proced ūrām, kuras noteikusi 
Apvienot ā sertifik ācijas komiteja;  
3.3.4.2. attiec ībā uz konstrukcijas izmai ņu kategoriju, kurai ir nepieciešama import ētājas puses iesaist īšan ās, import ētāja 
puse apstiprina konstrukcijas izmai ņas p ēc eksport ētājas puses rakstveida zi ņojuma sa ņemšanas, ka min ētās 
konstrukcijas izmai ņas atbilst sertifik ācijas pamatam, k ā noteikts š īs k ārtības 3.2. punkt ā. Lai izpild ītu šaj ā 
apakšpunkt ā paredz ētos pien ākumus, eksport ētāja puse var sniegt individu ālus zi ņojumus par katru konstrukcijas 
izmai ņu vai apvienotus zi ņojumus par apstiprin āto konstrukcijas izmai ņu sarakstiem.  
3.3.4.3. Attiec ībā uz vis ām cit ām konstrukcijas izmai ņām eksport ētājas puses apstiprin ājums ir l īdzv ērtīgs import ētājas 
puses der īgam apstiprin ājumam bez papildu darb ībām. 
Izmai ņas papildu tipa sertifik ātā 
3.3.5. Izmai ņas civil ās aeronavig ācijas ražojuma konstrukcijas tip ā, kuram import ētāja puse ir izsniegusi papildu tipa 
sertifik ātu, tiek apstiprin ātas š ādā veid ā: 
3.3.5.1. eksport ētāja puse klasific ē konstrukcijas izmai ņas div ās kategorij ās saska ņā ar darba proced ūrām, kuras noteikusi 
Apvienot ā sertifik ācijas komiteja;  
3.3.5.2. attiec ībā uz konstrukcijas izmai ņu kategoriju, kurai ir nepieciešama import ētājas puses iesaist īšan ās, import ētāja 
puse apstiprina konstrukcijas izmai ņas p ēc eksport ētājas puses rakstveida zi ņojuma sa ņemšanas, ka min ētās 
konstrukcijas izmai ņas atbilst sertifik ācijas pamatam, k ā noteikts š īs k ārtības 3.2. punkt ā. Lai izpild ītu šaj ā 
apakšpunkt ā paredz ētos pien ākumus, eksport ētāja puse var sniegt individu ālus zi ņojumus par katru konstrukcijas 
izmai ņu vai apvienotus zi ņojumus par apstiprin āto konstrukcijas izmai ņu sarakstiem.  
3.3.5.3. Attiec ībā uz vis ām cit ām konstrukcijas izmai ņām eksport ētājas puses apstiprin ājums ir l īdzv ērtīgs import ētājas 
puses der īgam apstiprin ājumam bez papildu darb ībām. 
Remonta projekta apstiprin ājums  
3.3.6. Civil ās aeronavig ācijas ražojumu remonta projekti, kuriem import ētāja puse ir izsniegusi tipa sertifik ātu, tiek 
apstiprin āti š ādā veid ā: 
3.3.6.1. eksport ētāja puse klasific ē remonta projektus div ās kategorij ās saska ņā ar darba proced ūrām, kuras noteikusi 
Apvienot ā sertifik ācijas komiteja;  
3.3.6.2. attiec ībā uz remonta projektu kategoriju, kurai ir nepieciešama import ētājas puses iesaist īšan ās, import ētāja puse 
apstiprina projektus p ēc eksport ētājas puses rakstveida zi ņojuma sa ņemšanas, ka min ētie remonta projekti atbilst 
šīs k ārtības 3.2. punkt ā noteiktajam sertifik ācijas pamatam. Lai izpild ītu šaj ā apakšpunkt ā paredz ētos pien ā­
kumus, eksport ētāja puse var sniegt individu ālus zi ņojumus par katru b ūtisk āko remonta projektu vai apvienotus 
ziņojumus par apstiprin āto remonta projektu sarakstiem.  
3.3.6.3. Attiec ībā uz visiem citiem remonta projektiem eksport ētājas puses apstiprin ājums ir l īdzv ērtīgs import ētājas puses 
der īgam apstiprin ājumam bez papildu darb ībām. 
3.3.7. Attiec ībā uz sast āvda ļām un ier īcēm, kuras apstiprin ātas, pamatojoties uz tehnisko standartu r īkojumiem, ko 
saska ņā ar š īs k ārtības 2.2. punktu ir izdevusi Apvienot ā sertifik ācijas komiteja, eksport ētājas puses sniegtos 
sast āvda ļu un ier īču apstiprin ājumus import ētāja puse atz īst par l īdzv ērtīgiem saviem apstiprin ājumiem, kas 
izsniegti saska ņā ar t ās ties ību aktiem un proced ūrām.LV 19.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 273/13
3.4. Ekspluat ācijas pras ības attiec ībā uz konstrukciju  
3.4.1. Import ētāja puse p ēc eksport ētājas puses l ūguma konsult ē eksport ētāju pusi par sav ām pašreiz ējām ekspluat ācijas 
pras ībām attiec ībā uz konstrukciju.  
3.4.2. Import ētāja puse – vai nu katr ā atseviš ķā gad ījum ā, vai izstr ādājot pašreiz ējo konkr ēto ekspluat ācijas pras ību 
sarakstu attiec ībā uz konstrukciju noteikt ām ražojumu un/vai darb ību kategorij ām – kop ā ar eksport ētāju pusi 
nosaka ekspluat ācijas pras ības konstrukcijai, attiec ībā uz kuru t ā atz īst eksport ētājas puses rakstveida sertifik āciju 
un atbilst ības zi ņojumu.  
3.4.3. Eksport ētāja puse nodrošina, ka inform ācija par ekspluat ācijas pras ībām, kuras ietekm ē konstrukciju, valid ācijas 
procesa laik ā tiek dar īta zin āma import ētājai pusei.  
3.5. Past āvīgais lidojumder īgums  
3.5.1. Abas puses sadarbojas, analiz ējot nelaimes gad ījumu un negad ījumu lidojumder īguma aspektus, kas saist īti ar 
tiem civilajiem aeronavig ācijas ražojumiem, kuriem piem ēro šo nol īgumu un kuri rad ītu jaut ājumus par min ēto 
ražojumu lidojumder īgumu. Šaj ā nol ūkā tehniskie a ģenti apmain ās ar attiec īgo inform āciju par k ļūm ēm, nepa ­
reizu darb ību, defektiem vai cita veida atgad ījumiem, kas ietekm ē civil ās aeronavig ācijas produktus, uz ko attiecas 
šis nol īgums, un par ko ir zi ņojušas to attiec īgās reglament ētās organiz ācijas. Uzskata, ka ar šo inform ācijas 
apmai ņu tiek izpild īts katra apstiprin ājuma sa ņēm ēja pien ākums zi ņot par k ļūm ēm, nepareizu darb ību, defektiem 
vai cita veida atgad ījumiem otras puses tehniskajam a ģentam saska ņā ar otras puses piem ērojamajiem ties ību 
aktiem.  
3.5.2. Eksport ētāja puse attiec ībā uz t ās jurisdikcij ā projekt ētiem vai ražotiem civil ās aeronavig ācijas ražojumiem 
izraug ās piem ērot āko darb ību, kas nepieciešama, lai izlabotu jebk ādu nedrošu konstrukcijas tipa nepiln ību, 
kuru var ētu atkl āt p ēc civil ās aeronavig ācijas ražojuma nodošanas ekspluat ācij ā, tostarp jebk ādas darb ības, kas 
saist ītas ar sast āvda ļām, ko projekt ējis un/vai ražojis pieg ādātājs, kuram ir nosl ēgts l īgums ar galveno darbuz ņē­
m ēju teritorij ā, kas ir eksport ētājas puses jurisdikcij ā. 
3.5.3. Eksport ētāja puse attiec ībā uz t ās jurisdikcij ā projekt ētiem vai ražotiem civil ās aeronavig ācijas ražojumiem pal īdz 
import ētājai pusei izraudz īties jebk ādas darb ības, kuras import ētāja puse atz īst par nepieciešam ām šo ražojumu 
past āvīgam lidojumder īgumam.  
3.5.4. Katra puse inform ē otru pusi par vis ām oblig ātaj ām lidojumder īguma direkt īvām vai cit ām darb ībām, kuras t ā 
izraug ās k ā nepieciešamas, lai nodrošin ātu past āvīgu to civil ās aeronavig ācijas ražojumu lidojumder īgumu, kas 
projekt ēti vai ražoti jebkuras puses jurisdikcij ā un ko reglament ē šis nol īgums.  
4. Ražošanas apstiprin ājums  
4.1. Lai īstenotu šo k ārtību, puses vienojas, ka ražošanas organiz ācijas sp ēju demonstr ācijai, kurai j āapliecina, ka 
katras puses kompetent ā iest āde pietiekami kontrol ē civil ās aeronavig ācijas ražojumu ražošanas kvalit ātes nodro ­ 
šin āšanu un kontroli, veicot š īs organiz ācijas uzraudz ību, ir j ānov ērš jebk ādas domstarp ības attiec ībā uz otras 
puses īpašaj ām pras ībām. 
4.2. Ja ražošanas apstiprin āšana, kas veikta k ādas puses reglament ējoš ā uzraudz ībā, attiecas ar ī uz ražotn ēm un 
iek ārtām otras puses teritorij ā vai k ādā treš ā valst ī, pirm ā puse saglab ā atbild ību par šo ražot ņu un iek ārtu 
uzraudz ību un p ārraudz ību. 
4.3. Puses var mekl ēt pal īdz ību treš ās valsts civil ās avi ācijas iest ādē, lai īstenotu savas reglament ējoš ās uzraudz ības un 
pārraudz ības funkcijas, ja k ādas puses apstiprin ājums ir pieš ķirts vai attiecin āts uz citu tipu, sl ēdzot ofici ālu 
nol īgumu vai vienošanos ar šo trešo valsti.  
4.4. Par š īs 4. ieda ļas īstenošanu attiec ībā uz ražošanas apstiprin ājumiem saska ņā ar š ā nol īguma 5. pantu atbild 
kompetent ās iest ādes. 
5. Lidojumder īguma eksporta apstiprin ājumi  
5.1. Visp ārīga inform ācija 
5.1.1. Eksport ētāja puse izsniedz lidojumder īguma eksporta apstiprin ājumus civil ās aeronavig ācijas ražojumiem, kuri 
tiek eksport ēti uz import ētāju pusi saska ņā ar š īs k ārtības 5.2. un 5.3. punkta nosac ījumiem.  
5.1.2. Import ētāja puse atz īst eksport ētājas puses lidojumder īguma eksporta apstiprin ājumus, ko t ā izsniegusi saska ņā ar 
šīs k ārtības 5.2. un 5.3. punktu.  
5.1.3. Sast āvda ļu un ier īču identifik āciju, kas veikta ar eksport ētājas puses ties ību aktos paredz ētu īpašu mar ķējumu, 
import ētāja puse atz īst par atbilstošu savu ties ību aktu pras ībām.LV L 273/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 19.10.2011.
5.2. Lidojumder īguma eksporta sertifik āti 
5.2.1. Jauns gaisa ku ģis 
5.2.1.1. Eksport ētāja puse ar kompetent ās iest ādes starpniec ību, kas atbild par š īs k ārtības īstenošanu, izsniedz lidojum ­
der īguma eksporta sertifik ātus jaunam gaisa ku ģim, apliecinot, ka šis gaisa ku ģis: 
a) atbilst konstrukcijas tipam, kuru import ētāja puse ir apstiprin ājusi saska ņā ar šo k ārtību; 
b) ir t ādā st āvokl ī, kas pie ļauj drošu ekspluat āciju, tostarp atbilst import ētājas puses piem ērojamaj ām lidojum ­
der īguma direkt īvām, kuras š ī puse ir pazi ņojusi;  
c) atbilst vis ām papildu pras ībām, ko nosaka import ētāja puse un ko š ī puse ir pazi ņojusi.  
5.2.2. Lietots gaisa ku ģis 
5.2.2.1. Attiec ībā uz lietotu gaisa ku ģi, kuram konstrukcijas apstiprin ājumu ir pieš ķīrusi import ētāja puse, eksport ētāja 
puse ar kompetent ās iest ādes starpniec ību, kas atbild par š ā gaisa ku ģa lidojumder īguma sertifik āta p ārraudz ību, 
izsniedz lidojumder īguma eksporta sertifik ātu, apliecinot, ka šis gaisa ku ģis: 
a) atbilst konstrukcijas tipam, kuru import ētāja puse ir apstiprin ājusi saska ņā ar šo k ārtību; 
b) ir t ādā st āvokl ī, kas pie ļauj drošu ekspluat āciju, tostarp atbilst vis ām import ētājas puses piem ērojamaj ām 
lidojumder īguma direkt īvām, kuras š ī puse ir pazi ņojusi;  
c) t ā darbm ūža laik ā ir pien ācīgi uztur ēts atbilst īgi apstiprin ātām proced ūrām un metod ēm, un to apliecina 
ieraksti gaisa ku ģa žurn ālā un tehnisk ās apkopes žurn ālā; un  
d) atbilst vis ām papildu pras ībām, ko nosaka import ētāja puse un ko š ī puse ir pazi ņojusi.  
5.2.2.2. Attiec ībā uz lietotu gaisa ku ģi, kas ražots t ās jurisdikcij ā, katra puse piekr īt p ēc otras puses l ūguma sniegt 
pal īdz ību inform ācijas ieg ūšan ā par:  
a) gaisa ku ģa konfigur āciju laik ā, kad tas atst āja ražot āja r ūpn īcu; un  
b) apliecin ājumu, ka turpm ākās gaisa ku ģa p ārb ūves ir apstiprin ātas. 
5.2.2.3. Puses ar ī savstarp ēji atz īst izsniegtos lidojumder īguma eksporta sertifik ātus lietotam gaisa ku ģim, kas ražots 
un/vai komplekt ēts treš ā valst ī, ja ir iev ēroti š īs k ārtības 5.2.2.1. punkta a)–d) apakšpunkta nosac ījumi.  
5.2.2.4. Import ētāja puse var piepras īt p ārbaužu un tehnisk ās apkopes ierakstus, tostarp, bet ne tikai:  
a) eksport ētājas puses izsniegt ā lidojumder īguma eksporta sertifik āta vai tam l īdzv ērtīga dokumenta ori ģin ālu vai 
apliecin ātu kopiju;  
b) ierakstus, kas apliecina, ka visi kapit ālie remonti, b ūtisk ās p ārb ūves un remonta darbi ir veikti saska ņā ar 
pras ībām, kuras apstiprin ājusi vai atzinusi eksport ētāja puse; un  
c) tehnisk ās apkopes un gaisa ku ģa žurn āla ierakstus, kuri pamato to, ka lietotais gaisa ku ģis t ā darbm ūža laik ā 
ir pien ācīgi uztur ēts saska ņā ar apstiprin ātās tehnisk ās apkopes programmas pras ībām. 
5.3. Autoriz ēts izmantošanas sertifik āts 
5.3.1. Jauni dzin ēji un propelleri  
5.3.1.1. Import ētāja puse atz īst eksport ētājas puses izsniegtu autoriz ēto izmantošanas sertifik ātu jaunam dzin ējam vai 
propellerim tikai tad, ja šis sertifik āts apliecina, ka min ētais dzin ējs vai propelleris:  
a) atbilst konstrukcijas tipam, kuru import ētāja puse ir apstiprin ājusi saska ņā ar šo k ārtību; 
b) ir t ādā st āvokl ī, kas pie ļauj drošu ekspluat āciju, tostarp atbilst import ētājas puses piem ērojamaj ām lidojum ­
der īguma direkt īvām, kuras š ī puse ir pazi ņojusi; un  
c) atbilst vis ām papildu pras ībām, ko nosaka import ētāja puse un ko š ī puse ir pazi ņojusi.LV 19.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 273/15
5.3.1.2. Eksport ētāja puse eksport ē visus jaunos dzin ējus un propellerus kop ā ar autoriz ētu izmantošanas sertifik ātu, kas 
izsniegts saska ņā ar t ās ties ību aktiem un proced ūrām. 
5.3.2. Jauni mont āžas mezgli, sast āvda ļas un ier īces 
5.3.2.1. Import ētāja puses atz īst eksport ētājas puses izsniegto autoriz ēto izmantošanas sertifik ātu attiec ībā uz jauniem 
mont āžas mezgliem, sast āvda ļām, tostarp modific ētām un/vai aizst ātām sast āvda ļām, un ier īcēm tikai tad, ja šis 
sertifik āts apliecina, ka min ētais mont āžas mezgls vai sast āvda ļa: 
a) atbilst konstrukcijas datiem, kurus apstiprin ājusi import ētāja puse;  
b) ir drošas ekspluat ācijas st āvokl ī; un  
c) atbilst vis ām papildu pras ībām, ko nosaka import ētāja puse un ko š ī puse ir pazi ņojusi.  
5.3.2.2. Eksport ētāja puse eksport ē visas jaun ās sast āvda ļas kop ā ar autoriz ētu izmantošanas sertifik ātu, kas izsniegts 
saska ņā ar t ās ties ību aktiem un proced ūrām. 
6. Atbalsts sertifik ācijas darb ībām 
6.1. Vajadz ības gad ījum ā puses, sa ņemot attiec īgu piepras ījumu, ar kompetento iest āžu starpniec ību sertifik ācijas 
darb ību nol ūkā sniedz tehnisko pal īdz ību un inform āciju.  
6.2. Š āds atbalsts var ietvert, bet ne tikai, š ādus aspektus:  
6.2.1. Inform ācija attiec ībā uz funkcion ālo piem ērot ību 
Izstr ādāt pamatpras ības attiec ībā uz funkcion ālo piem ērot ību (kuras attiektos cita starp ā uz gaisa ku ģa apkalpi un 
gaisa ku ģa apkalpes locek ļu apm ācību). 
6.2.2. Atbilst ības noteikšana:  
a) piedal īties testos;  
b) veikt atbilst ības un saskan ības p ārbaudes;  
c) p ārskat īt zi ņojumus; un  
d) ieg ūt datus.  
6.2.3. Uzraudz ība un p ārraudz ība: 
a) piedal īties pirmaj ā pant ā min ēto sast āvda ļu p ārbaud ē; 
b) p ārraudz īt īpašu procesu kontroli;  
c) veikt izlases veida p ārbaudes attiec ībā uz sast āvda ļu ražošanu;  
d) p ārraudz īt nol īguma 3. panta 5. punkt ā min ēto pilnvaroto personu vai apstiprin āto organiz āciju darb ības;  
e) izmekl ēt gr ūtības, kas raduš ās ekspluat ācijas gait ā; un  
f) nov ērtēt un p ārraudz īt ražošanas kvalit ātes sist ēmas.LV L 273/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 19.10.2011.
B PIELIKUMS  
TEHNISK ĀS APKOPES K ĀRT ĪBA 
1. Darb ības joma  
Šī k ārtība (turpm āk “k ārtība”) attiecas uz atzinumu abpus ēju atz īšanu gaisa ku ģu tehnisk ās apkopes jom ā attiec ībā 
uz gaisa ku ģiem un to sast āvda ļām, kuras ir paredz ēts uzst ādīt uz tiem.  
2. Piem ērojamie ties ību akti  
2.1. Puses vienojas, ka šaj ā k ārtībā atbilst ība piem ērojamajiem ties ību aktiem, kas attiecas uz katras puses tehnisko 
apkopi, un reglament ējošaj ām pras ībām, kas preciz ētas š īs k ārtības 8. ieda ļā, ir atbilst ība otras puses piem ēroja ­
majiem ties ību aktiem.  
2.2. Puses vienojas, ka šaj ā k ārtībā katras puses kompetento iest āžu sertifik ācijas prakse un proced ūras nodrošina 
līdzv ērtīgu pamatu atbilst ībai iepriekš ējā punkt ā noteiktaj ām pras ībām. 
2.3. Puses vienojas, ka šaj ā k ārtībā attiec īgie abu pušu standarti, kas reglament ē tehnisk ās apkopes person āla licenc ē­ 
šanu, tiek uzskat īti par l īdzv ērtīgiem.  
3. Defin īcijas  
Šaj ā k ārtībā turpm āk nor ādītie termini ir defin ēti š ādi: 
a) “gaisa ku ģis” ir ikviens meh ānisms, ko atmosf ērā notur mijiedarb ība ar gaisu, ja t ā nav no zemes virsmas 
reflekt ēta mijiedarb ība ar gaisu;  
b) “sast āvda ļa” ir ikviens dzin ējs, propelleris, da ļa vai ier īce; 
c) “liels gaisa ku ģis” ir gaisa ku ģis, kas klasific ēts k ā lidmaš īna, kuras maksim ālā pacelšan ās masa p ārsniedz 
5 700 kg, vai helikopters ar vair ākiem dzin ējiem; un  
d) “modifik ācija” ir izmai ņa attiec īgā civil ā aeronavig ācijas ražojuma projekt ējum ā, kas ietekm ē t ā konstrukciju, 
konfigur āciju, darb ību, atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām vai ekspluat ācijas ierobežojumus;  
e) “p ārveidojums” ir attiec īgā civil ās aeronavig ācijas ražojuma izmai ņa, kas ietekm ē tā konstrukciju, konfigur āciju, 
darb ību, atbilst ību vides aizsardz ības pras ībām vai ekspluat ācijas ierobežojumus.  
4. Apvienot ā tehnisk ās apkopes komiteja  
4.1. Strukt ūra 
4.1.1. Ir izveidota Apvienot ā tehnisk ās apkopes komiteja. Šo komiteju veido tie pušu p ārst āvji, kuri vad ības l īmen ī atbild 
par:  
a) tehnisk ās apkopes organiz āciju apstiprin āšanu;  
b) to ties ību aktu un standartu ieviešanu, kuri attiecas uz tehnisk ās apkopes organiz ācij ām; 
c) iekš ējās standartiz ācijas p ārbaud ēm vai kvalit ātes kontroles sist ēm ām. 
4.1.2. P ēc pušu kop īga l ēmuma š īs komitejas darb ā var pieaicin āt jebkuru citu personu, kura var sekm ēt Apvienot ās 
tehnisk ās apkopes komitejas uzdevumu izpildi.  
4.1.3. Apvienot ā tehnisk ās apkopes komiteja izstr ādā savu reglamentu.LV 19.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 273/17
4.2. Uzdevumi  
4.2.1. Apvienot ā tehnisk ās apkopes komiteja san āk vismaz vienreiz gad ā, lai nodrošin ātu š īs k ārtības efekt īvu īstenošanu 
un ieviešanu, un cita starp ā tā: 
a) nov ērtē pušu veikt ās reglament ējoš ās izmai ņas, lai nodrošin ātu, ka š īs k ārtības 8. ieda ļā noteikt ās pras ības 
saglab ā savu aktualit āti; 
b) nodrošina, ka puses vien ādi interpret ē šo k ārtību; 
c) nodrošina, ka puses konsekventi piem ēro šo k ārtību; 
d) izš ķir jebk ādas domstarp ības par tehniskiem jaut ājumiem, kas rodas saist ībā ar š īs k ārtības interpret āciju vai 
ieviešanu, tostarp domstarp ības, kas var rasties no š īs k ārtības interpret ācijas vai ieviešanas;  
e) vajadz ības gad ījum ā organiz ē abpus ēju katras puses l īdzdal ību otras puses iekš ējā standartiz ācij ā vai kvalit ātes 
kontroles sist ēm ā; un  
f) vajadz ības gad ījum ā izstr ādā Apvienotajai komitejai priekšlikumus par š īs k ārtības groz īšanu.  
4.2.2. Ja Apvienot ā tehnisk ās apkopes komiteja nesp ēj atrisin āt domstarp ības saska ņā ar š īs k ārtības 4.2.1. punkta d) 
apakšpunktu, t ā nodod šo jaut ājumu Apvienotajai komitejai un nodrošina š īs komitejas pie ņemt ā lēmuma īsteno ­ 
šanu.  
5. Tehnisk ās apkopes organiz āciju apstiprin ājumi  
5.1. Katras puses jebkurai tehnisk ās apkopes organiz ācijai, kuru ir apstiprin ājusi š īs puses kompetent ā iest āde tehnisk ās 
apkopes veikšanai, ir j āizstr ādā papildin ājums savai tehnisk ās apkopes organiz ācijas rokasgr āmatai, lai t ā atbilstu 
pras ībām, kuras noteiktas š īs k ārtības 8. ieda ļā. Kad kompetent ā iest āde ir p ārliecin ājusies, ka min ētais papildin ā­
jums atbilst š īs k ārtības 8. ieda ļas pras ībām, š ī kompetent ā iest āde izsniedz apstiprin ājumu, kas nov ērtē atbilst ību 
otras puses piem ērotaj ām pras ībām un preciz ē tos uzdevumus, ko tehnisk ās apkopes organiz ācija var veikt š īs otras 
puses re ģistr ētā gaisa ku ģī. Šie nov ērtējumi un ierobežojumi nedr īkst p ārsniegt to, kas iek ļauts attiec īgās iest ādes 
izsniegtajos sertifik ātos. 
5.2. Apstiprin ājums, ko saska ņā ar š īs k ārtības 5.1. punktu izsniegusi k ādas puses kompetent ā iest āde, tiek pazi ņots 
otrai pusei, un otrai pusei šis apstiprin ājums ir der īgs bez papildu darb ības.  
5.3. Apstiprin ājuma sertifik āta atz īšana saska ņā ar š īs k ārtības 5.2. punktu attiecas uz tehnisk ās apkopes organiz āciju 
tās pamatdarb ības viet ā, k ā ar ī cit ās t ās darb ības viet ās, kuras ir nor ādītas attiec īgaj ā šīs organiz ācijas rokasgr āmat ā 
un ir pak ļautas kompetent ās iest ādes p ārraudz ībai. 
5.4. Puses var mekl ēt pal īdz ību treš ās valsts civil ās avi ācijas iest ādē, lai īstenotu savas reglament ējoš ās uzraudz ības un 
pārraudz ības funkcijas, ja abu pušu apstiprin ājums ir pieš ķirts vai attiecin āts uz citu tipu, sl ēdzot ofici ālu nol īgumu 
vai vienošanos ar šo trešo valsti.  
5.5. Katra puse ar kompetent ās iest ādes starpniec ību nekav ējoties inform ē otru pusi par jebk ādām izmai ņām saska ņā ar 
šīs k ārtības 5.1. punktu izsniegto apstiprin ājumu jom ā, tostarp par apstiprin ājuma atsaukšanu vai t ā darb ības 
aptur ēšanu.  
6. Neatbilst ība 
6.1. Katra puse inform ē otru pusi par b ūtisk ām neatbilst ībām jebk ādiem piem ērojamajiem ties ību aktiem vai jebk ādam 
šaj ā k ārtībā noteiktam nosac ījumam, kas mazina š īs otras puses apstiprin ātas organiz ācijas sp ēju veikt tehnisko 
apkopi saska ņā ar šo k ārtību. P ēc š ādas inform ācijas sa ņemšanas otra puse 15 darbdienu laik ā veic nepieciešamo 
izmekl ēšanu un inform ē pazi ņot āju pusi par jebk ādu veikto darb ību.LV L 273/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 19.10.2011.
6.2. Ja puses nevienojas par veikto darb ību efektivit āti, pazi ņot āja puse var l ūgt otru pusi nekav ējoties r īkoties, lai 
atst ādin ātu šo organiz āciju no tehnisk ās apkopes darba veikšanas tiem civil ās aeronavig ācijas ražojumiem, kuri ir 
tās reglament ējošaj ā p ārraudz ībā. Ja otra puse neveic š ādas darb ības 15 darbdienu laik ā p ēc pazi ņot ājas puses 
piepras ījuma, pilnvaras, kas pieš ķirtas otras puses kompetentajai iest ādei saska ņā ar šo k ārtību, tiek aptur ētas l īdz 
br īdim, kam ēr jaut ājumu pien ācīgi atrisina Apvienot ā komiteja, iev ērojot š ā nol īguma noteikumus. L īdz br īdim, 
kam ēr Apvienot ā komiteja pie ņem l ēmumu par attiec īgo jaut ājumu, pazi ņot āja puse ir ties īga veikt jebk ādus 
pas ākumus, ko t ā atz īst par nepieciešamiem, lai ne ļautu šai organiz ācijai veikt tehnisko apkopi tiem civil ās 
aeronavig ācijas ražojumiem, kuri ir t ās reglament ējošaj ā p ārraudz ībā. 
6.3. Par sazi ņu saska ņā ar š īs k ārtības 6. ieda ļu atbild tehniskie a ģenti.  
7. Tehnisk ā pal īdz ība 
7.1. Vajadz ības gad ījum ā puses, sa ņemot attiec īgu piepras ījumu, ar kompetento iest āžu starpniec ību sniedz viena otrai 
tehnisko pal īdz ību nov ērtējuma jaut ājumos.  
7.2. Š ī pal īdz ība var ietvert, bet ne tikai, š ādus aspektus:  
a) uzraudz ība un zi ņošana par k ādas puses jurisdikcij ā esošu tehnisk ās apkopes organiz āciju past āvīgo atbilst ību 
šaj ā k ārtībā noteiktaj ām pras ībām; 
b) izmekl ēšanas veikšana un p ārskata sniegšana par to; un  
c) tehnisk ā nov ērtēšana.  
8. Īpaš ās reglament ējoš ās pras ības 
8.1. Katras puses veikt ā otras puses jurisdikcij ā esošas tehnisk ās apkopes organiz ācijas atz īšana saska ņā ar š īs k ārtības 5. 
ieda ļu ir atkar īga no t ā, vai attiec īgā tehnisk ās apkopes organiz ācija pie ņem papildin ājumu savai tehnisk ās apkopes 
organiz ācijas rokasgr āmatai, kur ā apliecina vismaz š ādus faktus:  
a) ar taj ā br īdī atbild īgā vad ītāja parakstu apstiprina ap ņemšanos, ka organiz ācija iev ēros savas rokasgr āmatas un 
tās papildin ājuma pras ības;  
b) apliecina, ka organiz ācija iev ēros klienta darba pas ūtījumu, jo īpaši ņemot v ērā taj ā nor ādītās lidojumder īguma 
direkt īvas, modifik ācijas un remontdarbus, k ā ar ī pras ību, ka visas izmantot ās sast āvda ļas ir j āražo vai to 
tehnisk ā apkope j āveic otrai pusei pie ņemam ām organiz ācij ām; 
c) apliecina, ka klients, kas devis darba pas ūtījumu, ir ieguvis apstiprin ājumu no attiec īgas kompetent ās iest ādes 
attiec ībā uz jebk ādiem konstrukcijas datiem, kas skar p ārveidojumus un remontdarbus;  
d) apliecina, ka civil ās aeronavig ācijas ražojuma nodošana atbilst piem ērojamaj ām tiesiskaj ām un normat īvaj ām 
pras ībām; 
e) apliecina, ka par jebkuru otras puses jurisdikcij ā esošu civil ās aeronavig ācijas ražojumu, saist ībā ar kuru ir atkl āts 
kāds nopietns defekts vai k āds apst āklis, kas liek apšaub īt t ā lidojumder īgumu, tiks inform ēta otra puse un 
klients.  
8.2. Atbilst īgi š īs k ārtības 8.1. punktam paredz ēto atz īšanu piem ēro, kad tehniskie a ģenti ir izpild ījuši p ārejas notei ­
kumus, lai pier ādītu sp ēju nodrošin āt tehnisk ās apkopes organiz āciju uzraudz ību.LV 19.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 273/19
B1 papildin ājums  
Īpašie nosac ījumi  
1. EASA  ĪPAŠIE NOSAC ĪJUMI, KAS PIEM ĒROJAMI BRAZ ĪLIJ Ā B ĀZĒTĀM REMONTA STACIJ ĀM 
1.1. Lai remonta staciju var ētu apstiprin āt saska ņā ar EASA Part 145 , iev ērojot š ā pielikuma noteikumus, tai j āatbilst 
visiem turpm āk izkl āstītajiem īpašajiem nosac ījumiem.  
1.1.1. Remonta stacija iesniedz pieteikumu  EASA  pie ņemam ā form ā un veid ā. 
a) Pieteikum ā gan s ākotn ējā EASA  sertifik āta, gan t ā pagarin ājuma sa ņemšanai ir pazi ņojums, kas pier āda, ka  
EASA  sertifik āts un/vai nov ērtējums ir nepieciešams ES dal ībvalst ī re ģistr ētu vai projekt ētu aeronavig ācijas 
ražojumu vai tajos uzst ādītu da ļu tehniskai apkopei vai p ārveidošanai;  
b) remonta stacija nodrošina savas tehnisk ās apkopes organiz ācijas rokasgr āmatas papildin ājumu, ko  EASA  v ārd ā 
pārbaud ījusi un atzinusi  ANAC . Visi p ārskat ītie papildin ājumi j āapstiprina  ANAC . Papildin ājum ā ir: 
i) remonta stacijas atbild īgā vad ītāja pazi ņojums, k ā noteikts pašreiz ējā EASA Part 145  variant ā, ar ko 
remonta stacijai uzliek pien ākumu iev ērot šo pielikumu un nor ādītos īpašos nosac ījumus;  
ii) s īki izkl āstītas proced ūras neatkar īgas kvalit ātes uzraudz ības sist ēmas darb ībai, tostarp visu daudzo objektu 
un operat īvās tehnisk ās apkopes staciju uzraudz ībai Braz īlijas Federat īvās Republikas teritorij ā; 
iii) proced ūras gaisa ku ģa nodošanai ekspluat ācij ā vai apstiprin āšanai nodošanai atpaka ļ ekspluat ācij ā, kas 
atbilst  EASA Part 145  pras ībām un  ANAC  SEGVOO 003 veidlapas izmantošanai gaisa ku ģa sast āvda ļām, 
kā ar ī jebkura cita inform ācija, ko pieprasa attiec īgi īpašnieks vai ekspluatants;  
iv) ar lidmaš īnas korpusu/gaisa ku ģi saist ītiem objektiem – proced ūras, lai nodrošin ātu, ka lidojumder īguma 
sertifik āts un lidojumder īguma p ārbaudes sertifik āts ir der īgs pirms dokumenta izdošanas nodošanai 
ekspluat ācij ā; 
v) proced ūras, lai nodrošin ātu, ka remonti un izmai ņas, k ā noteikts  EASA  pras ībās, tiek veiktas saska ņā ar 
EASA  apstiprin ātiem datiem;  
vi) proced ūra remonta stacijai, lai nodrošin ātu, ka  ANAC  apstiprin ātā s ākotn ējā un atk ārtot ā apm ācību 
programma un jebk āda p ārskat īta programma ietver apm ācību par cilv ēka faktoru;  
vii) proced ūras zi ņošanai  EASA , gaisa ku ģa projekta organiz ācijai un klientam vai ekspluatantam par lido ­
jumam neder īgiem st āvok ļiem, k ā to pieprasa ar  EASA Part 145  par civil ās aeronavig ācijas ražojumiem;  
viii) proced ūras, lai nodrošin ātu klienta vai ekspluatanta darba pas ūtījuma vai l īguma pabeigt ību un atbilst ību 
tam, ieskaitot izzi ņot ās EASA  lidojumder īguma direkt īvas un citus izzi ņotos oblig ātos nor ādījumus;  
ix) proced ūras, lai nodrošin ātu, ka darbuz ņēm ēji iev ēro šo īstenošanas proced ūru noteikumus, proti, izmanto 
ar EASA Part 145  apstiprin ātu organiz āciju, vai, ja izmanto organiz āciju, kurai nav  EASA Part 145  
apstiprin ājuma, remonta stacija, kura ražojumu nodod atpaka ļ izmantošan ā, ir atbild īga par t ā lidojumde ­
rīgumu;  
x) proced ūras, lai attiec īgā gad ījum ā at ļautu periodiski str ādāt ārpus noteiktas (stacion āras) vietas;  
xi) proced ūras, lai nodrošin ātu, ka gaisa ku ģa tehniskajai apkopei b āzē ir pieejami atbilstoši segti ang āri.LV L 273/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 19.10.2011.
1.2. Lai remonta stacijas saglab ātu savu apstiprin ājumu saska ņā ar EASA Part 145 , iev ērojot š ā pielikuma noteikumus, 
tām j āatbilst turpm āk izkl āstītajam.  ANAC  p ārbauda, vai remonta stacija:  
a) ļauj EASA  vai  ANAC EASA  v ārd ā p ārbaud īt t ās past āvīgu atbilst ību Braz īlijas regul ējuma RBHA145 pras ībām 
un šiem īpašajiem nosac ījumiem (t. i.,  EASA Part 145 ); 
b) atz īst, ka  EASA  var veikt izmekl ēšanu un izpildes nodrošin āšanas darb ību saska ņā ar jebk ādiem attiec īgiem ES 
noteikumiem un  EASA  proced ūrām; 
c) sadarbojas jebkur ā EASA  izmekl ēšanas vai izpildes nodrošin āšanas darb ībā; 
d) turpina nodrošin āt atbilst ību Braz īlijā sp ēkā esošajam regul ējumam RBHA145 un šiem īpašajiem nosac ījumiem.  
2. ANAC  ĪPAŠIE NOSAC ĪJUMI, KAS PIEM ĒROJAMI ES B ĀZĒTĀM APSTIPRIN ĀTĀM TEHNISK ĀS APKOPES ORGA ­
NIZ ĀCIJ ĀM (AMO ) 
2.1. Lai AMO var ētu apstiprin āt saska ņā ar Braz īlijā sp ēkā esošo regul ējumu RBHA145, iev ērojot š ā pielikuma notei ­
kumus, tai j āatbilst visiem t ālāk izkl āstītajiem īpašajiem nosac ījumiem.  
2.1.1. Apstiprin ātā tehnisk ās apkopes organiz ācija iesniedz pieteikumu  ANAC  pie ņemam ā form ā un veid ā. 
a) Pieteikum ā gan s ākotn ējā ANAC  sertifik āta, gan t ā atjaunin ājuma sa ņemšanai ietilpst pazi ņojums, kas pier āda, 
ka ANAC  remonta stacijas sertifik āts un/vai nov ērtējums ir nepieciešams Braz īlijā re ģistr ētu vai ārvalst īs re ģis­
trētu aeronavig ācijas ražojumu, kurus ekspluat ē saska ņā ar Braz īlijā sp ēkā esoš ā regul ējuma  RBHA  noteiku ­
miem, tehniskai apkopei vai p ārveidošanai;  
b) apstiprin ātā tehnisk ās apkopes organiz ācija nodrošina savam tehnisk ās apkopes organiz ācijas pašraksturojumam 
(MOE ) papildin ājumu ang ļu valod ā, kuru apstiprin ājusi avi ācijas iest āde un glab ā apstiprin ātaj ā tehniskaj ā 
apkopes organiz ācij ā. Kad papildin ājumu apstiprin ājusi avi ācijas iest āde, uzskata, ka to atzinusi  ANAC . Visus 
pārskat ītos papildin ājumus apstiprina avi ācijas iest āde. ANAC  tehnisk ās apkopes organiz ācijas pašraksturojuma 
papildin ājum ā ir: 
i) parakst īts un dat ēts atbild īgā vad ītāja pazi ņojums, kas uzliek organiz ācijai pien ākumu iev ērot pielikumu;  
ii) kopsavilkums par t ās kvalit ātes sist ēmu, kura aptver ar ī ANAC  īpašos nosac ījumus;  
iii) proced ūras gaisa ku ģa nodošanai ekspluat ācij ā vai apstiprin āšanai nodošanai atpaka ļ ekspluat ācij ā atbilstoši 
Braz īlijas regul ējuma RBHA 43 pras ībām un  EASA  1. veidlapas izmantošanai attiec ībā uz sast āvda ļām. Tas 
ietver inform āciju, kas pras īta Braz īlijas regul ējum ā RBHA 43.9 un 43.11, k ā ar ī jebkuru citu inform āciju, 
ko pieprasa sagatavot vai glab āt ang ļu valod ā attiec īgā gad ījum ā īpašnieks vai ekspluatants;  
iv) proced ūras zi ņošanai  ANAC  par k ļūm ēm, nepareizu darb ību vai defektiem un aizdom ām par neapstipri ­
nātām da ļām (Suspected Unapproved Parts – SUP ), kuras atkl ātas vai paredz ēts uzst ādīt Braz īlijas aeronavi ­
gācijas ražojumos;  
v) proced ūras ANAC  inform ēšanai par jebk ādām izmai ņām operat īvās tehnisk ās apkopes stacij ās, kuras:  
1) atrodas k ādā ES dal ībvalst ī; 
2) veic tehnisko apkopi Braz īlijā re ģistr ētam gaisa ku ģim; un  
3) ietekm ēs ANAC  funkcion ālās specifik ācijas;  
vi) proced ūras papildu stacion āro vietu kvalifik ācijai un uzraudz ībai š ā pielikuma 2. papildin ājum ā nor ādītaj ās 
ES dal ībvalst īs; 
vii) proced ūras, lai p ārbaud ītu, ka vis ās darbuz ņēm ējam/apakšuz ņēm ējam ar l īgumu nodotaj ās darb ībās ir 
paredz ēti noteikumi par avotu, kas nav  ANAC  sertific ēts, lai nodotu izstr ādājumu apstiprin ātai tehnisk ās 
apkopes organiz ācijai gal īgai p ārbaudei/test ēšanai un nodotu atpaka ļ ekspluat ācij ā;LV 19.10.2011. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 273/21
viii) proced ūras, lai ik p ēc 24 m ēnešiem iesniegtu  ANAC  izmantošanas zi ņojumus, kuros tiktu nor ādīts saraksts 
ar to tehnisko person ālu, kam uzdots g ādāt par Braz īlijā ražot ā aeronavig ācijas produkta nodošanu atpaka ļ 
ekspluat ācij ā; 
ix) proced ūras, lai nodrošin ātu, ka lielus remontus un lielus p ārveidojumus/izmai ņas (k ā noteikts Braz īlijas 
regul ējum ā RBHA) veic saska ņā ar ANAC  apstiprin ātiem datiem;  
x) proced ūras, lai nodrošin ātu atbilst ību gaisa p ārvad ātāja Past āvīga lidojumder īguma uztur ēšanas programmai 
(CAMP ), tostarp tehnisk ās apkopes atdal īšanai no to izstr ādājumu p ārbaudes, kurus gaisa p ārvad ātājs/ ­
klients identific ējis k ā izstr ādājumus, kas j āpārbauda ( RII); 
xi) proced ūras, lai nodrošin ātu atbilst ību ražot āja tehnisk ās apkopes rokasgr āmat ām vai past āvīga lidojumde ­
rīguma nor ādījumiem ( ICA) un nor ādījumiem par r īcību attiec ībā uz novirz ēm. Proced ūras, lai nodrošin ātu, 
ka tehnisk ās apkopes person ālam darba veikšanas laik ā ir pieejamas visas pašreiz ējās un piem ērojam ās 
ANAC  public ētās lidojumder īguma direkt īvas ( AD); 
xii) proced ūras, k ā apstiprin āt, ka  AMO  t ā tehnisk ā person āla vid ū ir darbinieks, kas sp ēj las īt un piln ībā 
izprast Braz īlijā sp ēkā esošos noteikumus. Š ī pras ība ir svar īga ar ī attiec ībā uz tehnisk ās apkopes re ģistriem, 
kas sagatavoti portug āļu valod ā; 
xiii) proced ūras, lai attiec īgā gad ījum ā at ļautu periodiski str ādāt ārpus noteiktas (stacion āras) vietas;  
xiv) proced ūras, lai vismaz 5 (piecus) gadus saglab ātu visus darba pas ūtījumus kop ā ar vis ām tiem pievieno ­
taj ām papildu veidlap ām un da ļu sertifik ātiem;  
xv) proced ūras, kuru nol ūks ir sertific ēt ikgad ējās tehnisk ās apkopes inspekcijas ( IAM ) vai lidojumder īguma 
atbilst ības zi ņojumus ( RCA ) t ādā veid ā, k ā to nosaka  ANAC , ja AMO  ir at ļauts veikt š āda veida inspekcijas 
un sagatavot min ētos zi ņojumus.  
2.2. Lai  AMO  saglab ātu savu apstiprin ājumu saska ņā ar Braz īlijas regul ējumu RBHA 43 un 145, iev ērojot š ā pielikuma 
noteikumus, t ām j āatbilst turpm āk izkl āstītajam. Avi ācijas iest āde p ārbauda, vai apstiprin ātā tehnisk ās apkopes 
organiz ācija:  
a) ļauj ANAC  vai avi ācijas iest ādei ANAC  v ārd ā p ārbaud īt t ās past āvīgu atbilst ību EASA Part 145  pras ībām un 
šiem īpašajiem nosac ījumiem (t. i., RBHA 43 un 145);  
b) ANAC  var uzs ākt izmekl ēšanas un izpildes nodrošin āšanu saska ņā ar ANAC  noteikumiem un direkt īvām; 
c) apstiprin ātā tehnisk ās apkopes organiz ācija sadarbojas jebkur ā izmekl ēšanas vai izpildes nodrošin āšanas darb ībā; 
d) apstiprin ātajai tehnisk ās apkopes organiz ācijai joproj ām j āatbilst  EASA Part 145  un šiem īpašajiem nosac īju­
miem;  
e) ja regulat īvā atbilst ība ir saglab āta, ANAC  var atjaunot apstiprin ātās tehnisk ās apkopes organiz ācijas ( AMO ) 
sertifik āciju ik p ēc 24 m ēnešiem.LV L 273/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 19.10.2011.